[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 29.10.2009

KOM(2009)598 endelig

BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET

om europaskolesystemet i 2008

BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET

om europaskolesystemet i 2008

INDLEDNING

I 2008 har Kommissionen i tæt samarbejde med Generalsekretærens kontor og det finske og svenske formandskab[1] gjort en stor indsats for at fremme den reformproces af europaskolesystemet, der blev iværksat i 2005 på foranledning af Kommissionen og Europa-Parlamentet.

Formålet med denne reform er at gøre systemet mere effektivt og åbent. Det var vigtigt både at tilbyde personalet en bedre service og at skabe mulighed for en udbredelse af den europæiske læseplan for at øge den europæiske bevidsthed hos de unge og fremme værdier som diversitet og åbenhed i Den Europæiske Unions skoler.

Kommissionen var derfor tilfreds, da denne ambitiøse proces blev afsluttet i april 2009. Reformen medfører ikke blot en forenkling og en forbedring af Europaskolernes forvaltning, men den således definerede ramme vil i fremtiden give mulighed for, at alle børn, hvis forældre arbejder i de europæiske institutioner og agenturer, kan få undervisning i en skole, der følger et uddannelsesprogram, som fører til den europæiske studentereksamen. Det gælder visse elever på skolen i Parma, som har været godkendt siden 2007, der vil få deres studentereksamen på denne skole allerede i 2009. Kommissionen har opfordret medlemsstaterne til i så høj grad som muligt at udbrede læseplanen og den europæiske studentereksamen i deres nationale skoler.

I den konkrete hverdag og indtil reformen er gennemført i praksis, har manglerne ved det nuværende system været mærkbare i 2008. Kommissionen er fortsat meget optaget af de problemer, der følger af overbelægningen på Europaskolerne i Bruxelles og af den restriktive optagelsespolitik, der må føres på den baggrund. Kommissionen er også bekymret over, at visse medlemsstater stadig hyppigere misligholder de forpligtelser, de er pålagt i medfør af aftalen om vedtægten for Europaskolerne. Kommissionen har optrådt med stor fasthed over for visse medlemsstater, der ikke overholdt deres forpligtelser, og har haft en række politiske kontakter for at finde egnede løsninger.

VIGTIGE BEGIVENHEDER I 2008

Oversigt over den generelle situation på Europaskolerne

I 2008 var der i europaskolesystemet 21 649 elever fordelt på 14 skoler beliggende i 7 lande[2].

Bruxelles

I 2008 blev der optaget stadig flere elever på den midlertidige skole i Berkendael, mens der ventes på færdiggørelsen af de endelige lokaler på den fjerde skole i Laeken. Belgien har bekræftet, at skolen i Laeken vil kunne være fuldstændig driftsklar i september 2012. Indtil den nye skoles bygninger er afleveret, skal den yderligere nødvendige plads til Europaskolerne stilles til rådighed af de belgiske myndigheder.

På grund af overbelægningen har optagelsespolitikken i de senere år været meget restriktiv, navnlig for de elever der ikke har forældre i EU-institutionerne. Kommissionen beklager, at denne restriktive politik skal fastholdes på grund af manglende infrastruktur.

I januar 2008 godkendte Europaskolernes Øverste Råd med enstemmighed at indlede forhandlinger med de belgiske myndigheder om en femte Europaskole i Bruxelles. I juli 2008 nåede premierminister Yves Letermes kabinet, næstformand Siim Kallas' kabinet og Europaskolernes Generalsekretær til enighed om prognoserne for det fremtidige elevtal i Bruxelles. Ifølge disse tal vil det være nødvendigt med en femte skole på mellemlang sigt.

Da de vedvarende drøftelser om Europaskolernes kapacitet gjorde forhandlingerne med de belgiske myndigheder vanskelige, blev der opnået enighed[3] om at foretage en vurdering af kapaciteten i Europaskolerne i Bruxelles, der skal give mulighed for at evaluere den nødvendige infrastruktur i forhold til de fremtidige behov. På mødet i oktober 2008 godkendte Det Øverste Råd, at der iværksættes et udbud med henblik på at få gennemført denne vurdering, og at der sker en omkostningsdeling[4] på basis af en samfinansieringsaftale.

Kommissionen har mindet om, at denne vurdering er helt uafhængig af de ekstra behov for midlertidigt udstyr frem til åbningen af skolen i Laeken, og at det forhold, at resultatet af vurderingen ikke foreligger før 2010, ikke kan retfærdiggøre en forsinket levering af dette udstyr.

