[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 4.4.2006

KOM(2006) 142 endelig

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

Et nyt globalt partnerskab med Grønland i form af en fælleserklæring og en rådsafgørelse på basis af EF-traktatens artikel 187

Forslag til

RÅDETS AFGØRELSE

om forbindelserne mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Grønland og Kongeriget Danmark på den anden side

(forelagt af Kommissionen)

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

Et nyt globalt partnerskab med Grønland i form af en fælleserklæring og en rådsafgørelse på basis af EF-traktatens artikel 187

1. Resumé

1.1. I denne meddelelse analyseres Kommissionens gennemførelse af meddelelsen om midtvejsrevisionen af den fjerde fiskeriprotokol med Grønland (KOM(2002) 697), og den skal desuden ses som et svar på en anmodning fra Rådet af 24. februar 2003 om konkrete forslag til en udvidelse og en styrkelse af de fremtidige forbindelser mellem EU og Grønland.

1.2. EU har en vedvarende interesse i at behandle Grønland som en privilegeret nabo og at bidrage til Grønlands velfærd og økonomiske udvikling. Forbindelserne med Grønland er vigtige for EU, hvor det gælder:

- bæredygtig udvikling af OLT i parternes respektive regioner

- samarbejde om forvaltning af fiskebestande og havmiljøet samt fiskerimuligheder for EF-fartøjer

- samarbejde inden for rammerne af EU’s indsats mod klimaændringer

- fremme af udviklingen af alternative energikilder og energibærere (f.eks. brint)

- geostrategiske spørgsmål

- fælles forskning og udvikling i forbindelse med de nordlige søruter og Grønlands eksklusive økonomiske zone.

1.3. Grønland har med hensyn til det fremtidige samarbejde ud over fiskeri givet udtryk for meget stor interesse i almen uddannelse og erhvervsuddannelse, mineralressourcer, energi, turisme, kultur og forskning. Grønland henviser til konklusionerne af Rådets samling den 24. februar 2003[1], hvor Rådet “ forpligter sig til at basere EU’s forbindelser med Grønland efter 2006 på et globalt partnerskab for bæredygtig udvikling, som omfatter en særlig fiskeriaftale, der skal forhandles i overensstemmelse med de almindelige regler og principper for sådanne aftaler ”.

1.4. Kommissionen foreslår at basere det fremtidige globale partnerskab med Grønland på en politisk aftale, som skal tage form af en fælleserklæring, hvori der redegøres for den gensidige interesse og for en videreførelse af fiskeriaftalen og en udvidelse af samarbejdet til andre områder. Den politiske aftale skal ledsages af afledt lovgivning, nemlig en rådsafgørelse på basis af EF-traktatens artikel 187, som skal udgøre retsgrundlaget for dette udvidede samarbejde og budgetstøtten fra EU til Grønland som bidrag til en bæredygtig udvikling af den grønlandske økonomi.

1.5. Kommissionen mener, at den finansielle støtte på maksimalt 25 mio. EUR om året til samarbejdet uden for fiskerisektoren er forenelig med forslaget til de næste finansielle overslag (2007-2013). Det scenarie, som medlemsstaterne enedes om i december 2005, skal endnu endeligt stadfæstes ved den interinstitutionelle aftale om de finansielle overslag for 2007-2013. Kommissionen henviser til Rådets konklusioner om, at fremtidige forpligtelser i forbindelse med finansiel støtte til Grønland bør lægges på samme niveau som det nuværende – 42,8 mio. EUR om året – under henvisning til de igangværende forhandlinger om en ny fiskeripartnerskabsaftale, hvilket burde dække forskellen.

2. Historisk baggrund

2.1. Grønland er verdens største ø. Det nordligste punkt ligger kun 740 km fra Nordpolen. Kun ca. 15 % af Grønlands landområde er isfrit; resten er dækket af verdens næststørste iskappe. Befolkningen tæller 56 854 personer (2004).

2.2. Grønland blev en del af Fællesskabet sammen med Danmark i 1973. Grønlands interne status blev ændret ved lov om Grønlands hjemmestyre, som trådte i kraft den 1. maj 1979. Ved en folkeafstemning i Grønland i februar 1982 stemte 52 % for en ændring af Grønlands status i forhold til Fællesskabet. Som følge deraf foreslog Danmark en ændring af traktaterne. Den 1. februar 1985 trådte udtrædelsestraktaten af 13. marts 1984 eller “Grønlandstraktaten”[2] i kraft, som gav Grønland samme status som den, der gælder for de oversøiske lande og territorier (OLT), som er associeret med Fællesskabet.

2.3. I Grønlandstraktaten lægges der også vægt på samarbejds- og udviklingsaspekter. I præamblen siges det, at der skal “indføres en ordning, som gør det muligt at opretholde nære og varige forbindelser mellem Fællesskaberne og Grønland samt at tage hensyn til deres gensidige interesser, navnlig behovet for Grønlands udvikling”. I præamblen siges det endvidere, at skønt OLT-status må betragtes som en passende ramme for forbindelserne med Grønland, må der “for Grønlands vedkommende fastsættes supplerende bestemmelser”.

2.4. Ifølge protokollen om den særlige ordning for Grønland, der er knyttet som bilag til EF-traktaten, skal Grønland have ubegrænset og toldfri adgang til Fællesskabets marked for sine fiskevarer på betingelse af, at Fællesskabet i medfør af en fiskeriaftale får tilfredsstillende muligheder for adgang til grønlandske farvande.

2.5. Grønland er fortsat et særtilfælde, et fra Unionen fjernt beliggende territorium med en beskeden befolkning på en enorm ø med de mest udfordrende klimatiske forhold og en speciel sociologisk, økonomisk og kulturel blanding som følge af Grønlands historie og fortid som koloni.

3. Retsgrundlag - OLT-status

3.1. Den OLT-status, som Grønland opnåede ved Grønlandstraktaten, er omhandlet i de nuværende artikler 182 til 188 i EF-traktaten, som også omfatter andre territorier, der er knyttet til Frankrig, Nederlandene og Det Forenede Kongerige. Disse artikler gennemføres ved på hinanden følgende rådsafgørelser, for nærværende afgørelse af 27. november 2001 om associering af de oversøiske lande og territorier[3]. Den fastlægger de globale forbindelser mellem de 20 OLT[4] og Det Europæiske Fællesskab, når man ser bort fra de særlige bestemmelser om fiskeri for Grønlands vedkommende.

3.2. Grønland har ganske vist været omfattet af de forskellige rådsafgørelser om OLT’s associering, men der er ikke bevilget finansiel bistand fra EUF på dette grundlag, da støtten til Grønlands udvikling i øjeblikket bevilges på basis af de successive fiskeriprotokoller.

3.3. De andre instrumenter i OLT-afgørelsen med berøring til samarbejde om udviklingsfinansiering og den ikke-gensidige handelsordning gælder også for Grønland.

3.4. I september 2006 vil det årlige OLT-EU-forum blive afholdt i Grønland.

4. Retsgrundlag - fiskeri

4.1. Fiskeriforbindelserne mellem Fællesskabet og Grønland reguleres af “Fiskeriaftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på den ene side og den danske regering og det grønlandske landsstyre på den anden side”[5], benævnt fiskeriaftalen. Forhandlingerne om og indgåelsen af denne aftale hang nøje sammen med Grønlands udtrædelse af Fællesskabet og indgåelsen af Grønlandstraktaten.

4.2. Fiskeriaftalen blev indgået for en første periode på ti år, hvorefter den kan videreføres stiltiende i perioder på seks år, medmindre den opsiges af en af parterne ved notifikation mindst ni måneder før hver periodes udløb. Den gennemføres ved på hinanden følgende protokoller. Parterne er efter gensidig overenskomst gået i gang med forhandlinger om en ny fiskeripartnerskabsaftale som ønsket i Rådets konklusioner af februar 2003 til at afløse den eksisterende fiskeriaftale pr. 1. januar 2007.

4.3. Fiskeriaftalen tager udgangspunkt i principperne i Grønlandstraktaten. I præamblen henvises der både til “den samarbejdsånd, der er en følge af, at Fællesskabet har indrømmet Grønland status som oversøisk territorium”, og til den tidligere omtalte protokol om den særlige ordning for Grønland. Desuden erkendes det i præamblen, “at fiskeriet udgør en økonomisk virksomhed, og at det er af vital betydning for Grønland”, og det understreges “at det, for at den fælles fiskeripolitik kan fungere tilfredsstillende, er af grundlæggende betydning for Fællesskabet at sikre, at fartøjer, der fører en medlemsstats flag, fortsat kan fiske i de grønlandske farvande”.

