EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 18.9.2022 COM(2022) 485 final 2022/0295(NLE) Forslag til RÅDETS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE om foranstaltninger til beskyttelse af Unionens budget mod tilsidesættelser af retsstatsprincippet i Ungarn



BEGRUNDELSE 1.BAGGRUND FOR FORSLAGET (1)I Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092 af 16. december 2020 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget (forordningen om konditionalitet"), fastsættes det i artikel 4, stk. 1, at "der skal træffes passende foranstaltninger, hvor det i overensstemmelse med artikel 6 konstateres, at tilsidesættelser af retsstatsprincippet i en medlemsstat påvirker eller udgør en alvorlig risiko for at påvirke den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser på en tilstrækkelig direkte måde." (2)Det fastsættes i artikel 6, stk. 1, i forordningen om konditionalitet, at "hvor Kommissionen finder, at den har rimelige grunde til at antage, at betingelserne i artikel 4 er opfyldt, sender den, medmindre den mener, at andre procedurer fastsat i EU-lovgivningen vil gøre det muligt at beskytte Unionens budget mere effektivt, en skriftlig meddelelse herom til den berørte medlemsstat, hvori den redegør for de faktuelle elementer og specifikke forhold, på hvilke den baserede sine konstateringer." (3)Det fastsættes i artikel 6, stk. 9, i forordningen om konditionalitet, at "hvor Kommissionen finder, at betingelserne i artikel 4 er opfyldt, og at de afhjælpende foranstaltninger, som medlemsstaten eventuelt måtte have foreslået i henhold til stk. 5, ikke i tilstrækkelig grad tager hensyn til konstateringerne indeholdt i Kommissionens meddelelse, forelægger den Rådet et forslag til en gennemførelsesafgørelse om passende foranstaltninger inden for en måned fra modtagelsen af medlemsstatens bemærkninger eller, hvis der ikke er fremsat bemærkninger, uden unødigt ophold og under alle omstændigheder inden for en måned fra fristen." (4)Den 24. november 2021 sendte Kommissionen en anmodning om oplysninger ("anmodning om oplysninger") til Ungarn i henhold til artikel 6, stk. 4, i forordningen om konditionalitet, som de ungarske myndigheder besvarede den 27. januar 2022. (5)Den 27. april 2022 sendte Kommissionen en skriftlig meddelelse ("meddelelse") til Ungarn i henhold til artikel 6, stk. 1, i forordningen om konditionalitet. Meddelelsen indeholdt oplysninger om Kommissionens konstateringer med hensyn til en række problemer vedrørende systemet for offentlige udbud i Ungarn, bl.a. systemiske uregelmæssigheder, mangler og svagheder i procedurerne for offentlige udbud; en høj andel af udbudsprocedurer med én tilbudsgiver og en ringe grad af konkurrence i udbudsprocedurer; problemer vedrørende anvendelsen af rammeaftaler; problemer med afsløring, forebyggelse og løsning af interessekonflikter og betænkeligheder ved den brug af EU-midler, som truster af offentlig interesse står for. Disse problemer, og det forhold, at de opstod flere gange over tid, viser at de ungarske myndigheder af systemiske årsager ikke har været i stand til, har undladt eller ikke været villige til at forhindre, at der træffes beslutninger, som er i strid med gældende ret hvad angår offentlige udbud og interessekonflikter, og dermed til at tackle risici for korruption hensigtsmæssigt. Disse tilsidesættelser udgør en tilsidesættelse af retsstatsprincippet, især princippet om retssikkerhed og forbuddet mod vilkårlighed i den udøvende magt, og skaber tvivl om magtens tredeling. Derudover indeholdt meddelelsen konstateringer vedrørende efterforskning og retsforfølgning og reglerne om korruptionsbekæmpelse: Der er flere problemer med effektiviteten af efterforskningen og retsforfølgningen af påståede kriminelle aktiviteter, anklagemyndighedens organisation og mangel på en velfungerende og effektiv ramme for korruptionsbekæmpelse. Disse problemer udgør