EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 22.3.2022 COM(2022) 121 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET om vurdering af gennemførelsen og resultaterne af programmet for retlige anliggender for perioden 2014-2020 {SWD(2022) 64 final} - {SWD(2022) 69 final}



Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde indeholder bestemmelser om oprettelse af et europæisk område med frihed, sikkerhed og retfærdighed baseret på gensidig anerkendelse af retsafgørelser og gensidig tillid mellem medlemsstaterne. Inden for dette område kan personer bevæge sig frit og stole på, at deres grundlæggende rettigheder samt fælles principper overholdes, f.eks. principperne om ikkeforskelsbehandling, ligestilling mellem kønnene, effektiv adgang til retsvæsenet for alle, retsstatsprincippet og velfungerende, uafhængige retssystemer. Disse retligt bindende bestemmelser på det retlige område, der er fastsat i traktaten, blev også bekræftet af Det Europæiske Råd i Stockholmprogrammet . Skabelsen af et Europa for ret og retfærdighed er en af EU's politiske prioriteter, og programmet for retlige anliggender for perioden 2014-2020 er et af de instrumenter, der bidrager til at nå dette mål. I denne rapport redegøres der for de hidtidige resultater af programmet for retlige anliggender for perioden 2014-2020 og for de kvalitative og kvantitative aspekter af dets gennemførelse i henhold til artikel 14, stk. 2, litra c), i forordningen om oprettelse af programmet for retlige anliggender for perioden 2014-2020 ("forordningen") . Rapporten indeholder imidlertid ikke en vurdering af de langsigtede virkninger og af bæredygtigheden af virkningerne af programmet for retlige anliggender. Denne begrænsning skyldes, at omkring 30 % af de projekter, der finansieres af programmet for retlige anliggender, endnu ikke er afsluttet. Denne situation er blevet forværret af covid-19-pandemien, som har forlænget en række projekters varighed. Af disse grunde og for at få en meningsfuld evaluering af programmets langsigtede resultater og virkninger vil den efterfølgende evaluering blive gennemført i to dele. Denne rapport og de tilhørende bilag udgør første del af evalueringen. Den er baseret på de foreliggende data og indeholder et overblik over fordelingen af midler og en vurdering af de hidtidige resultater af programmet for retlige anliggender. Selv om det nye program for retlige anliggender for perioden 2021-2027 allerede var vedtaget, bl.a. på grundlag af resultaterne af midtvejsevalueringen af gennemførelsen af programmet for retlige anliggender for perioden 2014-2020, vil denne første del af den efterfølgende evaluering af det tidligere program tilføre merværdi for at kaste lys over mulige områder, hvor gennemførelsesfasen af det nye program for retlige anliggender kan styrkes. Den anden del af evalueringen vil blive gennemført på et senere tidspunkt, når alle endelige data foreligger og samtidig med midtvejsevalueringen af det efterfølgende program for retlige anliggender (2021-2027). Denne anden del vil indeholde en vurdering af de langsigtede virkninger og bæredygtigheden af virkningerne af programmet for retlige anliggender samt anbefalinger vedrørende den nye flerårige finansielle ramme efter 2027, alt efter hvad der er relevant. Denne rapport bygger på resultaterne af den evaluering, som Europa-Kommissionen har udarbejdet med støtte i en ekstern undersøgelse. 1.Indledning og baggrund Programmet for retlige anliggender for perioden 2014-2020 er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1382/2013. Før 2014 omfattede tre individuelle programmer, nemlig programmet for strafferet, programmet for civilret og programmet for forebyggelse af narkotikamisbrug og information af offentligheden, de samme tematiske områder som programmet for retlige anliggender. Programmets generelle mål ifølge forordningen er: ·at bidrage til at videreudvikle et europæisk område med retfærdighed baseret på gensidig anerkendelse og gensidig tillid, navnlig ved at fremme det civil- og strafferetlige samarbejde. Programmets specifikke mål er: ·at fremme og støtte det civil- og strafferetlige samarbejde ·at støtte og fremme uddannelse af retsvæsenets aktører (såsom dommere, anklagere, notarer, fængselspersonale og advokater) i civil- og strafferetlige EU-instrumenter, grundlæggende rettigheder, retsetik og retsstatsprincippet, herunder uddannelse i juridisk terminologi, med henblik på at fremme en fælles retlig og retslig kultur ·at lette en effektiv adgang til retsvæsenet for alle, herunder at fremme og støtte rettigheder for personer, der er ofre for kriminalitet, og proceduremæssige rettigheder for mistænkte og tiltalte i straffesager ·at støtte initiativer inden for narkotikapolitikken hvad angår det retlige samarbejde og forebyggelse af kriminalitet, for så vidt disse typer initiativer ikke er dækket af instrumentet for finansiel