DA EN EN EN EN Den Europæiske Unions Tidende C 66/1

Beretning fra Kommissionen i henhold til artikel 28, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 980/2005 af 27. juni 2005 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer

(2008/C 66/01)

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. INDLEDNING

1.1. Resumé

1.2. Metode og terminologi

2. ANALYSE AF PRÆFERENCEIMPORTENS UDVIKLING

2.1. Den generelle ordning

2.1.1 Den generelle ordnings dækning

2.1.2. Den generelle ordnings udnyttelsesrate

2.1.3. Graduering fra den generelle ordning

2.2. Den særlige GSP+-ordning

2.2.1. Den særlige GSP+-ordnings dækning

2.2.2. GSP+-ordningens udnyttelsesrate

2.2.3. Graduering fra GSP+-ordningen

2.3. »Alt undtagen våben«-initiativet

2.3.1. Ordningens dækning for LDC'er

2.3.2. EBA-ordningens udnyttelsesrate

2.3.3. Graduering fra EBA-ordningen

3. PRÆFERENCEMARGENER UNDER GSP

4. VIRKNINGERNE FOR FÆLLESSKABETS BUDGET

5. KONKLUSION

ANNEX I: Beneficiary Countries under all GSP Arrangements

ANNEX II: Variation of Preferential Imports of the GSP

ANNEX III: Countries/Sectors Graduated from the General Arrangement

ANNEX IV: GSP — Statistics for All Beneficiary Countries

1. INDLEDNING

1.1. Resumé

Blandt alle industrilandenes arrangementer med præferencer var EU's arrangement med generelle toldpræferencer (GSP (Generalised System of Preferences)) det første og mest favorable arrangement, der blev indført, og det letter handlen for 178 udviklingslande. Målet med det er at bistå udviklingslandene med at mindske fattigdommen og at fremme bæredygtig udvikling og god regeringsførelse ved at bidrage til at skabe større indtægter ved hjælp af integration i den internationale handel gennem bedre adgang til EU.

Disse mål skal nås ved hjælp af enten toldfri adgang for varer eller toldnedsættelser i forbindelse med eksport til det indre marked.

For perioden 1. januar 2006 til 31. december 2008 omfatter det nye arrangement planer for tre typer ordninger for de begunstigede: for det første den generelle ordning, for det andet den særlige ordning for bæredygtig udvikling og god regeringsførelse og for det tredje ordningen for de mindst udviklede lande (LDC = least developed countries), det såkaldte »Alt undtagen våben«-initiativ (eller EBA (Everything but Arms)).

EU's GSP (1) gennemføres i cyklusser på ti år for at forbedre arrangementets sammenhæng og stabilitet. De seneste retningslinjer for perioden 2006-2015 blev vedtaget i 2004 (2).

Under den generelle ordning, der dækker ca. 6 400 varer under ca. 10 000 EU-toldpositioner, er ikke-følsomme varer (lidt over 3 200 varer og lidt mere end halvdelen af de omfattede varer) indrømmet toldfri adgang, mens følsomme varer (lidt under 3 200 toldpositioner fordelt mellem landbrugsvarer, tekstilvarer, beklædningsgenstande, tilbehør, tæpper og fodtøj) er blevet indrømmet en toldnedsættelse på 3,5 procentpoint af værditolden set i forhold til mestbegunstigelsestoldsatsen (MFN (most favoured nation)) og en 30 procents nedsættelse af den specifikke told (med nogle få undtagelser) (3). For tekstilvarer og beklædningsgenstande er nedsættelsen på 20 % af mestbegunstigelsesværditoldsatsen (4).

Ordningen for bæredygtig udvikling og god regeringsførelse (GSP+) giver mulighed for toldfri adgang til markedet i EU for varer omfattet af det generelle GSP-arrangement (5). GSP+-arrangementet omfatter på nuværende tidspunkt 15 lande, fire lande i Det Andinske Fællesskab (Bolivia, Colombia, Ecuador og Peru), seks centralamerikanske lande (Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua, Panama og Venezuela), to østeuropæiske lande (Republikken Moldova og Georgien) og to lande i Asien (Sri Lanka og Mongoliet).

Den tidligere GSP-forordning indeholdt bestemmelser om en særlig ordning for de mindst udviklede lande (LDC), der indebar, at disse lande var begunstiget af stort set de samme præferencer, som gælder for AVS-landene under Lomé-aftalen. I februar 2001 (6) indførtes EBA-initiativet, som udvider denne særlige ordnings varedækning til 926 nye toldpositioner (7). I dag giver EBA de 50 LDC'er toldfri adgang til EU for alle varer med undtagelse af våben og ammunition og 41 toldpositioner for landbrugsvarer, hovedsageligt ris og sukker, som vil blive liberaliseret i 2009.

Det mål, der indebærer, at GSP koncentreres på de mest trængende lande, forvaltes gennem »graduering« af de mest konkurrencedygtige varesektorer i visse begunstigede lande. Der er ikke grund til at indrømme varer, der klarer sig godt i konkurrencen, præferencetold, og for sådanne varer finder WTO's MFN-told anvendelse. Graduering, der indebærer, at GSP-arrangementet ikke længere anvendes, er et tegn på, at man har haft held til at integrere et bestemt land eller en bestemt varesektor i den internationale handel gennem en forbedring af konkurrenceevnen.

I henhold til artikel 28 i Rådets forordning (EF) nr. 980/2005 skal Udvalget for Generelle Præferencer undersøge:

»… hvilke virkninger arrangementet har haft, på grundlag af en beretning fra Kommissionen, der omfatter perioden fra 1. januar 2006. Denne beretning omhandler alle de præferenceordninger, der er nævnt i artikel 1, stk. 2, og forelægges i god tid før drøftelserne om den næste forordning.«

I denne beretning undersøges alle tre GSP-ordninger, og den dækker en periode på tre år fra den 1. januar 2004 til den 31. december 2006, om end der navnlig fokuseres på 2005 og 2006, hvor den nye GSP-forordning trådte i kraft.

1.2. Metode og terminologi

Visse begunstigede lande under GSP kan også drage fordel af andre præferenceordninger som f.eks. Cotonou-aftalen eller en bilateral frihandelsaftale. Da importstatistikkerne ikke altid giver et klart billede af arten af de præferencer, som faktisk lå til grund for den specifikke import, vil det være vigtigt at analysere den samlede præferenceudnyttelsesrate. Da Cotonou-aftalen eller bilaterale handelsaftaler er mere vidtgående med hensyn til præferencernes dækning og omfang end den generelle GSP-ordning, skulle de lande, der f.eks. var omfattet af ordningerne under Cotonou-aftalen, ikke gå over til GSP-ordningerne. GSP-udnyttelsesraten kan således være sat for lavt.

I beretningen behandles præferenceimporten fra 107 begunstigede lande (8), dvs.

— 42 lande, der drager fordel af den generelle ordning

— 50 mindst udviklede lande

— 15 lande, der drager fordel af den særligt ansporende ordning for bæredygtig udvikling og god regeringsførelse.

Disse lande dækker til sammen en importmængde på 90 %.

Med henblik på at analysere de tre ordningers dækning blev kun 2005 og 2006 taget i betragtning, da oplysningerne fra 2004 ville være overflødige.