4.4. Fiskeriaftalen er derfor udformet, så den både giver Fællesskabet fangstkvoter i grønlandske farvande og en særlig fortrinsret, når det gælder adgang til supplerende fangstmuligheder i grønlandske farvande, til gengæld for betaling af en finansiel godtgørelse til Grønland. Fiskeriaftalen indeholder desuden en bestemmelse om, at Fællesskabets fangstkvoter kan udnyttes af tredjelandsfartøjer i det omfang, det er nødvendigt for, at Fællesskabets fiskeriaftaler med tredjelande kan fungere tilfredsstillende. Denne bestemmelse har gjort det muligt enten helt eller delvis at udligne effekten af aftalerne om gensidig adgang med Færøerne, Island og Norge, uden at det har haft en negativ indvirkning på de eksisterende kvotetildelinger i EF-farvande.

4.5. I overensstemmelse med målsætningen i Grønlandstraktaten og “protokollen om den særlige ordning for Grønland” tager fiskeriaftalen ikke kun sigte på fiskeri, men også på samarbejdet om udviklingen af strukturpolitikken for fiskeriet i Grønland.

4.6. Mere specifikt modtog Grønland fortsat samme finansielle støtte, som da landet var en del af Fællesskabet, og disse midler, som i øjeblikket udgør 42,82 mio. EUR om året , er udelukkende stillet til rådighed for Grønland via fiskeriaftalen.

5. Midtvejsrevisionen af den fjerde protokol til fiskeriaftalen

5.1. Den 24. februar 2003 vedtog Rådet sine konklusioner vedrørende Kommissionens meddelelse om midtvejsrevisionen af den fjerde fiskeriprotokol med Grønland[6]. De på hinanden følgende protokoller har taget sigte på at justere den finansielle godtgørelse for at tilgodese de nominelle ændringer af fangstkvoterne og tage højde for inflationen. Den nugældende fjerde protokol dækker perioden 1. januar 2001 – 31. december 2006.

5.2. Indtil midtvejsrevisionen i 2003 på basis af Rådets konklusioner af 24. februar 2003 fandtes der i fjerde protokol med Grønland ingen specifikke bestemmelser om støtte til specifikke aktioner i fiskerisektoren i modsætning til fiskeriprotokoller med andre lande. Både Revisionsretten og Europa-Parlamentet havde krævet gennemsigtighed i form af en klar identifikation af, hvilke betalinger der havde berøring til faktiske fiskerimuligheder.

5.3. Ifølge den ændrede fjerde protokol fordeler det samlede finansielle bidrag sig således:

- finansiel kompensation for fiskerimuligheder: 31,76 mio. EUR om året (74 %)

- finansiel kompensation til budgetstøtteordningen: 11,05 mio. EUR om året (26 %).

5.4. Den finansielle kompensation fra Fællesskabet repræsenterer ca. 6 % af Grønlands bruttonationalindkomst (eller 3,3 % af BNP).

6. Rådets konklusioner om de langsigtede forbindelser med Grønland

6.1. Rådet konkluderede den 24. februar 2003, at forhandlingerne om midtvejsrevisionen af fiskeriaftalen skulle åbne et klarere perspektiv for de langsigtede fremtidige forbindelser mellem EU og Grønland. Rådet

- enedes om, at der er behov for at udvide og styrke de fremtidige forbindelser mellem EU og Grønland under hensyntagen til fiskeriets betydning og de strukturelle udviklingsproblemer i Grønland

- forpligtede sig til at basere EU’s fremtidige forbindelser med Grønland efter 2006 på et alsidigt partnerskab om bæredygtig udvikling, som skal omfatte en specifik fiskeriaftale, der skal forhandles efter de almindelige regler og principper for sådanne aftaler. Det var af den opfattelse, at de fremtidige finansielle forpligtelser i EU’s næste budgetramme under hensyn til behovene i samtlige OLT bør lægges på samme niveau som de nuværende, idet der tages hensyn til andre relevante omstændigheder og en rimelig afvejning af de gensidige interesser, især Grønlands udviklingsbehov og EF’s behov for fortsat at have adgang til fiskebestande i de grønlandske farvande på et bæredygtigt grundlag, og til de finansielle bidrag fra andre parter. Herved foregribes dog ikke EU’s fremtidige finansielle overslag

- anmodede Kommissionen om at gennemføre sin meddelelse ved at udarbejde konkrete forslag på grundlag af disse konklusioner mindst et år før udløbet af fjerde fiskeriprotokol.

7. Overblik over den økonomiske situation i Grønland

7.1. Den grønlandske økonomi er kendetegnet ved en meget stor fortrinsvis offentlig sektor og en underudviklet privat sektor. Danmark støtter Grønlands budget med en årlig overførsel på ca. 400 mio. EUR, hvilket repræsenterer 56 % af det nationale udgiftsbudget (eller 32 % af det samlede BNP). Eksporten tegner sig for 20 % af den disponible indkomst, hvortil fiskeriet bidrager mest med 93 % i 2004, i et land, der er næsten totalt afhængigt af import.

7.2. Ifølge den seneste OECD-vurdering[7] fra 1999 havde det grønlandske BNP stagneret i reelle termer i ti år. Til opfølgning af denne rapport opstillede det grønlandske landsstyre i 2000 en strukturpolitikplan, som blev vedtaget af landstinget, og som bygger på tre søjler: et skift fra en subsidieringspolitik til et mere markedsorienteret samfund, fremme af handel og industri og forbedring af uddannelses- og arbejdsmarkedspolitikken.

7.3. Blandt resultaterne af den makroøkonomiske omstrukturering mellem 2002 og 2004 kan nævnes en boligstøttereform, privatisering af offentligt ejede virksomheder, forenkling af erhvervsudviklingslovgivningen, forbedring af undervisningen på primær- og sekundærtrinnet og nedskæring af subsidier.

7.4. På kort sigt resulterer disse økonomiske problemer i svage offentlige finanser, der gør Grønlands hjemmestyre stærkt afhængig af bloktilskuddene fra den danske regering og af den finansielle godtgørelse fra EU som led i fiskeriprotokollerne. Fra et kulturelt og politisk synspunkt har Grønland en meget stærk historisk tilknytning til Kongeriget Danmark og derfor også til EU.

8. “Kajak-aftalen” – Grønlands forslag til et nyt globalt partnerskab

8.1. Ved note af 18. februar 2005 fremlagde det grønlandske landsstyre et forslag vedrørende 4 specifikke sektorer for samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Grønland uden for fiskerisektoren. Noten blev den 22. april 2005 fulgt op af et udkast til aftale om samarbejde og partnerskab, den såkaldte Kajak-aftale.

8.2. Ifølge Grønland skal det overordnede formål med samarbejdet mellem EU og Grønland være:

- at opretholde den finansielle strøm på sammenlagt 42,82 mio. EUR fra EU til Grønland

- at opretholde toldfri adgang for grønlandske produkter til EU på basis af protokollen om særordningen for Grønland og OLT-associeringen og opnå uhindret eksportadgang til EU, hvad angår fødevaresikkerhed ved anvendelse og overholdelse af de på det indre marked gældende veterinære regler

- at søge at inddrage sektorer uden for fiskeriet i et program for bæredygtig udvikling

- at gøre almen uddannelse og erhvervsuddannelse, mineralressourcer, energi, turisme, kultur og forskning til prioriterede sektorpolitiske indsatsområder.

8.3. Grønland foreslår strategier til at sikre, at både Grønland og EU kommer til at få fordel af samarbejdet, og ønsker i den forbindelse især, at der sættes ind på:

- samarbejde om at indkredse løsninger i prioriterede sektorer for fælles potentiale og udfordringer, som kan resultere i bæredygtige modelløsninger, og

- de bedst mulige effektive samarbejdsformer set i lyset af bæredygtig økonomisk udvikling.

