DA Den Europæiske Unions Tidende C 308/47

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2009/C 308/13

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006. Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»MÂCONNAIS«

EF Nr.: FR-PDO-0005-0553-28.08.2006

BGB ( ) BOB ( X )

1. Betegnelse:

»Mâconnais«

2. Medlemsstat eller tredjeland:

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1. Varetype:

Kategori 1.3 — Oste

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1:

Osten »Mâconnais« fremstilles af rå sødmælk fra geder.

Osten er en surmælksost. Der tilsættes kun lidt løbe. Den er keglestubformet med en lind masse, cremefarvet, homogen, fast, glat, med en cremeagtig masse og smelter på tungen. Den er dækket med hvidskimmel. I løbet af modningsprocessen kan der fremkomme blå pletter, hovedsageligt af penicillium.

Efter den minimale modningsperiode vejer den mellem 50 og 65 gram (minimum 30 gram ved længere modning).

Osten »Mâconnais« indeholder mindst 45 g tørstof pr. 100 g ost og 45 g fedtstof pr. 100 g ost efter fuldstændig tørring.

3.3. Råvarer:

—

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse):

Foderet til besætningen er baseret på græs. Foderet stammer udelukkende fra det geografiske område, der er fastlagt i punkt 4 i dette enhedsdokument.

Foderet udgøres af græs (græsgang eller fra trug) og hø fra permanente eller midlertidige græsarealer. Midlertidige græsarealer med monokultur er ikke tilladte med undtagelse af arealer med lucerne.

I perioder med græsning eller fodring med friske planter skal andelen af dette foder udgøre mindst en tredjedel af den daglige foderration pr. ged. Mængden af hø må ikke overstige 1,2 kg (råmateriale), og mængden af fodertilsætningsstoffer må ikke overstige 1 kg (råmateriale) årligt.

Det er forbudt at fodre gedebesætningerne med gæret foder.

Tilsætningsfoderstofferne skal være råmateriale, der kan blandes i foderet. Kun tilsætningsstoffer, der er opført på en relevant fortegnelse, kan anvendes. Mængden af fodertilsætningsstoffer må ikke overstige 350 kg (råvarer) pr. ged.

I foderet må kun anvendes planter, biprodukter og fodertilsætningsstoffer fra ikke-genmodificerede produkter. Det er forbudt at dyrke genmodificerede planter på hele det areal, der tilhører en bedrift, hvorpå der produceres mælk til fremstilling af osten med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Mâconnais«. Dette forbud gælder såvel for alle plantesorter, som bedriftens besætning kan blive fodret med, som for alle sorter, der kan kontaminere disse plantesorter.

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

Mælkeproduktionen og ostens fremstilling og modning skal foregå i det geografiske område.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.:

—

3.7. Specifikke mærkningsregler:

Ud over de regler, der gælder for alle oste, skal »Mâconnais« i handelen være mærket. Dette mærke består af en del, der er fælles for alle erhvervsdrivende, hvor betegnelserne »Mâconnais« og »Appellation d’Origine Contrôlée« (eller »AOC«) fremgår, og en del med den erhvervsdrivendes navn og adresse. Betegnelsen »Mâconnais« skal være skrevet med en skriftstørrelse, der er mindst to tredjedele af den største skrift på mærkningen.

Hvis osten sælges direkte af producenten eller en anden person, der er under producentens ansvar, på bedriften eller på markeder, er en individuel mærkning ikke obligatorisk. Et lille skilt skal dog angive disse oplysninger.

Modellerne for mærkning og skiltning fastsættes af den sammenslutning, der står for distribueringen heraf.

Betegnelserne »Mâconnais« efterfulgt af »Appellation d’Origine Contrôlée« (eller »AOC«) skal fremgå på alle fakturaer og handelsdokumenter.

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område:

Mælkeproduktionen og ostens fremstilling og lagring foregår i et geografisk område, der omfatter følgende kommuner:

Departementet Rhône (69) Cenves

Departementet Saône et Loire (71) Ameugny, Azé, Berzé-La-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Blanot, Bourgvilain, Boyer, Brandon, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Bussières, Chaintré, Champagny-sous-Uxelles, Chânes, Chapaize, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, Charnay-lès-Mâcon, Chasselas, Château, Chevagny-lès-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clermain, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Crêches-sur-Saône, Cruzille, Davayé, Donzy-le-National, Donzy-le-Pertuis, Etrigny, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fuissé, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jugy, Lacrost, Laives, Laizé, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Massy, Mazille, Milly-Lamartine, Montagny-sur-Grosne, Montbellet, Montceaux-Ragny, Nanton, Ozenay, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, La Roche-Vineuse, Royer, Saint-Albain, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Point, Saint-Vérand, Saint-Vincent-des-Près, Sainte-Cécile, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sennecey-le-Grand, Senozan, Serrières, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Tramayes, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse, Vinzelles, Viré og Vitry-lès-Cluny.

5. Tilknytning til det geografiske område:

5.1. Det geografiske områdes egenart:

Naturbestemte faktorer

Det geografiske område for osten »Mâconnais« dækker en samling lave kalkbjerge med en højde over havoverfladen på mellem 200 og 600 meter, der er kendetegnet ved:

— kalkholdige eller kalkagtige jorde,

— et varierende klima, der hovedsageligt er fastlandsklima, men som påvirkes kraftigt af havene og Middelhavet.