Der er blevet foretaget en teoretisk beregning af den gennemsnitlige præferencemargen, hvor de præferencemargener, som gælder for hver enkelt toldposition under hver enkelt ordning, er blevet lagt sammen, og den beregnede samlede præferencemargen er blevet divideret med det samlede antal toldpositioner under de forskellige ordninger. Ved hjælp af denne metode er det blevet forsøgt at udelukke alle de forvridninger, der ville kunne opstå ved brug af handelsmængden i beregningen. Brug af handelsmængden ville rent faktisk kunne medføre, at der lægges for stor vægt på den ordning, som har det største antal toldpositioner og/eller den største handelsmængde under hver enkelt toldposition.

Ved beregningen af den gennemsnitlige præferencemargen henvises der endvidere udelukkende til den anvendte told, og særlige afgifter er ikke blevet omregnet til toldækvivalenter.

Berettiget import: import af varer, for hvilke oprindelseslandet er berettiget til GSP-behandling.

Præferenceimport: import af varer, for hvilke der faktisk er anmodet om GSP-behandling.

Udnyttelsesrate: forholdet mellem præferenceimporten og den berettigede import. Den angiver den andel af importen, for hvilken der rent faktisk er anmodet om toldpræferencer, i forhold til den samlede mængde import, for hvilke sådanne præferencer er til rådighed.

Indtægtstab: EU's potentielle tab af toldindtægter på grund af præferencerne under den forudsætning, at handlen ville forblive på samme niveau uden præferencer.

Præferencemargen: forskellen mellem MFN-told og præferencetold udtrykt i procentpoint. Eksempel: en toldpræference på 30 % af en MFN-told på 10 % giver en præferencemargen på 3 procentpoint og en præferencetold på 7 %.

Table X

Example for country X, fish products

(Euro Mio) Product MFN Tariff SPG Tariff Preferential Margin Eligible Imports Loss of Income 03056980 12 0 12 1,80 0,22 03061310 12 3,6 8,4 0,09 0,01 03061350 12 3,6 8,4 225,52 18,94 03061380 12 3,6 8,4 16,17 1,36 03061110 12,5 0 12,5 0,71 0,09 03061190 12,5 0 12,5 0,37 0,05 Total 10,37 244,66 20,66 10,37 = sum (preferential margins)/number of product lines.

Alle statistiske oplysninger stammer fra Eurostat.

2. ANALYSE AF PRÆFERENCEIMPORTENS UDVIKLING

Da det nye arrangement kun er blevet anvendt siden den 1. januar 2006 (9), og de begunstigede lande muligvis endnu ikke har udnyttet de nye instrumenter fuldt ud, er det for tidligt at drage endelige konklusioner.

Da det nye GSP-arrangement trådte i kraft den 1. januar 2006, blev ca. 250 varer af interesse for udviklingslandene, hovedsageligt fiskevarer, tilberedt frugt og grøntsager, optaget på GSP-varelisten. Ydermere blev præferencemargenerne (i øjeblikket 3,5 procentpoint for følsomme varer og 100 % for ikke følsomme varer) opretholdt.

Importen af disse varer, som for nylig blev opført på GSP-listen, steg i 2006 med 19 % (3,9 mia. EUR) set i forhold til 2005 (3,3 mia. EUR). Mere bemærkelsesværdig er væksten i præferenceimporten, som blev næsten tredoblet, hvilket viser, at de nye varer på GSP-listen er af stor betydning for udviklingslandenes eksport. Denne eksport bestod hovedsageligt af fiskevarer.

Table 1

All GSP countries: New GSP products

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 2 742 3 300 20 % 3 938 19 % 44 % Eligible imports 652 835 28 % 3 881 364 % 495 % Preferential imports 352 486 38 % 1 268 161 % 260 % Utilisation rate 54 % 58 % 8 % 33 % –44 % –39 % Statistical calculations include all 178 GSP countries.

Små og mellemstore lande i Asien og Sydamerika var begunstiget af de nye præferencer (f.eks. Vietnam, Filippinerne, Sri Lanka, Maldiverne, Ecuador, Colombia og El Salvador).

Hvis de største GSP-eksportørers import til EU (10) ikke medregnes i den samlede GSP-import i 2005 og 2006, steg værdien af de resterende 164 mindre GSP-eksportørers import med 6 % og nåede op på 10,6 mia. EUR.

Table 2

GSP Countries without 14 biggest economies

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 148 476 192 008 29 % 219 476 14 % 48 % Eligible imports 34 361 34 721 1 % 42 766 23 % 24 % Preferential imports 7 403 10 063 36 % 10 671 6 % 44 % Utilisation rate 22 % 29 % 35 % 25 % –14 % 16 % Statistical calculations include 164 GSP countries.

I det første år efter indførelsen af det nye arrangement kunne det endvidere konstateres, at importen fra små økonomier og LDC'er viste de største stigninger. Blandt de 50 lande med de bedste resultater er kun fire såkaldte større økonomier. 26 små økonomier i denne gruppe øgede deres GSP-eksport til EU med over 100 %. EU's præferenceimport fra de resterende større økonomier steg enten med mindre end 30 % (Indien 14 % og Brasilien 26 %) eller faldt (Kina –67 %, Sydafrika –36 % og Rusland –35 %) (11).

Specifikt i sektoren for tekstilvarer og beklædningsgenstande (afsnit XI i den kombinerede nomenklatur) — en sektor, hvor den største GSP-konkurrent på markedet i EU (Kina) er gradueret — kunne de største importstigninger findes i små økonomier som f.eks. Fiji, Haiti, Tunesien, Niger, Afghanistan og Sri Lanka (i relative, men ikke absolutter tal) (12).

2.1. Den generelle ordning

2.1.1. Den generelle ordnings dækning

I 2006 omfattede den generelle ordning 6 379 toldpositioner, hvoraf 3 206 er begunstiget af 100 % præference, og 3 173 er begunstiget af en toldnedsættelse under MFN-tolden. Set i forhold til den tidligere ordning blev der i 2006 indført yderligere 217 toldpositioner i den nye generelle ordning, hvoraf 16 er begunstiget af yderligere 100 % præference (11 industrivarer og fem landbrugsvarer), og 201 er begunstiget af en toldnedsættelse i forhold til MFN-tolden.

Det antal toldpositioner, der beskrives som »Ikke omfattet af GSP« i tabel 3, afspejler forskellen mellem det samlede antal toldpositioner, der er begunstiget af en præference under den generelle GSP-ordning (6 379 i 2006), og det antal toldpositioner under MFN-ordningen, der er pålagt told (7 280). Landbrugssektoren har stadig det største antal toldpositioner, som endnu ikke er blevet liberaliseret.

Table 3

Coverage in terms of number of lines by sectors of the general arrangement

GSP 2006 GSP 2005 GSP 2005-2006 Sector No lines 0 (13) <> 0 (14) not in GSP No lines 0 <> 0 not in GSP No lines 0 <> 0 not in GSP Agricultural 1 172 103 1 069 762 950 98 852 995 222 5 217 – 233 Textiles 1 169 0 1 169 7 1 172 0 1 172 7 –3 0 –3 0 Industrial 4 038 3 103 935 132 4 040 3 092 948 122 –2 11 –13 10 Total 6 379 3 206 3 173 901 6 162 3 190 2 972 1 124 217 16 201 – 223

Den første konklusion, der kan drages på grundlag af denne analyse, er, at den generelle ordning er blevet forbedret, da den ikke blot omfatter yderligere toldpositioner, men også indfører yderligere præferencebehandling.