9. Målene for det globale partnerskab mellem EU og Grønland

9.1. Med den nye fiskeripartnerskabsaftale mellem EU og Grønland vil betalingerne svarende til de faktiske fiskerimuligheder blive klart identificeret som ønsket af Revisionsretten og Europa-Parlamentet samt tillige i overensstemmelse med de gældende budgetregler. Det vil komme til at betyde, at den finansielle værdi af fiskeriaftalen reduceres i forhold til det aktuelle niveau.

9.2. Det fremtidige globale partnerskab med Grønland skal bygge på to søjler: den første er den nye fiskeripartnerskabsaftale og den anden er en specifik OLT-afgørelse til at regulere samarbejdet mellem EU og Grønland uden for fiskeriet.

9.3. Ved en politisk erklæring i form af en fælleserklæring stadfæstes den gensidige interesse i fiskeriet og en udvidelse af samarbejdet til andre områder.

9.4. Målene for det globale partnerskab mellem Fællesskabet og Grønland er:

- at skabe en ramme for dialog

- at realisere fælles mål gennem konsultation om diverse spørgsmål for at sikre, at indsatsen får den største gennemslagskraft i overensstemmelse med begge partneres prioriteter

- at skabe grundlag for økonomisk, finansielt, videnskabeligt og kulturelt samarbejde samt uddannelsessamarbejde på basis af principperne om gensidigt ansvar og gensidig støtte

- at bidrage til Grønlands udvikling.

9.5. EU har i dag en vedvarende interesse i at behandle Grønland som en privilegeret nabo og at bidrage til Grønlands velfærd og økonomiske udvikling, da det har tætte forbindelser med en medlemsstat og fortsat vil have en rolle – både med hensyn til ansvar og muligheder – i EU’s fælles fiskeripolitik, som går ud over det kommercielle aspekt af fiskeriet, da det også drejer sig om at fremme bæredygtig forvaltning af fiskebestandene og beskytte miljøet.

9.6. Grønland er også af betydning for EU fra et geostrategisk synspunkt. EU og Grønland har begge en interesse i at samarbejde og udvikle videnskabelig forskning om klimaændring, da der for nylig er kommet dramatiske beviser for dagen for, at den arktiske iskappe smelter. Udvikling af alternative energikilder eller energibærere såsom brint er en prioritet for både EU og Grønland.

10. Retsgrundlaget for et nyt globalt partnerskab: det grønlandske landsstyre har under drøftelserne fremhævet, hvilken betydning det tillægger dialog og partnerskab. En ny OLT-afgørelse for Grønland på basis af EF-traktatens artikel 187 vil være det mest egnede instrument. I denne forbindelse sikres det, at er OLT’et, der har det primære ansvar for at udforme udviklingsstrategier på basis af et OLT-programmeringsdokument, som udarbejdes sammen med Kommissionen og den medlemsstat, som det pågældende OLT er knyttet til.

11. Budgetimplikationer

11.1. Der er taget højde for en situation, hvor Rådets anmodning af 24. februar 2003 om konkrete forslag til en uddybning og en styrkelse af de fremtidige forbindelser mellem EU og Grønland ville blive imødekommet. Kommissionen holdt sig dette for øje ved udarbejdelsen af forslagene til de næste finansielle overslag, udgiftsområde 4. Kommissionen mener, at den finansielle støtte på maksimalt 25 mio. EUR om året til samarbejdet uden for fiskerisektoren er forenelig med forslaget til de næste finansielle overslag (2007-2013). Det scenarie, som medlemsstaterne enedes om i december 2005, skal endnu endeligt stadfæstes ved den interinstitutionelle aftale om de finansielle overslag for 2007-2013.

11.2. Internationale fiskeriaftaler skal under de næste finansielle overslag håndteres med et konsolideret instrument for fiskeriforvaltning. Der vil blive afsat ressourcer under dette instrument til at indfri Den Europæiske Unions forpligtelser.

12. Konklusioner

12.1. Kommissionen konkluderer, at den bedste metode til at forme et globalt partnerskab med Grønland vil være en politisk erklæring i form af en fælleserklæring (der er bilagt denne meddelelse), hvori der redegøres for den gensidige interesse, for en videreførelse af fiskerisamarbejdet med en ny fiskeripartnerskabsaftale og en udvidelse af samarbejdet til andre områder, som følges op af afledt ret i form af en rådsafgørelse på basis af EF-traktatens artikel 187 (der er bilagt denne meddelelse). På basis af sidstnævnte vil der kunne vedtages et programmeringsdokument om bæredygtig udvikling af Grønland med budgetstøtte fra EU til Grønland i perioden 2007-2013.

BILAG

FÆLLESERKLÆRING FRA DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB PÅ DEN ENE SIDE OG DET GRØNLANDSKE LANDSSTYRE OG DEN DANSKE REGERING PÅ DEN ANDEN SIDE OM ET PARTNERSKAB MELLEM DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB OG GRØNLAND

1. PRÆAMBEL

Det Europæiske Fællesskab på den ene side og det grønlandske landsstyre og den danske regering på den anden side,

- som lader sig lede af de nære historiske, politiske, økonomiske og kulturelle forbindelser mellem Europa og Grønland,

- som henviser til de nære og varige bånd mellem Det Europæiske Fællesskab og Grønland, der blev knyttet med Grønlandstraktaten i 1985, og som er enige om, at disse bånd bør befæstes, og som bekræfter, at Det Europæiske Fællesskab i sin politik i almindelighed og i sine forbindelser med Grønland i særdeleshed vil tage hensyn til de gensidige interesser, navnlig Grønlands udviklingsbehov,

- som mærker sig, at Rådet for Den Europæiske Union den 24. februar 2003 enedes om, at der skal tages hensyn til fiskeriets betydning og strukturudviklingsprogrammer i Grønland, men også at der er behov for at udvide og styrke forbindelserne mellem EU og Grønland,

- som skønner, at Det Europæiske Fællesskab har en vedvarende geostrategisk interesse i at behandle Grønland, som udgør en del af en medlemsstat, som en privilegeret nabo og at bidrage til Grønlands velfærd og økonomiske udvikling,

- som tager i betragtning, at Grønland er et af de oversøiske lande og territorier, der er associeret med Det Europæiske Fællesskab,

- som tager i betragtning, at Det Europæiske Fællesskab vil tage hensyn til Grønlands interesser i tilslutning til det arktiske element i sin politik for den nordiske dimension under henvisning til den specifikke relevans af Grønlands skrøbelige naturmiljø og udfordringerne for befolkningen,

- som mærker sig, at fortsat fiskeriaktivitet i grønlandske farvande fra fartøjer, som fører en medlemsstats flag, for Det Europæiske Fællesskab spiller en væsentlig rolle for, at den fælles fiskeripolitik i Nordatlanten fungerer godt,

har besluttet yderligere at styrke forbindelserne og samarbejdet mellem EU og Grønland på basis af i almindelighed fælles interesser til gensidig fordel for deres befolkninger, samt at indsætte deres gensidige forbindelser i et langsigtet perspektiv.

2. FÆLLES MÅL

Det Europæiske Fællesskab og Grønland erklærer, at de agter at styrke deres partnerskab og samarbejde på følgende områder:

- samarbejde om bæredygtig forvaltning af fiskebestande og havmiljøet samt om fiskerimuligheder for fartøjer fra EU-medlemsstaterne. Dette er og forbliver en af grundpillerne for partnerskabet mellem EF og Grønland og skal fortsat bygge på fiskeripartnerskabsaftalen mellem EF og Grønland og efterfølgende protokoller

- samarbejde om almen uddannelse og erhvervsuddannelse

- samarbejde i forbindelse med Grønlands bestræbelser på at udvikle sin økonomi på en bæredygtig måde, særlig hvad angår mineralressourcer, turisme og kultur

- samarbejde i forbindelse med EF's indsats mod klimaændringer og for fremme af en bæredygtig udvikling i det arktiske område

- samarbejde og fælles videnskabelig forskning samt udvikling i praksis af alternative energikilder

- fælles forskning og udvikling i forbindelse med de nordlige søruter og Grønlands eksklusive økonomiske zone.