støtte til politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet samt krisestyring som en del af Fonden for Intern Sikkerhed eller af Sundhed for Vækst-programmet . Programmet gennemføres af Europa-Kommissionen via direkte forvaltning. Med hensyn til geografisk dækning er programmet for retlige anliggender åbent for alle EU-medlemsstater med undtagelse af Danmark og Det Forenede Kongerige. Ud over EU-medlemsstaterne var de EFTA-stater, der er parter i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, kandidatlande, potentielle kandidatlande og lande, der tiltræder EU, også berettigede til at deltage i programmet, forudsat at de havde indgået en aftale med Unionen om de nærmere bestemmelser for deres respektive deltagelse i programmet. Albanien tilsluttede sig programmet for retlige anliggender fra 2017 og Montenegro fra 2019. 2.Programmets hovedelementer og gennemførelse

I overensstemmelse med forordningens artikel 6 finansierer programmet for retlige anliggender en bred vifte af aktiviteter såsom analyseaktiviteter, gensidig læring, samarbejde, bevidstgørelse og formidling, uddannelsesaktiviteter og aktioner til støtte for de centrale aktører, dvs. europæiske netværk, offentlige og private organisationer, der som regel er nonprofitorganisationer, nationale, regionale og lokale myndigheder i EU's medlemsstater og civilsamfundsorganisationer, universiteter, forskningsinstitutioner og internationale organisationer, hvis aktiviteter bidrager til de specifikke mål. Målgrupper (grupper, der kan nyde godt af gennemførelsen af programmet enten direkte ved at deltage i retsprojektaktiviteter eller indirekte) omfatter potentielt alle EU-borgere, eftersom programmet for retlige anliggender har til formål at skabe et europæisk område med retfærdighed, hvor alle kender og kan udøve deres rettigheder. Som fastsat i forordningen anvender programmet aktivitetstilskud, driftstilskud og udbudsaktiviteter som de primære finansieringsmekanismer til at støtte projekter vedrørende programmets mål. 2.1. Programmets specifikke mål ·Specifikt mål 1: Retligt samarbejde Programmet støtter aktiviteter, som bidrager til en effektiv og sammenhængende anvendelse af gældende EU-ret vedrørende det civil- og strafferetlige samarbejde, herunder ved at opbygge og/eller forbedre dataindsamling og statistikker over anvendelsen af gældende EU-ret. Finansierede aktiviteter bidrager også til håndhævelsen af EU's instrumenter og retsafgørelser, navnlig som følge af grænseoverskridende tvister. Programmet finansierer desuden projekter, der sigter mod at forbedre informationsudvekslingen mellem retsvæsenets aktører for at styrke det operationelle samarbejde og den gensidige tillid i EU. ·Specifikt mål 2: Uddannelse af retsvæsenets aktører Programmet støtter projekter, som tilskynder retsvæsenets aktører til at uddanne sig i EU-ret, herunder uddannelse i juridisk terminologi, med henblik på at fremme en fælles retlig og retslig kultur i EU. Uddannelse af retsvæsenets aktører kan vedrøre "generelle" kompetencer såsom sproglige færdigheder og terminologi samt mere specialiserede aspekter såsom viden om EU-retten og det civil- og strafferetlige samarbejde. Det kan antage forskellige former såsom seminarer, e-læring, udveksling af fagfolk, udvikling af retningslinjer for god praksis og udveksling af erfaringer. De finansierede aktiviteter støtter primært uddannelse af dommere og andet personale i retsvæsenet, men også andre af retsvæsenets aktører, der er knyttet til domstolene. Endelig fremmes udviklingen af værktøjer til uddannelsesudbydere. Det endelige mål er at støtte en korrekt anvendelse af EU-retten gennem udveksling af bedste praksis og netværkssamarbejde. ·Mål nr. 3: Adgang til retsvæsenet Aktiviteter, der finansieres på dette område, har til formål at sikre EU-borgerne effektive retsmidler i tilfælde af overtrædelse af EU-retten, især når nationale procedurer er for vanskelige for borgerne at anvende. Programmet fremmer navnlig anvendelsen af alternative typer retsmidler og ikkeretslige midler, der er udviklet i EU, som kan sikre en hurtig, effektiv og mindre bekostelig løsning af tvister, f.eks. de midler, der understøttes af e-justice-portalen. De finansierede aktiviteter skal også tilskynde til et tæt samarbejde mellem nationale myndigheder og administrative organer, hvilket er særlig vigtigt for visse EU-rettigheders virkningsfuldhed. ·Mål nr. 4: Politik til forebyggelse af narkotikamisbrug Inden for rammerne af politikken til forebyggelse af narkotikamisbrug fremmer programmet initiativer, som fokuserer på retligt samarbejde og forebyggelse af kriminalitet. De primære prioriteter er at fremme den praktiske anvendelse af narkotikarelateret forskning, støtte civilsamfundsorganisationer og centrale interessenter, udbygge videnbasen og udvikle innovative metoder til imødegåelse af fænomenet med nye psykoaktive stoffer.