2.1.2. Den generelle ordnings udnyttelsesrate

Den generelle ordnings gennemsnitlige udnyttelsesrate har ligget relativt stabilt på ca. 50 % med en stigning inden for industri- og tekstilvarer og et fald inden for landbrugsvarer i de tre år, der tages i betragtning. Ikke desto mindre viser landbrugssektoren den højeste udnyttelsesrate og også den største stigning i vækstraten for præferenceimport (76 %).

Hvis den generelle ordnings udnyttelsesrate sammenlignes med de tre ordningers gennemsnitlige udnyttelsesrate, kan det konstateres, at den årlige udnyttelsesrate i de relevante år i alle tilfælde ligger under de tre ordningers gennemsnit.

Denne sammenligning viser dog ikke de forskellige sektorers resultater. Udnyttelsesraten for landbrugs- og industrisektoren har begge ligget over de tre ordningers gennemsnitlige udnyttelsesrate. Tekstilsektorens ringere resultater har mere end udlignet de to øvrige sektorers bedre resultater.

Udnyttelsesraten for hvert enkelt land kan findes i bilag IV.

Table 4

Development of preferential imports as well as their share in eligible imports, i.e. the utilisation rate of preferences available under the general arrangement

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Total imports 407 460 519 689 28 % 608 304 17 % 49 % Eligible imports 75 003 72 051 –4 % 85 338 18 % 14 % Preferential imports 35 386 39 443 11 % 42 430 8 % 20 % Utilisation rate 47 % 55 % 17 % 50 % –9 % 6 % Utilisation rate (average) 53 % 58 % 8 % 58 % 1 % 9 % Agricultural products (total) 31 625 34 312 8 % 37 560 9 % 19 % Eligible imports 6 966 8 375 20 % 13 205 58 % 90 % Preferential imports 4 022 4 677 16 % 7 096 52 % 76 % Utilisation rate 58 % 56 % –3 % 54 % –4 % –7 % Utilisation rate (average) 54 % 52 % –3 % 53 % 3 % –1 % Textile products (total) 34 503 40 611 18 % 45 072 11 % 31 % Eligible imports 19 021 14 945 –21 % 19 131 28 % 1 % Preferential imports 7 795 7 354 –6 % 8 393 14 % 8 % Utilisation rate 41 % 49 % 20 % 44 % –10 % 7 % Utilisation rate (average) 46 % 53 % 15 % 54 % 1 % 17 % Industrial products (total) 341 332 444 766 30 % 525 672 18 % 54 % Eligible imports 49 016 48 731 –1 % 53 002 9 % 8 % Preferential imports 23 569 27 412 16 % 26 941 –2 % 14 % Utilisation rate 48 % 56 % 17 % 51 % –9 % 6 % Utilisation rate (average) 47 % 49 % 5 % 46 % –6 % –1 %

2.1.3. Graduering fra den generelle ordning

Bestemmelserne om graduering, som blev indført for nylig, opfylder klart formålet med GSP-gradueringsmekanismen (15). Ni GSP-begunstigede lande (ud af 178) gradueres fra arrangementet, for så vidt angår en eller flere bestemte varesektorer (16). De graduerede lande er større økonomier (17), hvis GSP-præferenceimport til EU varierede fra 1,3 mia. EUR til mere end 9,6 mia. EUR i 2006. På trods af gradueringen er omfanget af importen til EU af de graduerede varer med oprindelse i ovennævnte GSP-begunstigede lande ikke blevet påvirket i negativ retning. I størstedelen af tilfældene steg den samlede import af disse varer med oprindelse i de graduerede lande set i forhold til 2005 (stigningerne varierede fra 3 % til 51 %) (se bilag III). De eneste undtagelser var transportmidler fra Kina og tilberedte fødevarer fra Brasilien, hvor importen faldt med henholdsvis 5 % og 8 % (tabel 5 og 6).

Table 5

China S-XVII — Transport equipment

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 1 988 3 566 79 % 3 400 –5 % 71 % Eligible imports 1 436 2 053 43 % Preferential imports 1 080 1 550 44 % Graduated Utilisation rate 75 % 76 % 0 %





Table 6

Brazil S-IV — Prepared foodstuffs

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 3 815 278 3 725 793 –2 % 3 418 128 –8 % –10 % Eligible imports 138 2 –99 % Preferential imports 138 2 –99 % Graduated Utilisation rate 100 % 100 % 0 %

Ydermere har fem af de graduerede lande allerede diversificeret deres GSP-import til EU, og deres GSP-præferenceimport steg mellem 2005 og 2006 (stigningerne varierede mellem 14 % og 45 %) (se bilag II).

Hvad angår graduering, kan det derfor konkluderes, at i 2006, som var det første år efter indførelsen af arrangementet, viser handelstallene, at hovedmålet med gradueringen er blevet nået. De graduerede landes eksport er rent faktisk fortsat med at stige i de sektorer, som er gjort til genstand for graduering, og mere end halvdelen af de graduerede lande har haft held til at diversificere deres GSP-import til markedet i EU.

2.2. Den særlige GSP+-ordning

2.2.1. Den særlige GSP+-ordnings dækning

I 2006 omfattede GSP+-ordningen 6 454 toldpositioner, hvoraf alle undtagen 21 var begunstiget af en præference på 100 %. Set i forhold til den generelle ordning omfatter GSP+-ordningen yderligere 75 toldpositioner, der er begunstiget af præferencebehandling. De referencetoldpositioner, der anvendes i GSP+, er allerede blevet anvendt i den foregående narkotikaordning. Derudover indebærer GSP+-ordningen, at der indføres 22 nye toldpositioner i ordningen, og at der anvendes en toldpræference på 100 % på 188 nye positioner (171 i landbrugssektoren, 20 i industrisektoren og derudover blev 3 toldpositioner fjernet i tekstilsektoren).

Det antal toldpositioner, der beskrives som »Ikke omfattet af GSP+«, afspejler forskellen mellem det samlede antal toldpositioner, der er begunstiget af præference under GSP+-ordning (6 454 i 2006), og det antal toldpositioner under MFN-ordningen, der er pålagt told (7 280). Landbrugssektoren omfatter igen det største antal toldpositioner, der endnu ikke er blevet liberaliseret, om end antallet er mindre end under den generelle ordning (700).

Table 7

Coverage in terms of number of lines by sectors of the GSP+ arrangement

GSP+ 2006 GSP+ 2005 GSP+ 2005-2006 Sector No lines 0 <> 0 Not in GSP No lines 0 <> 0 Not in GSP No lines 0 <> 0 Not in GSP Agricultural 1 234 1 213 21 700 1 229 1 042 87 716 5 171 –66 –16 Textiles 1 169 1 169 0 7 1 172 1 172 0 7 –3 –3 0 0 Industrial 4 051 4 051 0 119 4 031 4 031 0 131 20 20 0 –12 Total 6 454 6 433 21 826 6 432 6 245 87 854 22 188 –66 –28

Alt i alt viser GSP+ordningen en forbedring ikke blot med hensyn til antallet af toldpositioner (set i forhold til narkotikaordningen), men frem for alt med hensyn til antallet af toldpositioner, der er begunstiget af en præference på 100 %.

