BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

Den Europæiske Union bygger på solidaritet mellem borgerne såvel som mellem medlemsstaterne. Denne universelle og fælles værdi er retningsgivende for unionens indsats og skaber det sammenhold, der er nødvendigt for at imødegå de udfordringer, som samfundet står over for i dag og vil stå over for i morgen — udfordringer, som unge europæere skal tackle ved at vise deres solidaritet i praksis.

Covid-19-pandemien har haft en hidtil uset indvirkning på unges uddannelse, beskæftigelse, sociale inklusion og mentale sundhed. Det har afbrudt deres muligheder for uddannelse og beskæftigelse, og mange unge har oplevet isolation, angst og depression. Samtidig har unge udvist solidaritet og ydet støtte generationerne imellem og formået at udvise stor modstandsdygtighed mod og at yde en stor indsats for at afbøde pandemiens konsekvenser.

Den 15. september 2021 meddelte kommissionsformand Ursula von der Leyen i sin tale om Unionens tilstand, at Europa-Kommissionen vil foreslå at gøre 2022 til det europæiske ungdomsår, "et år, der er viet til at værdsætte de unge, der har ofret så meget for andre". Hun understregede, at "Europa har brug for alle sine unge". Den 14. oktober 2021 forelagde Kommissionen et udkast til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et europæisk ungdomsår 2022. Et af formålene med ungdomsåret er at fremme de muligheder, som offentlige politikker på EU-plan og nationalt, regionalt og lokalt plan giver unge til støtte for deres personlige, sociale og faglige udvikling.

Det Europæiske Solidaritetskorps er EU's kvikskranke for unges muligheder for frivilligt arbejde. Unge tilbydes talrige muligheder for at deltage i solidaritetsaktiviteter på en lang række områder og for at støtte nationale, regionale og lokale aktører i deres bestræbelser på at håndtere forskellige udfordringer og kriser.

Frivilligt arbejde, både i og uden for Unionen, giver rige erfaringer i en ikkeformel og uformel læringskontekst og fremmer unges personlige, sociale, uddannelsesmæssige og faglige udvikling samt deres aktive medborgerskab, samfundsdeltagelse og beskæftigelsesegnethed. Unges initiativlyst udgør et vigtigt aktiv for samfundet og arbejdsmarkedet.

Tværnationalt frivilligt arbejde i hele EU rummer yderligere en dimension, nemlig at hjælpe et lokalsamfund i et andet land, at øge den interkulturelle forståelse og at lære og arbejde på et fremmedsprog. Det europæiske arbejdsmarked værdsætter flersprogethed, multikulturalisme og tilpasningsevne.

Den 20. november 2008 vedtog Rådet en henstilling om unge volontørers mobilitet i Den Europæiske Union (i det følgende benævnt "Rådets henstilling fra 2008"). Ti år senere opfordrede Rådet Kommissionen til at foreslå en ajourføring af Rådets henstilling fra 2008 om unge volontørers mobilitet i EU som led i sin resolution om godkendelse af EU-strategien for unge (2019-2027).

I meddelelsen om etablering af det europæiske uddannelsesområde inden 2025 blev det understreget, at "ikkeformel læring, herunder frivilligt arbejde, øger de personlige og faglige færdigheder og kompetencer. Disse færdigheder og kompetencer skal fremmes, evalueres og anerkendes fuldt ud." Det påpeges også, at "der er dog stadig hindringer for volontørers mobilitet på tværs af grænserne, herunder når det gælder arbejdsgivernes anerkendelse af læringsresultater." I meddelelsen bebudes det, at der vil blive givet ajourførte politiske retningslinjer for at fjerne de fortsatte retlige, finansielle og administrative hindringer for unge volontørers mobilitet og solidaritet på tværs af grænserne. De ajourførte retningslinjer vil bidrage yderligere til at styrke inklusionen, kvaliteten og anerkendelsen af de grænseoverskridende erfaringer i det kommende program for Det Europæiske Solidaritetskorps.

I sin nye strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) bekræftede Rådet i prioriteret område 1, at "fremme, værdsættelse og anerkendelse af ikkeformel læring, herunder frivilligt arbejde, og bedre inddragelse af, kvalitet i og anerkendelse af grænseoverskridende solidaritetsaktiviteter" er et konkret indsatsområde.

I sin rapport af 14. oktober 2021 om gennemførelsen af EU-strategien for unge henviser Kommissionen til sin revision af Rådets henstilling fra 2008 om yderligere støtte til mulighederne for mobilitet og frivilligt arbejde. Den fremhæver, at denne revision er relevant og rettidig i forhold til pandemien og dens nye prioriteter (volontørers sundhed og sikkerhed, solidaritet mellem generationerne), og at nye former for frivilligt arbejde, herunder digitalt frivilligt arbejde og frivilligt arbejde, der delvist er digitalt og delvist foregår på stedet, skal undersøges.

Rådets henstilling fra 2008 har til formål at fjerne hindringer for frivilligt arbejde i Europa ved at øge bevidstheden, øge kapaciteten til at tilbyde muligheder for frivilligt arbejde, mindske hindringerne for deltagelse, navnlig for dårligt stillede grupper, og fremme anerkendelsen af erhvervede færdigheder. I henstillingen opfordres Kommissionen til at støtte medlemsstaterne gennem tiltag såsom gensidig læring, at stille incitamenter til rådighed gennem mobilitetsprogrammer og oprettelse af en onlineportal, der kan matche efterspørgsel efter og tilbud om frivilligt arbejde. Tiltagene blev fulgt op og er nu en integreret del af EU's ungdomsaktiviteter. De fleste af de spørgsmål, der blev rejst i Rådets henstilling fra 2008, er stadig relevante, og gennemførelsen af dem bør fortsætte. Den ajourførte version bør dog afspejle de ændringer, der er sket siden 2008, herunder:

–et landskab for frivilligt arbejde, der har udviklet sig, navnlig siden lanceringen af Det Europæiske Solidaritetskorps som den vigtigste udbyder af tværnationale solidaritetsaktiviteter for unge på EU-plan, og nye nationale ordninger for frivilligt arbejde og tjenesteydelser, også med tværnationale elementer

–forringet mobilitet knyttet til uforudsete omstændigheder (såsom covid-19-pandemien) og behovet for at beskytte og bevare volontørers sundhed og sikkerhed

–en øget anerkendelse af, at frivilligt arbejde udvikler færdigheder og kompetencer, som arbejdsmarkedet har brug for — nye værktøjer er blevet tilgængelige til at dokumentere og validere de læringsresultater, der støtter volontørers personlige, uddannelsesmæssige, sociale, medborgerlige og faglige udvikling og dermed deres beskæftigelsesegnethed, og dette skal volontørfællesskabet og arbejdsgiverne gøres fuldt ud bekendt med

–behovet for at inddrage flere unge, der har færre muligheder, i en volontøroplevelse

–demografiske udfordringer, herunder den europæiske befolknings aldring, som giver mulighed for større solidaritet mellem generationerne

–fremkomsten af nye tendenser inden for frivilligt arbejde såsom digitalt frivilligt arbejde og "kommercielt" frivilligt arbejde