2.2. Budget Det første samlede budget for perioden 2014-2020 var på 377 604 000 EUR. Ifølge de årlige arbejdsprogrammer er det samlede planlagte budget for perioden 2014-2020 på 333 971 000 EUR. I tabellerne nedenfor sammenfattes fordelingen af budgetplanlægningen pr. år og på tværs af de specifikke mål. Regnskabsår Planlagt beløb i årligt arbejdsprogram i EUR Årlig ændring i % 2014 45 812 000 EUR — 2015 48 051 000 EUR 4,9 % 2016 52 250 000 EUR 8,7 % 2017 52 631 000 EUR 0,7 % 2018 45 949 000 EUR -12,7 % 2019 43 675 000 EUR -4,9 % 2020 45 603 000 EUR 4,4 % I alt 333 971 000 EUR Kilde: Årlige arbejdsprogrammer for 2014-2020

Det samlede budget steg støt frem til 2017, hvor det toppede med 52 631 000 EUR. Derefter faldt det, indtil det nåede omtrent samme niveau som i 2014. Budgettet blev beskåret, da midlerne til programmet for retlige anliggender blev omfordelt til civilbeskyttelsesmekanismen (COM(2017) 772) og for at give eu-LISA de nødvendige finansielle midler til at udvikle det europæiske informationssystem til udveksling af oplysninger fra strafferegistre vedrørende tredjelandsstatsborgere. Specifikt mål Aktivitetstilskud Driftstilskud Udbud Andet Planlagt beløb i EUR Andel af samlet beløb Retligt samarbejde 49 089 600 EUR 9 258 400 EUR 35 833 000 EUR 237 000 EUR 94 418 000 EUR 28,45 % Adgang til retsvæsenet 48 454 400 EUR 14 473 170 EUR 36 436 430 EUR — 99 364 000 EUR 29,94 % Uddannelse af retsvæsenets aktører 44 493 000 EUR 69 380 000 EUR 6 035 000 EUR — 119 908 000 EUR 36,12 % Narkotika 16 781 000 EUR — 3 500 000 EUR — 20 281 000 EUR 6,11 % I alt 158 818 000 EUR 93 111 570 EUR 818 044 30 EUR 237 000 EUR 333 971 000 EUR 100 % Kilde: Årlige arbejdsprogrammer for 2014-2020 Fordelingen af midler på specifikke mål viser, at det specifikke mål om uddannelse af retsvæsenets aktører hvert år modtog en stor del af de disponible finansielle ressourcer. Som følge heraf er programmet i overensstemmelse med den tildeling, der er fastsat i bilaget til programmets retsgrundlag. Retligt samarbejde og adgang til retsvæsenet er også vigtige søjler i programmet for retlige anliggender. Med hensyn til politikken til forebyggelse af narkotikamisbrug bør der i betragtning af den lave andel af budgettet, der er afsat hertil, tages hensyn til, at aktiviteterne på dette område primært fokuserer på at supplere initiativer vedrørende retligt samarbejde og forebyggelse af kriminalitet. Dette specifikke mål er desuden tæt forbundet med andre EU-instrumenter såsom Fonden for Intern Sikkerhed eller Sundhed for Vækst-programmet. 2.3. Modtagne ansøgninger og udvalgte projekter I den periode, der er omfattet af de årlige arbejdsprogrammer for 2014-2020, blev der iværksat 118 indkaldelser af forslag. En stor del af projekterne blev finansieret under det specifikke mål "adgang til retsvæsenet for alle". I tabellerne nedenfor sammenfattes tildelingen af midler og fordelingen af de typer aktiviteter, der gennemføres gennem projekter. Tabel 3: Antal finansierede projekter pr. år (aktivitetstilskud og driftstilskud) Specifikke mål 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 I ALT Retligt samarbejde 28 16 29 29 25 16 19 162 Uddannelse af retsvæsenets aktører 40 33 28 32 22 12 14 181 Adgang til retsvæsenet 37 32 32 30 25 22 16 194 Narkotika 7 6 5 5 4 5 — 32 I alt 112 87 94 96 76 55 49 569 Kilde: Data for 2014-2015 er hentet fra midtvejsevalueringen af programmet for retlige anliggender. De projekter, der blev finansieret i perioden 2016-2020, er hentet fra projektdatabasen Samlet set faldt antallet af finansierede projekter i programmeringsperioden og nåede sit laveste niveau i 2020 med 49 projekter. Dette fald afspejles generelt i de specifikke