2.2.2. GSP+-ordningens udnyttelsesrate

Udnyttelsesraterne for GSP+ er betydeligt højere (over 70 %) end udnyttelsesraterne for den generelle ordning (lige over 50 %). Dette skyldes højst sandsynligt, at der er adgang til mere attraktive præferencemargener under GSP+-ordningen. Derudover kan denne betydelige forskel mellem de to ordningers udnyttelsesrater også forklares med, at de lande, der er omfattet af GSP+-ordningen, ikke er omfattet af andre præferenceordninger, for så vidt angår deres handelsforbindelser med EU.

Hvis udnyttelsesraten for GSP+ sammenlignes med den gennemsnitlige udnyttelsesrate for hele arrangementet, kan det konkluderes, at GSP+-ordningen viser resultater, der er langt bedre end gennemsnittet, navnlig hvad angår landbrugssektoren, og at den rent faktisk har haft de bedste resultater blandt de tre ordninger.

Hvad angår væksten i udnyttelsesraten, er den samlede udnyttelsesrate steget med 8 % i de tre år, der tages i betragtning, hvilket er 1 % mindre end gennemsnittet for de tre ordninger. Tekstilsektoren har haft den største vækst, som har mere end udlignet det beskedne fald i væksten i udnyttelsesraten for industri- og landbrugsvarer.

Den statistiske analyse af GSP+-importtallene bekræfter, at GSP+-præferenceimporten steg med 15 % mellem 2005 og 2006. Ydermere steg GSP+-præferenceimporten til EU fra 12 af de 15 begunstigede lande under GSP+ med i gennemsnit 28,5 %, således at 9 ud af de 15 GSP+-lande fik en højere placering på listen over de GSP-lande, der har den største eksport til EU (hovedsageligt Republikken Moldova 36 %, Nicaragua 30 % og Bolivia 47 %) (se bilag II).

Udnyttelsesraterne for de begunstigede lande under GSP+-ordningen kan findes i bilag IV.

Table 8

Development of preferential imports as well as their share in eligible imports, i.e. the utilisation rate of preferences available for beneficiaries of the GSP+ arrangement

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth All products Total imports 15 342 17 969 17 % 22 444 25 % 46 % Eligible imports 3 788 5 151 36 % 5 720 11 % 51 % Preferential imports 2 696 3 831 42 % 4 401 15 % 63 % Utilisation rate 71 % 74 % 4 % 77 % 4 % 8 % Utilisation rate (average) 53 % 58 % 8 % 58 % 1 % 9 % Agricultural products (total) 5 348 6 404 20 % 7 092 11 % 33 % Eligible imports 1 715 2 648 54 % 3 010 14 % 76 % Preferential imports 1 522 2 267 49 % 2 644 17 % 74 % Utilisation rate 89 % 86 % –3 % 88 % 2 % –1 % Utilisation rate (average) 54 % 52 % –3 % 53 % 3 % –1 % Textile products (total) 1 186 1 215 2 % 1 475 21 % 24 % Eligible imports 1 057 1 142 8 % 1 378 21 % 30 % Preferential imports 426 551 29 % 825 50 % 94 % Utilisation rate 40 % 48 % 20 % 60 % 25 % 50 % Utilisation rate (average) 46 % 53 % 15 % 54 % 1 % 17 % Industrial products (total) 8 807 10 349 18 % 10 877 5 % 24 % Eligible imports 1 015 1 360 34 % 1 332 –2 % 31 % Preferential imports 747 1 011 35 % 931 –8 % 25 % Utilisation rate 74 % 74 % 0 % 70 % –5 % –5 % Utilisation rate (average) 47 % 49 % 5 % 46 % –6 % –1 %

Hovedkonklusionen er, at præferenceimporten fra alle sektorer med undtagelse af industrisektoren havde positive vækstrater og i 2006 rent faktisk steg mere end den berettigede import, hvilket medførte, at de allerede høje udnyttelsesrater blev endnu højere.

2.2.3. Graduering fra GSP+-ordningen

Ingen lande blev gradueret i de år, hvor ordningen blev anvendt.

2.3. »Alt undtagen våben«-initiativet

2.3.1. Ordningens dækning for LDC'er

I 2006 omfattede EBA-ordningen 7 216 toldpositioner, som alle var begunstiget af en præference på 100 %. Set i forhold til GSP+-ordningen omfatter den yderligere 762 toldpositioner, der er begunstiget af toldfrihed. Da en række toldpositioner er blevet slettet i den kombinerede nomenklatur, er denne ordning kun blevet ændret en smule.

Det antal toldpositioner, der beskrives som »Ikke omfattet af EBA«, afspejler forskellen mellem det samlede antal toldpositioner, der er begunstiget af en præference under EBA-ordningen (7 216 i 2006), og det antal toldpositioner under MFN-ordningen, der er pålagt told (7 280). De ikke-medtagne undtagelser i dette arrangement er »våben« og ammunition (23 toldpositioner for industrisektoren) og 41 vareposter i landbrugssektoren, hovedsageligt sukker og ris.

Table 9

Coverage in terms of number of lines by sectors of the arrangement for the LDCs

EBA 2006 EBA 2005 EBA 2006-2005 Sector No lines 0 <> 0 Not in EBA No lines 0 <> 0 Not in EBA No lines 0 <> 0 Not in EBA Agricultural 1 893 1 893 0 41 1 904 1 904 0 41 –11 11 0 0 Textiles 1 176 1 176 0 0 1 179 1 179 0 0 –3 –3 0 0 Industrial 4 147 4 147 0 23 4 138 4 138 0 24 9 9 0 –1 Total 7 216 7 216 0 64 7 221 7 221 0 65 –5 –5 0 –1

EBA-ordningen indebærer således den højeste grad af præference blandt de tre ordninger under GSP-arrangementet, både hvad angår det antal toldpositioner, der er begunstiget af præferencebehandling, og præferencens »størrelse«, da alle varer under denne ordning indføres told- og kontingentfrit på markedet i EU.

2.3.2. EBA-ordningens udnyttelsesrate

Udnyttelsesraterne under EBA-initiativet er de laveste under GSP-præferenceordningerne (44 % i gennemsnit), hvilket tyder på, at der stadig er plads til forbedringer. En sammenligning af ordningens udnyttelsesrater for LDC'er og den gennemsnitlige udnyttelsesrate for hele arrangementet fører rent faktisk til den konklusion, at EBA-ordningens resultater ligger under gennemsnittet i de tre år, der tages i betragtning. De årlige udnyttelsesrater for tekstilsektoren ligger ikke desto mindre et godt stykke over gennemsnittet, hvilket viser denne sektors gode resultater under ordningen.

Det nye arrangement synes under alle omstændigheder at have bidraget til positive resultater, da udnyttelsesraterne for 2006 viser den største stigning (9 %), hvis der sammenlignes med de to andre ordninger (se tabel 4 og 8).

Hvis der kigges på LDC'ernes samlede brug af EU-præferencer, fremgår det, at LDC-landene er begunstiget af to præferenceordninger, for så vidt angår deres adgang til markedet i EU. Den ene er EBA-ordningen under GSP, og den anden er Cotonou-aftalen. EBA er mest fordelagtig, men for mange varer, som LDC'erne eksporterer til EU, gælder de samme præferencer. Da LDC'erne er blevet indrømmet betydelige præferencer under Cotonou-aftalernes forgængere — Lomé-konventionerne fra midten af 1970'erne — og EBA-arrangementet ikke blev indført før 2001, fortsætter de LDC'er, der er berettigede under begge arrangementer, i mange tilfælde med at bruge Cotonou-præferencerne. Dette kan forklare, hvorfor LDC'ernes brug af EU-præferencerne ligger på 70 %, hvilket er betydeligt højere end udnyttelsesraten for EBA-arrangementet alene (48 %).

