EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 23.3.2022 COM(2022) 138 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, DET EUROPÆISKE RÅD, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Forsyningssikkerhed og overkommelige energipriser:

















Løsningsmodeller for øjeblikkelige foranstaltninger og forberedelser til næste vinter

















































































INDLEDNING I løbet af de seneste 12 måneder er detailpriserne på naturgas og elektricitet steget med henholdsvis 65 % og 30 %. Ruslands invasion af Ukraine tilspidser denne i forvejen vanskelige situation med forsyningsproblemer og har forværret prisvolatiliteten. Høje energipriser forstærker inflationen, skader Europas økonomi og påvirker genopretningen efter covid-19-krisen. Som led i reaktionen på denne ekstraordinære situation vedtog Europa-Kommissionen i oktober 2021 en værktøjskasse for handling og støtte for på EU- og medlemsstatsniveau at afbøde virkningerne for forbrugere og virksomheder. Målrettede støtteforanstaltninger, der skal bidrage til at reducere energiomkostningerne for forbrugere, husholdninger og industrier, har medvirket til at lette presset. Den 8. marts 2022 gav Kommissionen i sin REPowerEU-meddelelse yderligere vejledning til medlemsstaterne om, hvordan de kan afbøde stigningen i elpriserne for husholdninger og virksomheder, og om, hvordan høje fortjenester, som visse elproducenter har indtjent, kan anvendes til at finansiere disse foranstaltninger. For at sikre et mere bæredygtigt energisystem vil Kommissionen i maj foreslå en plan for en udfasning af Europas afhængighed af fossile brændstoffer fra Rusland, samtidig med at hele EU's energisystem gøres mere modstandsdygtigt. I Versailles den 10.-11. marts 2022 blev EU's ledere enige om at udfase EU's importafhængighed af russisk gas, olie og kul så hurtigt som muligt og opfordrede Kommissionen til inden udgangen af marts at forelægge en plan, der skal sikre forsyningssikkerhed og overkommelige energipriser i den næste vintersæson. Sideløbende hermed forpligtede EU's ledere sig til med udgangspunkt i meddelelsen af 8. marts 2022 hurtigst muligt at tage spørgsmålet op og overveje konkrete løsningsmodeller til håndtering af virkningerne af de stigende energipriser for borgere og virksomheder, navnlig sårbare borgere og SMV'er, bl.a. på det næste møde i Det Europæiske Råd den 24.-25. marts 2022. Med denne meddelelse følges der op på ledernes opfordring. Der redegøres for fordelene og ulemperne ved konkrete ekstraordinære kortsigtede løsningsmodeller til afbødning af prisstigningerne. Der fremlægges også forslag til fælles europæiske tiltag til håndtering af de grundlæggende årsager til problemet på gasmarkedet med det formål at sikre forsyningssikkerhed til rimelige priser næste vinter og tiden derefter. Med henblik herpå vil EU's partnerskaber med tredjelande give mulighed for fælles indkøb af gas og brint. Endelig indgår der et forslag om en europæisk politik for lagring af gas, der har til formål at forbedre modstandsdygtigheden i hele EU's energisystem. LØSNINGSMODELLER TIL HÅNDTERING AF HØJE ELPRISER, DER PÅVIRKER BORGERE OG VIRKSOMHEDER Adskillige løsningsmodeller for nødforanstaltninger til begrænsning af virkningen af høje elpriser er blevet foreslået af medlemsstaterne og interessenter og som led i den akademiske debat. De tager sigte på at støtte slutforbrugerne uden at undergrave de mere langsigtede, generelle mål i den grønne pagt, herunder dekarboniserings- og energieffektivitetsmål. For at disse midlertidige og målrettede ekstraordinære løsningsmodeller kan give det ønskede resultat, skal de kunne styres finanspolitisk og må ikke bringe forsyningssikkerheden og de lige konkurrencevilkår på det indre marked i fare. De kortsigtede løsningsmodeller med hensyn til elprisen kan i store træk inddeles i to kategorier: Løsningsmodeller med indgreb, bl.a. finansiel kompensation Disse løsningsmodeller tager sigte på at sænke elpriserne, enten direkte i detailleddet eller indirekte på engrosmarkedet. Detailleddet Disse løsningsmodeller har til formål at afbøde virkningerne af de høje priser for slutforbrugerne, samtidig med at prisen på engrosniveau fastsættes af de europæiske el- og gasmarkeder. 