Nr. C 344/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 85 
Bemærkninger 
1. Udvalget tilslutter sig det princip, at unge uden 
beskæftigelse og langtidsledige, der beslutter at udøve et 
uafhængigt erhverv, også skal være omfattet af Den euro­
pæiske Socialfonds anvendelsesområde. Udvalget støtter 
således Kommissionens forslag, der er et positivt svar på de 
synspunkter, der tidligere er fremsat i dets udtalelser (1). 
2. I betragtning af det store antal personer, der sandsyn­
ligvis vil have ret hertil, er Udvalget af den mening, at 
Socialfondens ressourcer til finansiering af sådanne projekter 
er helt utilstrækkelige. Udvalget mener derfor, at vedtagelsen 
af den foreslåede ændring bør ledsages af en tilsvarende 
forhøjelse af bevillingerne til Fonden. I denne forbindelse 
genfremsætter det sine tidligere udtalelser, der fremstår med 
endnu større tydelighed i dag, hvor flere nye har adgang til 
ydelser fra Fonden og hvor Fællesskabet udvides. 
3. Udvalget mener, at den positive effekt af den nye form 
for intervention fra Socialfonden vil kunne øges betydeligt, 
dersom den koordineres med andre humanitære strukturelle 
fonde såsom EFRU og EUGFL og EF's kreditinstrumenter 
(EIB, NIC). 4. Udvalget mener, at hvad angår Fondens ydelser til de 
uafhængige arbejdstagere, bør disse ikke begrænses til en 
finansiering af foranstaltninger og programmer, der allerede 
forefindes på nationalt plan, men bør først og fremmest sigte 
på at fremme nye initiativer baseret på og udvalgt efter 
additionsprincippet. 
5. Udvalget foreslår, at de organer, der har ansvaret for 
forvaltningen af Fonden, skal skabe størst muligt kendskab 
til de ydelser og muligheder, som dette fællesskabsinstrument 
yder de uafhængige arbejdstagere og kreative projekter; dette 
vil både sikre lige muligheder for det størst mulige antal 
borgere og fremhæve en af fordelene ved at tilhøre Det 
europæiske Fællesskab. 
6. Udvalget er ikke blindt for, at der er en vis risiko for, at 
Fondens ydelser til selvstændiges aktiviteter - specielt hvis 
de går til ekstrauddannelse - kan føre til en midlertidig 
opgang, hvis eneste resultat bliver en kortvarig nedgang i 
arbejdsløsheden. Udvalget mener imidlertid, at såvel Fælles­
skabet som de nationale instanser bør foretage en grundig 
undersøgelse af, om projekterne har konkrete muligheder for 
succes på lang sigt. 
7. Udvalget understreger, at det er vigtigt at støtte de 
selvstændige arbejdstagere for at undgå sort arbejde. 
Revision af Den europæiske Socialfond, EFT nr. C 124 af 
9. 5. 1983. Bekæmpelse af langtidsledigheden, EFT nr. C 25 af 
28. 1. 1985. En statistisk metode for Den europæiske Social­
fond, EFT nr. C 44 af 15. 2. 1985. 8. Endelig mener Udvalget, at man bør støtte de selvstæn­
dige arbejdstagere, som tilslutter sig diverse former for 
samvirke. 
Bruxelles, den 27. november 1985. 
Gerd MUHR 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Rådets afgørelse om vedtagelse af 
Fællesskabets handlingsprogram for uddannelse i teknologi — COMETT (1986—1992) (a) 
(85/C 344/04) 
Procedure 
Rådet for De europæiske Fællesskaber besluttede den 27. august 1985 under henvisning til 
EØF-traktatens artikel 128 at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse om 
ovennævnte forslag. 
Det forberedende arbejde henvistes til Udvalgets afdeling for sociale anliggender, som efter 
ordførerens mundtlige beretning vedtog sin udtalelse den 14. november 1985. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 231. plenarforsamling den 27. november enstemmigt 
følgende udtalelse: 
0) EFT nr. C 234 af 13. 9. 1985, s. 3. 
31. 12. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 344/5 
I. Indledning og generelle bemærkninger 
1. Det foreliggende forslag til Rådets afgørelse udfylder i 
dobbelt forstand en lakune i Fællesskabets hidtidige bestræ­
belser i retning af et endnu snævrere samarbejde mellem 
medlemsstaterne inden for teknologi, forskning samt under­
visning og anvendt forskning. 