Arbejdet i den centrale optagelsesmyndighed i Bruxelles

Europaskolernes Generalsekretær forelagde i oktober 2008 Det Øverste Råd en detaljeret redegørelse for optagelsespolitikken 2008-2009 og konkluderede, at den centrale optagelsesmyndighed havde opfyldt sit mandat med optagelse af 9 048 elever på Europaskolerne i Bruxelles[5]. Ved skolestart 2008 var der optaget 438 elever på Bruxelles IV[6]. 200 elever afviste tilbuddet om optagelse, og en af grundene var den planlagte senere overførsel til Laeken.

Det overordnede mål for optagelsespolitikken 2009-2010[7] var en afbalanceret fordeling af eleverne på de fire Europaskoler. På Kommissionens anmodning accepterede Det Øverste Råd ligeledes, at en repræsentant for de kommende forældre fra og med 2009-2010 får plads som observatør ved den centrale optagelsesmyndigheds møde om fastlæggelse af optagelsespolitikken for Europaskolerne i Bruxelles.

Kommissionen understregede sit ønske om at udvikle en online optagelsesprocedure. Ved skolestart 2009 kunne forældrene allerede indgive deres ansøgning på en elektronisk formular.

Sikkerhed

Overskridelsen af den normerede kapacitet på tre af de fire Europaskoler i Bruxelles bekymrer Kommissionen, da det kan påvirke sikkerheden for skolernes elever og personale, bl.a. i tilfælde af evakuering.

På bestyrelsesmøderne for Europaskolerne i Bruxelles i februar 2008 gentog Kommissionen sit ønske om, at der gennemføres en evakueringsøvelse med deltagelse af brandvæsenet for at få en evaluering af skolernes sikkerhed og det antal elever, der giver mulighed for at overholde sikkerhedsbetingelserne. Disse evakueringsøvelser blev gennemført på Europaskolerne i Bruxelles i løbet af 2008. Hovedstadsregion Bruxelles’ tjeneste for brandbekæmpelse og akut lægehjælp (Service d'Incendie et d'Aide Médicale Urgente) fremsatte nogle anbefalinger uden dog at præcisere et maksimalt elevtal, hvis sikkerhed kan garanteres. Det blev understreget, at parkering af busser og biler inde i gården på Europaskole II-Woluwe samtidig med tilstedeværelsen af de evakuerede personer gav vanskelige adgangsforhold for brandvæsenet. Det gav Kommissionen mulighed for at genåbne forhandlingerne om en busparkeringsplads ved Europaskole Bruxelles II-Woluwe, der i januar 2009 førte til, at ministerpræsidenten for hovedstadsregion Bruxelles underskrev byggetilladelsen og dermed afsluttede en sag, der blev indledt i 2002. Vurderingen af Europaskolernes kapacitet vil i øvrigt omhandle sikkerheden.

Inden for rammerne af "Security business continuity plan" bidrog Kommissionen også i 2008 til at indføre retningslinjer for kommunikationsvejene mellem institutionerne og Europaskolerne i krisesituationer.

Luxembourg

I Luxembourg fortsatte de to Europaskoler med at sameksistere på Kirchberg. Europaskolen Luxembourg I kunne desværre ikke benytte den nye sportshal, som skulle have været klar i september 2008, hvilket komplicerede tilrettelæggelsen af undervisningen. Hallen skulle være klar til skolestart 2009.

De luxembourgske myndigheder har meddelt, at opførelsen af de nye lokaler på den permanente skole Luxembourg II[8], der blev officielt påbegyndt i marts 2009, forventes afsluttet i 2011. Forsinkelser i leveringen vil medføre yderligere problemer med overbelægning. De to Europaskolers optagelsespolitik vil i den situation blive endnu mere restriktiv i de kommende år i forhold til elever, hvis forældre ikke arbejder i EU-institutionerne.

Forældreforeningerne foretrækker fortsat en opdeling efter aldersgruppe frem for efter sprogsektioner mellem Europaskolerne Luxembourg I og II. Den beslutning, der blev truffet af Det Øverste Råd i oktober 2003, er imidlertid fortsat gældende, og arbejdet er sat i gang. De luxembourgske myndigheder angav i øvrigt klart over for Det Øverste Råd i april 2009, at de modsætter sig enhver ændring af den planlagte struktur.