Det Europæiske Fællesskab erklærer på sin side, at det:

- i betragtning af dets mål i henhold til Grønlandstraktaten, som trådte i kraft den 1. februar 1985, og de nære og gensidigt fordelagtige forbindelser mellem Grønland og Den Europæiske Union i de sidste 20 år,

- under henvisning til Grønlands geostrategiske betydning, særlig set i sammenhæng med det arktiske element i politikken for den nordiske dimension,

- i betragtning af Grønlands betydning som ansvarlig partner i forvaltningen og bevarelsen af miljøet og naturressourcerne, herunder fiskebestandene,

ønsker at udvikle sit samarbejde med Grønland i de næste syv år på grundlag af et partnerskab med to aspekter bestående af fiskeripartnerskabsaftalen under hensyntagen til de faktiske fiskerimuligheder for Det Europæiske Fællesskab i grønlandske farvande, og et alsidigt samarbejde i sektorer uden for fiskeriet under hensyntagen til Grønlands status som OLT,

og tillige ønsker at garantere fortsatte forpligtelser for midler fra EU-budgettet til samarbejde med Grønland på samme niveau som i tidligere år på grundlag af dette partnerskab.

3. PARTNERSKABETS REALISERING

Det Europæiske Fællesskab og Grønland vil med henblik på at realisere deres fælles mål og udvikle deres partnerskab informere og konsultere hinanden på de af partnerskabet omfattede områder og alle andre områder, som partnerne træffer afgørelse om, og som måtte blive bragt op i denne erklærings ånd.

Parterne har gjort sig følgende overvejelser:

- Det Europæiske Fællesskab og Grønland finder med henblik på implementeringen af den del af det globale partnerskab, som ikke vedrører fiskeripartnerskabsaftalen, at de ordninger, der baserer sig på Grønlands associering med Det Europæiske Fællesskab som et oversøisk land eller territorium, udgør en passende ramme for at imødekomme Grønlands behov og indfri specifikke krav under henvisning til Grønlands fjerne beliggenhed, dets ekstreme klimatiske forhold og dets historiske arv.

- Det Europæiske Fællesskab og Grønland finder, at deres samarbejde bør udvikles på områder som uddannelse, fødevaresikkerhed og udvikling af ressourcer, som potentielt kan bidrage til en bæredygtig udvikling af Grønlands økonomi og til at bøde på dets strukturbetingede problemer.

- Det Europæiske Fællesskab og Grønland finder også, at der bør tilstræbes et udvidet videnskabeligt samarbejde om nye energiressourcer samt klimaændring. Dette samarbejde skal også omfatte videnskabelig forskning med berøring til Grønlands eksklusive økonomiske zone med en fremtidig udvikling af søtransport in mente.

Det Europæiske Fællesskab erklærer endvidere, at rammerne for det fremtidige samarbejde med Grønland uden for fiskerisektoren vil blive lagt med en rådsafgørelse, som træffes på basis af EF-traktatens artikel 187, og at samarbejdet vil blive finansieret med en støtte fra budgettet på [25] mio. EUR om året inden for de finansielle overslag 2007-2013.

Begge parter er overbevist om, at deres partnerskab i høj grad vil kunne fremmes med den gensidige viden og forståelse, som erhverves gennem et udtømmende brug af eksisterende konsultationsordninger, særlig gennem regelmæssig dialog og eventuelt konsultationer mellem embedsmænd fra begge sider.

Grønland agter på sin side inden for rammerne af disse konsultationer ved hvert års slutning at rapportere om, hvilke fremskridt der er gjort med at realisere ovennævnte mål. Det Europæiske Fællesskab og Grønland foretager inden udgangen af juni 2010 en gennemgribende midtvejsrevision af deres partnerskab.

For det grønlandske landsstyre For Det Europæiske Fællesskab

…………………………………………….…………………………….

For den danske regering

………………………….

BEGRUNDELSE

1. BAGGRUNDEN FOR FORSLAGET

1.1. Begrundelse og formål

Den 24. februar 2003 vedtog Rådet sine konklusioner vedrørende Kommissionens meddelelse om midtvejsrevisionen af den fjerde fiskeriprotokol med Grønland[8]. Det konkluderede også, at forhandlingerne om midtvejsrevisionen af fiskeriaftalen skulle åbne et klarere perspektiv for de langsigtede fremtidige forbindelser mellem EU og Grønland. I henseende til de langsigtede forbindelser mellem EU og Grønland

- enedes Rådet om, at der er behov for at udvide og styrke de fremtidige forbindelser mellem EU og Grønland under hensyntagen til fiskeriets betydning og de strukturelle udviklingsproblemer i Grønland

- forpligtede Rådet sig til at basere EU's fremtidige forbindelser med Grønland efter 2006 på et globalt partnerskab for bæredygtig udvikling, som skal omfatte en specifik fiskeriaftale, der skal forhandles efter de almindelige regler og principper for sådanne aftaler. Det var af den opfattelse, at de fremtidige finansielle forpligtelser i EU's næste budgetramme under hensyn til behovene i samtlige OLT bør lægges på samme niveau som de nuværende, idet der tages hensyn til andre relevante omstændigheder og en rimelig afvejning af de gensidige interesser, især Grønlands udviklingsbehov og EF's behov for fortsat at have adgang til fiskebestande i de grønlandske farvande på et bæredygtigt grundlag, og til de finansielle bidrag fra andre parter. Herved foregribes dog ikke EU's fremtidige finansielle overslag.

Dette forslag udgør sammen med en fælleserklæring fra Det Europæiske Fællesskab og det grønlandske landsstyre og den danske regering grundlaget for det fremtidige forhold mellem EU og Grønland i perioden 2007-2013.

1.2. Generel baggrund

Grønland blev en del af Fællesskabet sammen med Danmark i 1973. Grønlands interne status blev ændret ved lov om Grønlands hjemmestyre, som trådte i kraft den 1. maj 1979. Ved en folkeafstemning i Grønland i februar 1982 var der et stemmeflertal på 52 % for udtrædelse af Fællesskabet. Som følge deraf foreslog Danmark en ændring af traktaterne. Den 1. februar 1985 trådte udtrædelsestraktaten af 13. marts 1984 eller "Grønlandstraktaten"[9] i kraft, som gav Grønland samme status som den, der gælder for de oversøiske lande og territorier (OLT), som er associeret med Fællesskabet.

I Grønlandstraktaten lægges der også vægt på samarbejds- og udviklingsaspekter. I præamblen siges det, at der skal "indføres en ordning, som gør det muligt at opretholde nære og varige forbindelser mellem Fællesskaberne og Grønland samt at tage hensyn til deres gensidige interesser, navnlig behovet for Grønlands udvikling". I præamblen siges det endvidere, at skønt OLT-status må betragtes som en passende ramme for forbindelserne med Grønland, må der "for Grønlands vedkommende fastsættes supplerende bestemmelser".

Ifølge protokollen om den særlige ordning for Grønland, der er knyttet som bilag til EF-traktaten, skal Grønland have ubegrænset og toldfri adgang til Fællesskabets marked for sine fiskevarer på betingelse af, at Fællesskabet i medfør af en fiskeriaftale får tilfredsstillende muligheder for adgang til grønlandske farvande.

Fiskeriaftalen blev indgået for en første periode på ti år, hvorefter den kan videreføres stiltiende i perioder på seks år, medmindre den opsiges af en af parterne ved notifikation mindst ni måneder før hver periodes udløb. Den gennemføres ved på hinanden følgende protokoller. Parterne er efter gensidig overenskomst gået i gang med forhandlinger om en ny fiskeripartnerskabsaftale som ønsket i Rådets konklusioner af februar 2003 til at afløse den eksisterende fiskeriaftale pr. 1. januar 2007.

Grønland er fortsat et særtilfælde, et fra Unionen fjernt beliggende territorium med en beskeden befolkning på en enorm ø med de mest udfordrende klimatiske forhold og en speciel sociologisk, økonomisk og kulturel blanding som følge af Grønlands historie og fortid som koloni.

1.3. Gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører

Rådets afgørelse af 27. november 2001 om de oversøiske landes og territoriers associering med Det Europæiske Fællesskab ("associeringsafgørelse")[10]. Den fastlægger de globale forbindelser mellem de 20 OLT[11] og Det Europæiske Fællesskab, når man ser bort fra de særlige bestemmelser om fiskeri for Grønlands vedkommende.