På den ene side findes der allerede et meget stort antal 
forskellige programmer, som sigter på at fremme samarbej­
det mellem medlemsstaternes universiteter og industri inden 
for teknologisk forskning og udvikling (f.eks. ESPRIT, 
RACE, BRITE); på den anden side har Kommissionen også 
allerede arbejdsprogrammer i gang på området almen og 
erhvervsrettet uddannelse i forbindelse med de nye informa­
tionsteknologier (dok. KOM(84) 722 »Arbejdsprogrammet 
for 1985—1987 vedrørende indførelsen af den ny informa­
tionsteknologi i skolerne« og KOM(85) 167 »Erhvervsud­
dannelse og ny informationsteknologi - Arbejdsprogram 
1985—1988«). 
Det foreliggende forslag til afgørelse sigter derimod på 
videreuddannelse af højt kvalificeret teknisk personale efter 
sekundærtrinnet gennem samarbejde mellem erhvervslivet 
og universiteterne på tværs af Fællesskabets interne græn­
ser. 
2. Udvalget støtter ganske særligt dette aktionsprogram, 
især fordi det mener, at man ved at øge Fællesskabets 
bestræbelser for samarbejde mellem medlemsstaterne på 
teknologiområdet på lang sigt kan sikre Fællesskabets kon­
kurrenceevne på verdensmarkedet. 
COMETT-programmet indebærer således fordele både for 
universitetslærere og -studerende og for erhvervslivets ledere; 
det vil give impulser til bedre varetagelse af de stillede 
opgaver: de til universiteterne knyttede bliver konfronteret 
med erhvervslivets praktiske kvalifikationskrav og kan inte­
grere denne indsigt i studiet og undervisningen, medens 
erhvervslivets ledere kan vurdere deres aktiviteter i lyset af 
den videnskabelige forsknings seneste stade. Derudover 
kommer også de impulser, som vil komme fra kendskabet til 
erhvervslivets og universiteternes arbejdsmetoder hinsides de 
nationale grænser. 
3. Udvalget tilslutter sig Kommissionens synspunkt med 
hensyn til kvalifikationskrav til erhvervslivets ledere, som i 
en teknisk højt udviklet verden ved siden af de fornødne 
fagkundskaber også må have tilstrækkelig baggrundsviden 
til at vurdere de økonomiske, sociale og kulturelle virkninger 
af den teknologiske forandring. 
II. Særlige bemærkninger 
1. Uddannelsespartnerskabet mellem universiteterne og 
erhvervslivet bør på grund af de omfattende virkninger, den ny teknologi har på alle livets områder, på ingen måde være 
begrænset til fagområderne ingeniørvidenskab og datalogi, 
men bør også omfatte studieområderne jura, økonomi og 
socialvidenskab. Netop den sidstnævnte gruppe af lærere og 
studerende bør i større omfang gøres fortrolig med den ny 
teknologis muligheder og begrænsninger, specielt hvad angår 
den direkte anvendelse af teknologien på driftsplan, medens 
de teknisk-videnskabeligt uddannede ledere gennem partner­
skabet med universitetet bør få lejlighed til videnskabeligt at 
udforske de økonomiske og sociale virkninger af deres 
aktivitet. 
2. Forskning og undervisning ved universiteter og højere 
læreanstalter har principielt andre mål og opgaver end 
erhvervslivets forsknings- og udviklingsarbejde, herunder 
også erhvervslivets videreuddannelser, selv om også begge 
parter må anføre deres nytte for samfundet som eksistensbe­
rettigelse. Det er også Kommissionens udgangspunkt, idet 
den f.eks. fastslår, at erhvervslivets kortfristede kommerciel­
le interesser ikke altid harmonerer med undervisningssekto­
rens mere langfristede perspektiver. 
Dette spændingsforhold mellem universiteternes og er­
hvervslivets mål bliver frugtbart i de påtænkte partnerska­
ber, i og med at det opretholdes konsekvent. Ved tilrette­
læggelsen og finansieringen af partnerskaberne må der derfor 
træffes forholdsregler, således at begge parter bevarer deres 
fulde autonomi, og at den gensidige påvirkning kun går så 
vidt, at den tjener begge parters oprindelige målsætninger. 
Dette aspekt må altid tages med i betragtning i forbindelse 
med etableringen af kontakter på europæisk plan inden 
for uddannelsespartnerskaberne mellem universiteter og 
erhvervsliv. 
3. Udvalget gør opmærksom på, at der netop for de små 
og mellemstore virksomheder kan opstå vanskeligheder i 
forbindelse med deres medvirken i de omtalte udvekslings­
programmer p.g.a. deres tekniske, personalemæssige og 
finansielle begrænsninger. På den anden side kan de små og 
mellemstore virksomheder i særlig grad drage fordele af 
resultaterne af sådanne programmer. Derfor er det vigtigt, at 
omkostningerne i forbindelse med vikarpersonale i disse 
virksomheder medtages i finansieringsovervejelserne. 