Table 10

Development of preferential imports as well as their share in eligible imports, i.e. the utilisation rate of preferences available for LDCs

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth All products Total imports 14 037 16 451 17 % 17 126 4 % 22 % Eligible imports 7 400 7 570 2 % 9 274 23 % 25 % Preferential imports 3 138 3 303 5 % 4 449 35 % 42 % Utilisation rate 42 % 44 % 5 % 48 % 9 % 14 % Utilisation rate (average) 53 % 58 % 8 % 58 % 1 % 9 % Agricultural products (total) 2 129 2 478 16 % 2 503 1 % 18 % Eligible imports 1 389 1 574 13 % 1 653 5 % 19 % Preferential imports 194 224 15 % 290 29 % 49 % Utilisation rate 14 % 14 % 0 % 18 % 29 % 29 % Utilisation rate (average) 54 % 52 % –3 % 53 % 3 % –1 % Textile products (total) 5 321 4 913 –8 % 6 141 25 % 15 % Eligible imports 4 771 4 554 –5 % 5 771 27 % 21 % Preferential imports 2 719 2 833 4 % 3 816 35 % 40 % Utilisation rate 57 % 62 % 9 % 66 % 6 % 16 % Utilisation rate (average) 46 % 53 % 15 % 54 % 1 % 17 % Industrial products (total) 6 586 9 058 38 % 8 481 –6 % 29 % Eligible imports 1 239 1 441 16 % 1 849 28 % 49 % Preferential imports 225 245 9 % 341 39 % 52 % Utilisation rate 18 % 17 % –6 % 18 % 6 % 0 % Utilisation rate (average) 47 % 49 % 5 % 46 % –6 % –1 %

Hovedkonklusionen er, at på trods af de til stadighed lave udnyttelsesrater, har EBA-arrangementet de største vækstrater. Præferenceimporten er i 2006 steget hurtigere end i de foregående år, hvilket har givet højere udnyttelsesrater. Dette gælder i særdeleshed landbrugssektoren.

2.3.3. Graduering fra EBA-ordningen

Da gradueringsreglerne ikke gælder for LDC'er, skete der ikke nogen graduering for nogen sektor i de lande, der drager fordel af denne særlige støtteordning.

3. PRÆFERENCEMARGENER UNDER GSP

Som det også fremgår af beretningen hidtil, er EBA-ordningen den mest fordelagtige ordning, hvad angår de præferencer, som de begunstigede kan opnå. Den gennemsnitlige præferencemargen for denne ordning er således også den højeste (8,37 %) tæt fulgt af den gennemsnitlige præferencemargen for GSP+-ordningen (8,36 %), mens præferencemargenen for den generelle ordning er lavest (3,21 %).

Den største forskel mellem 2005 og 2006 findes logisk nok i landbrugssektoren, som er blandt de sektorer, der berøres mest af det nye arrangement: 222 nye toldpositioner under den generelle ordning (5 med toldfrihed og 217 begunstiget af en toldnedsættelse under MFN-tolden), kun fem nye toldpositioner under GSP+, mens antallet af toldpositioner, der er begunstiget af toldfri adgang til EU, er stigende (171).

Tabellen nedenfor viser den gennemsnitlige præferencemargen for hver af ordningerne, for 2005 og 2006 og for henholdsvis landbrugs-, tekstil- og industrisektoren. EBA-ordningen har tydeligvis den højeste præferencemargen og følges tæt af GSP+-ordningen, mens den generelle ordning har den laveste præferencemargen.

Table 11

Average preferential margin (percentage points)

(%) Average preferential margin 2005 2006 GSP GSP+ EBA GSP GSP+ EBA Total 3,28 7,85 8,00 3,21 8,36 8,37 Agriculture 4,61 10,81 11,25 4,38 12,35 12,37 Textiles 1,67 8,34 8,34 1,67 8,33 8,33 Industrial 3,56 4,40 4,40 3,58 4,40 4,40

4. VIRKNINGERNE FOR FÆLLESSKABETS BUDGET

Det er vanskeligt at vurdere virkningerne for Fællesskabets budget. Det er klart, at uden præferencer ville en del af præferenceeksporten ikke finde sted. Selv om en del af eksporten stadig vil blive sendt til markedet i EU, vil handelsmængden blive lavere som følge af den prisstigning, som tolden medfører. Man kan derfor ikke blot gange den handelsvægtede gennemsnitlige præferencemargen (18) med handelsmængden for at danne sig et skøn over det »tab« af toldindtægter, der skyldes handelspræferencerne. Ydermere er det vanskeligt at beregne de indirekte omkostninger for forbrugerne og importørerne eller for virksomheder, der handler med andre virksomheder i EU.

For at man kan danne sig et indtryk af beløbene findes der i tabel 12 således en oversigt over mængden af præferenceimport under henholdsvis den generelle ordning, GSP+ og EBA og over de dermed forbundne handelsvægtede gennemsnitlige præferencemargener. Hvis disse to variabler ganges med hinanden, fås et tal, der svarer til det potentielle tab af toldindtægter, der ville opstå, hvis al import var pålagt MFN-told. Dette tal er på ca. 2 mia. EUR og kan sammenlignes med EU's samlede toldindtægter på ca. 14 mia. EUR i 2006 (19).

Table 12

Loss of income for the EU budget resulting from granting tariff preferences to imports under the general arrangement

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Preferential imports 34 821 37 521 8 % 42 276 13 % 21 % Average preferential margin 3,12 % 3,18 % 2 % 3,20 % 1 % 3 % Loss of income 1 086,4 1 193,2 10 % 1 352,8 13 % 25 %

Både præferenceimporten og præferencemargenerne har bidraget til det øgede indtægtstab på Fællesskabets budget.

Table 13

Loss of income for the EU budget resulting from granting tariff preferences to imports from beneficiary countries of the GSP+ regime

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Preferential imports 2 590 3 273 26 % 4 347 33 % 68 % Average preferential margin 6,09 % 6,31 % 4 % 7,22 % 14 % 19 % Loss of income 157,7 206,5 31 % 313,9 52 % 99 %

Både mængden af præferenceimport og præferencemargenen er steget i de tre år, der tages i betragtning, og har således bidraget til forøgelsen af indtægtstabet. Virkningerne af GSP+-ordningen for EU-budgettet er ganske vist mindst i absolutte tal, men de vokser klart stærkere end for nogen anden GSP-ordning.

Table 14

Loss of income for the EU budget resulting from granting tariff preferences to imports from LDCs

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Preferential imports 3 133 3 288 5 % 4 393 34 % 40 % Average preferential margin 7,32 % 6,99 % –5 % 6,99 % 0 % –5 % Loss of income 229,3 229,8 0,2 % 307,1 34 % 34 %

Det øgede tab på Fællesskabets budget skyldes hovedsageligt stigningen i præferenceimport.

5. KONKLUSION

Formålet med denne beretning er at vurdere resultaterne af de tre ordninger under GSP-arrangementet for udviklingslande.