2. HØRING AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSE

2.1. Høring af interesserede parter

Der blev under generalsekretariatet oprettet en taskforce, der mellem den 1. maj 2005 og den 31. marts 2006 arbejdede med at forberede de fremtidige rammer for forbindelserne mellem EU og Grønland. Taskforcen har haft til opgave at reaktivere den tværtjenstlige gruppe, som blev oprettet i 2001, med henblik på at udarbejde forslag til en ny rammeaftale med Grønland samt et forslag vedrørende den fremtidige forvaltning af forbindelserne med Grønland.

Taskforcen afholdt fire tværtjenstlige møder den 10. juni 2005, den 13. september 2005, den 24. november 2005 og den 30. januar 2006 til at drøfte udkastet til Kajak-aftalen og Kommissionens mål med det fremtidige samarbejde med Grønland.

Taskforcen afholdt endvidere en række uformelle tekniske møder med de grønlandske myndigheder samt formelle møder med den grønlandske regering den 7. december 2005 og den 18. januar 2006 i Nuuk.

2.2. Ekspertbistand

Der har ikke været behov for ekspertbistand.

2.3. Konsekvensanalyse

Med den nye fiskeripartnerskabsaftale mellem EU og Grønland vil betalingerne svarende til de faktiske fiskerimuligheder blive klart identificeret som ønsket af Revisionsretten og Europa-Parlamentet samt tillige i overensstemmelse med de gældende budgetregler for udviklingssamarbejdet. Det vil komme til at betyde, at den finansielle værdi af fiskeriaftalen reduceres i forhold til det aktuelle niveau.

Målene for partnerskabet mellem Fællesskabet og Grønland er:

- at skabe en ramme for dialog

- at realisere fælles mål gennem konsultation om spørgsmål af fælles interesse for at sikre, at samarbejdsindsatsen får den største gennemslagskraft i overensstemmelse med begge parters prioriteter

- at skabe grundlag for økonomisk, finansielt, videnskabeligt og kulturelt samarbejde samt uddannelsessamarbejde på basis af principperne om gensidigt ansvar og gensidig støtte

- at bidrage til Grønlands udvikling.

EU har i dag en vedvarende interesse i at behandle Grønland som en privilegeret nabo og at bidrage til Grønlands velfærd og økonomiske udvikling, da det har tætte forbindelser med en medlemsstat og fortsat vil have en rolle at spille – både med hensyn til ansvar og muligheder – i EU's fiskeripolitik, som går ud over det kommercielle aspekt af fiskeriet, da det også drejer sig om at fremme bæredygtig forvaltning af fiskebestandene og beskytte miljøet.

Grønland er også af betydning for EU fra et geostrategisk synspunkt. EU og Grønland har begge en interesse i at samarbejde og udvikle videnskabelig forskning om klimaændring, da der for nylig er kommet dramatiske beviser for dagen for, at den arktiske iskappe smelter. Udvikling af alternative energikilder eller energibærere såsom brint er en prioritet for både EU og Grønland.

3. FORSLAGETS RETLIGE ASPEKTER

3.1. Resumé af forslaget

Målet med dette forslag er at skabe retsgrundlaget for et globalt partnerskab mellem Fællesskabet og Grønland samt betingelserne herfor.

3.2. Retsgrundlag

Artikel 187 i EF-traktaten.

4. BUDGETMÆSSIGE KONSEKVENSER

Der er taget højde for en situation, hvor Rådets anmodning af 24. februar 2003 om konkrete forslag til en uddybning og en styrkelse af de fremtidige forbindelser mellem EU og Grønland ville blive imødekommet. Kommissionen holdt sig dette for øje ved udarbejdelsen af forslagene til de næste finansielle overslag, udgiftsområde 4. Kommissionen mener, at den finansielle støtte på maksimalt 25 mio. EUR om året til samarbejdet uden for fiskerisektoren er forenelig med forslaget til de næste finansielle overslag (2007-2013). Det scenarie, som medlemsstaterne enedes om i december 2005, skal endnu endeligt stadfæstes ved den interinstitutionelle aftale om de finansielle overslag for 2007-2013.

Internationale fiskeriaftaler skal under de næste finansielle overslag håndteres med et konsolideret instrument for fiskeriforvaltning. Der vil blive afsat ressourcer under dette instrument til at indfri Unionens forpligtelser, når den nye fiskeripartnerskabsaftale træder i kraft.

5. YDERLIGERE OPLYSNINGER

Forslaget indeholder en revisionsklausul.

Forslag til

RÅDETS AFGØRELSE

om forbindelserne mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Grønland og Kongeriget Danmark på den anden side (EØS-relevant tekst)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 187,

under henvisning til forslag fra Kommissionen[12], og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Ifølge traktaten, der for Grønlands vedkommende ændrer traktaterne om oprettelse af De Europæiske Fællesskaber[13], ("Grønlandstraktaten"), som trådte i kraft den 1. februar 1985, skal traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab ikke længere finde anvendelse på Grønland, men Grønland skal som en del af en medlemsstat og i fremtiden som et af de oversøiske lande og territorier (OLT) associeres med Det Europæiske Fællesskab.

(2) I Grønlandstraktatens præambel anerkendes det, at der indføres en ordning, som gør det muligt at opretholde nære og varige forbindelser mellem Fællesskabet og Grønland samt at tage hensyn til deres gensidige interesser, navnlig behovet for Grønlands udvikling, og at ordningen for OLT, som omhandlet i fjerde del af traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, vil være en passende ramme for disse forbindelser.

(3) Formålet med associeringen er i overensstemmelse med artikel 182 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab at fremme den økonomiske og sociale udvikling i OLT og at oprette nære økonomiske forbindelser mellem disse og Fællesskabet som helhed. Artikel 182 til 187 finder ifølge artikel 188 anvendelse på Grønland, medmindre andet følger af de særlige bestemmelser, der er fastsat i den protokol om den særlige ordning for Grønland, der er knyttet som bilag til traktaten.

(4) Gennemførelsesbestemmelserne vedrørende principperne i traktatens artikel 182 til 186 findes i Rådets afgørelse 2001/822/EF af 27. november 2001 om de oversøiske landes og territoriers associering med Det Europæiske Fællesskab ('associeringsafgørelsen')[14], som fortsat gælder for Grønland på de i afgørelsen fastlagte betingelser.

(5) Rådet for Den Europæiske Union udtrykte i sine konklusioner af 24. februar 2003 om midtvejsrevisionen af den fjerde fiskeriprotokol mellem Det Europæiske Fællesskab, den danske regering og det grønlandske landsstyre enighed om, at der er behov for at udvide og styrke de fremtidige forbindelser mellem EU og Grønland under hensyntagen til fiskeriets betydning og de strukturelle udviklingsproblemer i Grønland. Det forpligtede sig endvidere til at basere EU's fremtidige forbindelser med Grønland efter 2006 på et globalt partnerskab for bæredygtig udvikling, som skal omfatte en specifik fiskeriaftale, der skal forhandles efter de almindelige regler og principper for sådanne aftaler.

(6) Rådet for Den Europæiske Union var i sine konklusioner af 24. februar 2003 af den opfattelse, at de fremtidige finansielle forpligtelser vedrørende Grønland i EU's næste budgetramme under hensyn til behovene i samtlige OLT bør lægges på samme niveau som de nuværende, idet der tages hensyn til andre relevante omstændigheder og en rimelig afvejning af de gensidige interesser, især Grønlands udviklingsbehov og EF's behov for fortsat at have adgang til fiskebestande i de grønlandske farvande på et bæredygtigt grundlag, og til de finansielle bidrag fra andre parter.

(7) Fiskeriaftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på den ene side og den danske regering og det grønlandske landsstyre på den anden side, undertegnet i Bruxelles den 13. marts 1984, som henviser til den samarbejdsånd, der følger af Fællesskabets beslutning om at give Grønland status som oversøisk territorium, vil blive erstattet af en ny fiskeripartnerskabsaftale den 1. januar 2007.

(8) I fælleserklæringen fra Det Europæiske Fællesskab på den ene side og det grønlandske landsstyre og den danske regering på den anden side om partnerskab mellem Det Europæiske Fællesskab og Grønland, undertegnet i Bruxelles den [DD MM 2006], henvises der til de nære historiske, politiske, økonomiske og kulturelle bånd mellem Fællesskabet og Grønland og peges der på behovet for yderligere at styrke deres partnerskab og samarbejde på de af denne afgørelse omfattede områder.