26 medlemsstater har i overensstemmelse med Kommissionens værktøjskasse fra oktober indført sådanne kriseforanstaltninger. Inden for rammerne af disse foranstaltninger fokuserer den direkte støtte til sårbare slutbrugere på støtten til dem, der har de største behov, og statsstøtte kan hjælpe virksomheder, der kæmper med for høje energipriser. Sidstnævnte vil blive støttet af de nye midlertidige kriserammebestemmelser for statsstøtte, der blev vedtaget den 22. marts, og som muliggør støtte til virksomheder, der er direkte eller indirekte berørt, i form af begrænsede direkte tilskud, likviditetsstøtte og støtte i forbindelse med øgede gas- og elomkostninger. Et flertal af medlemsstaterne har nedsat momsen på gas, elektricitet og/eller fjernvarme. Mange muligheder, navnlig inden for rammerne af energibeskatningsdirektivet, herunder nedsatte satser eller fritagelser for husholdninger, udnyttes dog endnu ikke fuldt ud. Kommissionen overvejer at yde vejledning til medlemsstaterne om, hvordan de bedst kan udnytte de retlige rammer, herunder om målrettede landespecifikke fritagelser i henhold til energibeskatningsdirektivet, for at undgå forvridninger på det indre marked. Samtlige løsningsmodeller i detailleddet har til formål at yde direkte støtte til borgere og virksomheder. Højere indtægter fra energiafgifter og CO2-prissætning eller fra usædvanligt høje fortjenester hos visse energiselskaber vil kunne bidrage til at finansiere sådanne målrettede og midlertidige foranstaltninger til støtte for sårbare husholdninger og virksomheder.

Engrosleddet Medlemsstaterne kan overveje at indføre en aggregeringsmodel, hvor en enhed køber elektricitet på gunstige kommercielle vilkår og stiller den til rådighed for visse forbrugerkategorier under markedsprisen, hvorved fordelene overføres til forbrugerne, således at der i realiteten er tale om subsidiering af forskellen mellem lavere detailpriser og højere engrospriser. Andre løsningsmodeller omfatter direkte indgreb på engrosmarkederne for elektricitet. Disse består enten i finansielt at kompensere elproducenter, der anvender fossile brændstoffer, for en del af deres ekstraordinære høje brændstofomkostninger, således at de reducerer de priser, de tilbyder på engrosmarkedet, eller i direkte at begrænse elprisen på engrosmarkedet ved at fastsætte et referencebenchmark og kompensere for forskellen i forhold til den tilbudte pris. Sådanne løsningsmodeller vil sigte mod at mindske de negative virkninger af meget høje gaspriser på engrosmarkedet for elektricitet. De største ulemper vedrører de budgetmæssige omkostninger herved, potentielle konkurrenceforvridning, risici for den grænseoverskridende handel og dermed elforsyningssikkerheden, hvis omfang afhænger af disse løsningsmodellers udformning. Løsningsmodeller med regulering uden budgetmæssig kompensation Disse løsningsmodeller består i at fastsætte et lovbestemt loft for den maksimumspris, som visse grundbelastningselværker kan opkræve. Selv om denne løsningsmodel ville reducere omkostningerne på længere sigt, er dens merværdi på kort sigt at afhjælpe de uforholdsmæssigt store fortjenester ved visse teknologier. De største ulemper ved disse løsningsmodeller hænger sammen med udfordringer i forbindelse med gennemførelsen, da de vil kræve adgang til oplysninger om producenters omkostninger og