Som krævet i artikel 28, stk. 3, i forordning (EF) nr. 980/2005 skal Kommissionen på grundlag af en beretning, der omhandler alle præferenceordningerne og omfatter perioden fra den 1. januar 2006, undersøge virkningerne af arrangementet.

Hovedresultatet af denne undersøgelse er, at den nye forordning har indført et forbedret arrangement, for så vidt angår det antal varer, der er begunstiget af en præference, og som de begunstigede lande har adgang til, og for så vidt angår præferencens størrelse.

Nye statistikker viser, at det GSP-koncept, der blev indført i 2006, fungerer godt i praksis, da værdien af præferenceimporten under den generelle ordning er steget med 8 % det seneste år, på trods af at udviklingslandene skal tilpasse sig de nye krav under arrangementet.

GSP har ydermere vist sig at være effektiv i forbindelse med at fremme eksporten til EU fra de lande, der har det største behov, da GSP-importen fra de mindst udviklede lande og fra de begunstigede lande under GSP+ steg med henholdsvis 35 % og 15 % i 2006. Desuden er disse arrangementers udnyttelsesgrad blevet forbedret.

Derudover lever de gradueringsmekanismer, der er blevet indført for nylig, tydeligvis op til formålet med gradueringsmekanismen, da der ikke har været negative virkninger for den mængde graduerede varer med oprindelse i de graduerede lande, der importeres til EU.

Der er dog stadig plads til forbedringer, da navnlig LDC'ernes udnyttelsesrater stadig er lave på trods af de gode resultater med hensyn til vækst; for den generelle ordning faldt udnyttelsesraterne for alle sektorerne i perioden 2005-2006, men der er dog stadig tale om en vækst på 3 % i perioden 2004-2006. Denne udvikling skal overvåges nøje de kommende år.

Den overordnede analyse af GSP i de seneste tre år og mere specifikt i 2006 giver således blandede resultater. Da det nye arrangement kun er blevet anvendt siden den 1. januar 2006, og de begunstigede lande muligvis endnu ikke har udnyttet de nye instrumenter fuldt ud, er det for tidligt at drage endelige konklusioner, og der kan muligvis være behov for yderligere analyser i de kommende år.

(1) Rådets forordning (EF) nr. 980/2005 af 27. juni 2005 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer (EUT L 169 af 30.6.2005).

(2) Meddelelse af 7. juli 2004 [KOM(2004) 461, EUT C 242 af 29.9.2004].

(3) Tolden suspenderes, når præferencebehandlingen resulterer i en (værdi) told på 1 % eller derunder eller en specifik told på 2 EUR eller derunder.

(4) Dette vedrører hovedsageligt varer i kapitel 50-63 i den kombinerede nomenklatur.

(5) For at blive begunstiget af ordningen skal landene opfylde en række kriterier, idet der navnlig skal være tale om sårbare lande (se nedenfor), og de skal ratificere og på effektiv vis gennemføre centrale internationale konventioner om grundlæggende menneskerettigheder og arbejdstagerrettigheder samt miljøet og principper for god regeringsførelse. Sårbarhed defineres på følgende måde i GSP-forordningen: de fem største afsnit af det begunstigede lands eksport til Fællesskabet, der er omfattet af GSP, skal udgøre over 75 % af dets samlede eksport under GSP. Den eksport fra det pågældende land, der er omfattet af GSP, skal også udgøre mindre end 1 procent af den samlede import til Fællesskabet under GSP [indføj også kriteriet om Verdensbanken — jf. artikel 9, stk. 3, i GSP-forordningen].

(6) Rådets forordning (EF) nr. 416/2001 af 28. februar 2001.

(7) Importen af sukker, ris og bananer blev dog ikke straks liberaliseret ved EBA-ordningen. Det gjaldt i alt 43 toldpositioner, for hvilke der ved EBA indførtes toldfrie kontingenter. Disse toldpositioner indgår ikke i de 926.

(8) Se listen i bilag I.

(9) Det ansporende GSP+-arrangement blev som en undtagelse behandlet som en hastesag og trådte i kraft den 1. juli 2005 som en midlertidig foranstaltning.

(10) Lande, hvis eksport til EU under GSP overstiger en værdi på 1 mia. EUR, og som er større økonomier: Indien, Brasilien, Bangladesh, Thailand, Vietnam, Indonesien, Pakistan, Malaysia, Saudi-Arabien, Ukraine, Kina, Argentina, Rusland og Sydafrika.

(11) Se bilag II.

(12) Se bilag III.

(13) 0: Products that enjoy 100 % preference thus enter the EU Market Duty free.

(14) <> 0: Dutable products. Products which benefit from a reduction from the MFN tariff but do not enter the EU Market duty free.

(15) Som fastlagt i meddelelsen af 7. juli 2004 [KOM(2004) 461, EUT C 242 af 29.9.2004].

(16) Gradueringskriterierne er fastlagt i artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 980/2005.

(17) Brasilien, Kina, Algeriet, Indonesien, Indien, Malaysia, Rusland, Thailand og Sydafrika.

(18) Handelsvægtet gennemsnitlig præferencemargen: gennemsnit af præferencemargener af en liste af varer vægtet med den importerede mængde af hver vare.

(19) Der bør mindes om, at medlemsstaterne beholder 25 % af det indkrævede beløb som indkrævningsomkostninger, hvorfor de finansielle virkninger på Fællesskabets budget kun udgør 75 % af de indkrævede beløb. Det samlede tab på budgettet ville således være på ca. 1,5 mia. EUR.