(9) De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen[15] -

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

FØRSTE DEL

ALMINDELIGE BESTEMMELSER VEDRØRENDE FORBINDELSERNE MELLEM FÆLLESSKABET OG GRØNLAND

Artikel 1

Partnerskab

1. Uden at dette berører Rådets afgørelse 2001/822/EF, sigter partnerskabet mellem Fællesskabet og Grønland navnlig mod at udvide og styrke forbindelserne mellem Fællesskabet og Grønland og at bidrage til en bæredygtig udvikling af Grønland.

2. Partnerskabet har til formål:

1. at danne ramme for dialog

2. at realisere fælles mål gennem konsultation om spørgsmål af fælles interesse for at sikre, at samarbejdsindsatsen får den største gennemslagskraft i overensstemmelse med begge parters prioriteter

3. at skabe grundlag for økonomisk, finansielt, videnskabeligt og kulturelt samarbejde samt uddannelsessamarbejde på basis af principperne om gensidigt ansvar og gensidig støtte

4. at bidrage til Grønlands udvikling.

Artikel 2

Dialog

Fællesskabet, Grønland og Danmark konsulterer hinanden om principperne og de detaljerede procedurer for og resultaterne af det partnerskab, der etableres ved denne afgørelse.

Artikel 3

Forvaltning

Denne afgørelse gennemføres af Kommissionen og det grønlandske landsstyre i overensstemmelse med hver af parternes rolle og ansvar som fastlagt i de relevante finansieringsaftaler.

ANDEN DEL

SAMARBEJDE OM BÆREDYGTIG UDVIKLING AF GRØNLAND

Artikel 4

Samarbejdsområder

Samarbejdet støtter sektorpolitikker og -strategier, som letter adgangen til produktionsvirksomhed og -ressourcer, navnlig på følgende områder:

5. uddannelse

6. mineralressourcer

7. energi

8. turisme og kultur

9. forskning

10. fødevaresikkerhed.

Artikel 5

Principper

1. Samarbejdet bygger på partnerskab og implementeres i overensstemmelse med de samarbejdsstrategier, der vedtages i medfør af artikel 6. Det skal sikre, at ressourcestrømmen er forudsigelig og regelmæssig samt smidig og afpasset efter situationen i Grønland.

2. Samarbejdsaktiviteterne vedtages på et partnerskabsgrundlag i nær konsultation mellem Kommissionen, det grønlandske landsstyre og den danske regering. Partnerskabet tilgodeser hver af parternes respektive institutionelle, juridiske og finansielle beføjelser.

Artikel 6

Programmering

1. Det grønlandske landsstyre har inden for rammerne af partnerskabet ansvaret for at udforme sektorpolitikker, herunder strategier og disses gennemførelse. Der vil om fornødent blive foretaget strategiske miljøvurderinger til at garantere sektorpolitikkerne og -strategiernes bæredygtighed.

2. Det grønlandske landsstyre og Kommissionen udarbejder og vedtager inden for rammerne af denne afgørelse et vejledende programmeringsdokument for bæredygtig udvikling i Grønland (i det følgende benævnt PDBU) på linje med de sektorpolitikker, der er omhandlet i stk. 1.

3. Det grønlandske landsstyre har ansvaret for:

11. at vedtage sektorpolitikker

12. at følge og evaluere virkningerne og resultaterne af sektorpolitikkerne

13. at garantere en ordnet, omgående og effektiv gennemførelse af strategierne som led i sektorpolitikkerne

14. at rapportere til Kommissionen en gang om året om resultaterne af sektorpolitikkerne.

4. Kommissionen skal have ansvaret for at træffe den årlige finansieringsafgørelse om den samlede tildeling svarende til PDBU efter proceduren i artikel 10.

Artikel 7

Anvendelsesområde

Der kan inden for rammerne af de af det grønlandske landsstyre fastlagte sektorpolitikker bevilges finansiel støtte til følgende aktiviteter, som falder inden for finansieringsmulighederne:

15. reformer og projekter, som er forenelige med sektorpolitikkerne

16. udvikling af institutioner, kapacitetsopbygning og integration af miljøaspekter

17. programmer for fagligt samarbejde.

Artikel 8

Finansieringsberettigede

Det grønlandske landsstyre er berettiget til finansiel støtte i henhold til denne afgørelse.

Artikel 9

Gennemførelsesbestemmelser

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelsen af denne del af afgørelsen vedtages efter forvaltningsproceduren i artikel 10, stk. 2, inden 3 måneder efter, at denne afgørelse får virkning.

Artikel 10

Udvalgsprocedure

1. Kommissionen bistås af et udvalg [i det følgende benævnt "udvalget"].

2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 og 7 i afgørelse 1999/468/EF.

3. Perioden i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til [tre] måneder.

4. Udvalget fastsætter selv sin forretningsorden.

Artikel 11

Finansiel bistand

1. Den finansielle støtte fra Fællesskabet med henblik på denne del af afgørelsen vedrører perioden 1. januar 2007 til 31. december 2013.

2. Den finansielle bistand fra Fællesskabet ydes som budgetstøtte.

3. Gennemførelsen af den finansielle støtte fra Fællesskabet sker ved direkte central forvaltning, jf. artikel 53 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002[16].

Artikel 12

Kontrolforanstaltninger

1. Denne afgørelse gennemføres i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget[17]. Grønland forventes i særdeleshed at etablere et passende kontrolsystem. Grønland foretager regelmæssig kontrol for at sikre, at de foranstaltninger, der finansieres via Fællesskabets budget, gennemføres korrekt. Foruden den årlige indberetning af resultaterne af sektorpolitikkerne afgiver Grønland en årlig erklæring om udgifternes lovlighed og formelle rigtighed. Det træffer passende foranstaltninger til at forebygge uregelmæssigheder og svig og indleder eventuelt retsforfølgning for at inddrive midler, der er udbetalt uretmæssigt.

2. De nærmere forpligtelser for det grønlandske landsstyre med hensyn til forvaltningen af Fællesskabets midler nedfældes i finansieringsaftaler, som indgås med Kommissionen med henblik på denne afgørelses gennemførelse. I finansieringsafgørelserne angives navnlig de tilstræbte sektorindikatorer, betalingsbetingelserne og kontrolmetoderne for indberetning af fremskridt med sektorindikatorerne og for sikring af, at disse betingelser overholdes.

TREDJE DEL

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 13

Revision

Fællesskabet, det grønlandske landsstyre og den danske regering foretager inden udgangen af juni 2010 en midtvejsrevision af partnerskabet. Efter denne revision stiller Kommissionen om fornødent forslag til ændring af denne afgørelse.

Artikel 14

Virkning

Denne afgørelse får virkning den 1. januar 2007. Den gælder indtil den 31. december 2013.

Artikel 15

Offentliggørelse

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende .

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Rådets vegne […]

Formand

FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET

Politikområde: 21 - Udvikling og forbindelser med AVS-landene Aktiviteter: 21 07 – Andre samarbejdsforanstaltninger og ad hoc-programmer |

TITEL: RÅDETS AFGØRELSE OM FORBINDELSERNE MELLEM DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB PÅ DEN ENE SIDE OG GRØNLAND OG KONGERIGET DANMARK PÅ DEN ANDEN SIDE |

BUDGETPOST (NUMMER OG BETEGNELSE)

Udgiftsområde 4: EU i verden

Politikområde: 21 - Udvikling og forbindelser med AVS-landene

Budgetkapitel: 21 07 – Andre samarbejdsforanstaltninger og ad hoc-programmer

Budgetartikel: 21 07 01 – Samarbejde med Grønland

SAMLEDE TAL

Samlet rammebevilling (del B): 25 mio. EUR som forpligtelsesbevilling

Gennemførelsesperiode

2007 - 2013

Samlet flerårigt skøn over udgifterne

(a) Forfaldsplan for forpligtelses- og betalingsbevillinger (finansieringstilskud) (jf. punkt 6.1.1).