mål, hvor der også var et generelt fald i antallet af projekter udvalgt til finansiering. Med hensyn til typen af aktiviteter, der blev gennemført ved hjælp af aktivitets- og driftstilskud, viser figur 1 nedenfor fordelingen af aktiviteter over hele programmeringsperioden. Uddannelsesaktiviteter og analyse- og overvågningsaktiviteter var centrale elementer i de finansierede projekter. Udbud var også en betydelig finansieringsmekanisme i hele programmeringsperioden. Der blev afsat i alt 81,7 mio. EUR til udbud i de årlige arbejdsprogrammer for 2014-2020. Den største andel af budgettet til udbudsaktiviteter blev afsat til det specifikke mål om uddannelse af retsvæsenets aktører (36 %) efterfulgt af målet om adgang til retsvæsenet (30 %).

Specifikke mål 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 JCOO (retsligt samarbejde) 32 36 22 26 40 24 21 JTRA (uddannelse af retsvæsenets aktører) 1 2 1 1 2 — — JACC (adgang til retsvæsenet) 28 23 19 31 32 45 28 JDRU (narkotikapolitik) 2 1 — — — — — I alt 63 62 42 58 74 69 49 IKT-værktøjer og andre IT-relaterede aktiviteter var de mest almindelige typer udbudsaktiviteter (jf. figur 2) i perioden 2014-2020 efterfulgt af gensidig læring. Kilde: Analyse af udbudsdata fra GD JUST. 2.4. Programmets vigtigste resultater Det indikatorsystem, der er indført for programmet for retlige anliggender i perioden 2014-2020, har vist sig at være egnet til at måle programmets resultater. En indikator på tværs af programmerne måler fremskridt hen imod det generelle mål om at skabe et europæisk område med retfærdighed baseret på gensidig anerkendelse og gensidig tillid. Indikatoren defineres som det kumulerede antal uddannede retlige aktører. Alle EU's uddannelsesaktiviteter for retsvæsenets aktører er omfattet, ikke kun aktiviteter under programmet for retlige anliggender. Målet var at uddanne 700 000 retlige aktører senest i 2020. Dette mål blev allerede nået i 2017 med uddannelsen af 820 199 aktører inden for retsvæsenet. Generelt afspejler indikatorerne på passende vis prioriteterne for hvert specifikt mål i programmet og kan måles i forhold til deres referencegrundlag. Evalueringen viser, at der er sket betydelige fremskridt på flere fronter. Inden for det civil- og strafferetlige samarbejde var antallet af informationsudvekslinger i det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre f.eks. større end målet for 2020 på 3 500 000 udvekslinger i 2019. Med hensyn til det specifikke mål om "adgang til retsvæsenet" er begge 2020-målene, dvs. antal hits på e-justice-portalen og antal organisationer pr. medlemsstat, der tilbyder støttetjenester til ofre, allerede nået eller overskredet. Resultaterne var også vellykkede inden for uddannelse af retsvæsenets aktører, hvor flagskibsmålet i EU-strategien for uddannelse af retsvæsenets aktører 2011-2020 om at uddanne halvdelen af alle retsvæsenets aktører (800 000) i EU-ret i perioden 2011-2020 blev opfyldt i 2017. Desuden bidrog programmet til opfyldelsen af det overordnede mål for strategien for uddannelse af retsvæsenets aktører, nemlig at EU-midler støtter uddannelse af mindst 20 000 aktører inden for retsvæsenet om året. Inden for rammerne af strategien for uddannelse af retsvæsenets aktører blev det oprindelige årlige mål om 16 000 uddannede dommere og andet personale i retsvæsenet opfyldt i 2015 og 2017, da en efterfølgende reduktion af midlerne til indkaldelser af forslag til uddannelse af retsvæsenets aktører førte til et fald i antallet af uddannede personer. Nogle af de udvalgte indikatorer er imidlertid vanskelige at måle. Et eksempel er den anden indikator for retligt samarbejde, der defineres som "den gennemsnitlige varighed af