ANNEX I BENEFICIARY COUNTRIES UNDER ALL GSP ARRANGEMENTS 1. Beneficiary countries under the general agreement List of 42 GSP beneficiary countries Basis for statistical analysis as countries comprise > 90 % of all imports of countries under the general agreement 1. Algeria 2. Argentina 3. Armenia 4. Azerbaijan 5. Bahrein 6. Belarus 7. Brazil 8. Brunei Darussalam 9. Chile 10. China (People's Republic) 11. Cuba 12. Egypt 13. India 14. Indonesia 15. Iran (Islamic Republic of) 16. Jordan 17. Kazakhstan 18. Kuwait 19. Kyrgyzstan 20. Lebanon 21. Libyan (Jamahiriya Arab) 22. Malaysia 23. Mexico 24. Morocco 25. Oman 26. Pakistan 27. Paraguay 28. Philippines 29. Qatar 30. Russian Federation 31. Saudi Arabia 32. South Africa 33. Syrian (Arab Republic) 34. Tajikistan 35. Thailand 36. Tunisia 37. Turkmenistan 38. Ukraine 39. United Arab Emirates 40. Uruguay 41. Uzbekistan 42. Vietnam List of 71 beneficiary countries These countries are not included in the statistical analysis as these are either ACP beneficiaries, have no major implications for analysis or for lack of available export statistics 1. American Samoa 2. Anguilla 3. Antartica 4. Antigua and Barbuda 5. Aruba 6. Bahamas 7. Barbados 8. Belize 9. Bermuda 10. Botswana 11. Bouvet Island 12. British Indian Ocean Territory 13. British Virgin Islands 14. Cameroon 15. Cayman Islands 16. Christmas Islands 17. Cocos Islands (or Keeling Islands) 18. Congo 19. Cook Islands 20. Cote d’Ivoire 21. Dominica 22. Dominican Republic 23. Falkland Islands 24. Federal States of Micronesia 25. Fiji 26. French Southern Territories 27. French Polynesia 28. Gabon 29. Ghana 30. Gibraltar 31. Greenland 32. Grenada 33. Guam 34. Guyana 35. Heard Island & MacDonald Island 36. Iraq 37. Jamaica 38. Kenya 39. Macao 40. Marshall Islands 41. Mauritius 42. Mayotte 43. Montserrat 44. Namibia 45. Nauru 46. Netherlands Antilles 47. New Caledonia 48. Nigeria 49. Niue Island 50. Norfolk Island 51. Northern Mariana Islands 52. Palau 53. Papua New Guinea 54. Pitcairn 55. Seychelles 56. South Georgia and South Sandwich Islands 57. St Helena 58. St Kitts and Nevis 59. St Lucia 60. St Pierre and Miquelon 61. St Vincent & Northern Grenadines 62. Surinam 63. Swaziland 64. Tokelau Islands 65. Tonga 66. Trinidad & Tobago 67. Turks and Caicos Islands 68. US Minor Outlying Islands 69. Virgin Islands (USA) 70. Wallis and Futuna 71. Zimbabwe 2. Beneficiary countries under the GSP+ arrangement List of 15 countries 1. Bolivia 2. Colombia 3. El Salvador 4. Guatemala 5. Nicaragua 6. Republic of Moldova 7. Peru 8. Venezuela 9. Costa Rica 10. Ecuador 11. Georgia 12. Honduras 13. Mongolia 14. Panama 15. Sri Lanka 3. Beneficiary countries under the EBA arrangement List of 50 least developed countries under the EBA scheme 1. Afghanistan 2. Bangladesh 3. Bhutan 4. Burkina Faso 5. Cape Verde 6. Chad 7. Democratic Rep. of Congo (Zaire) 8. Equatorial Guinea 9. Ethiopia 10. Guinea 11. Haiti 12. Laos 13. Liberia 14. Malawi 15. Mali 16. Mozambique 17. Nepal 18. Rwanda 19. Sao Tome & Principe 20. Sierra Leone 21. Somalia 22. Tanzania 23. Tuvalu 24. Uganda 25. Yemen 26. Angola 27. Benin 28. Burundi 29. Cambodia 30. Central African Republic 31. Comoros 32. Djibouti 33. Eritrea 34. Gambia 35. Guinea-Bissau 36. Kiribati 37. Lesotho 38. Madagascar 39. Maldives 40. Mauritania 41. Myanmar 42. Niger 43. Samoa 44. Senegal 45. Soloman Islands 46. Sudan 47. Timor-Leste 48. Togo 49. Vanuatu 50. Zambia