Mio. EUR (3 decimaler)

År [n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] | [n+5 og ff. år | I alt |

Forpligtelser | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 |

Betalinger | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 |

(b) Teknisk og administrativ bistand og støtteudgifter (jf. punkt 6.1.2)

Forpligtelser | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Betalinger | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

a+b i alt |

Forpligtelser | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 |

Betalinger | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 |

(c) Personale- og andre driftsudgifters samlede budgetvirkninger (jf. punkt 7.2 og 7.3)

Forpligtelser/ betalinger | Løbende. |

a+b+c i alt |

Forpligtelser | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 |

Betalinger | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 |

Forenelighed med den finansielle programmering og de finansielle overslag

Forslaget er foreneligt med foreslåede finansielle overslag for 2007-2013.

Virkninger for budgettets indtægtsside

Forslaget har ingen indflydelse på indtægterne

(i mio. EUR, 1 decimal)

Forud for aktionen [År n-1] | Efter aktionens iværksættelse |

IOU | Opdelte/ | YES | NEJ | NEJ | Nr. 4 |

RETSGRUNDLAG

EF-traktatens artikel 187

BESKRIVELSE OG BEGRUNDELSE

Behov for EU -foranstaltninger

Mål

Grønland er et OLT, der har været omfattet af Rådets successive associeringsafgørelser. Det har imidlertid aldrig opnået nogen territorial vejledende tildeling fra EUF, da de finansielle overførsler til Grønland sker på basis af fiskeriaftalen mellem Fællesskabet og Grønland og Danmark. I tilslutning til fiskeriaftalen modtager Grønland 42,8 mio. EUR om året indtil udgangen af 2006, hvoraf 31,8 mio. EUR repræsenterer værdien af fiskerimuligheder for Fællesskabet og 11 mio. EUR strukturstøtte til fiskeriet. De aktuelle fiskerimuligheder for Fællesskabet svarer imidlertid ikke længere til en finansiel kompensation til dette beløb. Der bør derfor sondres nøje mellem den finansielle kompensation til Grønland, som svarer til de faktiske fiskerimuligheder for Fællesskabet i de grønlandske farvande på den ene side og støtten til Grønland på den anden side.

Rådet forpligtede sig i sine konklusioner den 24. februar 2003 til at basere EU's fremtidige forbindelser med Grønland efter 2006 på et globalt partnerskab for bæredygtig udvikling, som skal omfatte en specifik fiskeriaftale, der skal forhandles efter de almindelige regler og principper for sådanne aftaler samt samarbejde på andre områder. Rådet var af den opfattelse, at de fremtidige finansielle forpligtelser inden for rammerne af Den Europæiske Unions næste finansielle overslag under hensyntagen til alle OLT's behov bør lægges på samme niveau som i øjeblikket, uden at dette dog ellers påvirker de næste finansielle overslag.

Med den nye fiskeripartnerskabsaftale mellem EU og Grønland vil betalingerne svarende til de faktiske fiskerimuligheder blive klart identificeret som ønsket af Revisionsretten og Europa-Parlamentet samt tillige i overensstemmelse med de gældende budgetregler for udviklingssamarbejdet. Det vil komme til at betyde, at den finansielle værdi af fiskeriaftalen reduceres i forhold til det aktuelle niveau.

Målene for partnerskabet mellem Fællesskabet og Grønland er:

- at skabe en ramme for dialog

- at realisere fælles mål gennem konsultation om spørgsmål af fælles interesse for at sikre, at samarbejdsindsatsen får den største gennemslagskraft i overensstemmelse med begge partneres prioriteter

- at skabe grundlag for økonomisk, finansielt, videnskabeligt og kulturelt samarbejde samt uddannelsessamarbejde på basis af principperne om gensidigt ansvar og gensidig støtte

- at bidrage til Grønlands udvikling.

EU har i dag en vedvarende interesse i at behandle Grønland som en privilegeret nabo og at bidrage til Grønlands velfærd og økonomiske udvikling, da det har tætte forbindelser med en medlemsstat og fortsat vil have en rolle at spille – både med hensyn til ansvar og muligheder – i EU's fiskeripolitik, som går ud over det kommercielle aspekt af fiskeriet, da det også drejer sig om at fremme bæredygtig forvaltning af fiskebestandene og beskytte miljøet.

Grønland er også af betydning for EU fra et geostrategisk synspunkt. EU og Grønland har begge en interesse i at samarbejde og udvikle videnskabelig forskning om klimaændring, da der for nylig er kommet dramatiske beviser for dagen for, at den arktiske iskappe smelter. Udvikling af alternative energikilder eller energibærere såsom brint er en prioritet for både EU og Grønland.

Dispositioner, der er truffet på grundlag af forhåndsevalueringen

(a) det forklares, hvordan og hvornår forhåndsevalueringen blev foretaget (af hvem, tidsplan) og om rapporten/rapporterne foreligger, eller hvordan de pågældende oplysninger er indsamlet

Forhåndsevalueringen er foretaget af Kommissionens tjenestegrene (den taskforce, der var oprettet i generalsekretariatet til at operere fra den 1. maj 2005 til den 15. marts 2006) med inputs fra den efterfølgende evaluering af fjerde fiskeriprotokol foretaget af en ekstern konsulent (MegaPesca), særlig med hensyn til oplysninger om det overordnede billede af den økonomiske situation.

(b) der gives ganske kort en sammenfatning af forhåndsevalueringens resultater og konklusioner

Den grønlandske økonomi er kendetegnet ved en meget stor fortrinsvis offentlig sektor og en underudviklet privat sektor.

Grønland er fortsat et særtilfælde, et fra Unionen fjernt beliggende territorium med en beskeden befolkning på en enorm ø med de mest udfordrende klimatiske forhold og en speciel sociologisk, økonomisk og kulturel blanding som følge af Grønlands historie og fortid som koloni.

Det fremtidige alsidige partnerskab med Grønland skal bygge på to søjler: den første er den nye fiskeripartnerskabsaftale og den anden er en specifik OLT-afgørelse til at regulere samarbejdet mellem EU og Grønland uden for fiskeriet.

Med den nye fiskeripartnerskabsaftale mellem EU og Grønland vil betalingerne svarende til de faktiske fiskerimuligheder blive klart identificeret som ønsket af Revisionsretten og Europa-Parlamentet samt tillige i overensstemmelse med de gældende budgetregler. Det vil komme til at betyde, at den finansielle værdi af fiskeriaftalen reduceres i forhold til det aktuelle niveau.

Dispositioner, der er truffet på grundlag af den efterfølgende evaluering

Ny intervention: ingen eksisterende efterfølgende evaluering.

Indsatsområder og nærmere bestemmelser for støtten

Ifølge forslaget skal der ske en udvikling af samarbejdsdelen af det globale partnerskab for bæredygtig udvikling i Grønland på linje med Rådets konklusioner af 24. februar 2003. Grønland har fremsat forslag til Kommissionen om samarbejdet inden for rammerne af dette partnerskab uden for fiskeriet (udkast til Kajak-aftalen). Kommissionen accepterer på basis af disse forslag, at samarbejdet bør berøre almen uddannelse og erhvervsuddannelse, mineralressourcer, energi, turisme og kultur og forskning. Til dette formål er der øremærket 25 mio. EUR om året under udgiftsområde 4 i de finansielle overslag for 2007-2013. Beløbet skal bevilges Grønland som sektorbudgetstøtte, hvilket betyder, at det indgår i Grønlands almindelige budget (for hele territoriet og hele befolkningen). Under disse omstændigheder kontrollerer Kommissionen ikke, hvordan midlerne konkret anvendes (da der ikke er tale om EF-finansierede projekter). Kommissionen kontrollerer i stedet en række indikatorer for de sektorpolitikker og -strategier, som Grønland skal fastlægge i et programmeringsdokument for bæredygtig udvikling i Grønland. Programmeringsdokumenter for bæredygtig udvikling er et flerårigt programmeringsdokument, som vedtages af Kommissionen efter den foreslåede afgørelses ikrafttræden. Formålet med vurderingen af sektorindikatorerne er at kontrollere, at Grønland faktisk gør fremskridt mod bæredygtig udvikling i form af resultater i de pågældende indsatssektorer.

Efter at Kommissionen har foretaget en vurdering af den makroøkonomiske situation og forvaltningen af de offentlige finanser i Grønland, vil der blive udbetalt en første fast rate (første gang i 2007). Derefter vil der (for de følgende år) blive udbetalt variable rater efter Kommissionens og Grønlands kontrol af sektorindikatorerne. De variable rater vil afspejle, i hvilket omfang målene med disse indikatorer er nået.