Andre Europaskoler

Alicante

Europaskolen i Alicante blev oprettet for at undervise børn af ansatte ved kontoret for harmonisering i det indre marked[9]. Antallet af børn af ansatte ved EU-institutionerne er steget med 2 % i forhold til 2007 og udgør nu 42 % af det samlede elevtal. Denne stigning i elevtallet ses især i børnehave- og primærskoleklasserne.

Bergen

Elevtallet på Europaskolen i Bergen var stabilt i 2008 i forhold til de to foregående år. På infrastrukturområdet beklagede Kommissionen på bestyrelsesmøderne, at renoveringen og foranstaltningerne til forbedring af sikkerheden i naturvidenskabslokalerne, der har været påkrævet i flere år, endnu ikke er gennemført af værtslandet.

Culham

Elevtallet på denne skole, der i 2008 fejrede sin 30-års fødselsdag, var stabilt.

Efter en beslutning i Det Øverste Råd i april 2007 om gradvist fra og med 2010 over en syvårig periode at lukke Europaskolen i Culham som en Europaskole af type I, foreslog Europaskolens bestyrelse i juni 2008 en plan for en gradvis lukning, der både tager højde for undervisningens kvalitet og varetager de ansattes interesser.

Det Øverste Råd gav på sit møde i oktober 2008 Europaskolernes Generalsekretær mandat til at foretage en analyse af konsekvenserne af bestyrelsens plan, både hvad angår personalet og de finansielle aspekter. Denne analyse blev i januar 2009 forelagt Det Øverste Råd, der godkendte den.

Samtidig arbejder de britiske myndigheder på et projekt om at omdanne skolen i Culham til et statsstøttet "academy".

Frankfurt

I juli 2008 meddelte Italien Europaskolernes Generalsekretær, at man ville ophøre med at betale det særlige bidrag, der i henhold til trepartsaftalen fra 2002 med ECB og Europaskolerne skal betales for at give mulighed for at oprette en italiensk afdeling. Italien har efterfølgende ændret sin holdning og anmodede i begyndelsen af 2009 om en "regularisering" af den italienske afdeling, selv om børn af ECB-personale udgør mindre end 27 % af eleverne. Kommissionen anmodede om, at der blev foretaget en grundig analyse forud for eventuelle drøftelser af trepartsaftalen.

Karlsruhe

Elevtallet på Europaskolen steg en smule i 2008, væsentligst på grund af de multinationale selskaber i området. Eleverne i kategori 2[10] udgør 29 % af eleverne, mens børn af ansatte i EU-institutionerne stadigvæk kun udgør omkring 16 % af elevtallet.

Skolen modtager endvidere fortsat en velkommen finansiel støtte fra myndighederne i Karlsruhe by og delstaten Baden-Württemberg. Der blev indviet en ny kantine i marts 2009.

Mol

I januar 2008 godkendte Det Øverste Råd oprettelsen af en engelsksproget afdeling på Europaskolen i Mol fra september 2008. Denne afdeling har nu 214 elever[11]. Den nye sprogafdelings succes har betydet et faldende elevtal i de andre afdelinger for kommunikationssprog[12]. Hvis denne udvikling fortsætter, vil der opstå vanskeligheder for den franske og tyske afdeling. Oprettelsen af en ny sprogafdeling har ikke haft følger for antallet af børn af ansatte ved EU-institutionerne på Europaskolen i Mol, der er forblevet det samme[13].

München

Elevtallet på Europaskolen i München er fortsat stigende, og infrastrukturproblematikken er særdeles mærkbar, da de ekstra midlertidige lokaler foreløbig har reduceret den disponible fælles plads og spærret visse passager. De nye definitive lokaler på den nuværende skole vil blive afleveret med seks måneders forsinkelse[14], men de tyske myndigheder har reageret effektivt på Europaskolens behov og foreslået en supplerende passende lokalitet i Perlach i nærheden af den nuværende Europaskoles beliggenhed, hvor der kan indrettes lokaler, der svarer til de ekstra behov.

Varese

For skolen i Varese er den største vanskelighed fortsat problemet med uhensigtsmæssige infrastrukturer. På trods af gentagne anmodninger fra Europaskolernes Generalsekretær og næstformand Siim Kallas siden 2006 og en underskriftsindsamling med deltagelse af over 1 200 forældre, har de italienske myndigheder ikke efterkommet denne anmodning. I stedet blev det sædvanlige bidrag til vedligeholdelse af bygningerne sat ned. Den finansielle situation for kantinen, der nu administreres af en forældreforening, er sund.