4. Udvalget tilslutter sig derfor den påtænkte udnyttelse 
af fjernundervisning til formidling af den nyeste videnskabe­
lige indsigt inden for rammerne af COMETT-programmet, 
fordi man på denne måde både mindsker de vanskeligheder, 
ansatte i mindre virksomheder har ved at deltage, og 
overvinder eventuelle mobilitetshindringer. Mulighederne i 
forbindelse med den kvalificerede moderne fjernundervis­
ning bør måles gennem praktiske forsøg. 
5. Udvalget henviser til, at de bestående nationale 
udvekslingsorganers allerede indhøstede erfaringer og 
know-how bør udnyttes i forbindelse med gennemførelsen af 
COMETT-programmet. Derudover bør der drages omsorg 
Nr. C 344/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 85 
for, at eventuelle bureaukratiske hindringer i forbindelse 
med orlov til universitets- og virksomhedsansatte overvin­
des. 
Endelig gør Udvalget opmærksom på, at man kun ved 
grundig organisatorisk forberedelse kan gennemføre udveks-
lingspogrammet med held. Kun hvis de potentielle deltagere 
informeres tilstrækkeligt om de eksisterende muligheder, kan 
de påtænkte foranstaltninger udnyttes fornuftigt. De eksi­
sterende nationale udvekslingsorganer bør inddrages i infor­
mationsarbejdet. Især opfordres medierne til parallelt at 
informere den brede offentlighed om COMETT-program-
mets muligheder og videre udvikling. 
Udvalget foreslår, at det i Kommissionens forslag til 
COMETT-programmet gøres klart, at programmet samt 
oprettelsen og udviklingen af sådanne partnerskaber skal 
fremmes i de medlemslande, hvor partnerskabsmodellerne 
endnu ikke findes. 
6. Udvalget tilslutter sig den påtænkte etablering af et 
ekspertpanel, som skal bistå Kommissionen i koordineringen 
af programmerne. Ved siden af eksperterne fra universiteter­
ne og erhvervslivet bør der i panelet være repræsentanter for 
de sociale kategorier for med bred tilslutning fra alle berørte 
grupper at diskutere og fastlægge COMETT-programmets 
overordnede målsætninger. 
Ud over forbedringen af den økonomiske effektivitet og 
styrkelsen af det europæiske erhvervslivs konkurrenceevne 
gennem udnyttelsen af de til rådighed værende menneskelige ressourcer bør målet om yderligere at humanisere arbejdsli­
vet også gives høj prioritet. Endelig er det i relation til disse to 
mål nødvendigt at fremme den teknologiske udvikling, 
samtidig med at man bevarer eller opretholder den samfunds­
mæssige kontrol med udviklingen. 
7. Det påtænkte praktikår i udlandet for studerende er 
som regel forbundet med en tilsvarende forlængelse af 
studietiden. 
For så vidt som de studerende er henvist til at finansiere deres 
studium gennem offentlige midler — hvilket ofte er forbun­
det med fast normeret studietid — må de nationale studie­
støtteorganer drage omsorg for, at dette ikke forringer de 
svagere stillede studerendes situation. 
8. I udvekslingsprogrammernes europæiske dimension 
inden for rammerne af COMETT ligger der efter Udvalgets 
opfattelse en ansporing til intensivt at lære europæiske 
fremmedsprog. 
I dette sproglige aspekt af de fælleseuropæiske partnerskaber 
ligger der både en mulighed og en hindring. Udvalget 
foreslår, at omkostningerne til en systematisk intensivering 
af kendskabet til værtslandets sprog, både under forberedel­
sen og under studieopholdet, gøres tilskudsberettiget. 
9. Den af Kommissionen bebudede interimsrapport og de 
årlige rapporter over resultaterne i den første fase 
(1986—1989) bør ud over Rådet og Europa-Parlamentet 
også tilstilles ØSU. 
Bruxelles, den 27. november 1985. 
GerdMUHR 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Rådets forordning (EØF) om afskaffelse af 
visse postale fortoldningsgebyrer (x) 
(85/C 344/05) 
Rådet for De europæiske Fællesskaber besluttede den 26. juli 1985 under henvisning til EØF-trak-
tatens artikel 198 at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse om ovennævnte 
forslag. 
Det forberedende arbejde henvistes til Udvalgets afdeling for industri, handel, håndværk og 
tjenesteydelser, som udpegede Paul Broicher til ordfører. Afdelingen vedtog sin udtalelse den 
6. november 1985. 
H EFT nr. C 202 af 10. 8. 1985, s. 8.