Gennemførelsesmetoder

Direkte central forvaltning foretaget af Kommissionen efter artikel 53 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002. Anvisningsberettiget er generaldirektøren for GD AIDCO.

FINANSIELLE VIRKNINGER

Samlede finansielle virkninger for budgettets del B (hele programperioden)

p.m.

(Beregningsmetoden for de samlede beløb i nedenstående tabel skal fremgå af fordelingen i tabel 6.2.)

6.1.1. Finansieringsstøtte

Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (3 decimaler)

Fordeling | [År n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5 og ff.] | I alt |

Aktion 1 |

Aktion 2 |

Osv. |

I ALT |

6.1.2. Teknisk og administrativ bistand, støtteudgifter og it-udgifter (forpligtelsesbevillinger)

[År n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5 og ff.] | I alt |

1) Teknisk og administrativ bistand | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

a) Kontorer for teknisk bistand | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

b) Anden teknisk og administrativ bistand: - intern: - ekstern: Heraf til opbygning og vedligeholdelse af administrative edb-systemer | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Subtotal 1 | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

2) Støtteudgifter | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

a) Undersøgelser | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

b) Ekspertmøder | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

c) Informations- og publikationsvirksomhed | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Subtotal 2 | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

I ALT | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Beregning af omkostningerne pr. foranstaltning i budgettets del B (hele programmeringsperioden)

Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (3 decimaler)

Fordeling | Type resultater (projekter, dossierer…) | Antal resultater (i alt år 1…n) | Gennemsnitlige enhedsomkost-ninger | Samlede omkostninger (i alt år 1…n) |

1 | 2 | 3 | 4=(2X3) |

Aktion 1 - Foranstaltning 1 - Foranstaltning 2 Aktion 2 - Foranstaltning 1 - Foranstaltning 2 - Foranstaltning 3 Osv. | p.m. p.m. | p.m. p.m. | p.m. p.m. | p.m. p.m. |

SAMLEDE OMKOSTNINGER | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Om nødvendigt forklares beregningsmetoden.

VIRKNINGER FOR PERSONALERESSOURCER OG ADMINISTRATIONSUDGIFTER

Personalemæssige virkninger

Igangsat

Stillingstyper | Eksisterende og/eller nyt personale til forvaltning af foranstaltningen | I alt | Opgavebeskrivelse |

Faste stillinger | Midlertidige stillinger |

Tjenestemænd eller midlertidigt ansatte | A B C | 0,25 fuldtidsækvivalent | Dækkes med eksisterende AIDCO-ressourcer |

Andre personaleressourcer |

I alt | 0,25 fuldtidsækvivalent |

Samlede finansielle virkninger af personaleforbruget

Arten af personaleressourcer | Beløb i EUR | Beregningsmetode* |

Tjenestemænd Midlertidigt ansatte |

Andre personaleressourcer (oplys budgetpost) |

I alt |

Beløbene modsvarer de samlede udgifter til foranstaltningen for 12 måneder.

Andre administrative udgifter som følge af foranstaltningen

Budgetpost (nummer og betegnelse) | Beløb i EUR | Beregningsmetode |

Samlet bevilling (afsnit A7) A0701 – Tjenesterejser A07030 – Møder A07031 – Udvalg, der skal høres1 A07032 – Udvalg, som det ikke er obligatorisk at høre1 A07040 – Konferencer A0705 – Undersøgelser og konsultationer Andre udgifter (specificeres) | 1 % om året i administrationsudgifter for AIDCO |

Informationssystemer (A-5001/A-4300) |

Andre udgifter – del A (specificeres) |

I alt | 250 000 EUR |

Beløbene modsvarer de samlede udgifter til foranstaltningen for 12 måneder.

1Det specificeres, hvilken udvalgstype der er tale om, og hvilken gruppe det tilhører.

I. Samlet årligt beløb (7.2 + 7.3) II. Foranstaltningens varighed III. Foranstaltningens samlede omkostninger (I x II) | EUR År EUR |

RESULTATOPFØLGNING OG EVALUERING

Resultatopfølgningssystem

Grønlands årlige indberetning om gennemførelsen af de programmerede aktiviteter vil være af væsentlig betydning for kontrollen med gennemførelsen af programmeringsdokumentet for den fremtidige bæredygtige udvikling i Grønland (se punkt 8.2). Kommissionen vil i sine gennemførelsesforanstaltninger fastlægge detaljerede regler herfor. Reglerne bliver de samme som dem, der gælder for OLT'er, som modtager en territorial tildeling fra EUF, og betyder, at Grønland årligt skal udarbejde en rapport om gennemførelsen, som færdigbearbejdes efter dialog mellem Kommissionen, Grønland og Danmark. Denne rapport er desuden en forudsætning for udbetaling af midler, da den skal indeholde de grundlæggende oplysninger til at kontrollere, om målene for indikatorerne for sektorbudgetstøtten er opfyldt (jf. det aktuelle samarbejde med Ny Kaledonien).

Hvordan og hvor ofte skal der evalueres?

Den foreslåede afgørelse indeholder en revisionsklausul, så det kan vurderes, om partnerskabet mellem EF og Grønland fungerer effektivt; revisionen skal foregå senest den 30. juni 2010. Kommissionens gennemførelsesforanstaltninger skal desuden omfatte detaljerede bestemmelser om overvågning, tilsyn, evaluering og revision svarende til, hvad der gælder i øjeblikket for OLT'er som modtager en territorial tildeling fra EUF. Der skal bl.a. foretages en midtvejsrevision og en afsluttende revision af programmeringsdokumentet for bæredygtig udvikling i Grønland med henblik på at tilpasse det flerårige programmeringsdokument til udviklingen i Grønlands behov og præstationer.

FORHOLDSREGLER MOD SVIG

Grønland forventes i overensstemmelse med artikel 12 i forslaget at indføre et passende kontrolsystem til at sikre, at de foranstaltninger, som finansieres med midler fra EF's budget, gennemføres korrekt. Grønland skal tillige tage skridt til at modvirke uregelmæssigheder og svig og tilbagesøge ubehørigt udbetalte beløb.

De finansieringsaftaler, som skal indgås mellem Kommissionen og det grønlandske landsstyre, skal indeholde detaljerede regler om:

- forvaltningen af EF-midlerne

- forholdsregler, som Grønland skal træffe, til modvirkning af svig og uregelmæssigheder i forbindelse med EF-støtten

- kontrol fra Kommissionens side, også Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), og eventuelt Revisionsretten. Kontrollen vil ske på stedet og i form af inspektioner.

[1] Se mødeprotokol for 2487. samling af Rådet for Den Europæiske Union (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) i Bruxelles den 24. februar 2003, dok. 6604/03 af 24. februar 2003 og Bull. 1/2-2003, punkt 1.3.175.

[2] Traktat, der for Grønlands vedkommende ændrer traktaterne om oprettelse af De Europæiske Fællesskaber, EFT L 29 af 1.2.1985, s. 1.

[3] Afgørelse 2001/822/EF af 27.11.2001, EFT L 314 af 30.11.2001, s. 1.

[4] I bilag II til EF-traktaten findes der en liste over de 21 OLT, men associeringsafgørelsen gælder ikke for Bermuda.

[5] EFT L 29 af 1.2.1985, s. 9.

[6] Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet: Midtvejsrevision af den fjerde fiskeriprotokol mellem EU og Grønland, KOM(2002) 697 endelig.

[7] OECD – Greenland’s economy: building a strategy for the future; DOC.DT/TDPC (99)10.

[8] Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet. Midtvejsrevision af den fjerde fiskeriprotokol mellem EU og Grønland. KOM(2002) 697 endelig.

[9] Traktat, der for Grønlands vedkommende ændrer traktaterne om oprettelse af De Europæiske Fællesskaber, EFT L 29/19 af 1.2.1985, s. 1.

[10] Afgørelse 2001/822/EF af 27.11.2001, EFT L 314 af 30.11.2001, s. 1.

[11] I bilag II til EF-traktaten findes der en liste over de 21 OLT, men associeringsafgørelsen gælder ikke for Bermuda.

[12] EUT C [ ] af [ ], s. [ ].

[13] EFT L 29 af 1.2.1985, s. 1.

[14] EFT L 314 af 30.11.2001, s. 1.

[15] EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

[16] EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

[17] EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.