Området Mâconnais er præget af polykulturer, vindyrkning og opdræt af dyr. Jorderne for disse forskellige aktiviteter er struktureret transversalt i forhold til de lave bjergkæder:

— i bunden af dalene er jorderne mergeljord, der er fugtig og tung, og de anvendes til græsning,

— nederst på skråningerne, hvor jorden er mere frugtbar, dyrkes der korn,

— vindyrkningen foregår fortrinsvis på de mere stenholdige skråninger,

— på jorder, der ligger i en højde af mere end 400 meter over havoverfladen eller vender for meget mod nord, afløses vindyrkningen af tørre enge og mere eller mindre tæt skov.

I dette landbrugsområde, hvor der hovedsageligt dyrkes vin, er der også plads til opdræt af geder i kantområderne, nemlig de våde enge i dalene og de tørre enge på skråningerne. Derudover fouragerer gederne sig i de levende hegn og busketterne.

Menneskelige faktorer

Gedeopdræt blev tidligt til en sideaktivitet ud over vindyrkning. Det var hovedsageligt kvinder, der sørgede for denne aktivitet, der sikrede familierne et indtægtsgrundlag og en kilde til ernæring.

Der skete flere forsøg på at udrydde gederne i området Mâconnais i løbet af det 19. århundrede, hvilket skyldtes, at geden blev betragtet som skadelig for økonomien i landområderne, idet den beskadiger unge træer og buskadser. Antallet af geder har dog varieret alt efter størrelsen af de vinkriser, der er indtruffet.

Traditionelt blev osten snarere tørret end modnet. Ostene blev placeret i en ostekasse benævnt »la chazère«, der blev hængt op i fri luft under udendørs overdækkede områder, hvor de var beskyttet imod gnavere og insekter. Denne lille ost er velegnet som mellemmåltid for vinbønderne og passer vældigt godt til hvidvinen fra området.

På grund af handelen med vin er osten fra området Mâconnais blevet kendt langt uden for det vindyrkende område. Allerede i 1885 blev »The Maconnais« nævnt i et engelsk værk om mælkeprodukter. Ostens popularitet er kun vokset siden 1950.

Igennem det 20. århundrede blev bedrifterne mere specialiserede, og bestandene blev større, da denne aktivitet gav et relativt godt udbytte. Denne tendens fortsætter stadig, og produktionen af osten foregår stadig mestendels på gårdene.

5.2. Produktets egenart:

Osten »Mâconnais« er en lille ost, der fremstilles af rå gedemælk, hvortil der kun tilsættes lidt løbe. Det er en surmælksost. Den er kendetegnet ved:

— den karakteristiske keglestubform,

— den lille størrelse og den lille vægt, der ligger på mellem 50 og 65 gram efter 10 dages modning,

— ostemassen er lind, hvid, homogen, cremet, fast, glat og smagfuld,

— skorpen går fra at være beige/elfenbensfarvet til blå, når den bliver dækket af skimmelsvampe. Den er hovedsageligt dækket med hvidskimmel. I løbet af modningsprocessen kan der fremkomme blå pletter, hovedsageligt af penicillium.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB):

Det vigtigste kendetegn ved osten »Mâconnais« er den karakteristiske keglestubform, hvormed den minder om en spunstap til tønder. Dette kendetegn, der gør osten så genkendelig, skyldes, at der anvendes en bestemt osteform, og at osten ikke vendes under fremstillingsprocessen. Denne særlige form er tæt knyttet til vinavl. Traditionelt blev ostene i området fremstillet af vinbøndernes koner. Disse arbejdede også i vinmarkerne og havde kun lidt tid til fremstillingen af gedeostene og havde derfor ikke tid til at fylde osteformene op igen eller vende ostene.

At osten er lille kan skyldes flere forhold:

— for det første måden, hvorpå osten forbruges. Osten »Mâconnais« er en ost, der traditionelt spises frisk eller tør. Ostens lille størrelse gør den særlig velegnet, da den omtrent svarer til en enkelt portion, hvad enten den serveres frisk i en lille skål tilsat lidt fløde, eller i tør tilstand, hvor den let kan transporteres ud i vinmarkerne og spises som det daglige mellemmåltid.

— at der ikke er meget mælk i bedrifterne i området Mâconnais, hvilket både skyldes, at besætningerne ikke er store, og at græsarealerne er sparsomme, har også kunnet fremme fremstillingen af en lille ost, der desuden er mere økonomisk rentabel.

De organoleptiske kendetegn ved dette produkt skyldes flere forhold:

— mælken, der fremkommer ved græsningen på fortrinsvis kalkholdige arealer,

— forarbejdningen af mælken. Der anvendes rå sødmælk fra geder, og der foretrækkes mælkesyrebakterier fra vallen,

— ostemassens udvikling, der afhænger direkte af ostens størrelse,

— den uregelmæssige saltning, idet osten, der ikke vendes, kun kan saltes på den ene side,

— modningsprocessen, der er direkte afhængig af ostens størrelse og det varierede klima i området Mâconnais.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen:

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCMaconnais.pdf