Værtslandenes forpligtelser

Tilrådighedsstillelse af de nødvendige infrastrukturer

Belgien

De belgiske myndigheder har ved flere lejligheder i 2008 bekræftet, at afleveringen af de definitive lokaler på den fjerde Europaskole i Bruxelles vil ske i 2012. De meddelte ligeledes Europaskolernes Generalsekretær, at det belgiske ministerråd i juli 2008 vedtog det nødvendige budget til gennemførelsen af arbejdet og udførelsen af det forberedende arbejde, herunder fjernelse af asbest i 2009. Det vil imidlertid være absolut nødvendigt at råde over midlertidige lokaler fra begyndelsen af skoleåret 2010, da visse anmodninger om optagelse af børn af EU-ansatte ellers ikke vil kunne efterkommes.

Italien

Lokalerne på Europaskolen i Varese er utilstrækkelige og uhensigtsmæssige. På trods af talrige formelle kontakter fra Europaskolernes Generalsekretær og næstformand Siim Kallas i 2008 og løfter fra forskellige ansvarlige italienske myndigheder har den italienske regering ikke afsat de nødvendige bevillinger.

Tyskland (Frankfurt)

Europaskolen i Frankfurt, der har et stigende elevtal, lider stadig af alvorlig pladsmangel. Det forekommer på nuværende tidspunkt uendelig vanskeligt at finde en beliggenhed for Europaskolen tæt på Den Europæiske Centralbanks nye beliggenhed, men der er forhandlinger i gang om at udvide de nuværende bygninger, så de kan klare det stigende antal elever. De vanskelige drøftelser med byen i 2008 ser ud til at forløbe godt i 2009. Dette spørgsmål har høj prioritet i 2009.

Udstationering af lærere

Problemet med manglende udstationering af lærere fra visse medlemsstater blev forværret i 2008. Der var 59 ikke-udstationerede lærere i 2008/2009[15], hvilket forårsagede yderligere omkostninger for EU-budgettet. For at udfylde de ledige stillinger som følge af medlemsstaternes utilstrækkelige udstationeringer blev der i stedet ansat lærere lokalt med den finansielle følge, at omkostningerne til de omhandlede lærere overføres fra medlemsstaternes budget til EU's budget, der udgøres af alle medlemsstaternes bidrag, inklusive de medlemsstater, der allerede opfylder deres forpligtelser.

Traktatbrudssag

Siden oktober 2006 har de belgiske myndigheder nægtet at anerkende Belgiens forpligtelse til at bære omkostningerne til inventar og udstyr på de Europaskoler, der er beliggende på landets område, og at afregne ubetalte fakturaer på inventar og didaktisk materiale, som flere Europaskoler i Bruxelles har fremsendt. Da denne holdning er i strid med EF-traktatens grundlæggende regler, indledte Kommissionen en overtrædelsesprocedure, der førte til sagsanlæg ved EF-Domstolen i marts 2009. Det viser Kommissionens klare holdning, når medlemsstaterne ikke opfylder deres forpligtelser.

BUDGET OG FINANSIERING 2008

Det bidrag, som EU's budgetmyndighed oprindelig havde afsat til Europaskolerne i 2008, var på 144 mio. EUR ud af en samlet budgetbevilling på 257,9 mio. EUR.

På grundlag af de konstaterede indtægter var den seneste fordeling af de forskellige bidrag til det samlede budget (uden overskud) følgende:

- EU-budgettet: 56,4 % ;

- medlemsstaterne: 22,1 % ;

- OEB[16]: 6,3 %

- finansieringsaftaler med virksomheder, der har indgået en aftale med Europaskolerne om elever i kategori II: 5,7 %

- skolepenge for elever i kategori III (uden tilknytning til EU-institutionerne): 7,3 %

- andre kilder: 2,2 %.

De gennemsnitlige årlige omkostninger pr. elev for alle Europaskolerne var i 2008 på ca. 11 700 EUR. Den del af budgettet, som er afsat til børn med særlige behov (SEN)[17], er steget med 24 % i de sidste to år.