indtægter, som måske ikke er tilgængelige for offentlige enheder, samt eventuelle juridiske udfordringer. De vil også skabe reguleringsmæssig usikkerhed, da sådanne løsningsmodeller kan fjerne visse incitamenter til at foretage private investeringer i vedvarende energi, som er afgørende for at nå vores langsigtede mål om et modstandsdygtigt, bæredygtigt og sikkert energisystem. Alle løsningsmodeller er beskrevet og analyseret nærmere i bilaget. På baggrund af denne vurdering er Kommissionen af den opfattelse, at der ikke findes nogen enkelt let løsning på problemet med de høje elpriser i betragtning af de forskellige situationer i medlemsstaterne. Visse løsningsmodeller egner sig kun til specifikke nationale kontekster. Samtidig vil visse indgreb kræve EU-lovgivning og/eller en fælles tilgang på EU-plan for at være effektive og ikkeskadelige for det indre marked og forsyningssikkerheden. Der er omkostninger og ulemper ved alle løsningsmodeller, herunder for det indre markeds funktion. SIKRING AF FORSYNING AF GAS TIL RIMELIGE PRISER TIL NÆSTE VINTER og tiden derefter Selv om mange af de løsningsmodeller, der er foreslået som led i den offentlige debat, tager fat på symptomerne, er gasmarkedet den grundlæggende årsag til de nuværende høje elpriser. Den nuværende høje elpris skyldes den høje gaspris, da gasbaserede producenter stadig ofte er de energileverandører, der kommer sidst ind på elmarkedet for at dække den reelle efterspørgsel. På spotmarkedet for gas er volatiliteten høj og hænger ikke fuldt ud sammen med de grundlæggende forhold. Det kan overvejes at begrænse eller modulere gasprisen ved hjælp af regulering, da det vil have en øjeblikkelig indvirkning på prisniveauet. Det kan sende et vigtigt signal om, at EU ikke vil betale enhver pris for gas, men at et sådant indgreb kun bør ses som en sidste udvej, da det medfører visse ulemper med hensyn til forsyningssikkerheden for gasstrømme. Eftersom gasopfyldningssæsonen begynder nu, haster det med at nå til enighed om en fælles strategi. Den nuværende situation med høje priser og pressede gasmarkeder gør genopfyldningen af lagre til næste vinter mere udfordrende end i normale år. Det er vigtigt at udnytte Unionens kollektive indflydelse som hjælp til at sikre gasimport på de bedst mulige betingelser for at undgå, at medlemsstaterne overbyder hinanden for de samme forsyninger. EU står stærkere, når det handler i fællesskab. EU bør handle i fællesskab for at udnytte sin markedsstyrke gennem forhandlede partnerskaber med leverandører. Kommissionen er parat til at oprette en taskforce om fælles indkøb af gas på EU-plan. Ved at samle efterspørgslen vil taskforcen fremme og styrke EU's internationale opsøgende arbejde over for leverandører af flydende naturgas (LNG) og gas med henblik på at sikre LNG- og gasimport til rimelige priser forud for næste vinter. EU kan bedre sikre LNG, gas og brint til overkommelige priser fra tredjelande på kort sigt, hvis det samarbejder med disse lande på lang sigt og etablerer langsigtede partnerskaber om vedvarende gas, som også vil danne grundlag for fremtidig import af brint. Taskforcen vil således bane vejen for energipartnerskaber med vigtige leverandører af LNG, gas og brint i Middelhavsområdet, med vores partnere i Afrika, men også med Mellemøsten og USA. Taskforcen vil blive støttet af repræsentanter fra medlemsstaterne i et styringsudvalg. Et fælles forhandlingsteam under ledelse af Kommissionen vil føre drøftelser med gasleverandører. Der vil blive hentet inspiration fra erfaringerne fra covid-19-pandemien, hvor en indsats på EU-plan var afgørende for at sikre tilstrækkelige forsyninger af vacciner til alle. Taskforcen vil også fremme en effektiv anvendelse af EU's gasinfrastruktur, navnlig LNG-terminaler, men også lagerfaciliteter og rørledninger.