ANNEX II VARIATION OF PREFERENTIAL IMPORTS OF THE GSP Beneficiary countries (in 1000 EUR) Countries Preferential imports 2005 Preferential imports 2006 Change in % 2006/2005 1. Angola 0,3 12 520,59 4 173 430 % 2. Bhutan 0,27 88,29 32 600 % 3. New Caledonia 0,57 57,51 9 989 % 4. Mozambique 172,26 8 242,05 4 685 % 5. Burundi 2,18 48,57 2 128 % 6. Burkina Fasso 167,26 2 677,42 1 501 % 7. Pakistan 170 052,84 2 298 079,86 1 251 % 8. Marshall (islands) 5,49 55,63 913 % 9. Gambia 27,4 270,74 888 % 10. Guam 3,58 34,65 868 % 11. Togo 245,02 2 292,87 836 % 12. Fiji (islands) 135,91 929,11 584 % 13. Palaos 5,24 34,89 566 % 14. Sierra Leone 579,06 3 029,35 423 % 15. Papua New Guinea 101,95 495,12 386 % 16. Malawi 2 258,42 10 485,85 364 % 17. Ethiopia 4 732,59 19 636,56 315 % 18. Libyan (Jamahiriya Arab) 123 405,72 465 527,61 277 % 19. Turkmenistan 16 633,10 61 367,20 269 % 20. Bahamas 742,2 2 457,63 231 % 21. Niger 28,24 87,85 211 % 22. Mali 46,61 134,79 189 % 23. Iraq 27,95 66,94 139 % 24. Jordan 1 721,86 4 107,53 139 % 25. Zambia 4 898,52 11 139,47 127 % 26. Chile 34 801,11 77 953,67 124 % 27. Ivory Coast 2 625,30 5 250,64 100 % 28. Benin 2 729,08 5 043,76 85 % 29. Kenya 3 891,55 7 025,01 81 % 30. Antigua and Barbuda 302,93 546,02 80 % 31. Tunisia 25 938,50 45 930,68 77 % 32. Afghanistan 901,07 1 567,00 74 % 33. Swaziland 237,72 407,46 71 % 34. Saudi Arabia 1 210 864,13 2 011 219,21 66 % 35. The Netherlands Antilles 12 248,52 20 023,19 63 % 36. Mexico 41 243,23 63 958,56 55 % 37. Macao 11 268,06 17 404,28 54 % 38. Sri Lanka 618 999,91 937 521,93 51 % 39. Bolivia 17 110,77 25 121,24 47 % 40. Belize 199,39 290,97 46 % 41. Malaysia 1 451 797,42 2 102 764,01 45 % 42. Namibia 8 393,81 12 096,34 44 % 43. Panama 67 278,95 95 478,33 42 % 44. Argentina 1 086 668,99 1 536 933,70 41 % 45. The Maldives 31 382,61 44 322,75 41 % 46. Saint-Vincent-et the Grendaian 23,99 33,09 38 % 47. Gabon 367,98 506,65 38 % 48. The Congo (Democratic Republic of) 2 030,73 2 787,35 37 % 49. Yemen 63 465,46 86 486,20 36 % 50. Moldova (Republic of) 136 485,59 185 720,36 36 % 51. Bangladesh 2 648 038,85 3 566 426,65 35 % 52. Cambodia 355 495,18 474 710,41 34 % 53. Paraguay 14 323,88 18 995,08 33 % 54. Nicaragua 21 873,20 28 411,13 30 % 55. Nigeria 34 172,30 43 948,84 29 % 56. Brazil 3 567 498,58 4 522 398,81 27 % 57. Uruguay 137 316,34 172 828,18 26 % 58. Sudan 843,32 1 057,31 25 % 59. Oman 52 403,93 64 124,96 22 % 60. Honduras 78 080,81 95 500,05 22 % 61. Peru 533 685,11 646 110,45 21 % 62. Mongolia 9 810,15 11 856,92 21 % 63. Surinam 119,96 144,6 21 % 64. Ukraine 1 442 052,99 1 732 475,09 20 % 65. El Salvador 54 114,69 64 743,39 20 % 66. Ghana 2 167,20 2 589,64 19 % 67. Bélarus 409 388,61 488 192,28 19 % 68. Thailand 2 612 381,60 3 107 573,63 19 % 69. Senegal 8 117,30 9 610,54 18 % 70. Indonesia 2 436 304,90 2 881 934,82 18 % 71. Costa Rica 344 728,44 407 138,63 18 % 72. Egypt 167 456,03 197 659,46 18 % 73. Guatemala 114 404,22 134 398,64 17 % 74. Vietnam 2 565 978,80 3 009 954,18 17 % 75. Kazakhstan 422 503,55 494 225,98 17 % 76. Ecuador 662 100,64 769 661,87 16 % 77. Uzbekistan 55 534,74 64 290,05 16 % 78. The Philippines 682 938,84 786 985,02 15 % 79. St. Kitts and Nevis 26,68 30,7 15 % 80. India 8 478 128,71 9 668 342,69 14 % 81. Madagascar 5 521,49 6 292,16 14 % 82. Lao (People's Democratic Republic) 91 352,03 101 760,93 11 % 83. Kyrgyzstan 2 762,21 3 064,12 11 % 84. Iran (Islamic Republic of) 407 182,19 445 766,20 9 % 85. Dominican (Republic) 3 651,40 3 990,22 9 % 86. Morocco 51 152,54 55 875,92 9 % 87. Haiti 1 485,20 1 579,61 6 % 88. Syrian (Arab Republic) 11 271,35 11 801,13 5 % 89. Mauritania 765,57 777,55 2 % 90. Colombia 488 313,43 485 722,67 –1 % 91. Nepal 68 953,44 68 456,60 –1 % 92. Cuba 146 227,27 143 095,21 –2 % 93. Grenada 1,02 0,99 –3 % 94. Trinidad and Tobago 25 633,98 24 668,19 –4 % 95. Mauritius 2 617,88 2 296,91 –12 % 96. Rwanda 82,67 72,41 –12 % 97. Kuwait 559 105,96 480 386,06 –14 % 98. Georgia 95 572,82 77 013,15 –19 % 99. Uganda 2 441,33 1 960,88 –20 % 100. Qatar 146 884,96 109 966,20 –25 % 101. Lebanon 3 573,88 2 661,20 –26 % 102. Venezuela 588 737,86 437 589,70 –26 % 103. Bahrein 241 767,44 178 320,93 –26 % 104. Lesotho 846,01 614,54 –27 % 105. Cameroon 289,01 209,28 –28 % 106. Djibouti 375,7 260,8 –31 % 107. Armenia 181 895,48 122 567,40 –33 % 108. Azerbaijan 49 252,78 32 064,04 –35 % 109. Turks et Caïques (islands) 1,83 1,19 –35 % 110. Russia (Federation of) 2 156 654,47 1 391 302,62 –35 % 111. South Africa 2 066 749,65 1 316 357,93 –36 % 112. Brunéi Darussalam 426,13 264,14 –38 % 113. Tajikistan 30 495,05 18 374,15 –40 % 114. Tanzania (Republic of) 4 807,89 2 840,91 –41 % 115. Jamaica 350,95 198,42 –43 % 116. United Arab Emirates 1 294 710,98 615 157,93 –52 % 117. Chad 53,34 22,03 –59 % 118. Saint-Pierre-et-Miquelon 61,64 23,91 –61 % 119. Tokelau (Islands) 146,88 54,71 –63 % 120. Virgin British (Islands) 251,76 93,03 –63 % 121. British territory of the Indian Ocean 26,77 9,77 –64 % 122. China (People's Republic of) 4 839 500,88 1 618 369,40 –67 % 123. Liberia 162,32 49,72 –69 % 124. Comoros Islands (Islands) 77,68 22,9 –71 % 125. Zimbabwe 5 934,59 1 415,38 –76 % 126. Algeria 47 128,13 7 783,33 –83 % 127. French Polynesia 186,41 26,83 –86 % 128. Aruba 47 050,34 5 479,56 –88 % 129. Dominica 93,86 9,75 –90 % 130. Barbados 35,99 3,62 –90 % 131. Guyana 198,41 17,29 –91 % 132. The Solomon Islands 306,88 14,17 –95 % 133. Eritrea 52,26 0,55 –99 % 134. Virgin of the United States (Islands) 39 918,41 194,33 – 100 % 135. Gibraltar 8 496,70 0,73 – 100 % 136. Anguilla 7,87 0 – 100 % 137. Botswana 164,25 0 – 100 % 138. Bouvet (Island) 51,73 0 – 100 % 139. Cocos (Islands) (or Keeling Islands) 19,72 0 – 100 % 140. Cook (Islands) 13,15 0 – 100 % 141. Guinea 46,24 0 – 100 % 142. Mariannes of the North (Islands) 1,73 0 – 100 % 143. Mayotte 0,97 0 – 100 % 144. Nauru 10,75 0 – 100 % 145. Niue (Island) 7,87 0 – 100 % 146. Norfolk (Island) 0,51 0 – 100 % 147. Pitcairn 0,12 0 – 100 % 148. Seychelles 2 195,89 0 – 100 % 149. South Georgia and the Sandwich Southern Islands 2 375,47 0 – 100 % 150. The Congo 281,49 0 – 100 % 151. Vanuatu 61,72 0 – 100 % 152. Walles and Futuna 3,1 0 – 100 % 153. Saint Helena 0 0,97 154. Caïmanes (Islands) 0 1,39 155. Montserrat 0 2,02 156. Somalia 0 2,06 157. Timor-Leste 0 10,92 158. Sao Tome and Principle 0 14,65 159. Micronesia (Federate States of) 0 16,29 160. Cape Verde (Republic of) 0 23,75 161. American Samoa 0 62,59 162. Equatorial Guinea 0 1 566,49

ANNEX III COUNTRIES/SECTORS GRADUATED FROM THE GENERAL ARRANGEMENT (in 1000 EUR) INDONESIA S-3 Animal or vegetable fats, oils and waxes 611 725 S-9 Wood 341 357 Total imports 6 662 027 953 082 14,3 % MALAYSIA S-3 Animal or vegetable fats, oils and waxes 539 736 Total imports 5 289 934 539 736 10,2 % BRAZIL S-4 Prepared foodstuffs, brevages, spirits, vinegar 1 213 297 S-9 Wood 332 648 Total imports 5 645 233 1 545 945 27,4 % ALGERIA S-5 Mineral Products 1 073 116 Total imports 1 291 750 1 073 116 83,1 % CHINA S-6 Products of the chemical industries 2 157 039 S-7 Plastics and rubber 3 101 833 S-8 Raw hides, skins and leather 3 730 823 S-9 Wood 322 255 S-10 Pulp of wood and paper 535 877 S-11 Textiles 12,5 % 11 632 933 S-12 Footwear etc. 3 409 209 S-13 Stones, glass and ceramic products 1 062 408 S-14 Pearls and precious metals 602 946 S-15 Base metals 4 146 914 S-16 Machinery and mechanical appliances 15 148 264 S-17 Transport equipment 987 986 S-18 Optical and musical instruments, clocks and watches 3 346 338 S-20 Miscellaneous 9 649 497 Total imports 60 977 956 59 834 321 98,1 % INDIA S-14 Pearls and precious metals 275 970 S-11 Textiles 12,5 % 4 141 454 Total imports 9 916 656 4 417 424 44,5 % THAILAND S-14 Pearls and precious metals 476 916 S-17 Transport equipment 1 060 654 Total imports 7 113 130 1 537 570 21,6 % RUSSIA S-15 Base metals 1 937 467 S-6 Products of the chemical industries 1 310 066 S-10 Pulp of wood and paper 230 913 Total imports 5 921 440 3 478 446 58,7 % SOUTH AFRICA S-17 Transport Equipment 916 899 Total imports 5 237 945 916 899 17,5 %