FORVALTNING OG REFORM

På Det Øverste Råds møde i april 2008 i Helsinki blev det besluttet at fusionere de forskellige arbejdsgrupper, der blev oprettet i 2007, for at sikre en samlet tilgang til reformen, der omfatter følgende:

1) rationalisere det nuværende systems overordnede forvaltning for at sikre, at beslutningerne træffes på det rigtige niveau

2) sikre en retfærdig fordeling mellem alle medlemsstaterne af de omkostninger, der er knyttet til systemets drift

3) åbne systemet og tilbyde læseplanen og en europæisk studentereksamen i skoler, der tilhører de nationale undervisningssystemer, de steder, hvor der findes EU-agenturer/organer (de såkaldte type II-skoler), eller andre steder på initiativ af interesserede medlemsstater (de såkaldte type III-skoler).

Efter fire års vanskelige forhandlinger vedtog Det Øverste Råd i april 2009, uden at det var nødvendigt at ændre den nuværende aftale, en samlet aftale med følgende elementer:

Europaskolernes autonomi og lokal forvaltning

Inden for rammerne af reformen er der opnået politisk enighed om øget autonomi for Europaskolerne: Der vil blive truffet flere beslutninger i Europaskolernes Øverste Råd, og forældrene vil få en ud af seks stemmer og dermed øget vægt i beslutningstagningen. Denne autonomi vil imidlertid blive kontrolleret. Den vil nemlig indgå i en generel ramme udarbejdet af Det Øverste Råd, som hver Europaskole hvert år skal omsætte til en køreplan med de mål, der skal nås på det undervisnings- og forvaltningsmæssige plan, men også forpligtelserne til at stå til ansvar ("accountability").

Systemets forvaltning

Som Kommissionen ønskede, foreskriver reformen en afbalancering og forenkling af beslutningsprocessen med en afklaring af de forskellige organers ansvarsområder[18]. Disse elementer vil give Det Øverste Råd mulighed for udelukkende at tage stilling til politiske spørgsmål, da de øvrige beslutninger træffes på forskellige lavere niveauer. Generelsekretæren for Europaskolerne får en styrket koordinerende rolle og vil udtrykkeligt blive bistået af formandskaberne og Kommissionen[19].

Forpligtelsen til rapportering

Fastsættelsen af ansvarsområderne og forpligtelsen til at rapportere for hvert enkelt organ vil sikre sammenhæng i hele systemet.

Fordeling af omkostninger mellem medlemsstaterne

Fordeling af omkostninger mellem medlemsstaterne gennem udstationering af lærere var et følsomt politisk spørgsmål i reformprocessen. Diskussionerne på reformarbejdsgruppens møder i 2008 var vanskelige, da medlemsstaterne ikke var særlig entusiastiske.

På Det Øverste Råds møde i april 2009 blev der nået enighed om en vejledende målestok, som på retfærdig vis fastsætter forholdet mellem den procentdel af personalet, der er udstationeret af en medlemsstat, og den procentdel af eleverne i europaskolesystemet, der kommer fra samme medlemsstat. Hvis der ikke udstationeres et tilstrækkeligt antal lærere, kan der ikke kræves direkte finansiel kompensation, da samtlige medlemsstater var klart modstandere af en sådan mulighed. For at fremme deltagelse fra alle medlemsstaterne, hvad angår udstationering, godkendte Det Øverste Råd dog den strukturelle tilgang, der giver mulighed for, at ikke-indfødte sprogbrugere underviser på et af systemets kommunikationssprog[20] med en streng kontrol af deres sproglige kompetencer inden ansættelse.

Hvis der ikke udstationeres et tilstrækkeligt antal lærere, vil fællesskabsbidraget fortsat dække udgifter til ansættelse af lokale lærere. Denne fællesskabsindsats vil blive klart identificeret og overvåget årligt. Kommissionen håber, at synliggørelsen af denne byrdeoverførsel vil få medlemsstaterne til at opfylde deres forpligtelser.

Åbning af systemet og reform af studentereksamen

Godkendelse og finansiering af akkrediterede skoler

Det Øverste Råd har vedtaget princippet om at åbne europaskolesystemet og give mulighed for at oprette skoler, som Det Øverste Råd har akkrediteret. Disse skoler af type II og III er nationale akkrediterede skoler, der udbyder en europæisk læseplan og tilbyder en europæisk studentereksamen, der overholder strenge pædagogiske kriterier. De adskiller sig fra de nuværende 14 Europaskoler af type I. Type II-skoler er skoler beliggende i nærheden af EU-institutioner eller agenturer, der giver mulighed for at optage børn af EU-ansatte, hvorimod dette i princippet ikke er tilfældet for type III-skoler.