overgivelsesproceduren i forbindelse med den europæiske arrestordre". Denne indikator, for hvilken målet ikke blev opfyldt, er vanskelig at måle, da den påvirkes af eksterne faktorer. Disse omfatter f.eks. den forskellige grad af indarbejdelse af EU-direktiver på nationalt plan samt de forskellige niveauer af reformer af retssystemet i EU's medlemsstater, som har en betydelig indvirkning på graden af håndhævelse af gældende EU-ret . Et andet eksempel er indikatorerne vedrørende politikken til forebyggelse af narkotikamisbrug. For begge indikatorer for antallet af nye psykoaktive stoffer, der efterforskes, og antallet af opioidbrugere i stofbehandling blev målene ikke opfyldt. I modsætning til de eksterne faktorer, der påvirkede overgivelsesproceduren i forbindelse med den europæiske arrestordre, var indikatorerne vedrørende politik til forebyggelse af narkotikamisbrug mere påvirket af makroøkonomiske vilkår. Som følge heraf er det på grund af eksterne faktorers påvirkning vanskeligt at vurdere, i hvilket omfang programmet har bidraget til at opfylde de mål, der er fastsat ved udvalgte indikatorer. Der er stadig plads til yderligere forbedringer, da der i øjeblikket ikke findes nogen ensartet tilfredshedsundersøgelse til måling af opfattelsen hos deltagerne i uddannelsesaktiviteterne. Hvert projekt gennemførte sin egen evalueringsordning. Fra 2021 indsamler programmet imidlertid data fra støttemodtagerne om den opfattede kvalitet af de finansierede aktiviteter på en mere konsekvent måde. 2.5. Deltagere og partnerskaber Resultaterne af analysen tyder kraftigt på, at programmet for retlige anliggender skaber vellykkede tværnationale partnerskaber. Programmets tværnationale karakter er en vigtig del af dets enestående merværdi ifølge svar fra medlemmerne af udvalget for programmet for retlige anliggender fra EU-medlemsstaterne. Ifølge støttemodtagerne har partnerskaber udviklet gennem driftstilskud og aktivitetstilskud fra programmet for retlige anliggender haft gavnlige virkninger for deres respektive organisationer. Støttemodtagerne oplyser, at de i væsentlig grad har øget deres organisations kapacitet ved at drage fordel af netværk og gensidige læringserfaringer finansieret gennem programmet. Driftstilskud til fremme af oprettelse og vedligeholdelse af netværk er vigtige søjler, der støtter aktører i udviklingen af det retlige samarbejde, adgang til retsvæsenet og uddannelse af retsvæsenets aktører. Driftstilskud er af afgørende betydning, da de giver rammepartnerne mulighed for at planlægge deres aktiviteter over fire år med støtte fra Europa-Kommissionen. Selv om netværk bidrager til overførsel af viden og kapacitet på tværs af EU's medlemsstater, står det klart, at medlemsstaterne ikke deltog i programmet for retlige anliggender på samme måde. Med hensyn til den geografiske fordeling af ressourcer var deltagelsen i programmet mere koncentreret i en række medlemsstater (f.eks. Italien, Belgien, Spanien, Tyskland, Nederlandene og Frankrig), mens der f.eks. var lavere efterspørgsel fra medlemsstater, der tiltrådte EU efter 2004, undtagen Bulgarien og Rumænien. Ca. 22 % af alle støttemodtagerne er netværk, der er etableret enten i Italien eller Belgien, og som udfører aktiviteter, der dækker de fleste EU-medlemsstater. 3.Resultater af evalueringen Som undersøgelsen har påvist, er der med programmet for retlige anliggender opnået gode resultater med de specifikke mål heri med hensyn til virkningsfuldhed, effektivitet, relevans, sammenhæng, komplementaritet og synergier, EU-merværdi, rimelighed og muligheder for forenkling. Der er plads til forbedringer, navnlig med hensyn til programmets geografiske fordeling af ressourcer.

3.1. Virkningsfuldhed Med hensyn til virkningsfuldhed bekræftede denne analyse det vigtigste resultat af midtvejsevalueringen. Med de aktiviteter, der finansieres gennem aktivitetstilskud, driftstilskud og udbud, opnås de forventede resultater. Med andre ord er det budget, der var til rådighed, blevet anvendt til at opnå resultater, der er i overensstemmelse med programmets generelle og specifikke mål. Selv om de programspecifikke indikatorer er egnede til at overvåge fremskridt hen imod programmets mål, kunne programmets nuværende overvågningssystem blive styrket ved en mere systematisk og robust tilgang til dataindsamling. Kommissionen behandlede dette problem i sit forslag til forordning (EU) 2021/693, der er retsgrundlag for programmet for retlige anliggender for perioden 2021-2027. Som følge heraf vil programmet for retlige anliggender fra 2021 have fokus på behovet for at få mere indgående indsigt i målgrupper, hvilket blev udpeget som et område, hvor der kunne ske forbedringer i programmet for perioden 2014-2020. Da programmet har et bredt anvendelsesområde, påvirkes dets virkningsfuldhed desuden af interne og eksterne faktorer. Den vigtigste eksterne faktor, som støttemodtagerne nævner i interviewene, er covid-19-pandemien, som betød, at mange støttemodtagere måtte ændre på gennemførelsen af deres projekt eller aflyste det. Makroøkonomiske vilkår, flygtningekrisen og medlemsstaternes gennemførelse af EU-retten er imidlertid også eksterne faktorer, der påvirkede programmet for retlige anliggenders virkningsfuldhed. Med hensyn til interne faktorer er ansøgningsproceduren det vigtigste område, hvor der er plads til forbedring. Undersøgelsen kastede lys over behovet for mere vejledning og bistand til ansøgere ud over det eksisterende materiale. Dette vil gøre det muligt at skabe mere lige vilkår for ansøgerne og dermed udvide puljen af forslag af høj kvalitet. Dette vil igen øge programmets virkningsfuldhed. 3.2. Effektivitet Programmet gjorde også betydelige fremskridt med hensyn til effektivitet i forhold til de foregående programmer. Interessenter, som blev hørt flere gange, bekræftede programmets omkostningseffektivitet. Både ansøgere og støttemodtagere understregede, at de relativt høje omkostninger ved at udarbejde et forslag opvejes af de endnu større fordele ved at deltage i programmet. Denne konstatering er i overensstemmelse med den positive feedback om strømliningen af ansøgningsprocessen. Der er imidlertid også nogle aspekter, hvor der blev givet udtryk for mere kritiske synspunkter. En række ansøgere har f.eks. anført, at de trods synlige forbedringer i forvaltningscyklussen havde haft problemer med at opfylde ansøgningskravene inden for den frist, som Europa-Kommissionen havde fastsat. Hvad angår projektstøttemodtagernes anvendelse af det budget, der var til rådighed, påvirker underudnyttelsen af bevillinger på projektniveau stadig programmets effektivitet negativt. 3.3. Relevans Analysen viste, at programmet og foranstaltningerne var meget relevante. Det konkluderes i analysen, at projektmålene og -aktiviteterne er relevante for målgruppernes behov. Omvendt er programmets målgrupper relevante for opfyldelsen af programmets specifikke mål. Dette er resultatet af programmets struktur, som er tilstrækkelig fleksibel til at tilpasse og ændre prioriteterne til nye lokale behov. Der blev dog peget på nogle få områder, hvor der kan ske forbedringer. Disse omfatter en mere systematisk og åben inddragelse af interessenter for at tilpasse aktiviteterne og de specifikke mål skitseret i de årlige arbejdsprogrammer bedre til programmets målgruppers behov.