Det Øverste Råd godkendte ligeledes en ny artikel i akkrediteringsaftalen om Den Europæiske Unions bidrag til finansieringen af type II-skoler i forhold til det antal børn af ansatte i EU-institutioner og agenturer, der er optaget på den pågældende skole. Dette bidrag vil være baseret på enkle, retfærdige og i forvejen kendte kriterier og tage højde for de forskelle, der er mellem medlemsstaternes nationale referenceomkostninger.

Takket være den indsats, visse medlemsstater har gjort for at fremskynde denne proces, er seks skoler allerede blevet akkrediteret eller er lige ved at være det[21].

Europæisk studentereksamen

En af de nødvendige forudsætninger for at åbne systemet er en reform af den europæiske studentereksamen for at sikre kvaliteten, sikre anerkendelse i EU og styrke dens allerede bredt anerkendte værdi, hvad angår adgang til de videregående studier.

Det Øverste Råd i Helsinki godkendte i april 2008 de ændringer, der giver mulighed for, at de skoler, som Det Øverste Råd har akkrediteret, omfattes af aftalen fra 1984 om den europæiske studentereksamen. Skolen i Parma er omfattet af en midlertidig aftale, der træder i kraft for studentereksamen i juni 2009.

Universitetet i Cambridge har efter anmodning fra Det Øverste Råd foretaget en ekstern evaluering af den europæiske studentereksamen, og den endelige rapport blev afleveret i april 2009. Det Øverste Råd har nedsat en arbejdsgruppe, der skal forberede reformen af studentereksamen. Gruppen begyndte sit arbejde i 2009.

KOMMUNIKATION, DIALOG OG INFORMATION

Kommissionen fortsatte i 2008 med at understrege betydningen af information og kommunikation med de forskellige partnere, der har interesse for Europaskolerne. Kommissionens tjenestegrene mødes regelmæssigt med forældreforeningerne og det lokale personaleudvalg i Bruxelles for at sikre, at der er en klar og direkte dialog.

Information af personalet sker væsentligst gennem intranettet. Der blev offentliggjort flere artikler i den interne ugeavis "Commission en Direct", bl.a. for at holde personalet orienteret om, hvordan reformen af europaskolesystemet skrider frem.

Næstformand Siim Kallas har flere gange henvendt sig til de kompetente nationale myndigheder for at fremskynde løsningen af problemer vedrørende Europaskolerne. Han mødtes regelmæssigt med Kommissionens ansatte for at diskutere deres bekymringer vedrørende Europaskolerne.

Kommissionsformand José Manuel Barroso har drøftet Europaskolerne med de forskellige statschefer og med personalerepræsentanter, navnlig problemerne med overbelægning på Europaskolerne i Bruxelles.

I 2008 vise Europa-Parlamentet en stigende interesse for Europaskolerne: Næstformand Siim Kallas havde lejlighed til at besvare spørgsmål om reformen, den europæiske studentereksamen, finansieringen af Europaskolerne, religionsundervisning, europaskolesystemets integration i arbejdet i Eurydice-netværket samt integration af børn med særlige behov[22].

FORANSTALTNINGER FOR ELEVER MED SÆRLIGE BEHOV

Europaskolerne har fortsat deres bestræbelser på at sikre en bedre integration af børn med særlige behov for at give disse børn bedre mulighed for at blive integreret i en Europaskole, eventuelt med et tilpasset undervisningsprogram.

Kommissionen støtter fuldt ud integration af børn med særlige behov og stiller de nødvendige midler til rådighed, herunder de finansielle midler. Mellem 2004 og 2008 steg budgettet til og antallet af studenter med særlige behov med over 50 %[23]. I september 2008 havde 49 elever med særlige behov meldt sig til prøverne til den europæiske studentereksamen i juni 2009.

Europa-Parlamentets tværpolitiske handicapgruppe stemte for en budgetreserve på 200 000 EUR til Europaskolerne for at fremme undervisningen af elever med særlige behov. Det gav Det Øverste Råd mulighed for at foretage en ekstern evaluering af det gældende program for elever med særlige behov for at definere mulighederne for at forbedre det.

ARBEJDET I EUROPASKOLERNES FORMANDSKABER I 2008 – FINLAND OG SVERIGE

Det finske formandskab for skoleåret 2007-2008 faldt sammen med en vigtig fase i Europaskolernes reformproces, der indebar udarbejdelse af praktiske foranstaltninger for at føre reformen ud i livet.

I august 2008 overgik formandskabet for Europaskolerne fra Finland til Sverige. Det svenske formandskab for skoleåret 2008-2009 var præget af afslutningen på den reformproces af systemet, der blev iværksat i 2005.

SYSTEMETS FREMTID

Generelt har reformprocessen været langvarig og vanskelig, da det altid er vanskeligt for et system at gennemføre en reform indefra. På trods af vanskelighederne har indsatsen fra Kommissionen, de forskellige formandskaber og Generalsekretæren gjort det muligt at klare disse vanskeligheder og fokusere på reformens vigtigste mål.

Reformen af systemet blev godkendt af alle på Det Øverste Råds møde i april 2009, således som ønsket af Europa-Parlamentet og Kommissionen. Aftalen blev forelagt undervisningsministrene på et møde i Rådet den 12. maj 2009.

Det bliver Slovenien, der har formandskabet for Europaskolerne i 2009-2010, som får til opgave at gennemføre reformen. Denne proces burde være afsluttet i september 2009, hvad angår de aspekter, der ikke kræver lovgivningsmæssige ændringer, og i september 2010 for de aspekter, der kræver sådanne ændringer.

[1] Formandskabet for Europaskolerne følger ikke formandskabet for Det Europæiske Råd.

[2] Dvs. en stigning på 2,98 % i forhold til 2007.

[3] På et møde mellem Yves Letermes og Siim Kallas' kabinet i maj 2008.

[4] Mellem Kommissionen, Generalsekretærens kontor og "Régie des Bâtiments".

[5] Dvs. 42 % af europaskolesystemets elever.

[6] Dvs. næsten halvdelen af den maksimale kapacitet for den midlertidige skole i Berkendael.

[7] Besluttet af Det Øverste Råd i oktober 2008.

[8] I Bertrange/Mamer.

[9] I 2008 gik næsten 80 % af de skolepligtige børn af ansatte ved kontoret for harmonisering i det indre marked i skole på denne Europaskole.

[10] Børn af ansatte i virksomheder, der har indgået en kontrakt.

[11] Dvs. 29,8% af Europaskolens elever.

[12] Minus 23 % i den tyske afdeling og minus 47 % i den franske afdeling.

[13] 148, dvs. 20,3 % af de 718 elever er børn af EU-ansatte.

[14] Aflevering i januar 2010.

[15] Der var 39 i 2007/2008.

[16] Den Europæiske Patentmyndighed (OEB) vedrører Europaskolen i München.

[17] Elever med særlige behov (SEN) er børn, der har indlæringsvanskeligheder på grund af et fysisk, psykisk eller adfærdsmæssigt handicap.

[18] Budgetudvalget vil få styrket sine beføjelser til at træffe beslutninger om budgetmæssige og finansielle spørgsmål; det blandede pædagogiske udvalg, herefter et enkelt udvalg, vil kunne træffe beslutninger i næsten alle pædagogiske spørgsmål. Forældrene, personaleudvalget og Kommissionen vil få hver en stemme.

[19] I trojkaen.

[20] Engelsk, fransk og tysk.

[21] Skolen i Dunshaughlin (IR), beliggende tæt på Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret i Grange;

Skolen i Héraklion (GR), beliggende tæt på Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed;

Skolen i Parma (IT), beliggende tæt på Agenturet for Fødevaresikkerhed;

Skolen i Helsinki (FI), beliggende tæt på Det Europæiske Kemikalieagentur;

Skolen i Strasbourg (FR), beliggende tæt på Europa-Parlamentet;

Skolen i Manosque (FR), beliggende tæt på Forskningscentret ITER i Cadarache.

Selv om der ikke findes EU-institutioner eller europæiske agenturer i Haag (NL) er en type III-skole ved at blive akkrediteret.

[22] Elever med særlige behov (SEN) er børn, der har indlæringsvanskeligheder på grund af et fysisk, psykisk eller adfærdsmæssigt handicap.

[23] Antallet af elever med en SEN-kontrakt er steget fra 274 i skoleåret 2004/2005 til 411 i skoleåret 2007/2008.