Der er også behov for at fortsætte de eksisterende og vellykkede bestræbelser på at udvide programmets målgruppe og inddrage flere relevante interessenter i programmet. Især civilsamfundsorganisationer, der arbejder for ofres rettigheder, kunne støttes endnu mere aktivt. 3.4. Sammenhæng, komplementaritet, synergier Den aktuelle analyse viste, at programmet har en god sammenhæng og komplementaritet andre EU-instrumenter, -programmer og -foranstaltninger. Den understregede, at sammenlægningen af de foregående programmer i programmet for retlige anliggender, navnlig med hensyn til uddannelse af retsvæsenets aktører, har øget sammenhængen med andre EU-initiativer. Det samme gælder for andre uddannelsesmål, da det mindskede sandsynligheden for dobbeltarbejde. Dette resultat bekræfter resultaterne i midtvejsevalueringen. Komplementariteten med nationale projekter er også høj. Dette er opnået gennem den tværnationale udformning af aktiviteter, der finansieres under programmet for retlige anliggender, som sikrer, at nationale aktiviteter ikke erstatter eller er en gentagelse af aktiviteter, der finansieres under programmet for retlige anliggender. Programmet hænger også sammen med internationale forpligtelser såsom FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling. FN's mål om fred og sikkerhed hænger f.eks. sammen med udviklingen af retfærdige og inkluderende samfund, som sikrer lige adgang til domstolene, en velfungerende retsstat og åbne og effektive domstolsinstitutioner. Programmet bidrager også til harmoniseringen af international privatret ved at finansiere EU's medlemskab af Haagerkonferencen om International Privatret. Da der er risiko for overlapninger, bør dette ikke desto mindre overvåges nøje for at opretholde den høje grad af komplementaritet. Endelig har programmets støttemodtagere identificeret og maksimeret synergier med projekter, der finansieres af andre EU-initiativer, såsom programmet for rettigheder, ligestilling og unionsborgerskab samt med andre projekter i programmet for retlige anliggender. Udveksling af ekspertise og bedste praksis mellem forskellige støttemodtagere er dog et område, hvor der er plads til forbedring. Der er således stadig et potentiale for støttemodtagerne til at gøre brug af de netværksmuligheder, som programmet for retlige anliggender giver, og indgå aktivt i en dialog med hinanden. 3.5. EU-merværdi Undersøgelsen bekræfter fuldt ud programmets store merværdi. EU-merværdien er navnlig tydelig gennem fremme af tværnationale projekter til håndtering af grænseoverskridende spørgsmål, navnlig inden for uddannelse og informationsudvekslinger. Der skabes også stor EU-merværdi ved at stille afgørende finansielle ressourcer til rådighed til finansiering af aktiviteter på centrale områder, der ikke nødvendigvis står højt på de enkelte medlemsstaters dagsorden. Desuden kræver nogle projekter (f.eks. udveksling af fagfolk) i sagens natur en fælles indsats fra alle medlemsstaters side. Derfor vil individuelle tiltag fra medlemsstaternes side ikke kunne sikre de samme resultater med hensyn til størrelse og anvendelsesområde som programmet for retlige anliggender. Denne konklusion understøttes af resultaterne af undersøgelsen foretaget af medlemmerne af udvalget for programmet for retlige anliggender, som viser, at de fleste medlemmer mener, at de aktiviteter, der gennemføres gennem programmet for retlige anliggender, ikke ville være mulige uden EU-finansiering. På denne baggrund gælder konklusionen i midtvejsevalueringen af programmet stadig. En begrænsning af EU's indsats vil således have en negativ indvirkning på de nationale og europæiske aktørers samlede kapacitet til at løse problemer på de områder, der er omfattet af programmet, eller gennemføre de typer aktiviteter, der finansieres af programmet . De mest sandsynlige konsekvenser af et mindre engagement eller en tilbagetrækning af EU's engagement gennem programmet for retlige anliggender vil skabe betydelige vanskeligheder i forbindelse med udviklingen af tværnationale projekter. Disse vil skabe mindre sammenhæng i medlemsstaternes forståelse og gennemførelse af EU-retten.