også tilsidesættelser af retsstatsprincippet, især princippet om retssikkerhed og forbuddet mod vilkårlighed i den udøvende magt og effektiv retsbeskyttelse. Som anført i meddelelsen vil disse tilsidesættelser påvirke eller udgøre en alvorlig risiko for at påvirke Unionens finansielle interesser, og der er ikke andre procedurer i EU-lovgivningen, der gør det muligt at beskytte dem mere effektivt end forordningen om konditionalitet. I sin meddelelse anmodede Kommissionen også Ungarn om i sit svar på anmodningen om spørgsmål at fremlægge visse oplysninger og data om de faktuelle elementer og grunde, som den havde baseret sine konstateringer på. Der blev også stillet spørgsmål vedrørende potentielt beslægtede problemer, der vedrører domstolenes uafhængighed. Kommissionen gav i meddelelsen de ungarske myndigheder to måneder til at fremsætte bemærkninger. (6)Den 27. juni 2022 besvarede Ungarn meddelelsen ("første svar"). Ved brev af 30. juni og 5. juli 2022 fremsendte den ungarske justitsminister yderligere oplysninger som supplement til det første svar. Den 19. juli 2022 sendte Ungarn en supplerende skrivelse med forslag til en række foranstaltninger, der skulle afhjælpe konstateringerne i meddelelsen. Grundet fremsendelsen på det meget sene tidspunkt i proceduren kunne Kommissionen dog ikke tage hensyn hertil i sin vurdering af det første svar. Kommissionen tog alle relevante elementer i disse supplerende skrivelser i betragtning i løbet af næste fase af den procedure, der er fastsat i forordningen om konditionalitet, i overensstemmelse med princippet om loyalt samarbejde med medlemsstaterne. (7)Kommissionen fandt, at det første svar og de supplerende skrivelser af 30. juni og 5. juli 2022 ikke indeholdt passende afhjælpende og tilstrækkeligt forpligtende foranstaltninger i forhold til forordningen om konditionalitet. (8)Som følge af denne mangel på passende afhjælpende foranstaltninger sendte Kommissionen i overensstemmelse med artikel 6, stk. 7, i forordningen om konditionalitet den 20. juli 2022 et brev til Ungarn ("hensigtserklæring") for at underrette den pågældende medlemsstat om sin vurdering i henhold til artikel 6, stk. 6, i forordningen om konditionalitet og om de foranstaltninger, som den påtænkte at forelægge Rådet til vedtagelse i henhold til artikel 6, stk. 9, i nævnte forordning. I henhold til artikel 6, stk. 7, i forordningen om konditionalitet blev Ungarn derfor opfordret til at fremsætte bemærkninger, især om de påtænkte foranstaltningers forholdsmæssighed, inden for en måned. (9)Ungarn besvarede hensigtserklæringen den 22. august 2022 ("andet svar") inden for den frist på en måned, der er fastsat i artikel 6, stk. 7, i forordningen om konditionalitet. (10)I sit andet svar gentog Ungarn de argumenter, som landet havde fremført i sit første svar, og kritiserede den måde, proceduren var blevet gennemført på. Ungarn anfægtede forholdsmæssigheden af de foranstaltninger, der var omhandlet i hensigtserklæringen. Samtidig meddelte Ungarn 17 afhjælpende foranstaltninger, efter at der havde været tekniske drøftelser mellem Kommissionens tjenestegrene og de ungarske myndigheder i overensstemmelse princippet om loyalt samarbejde med medlemsstaterne. Den 13. september 2022 sendte Ungarn Kommissionen en skrivelse, som indeholdt præciseringer og yderligere tilsagn i forbindelse med de afhjælpende foranstaltninger, der var foreslået ("septemberbrevet"). 2.Problemer, der tyder på tilsidesættelse af retsstatsprincippet 2.1. Systemiske uregelmæssigheder, mangler og svagheder i forbindelse med offentlige udbud 2.1.1.Kommissionens konstateringer (11)Kommissionen fandt i sin meddelelse og bekræftede i hensigtserklæringen, at der er systemiske uregelmæssigheder, mangler og svagheder i procedurerne for offentlige udbud i Ungarn. Disse uregelmæssigheder er blevet konstateret efter flere på hinanden følgende revisioner, som Kommissionens tjenestegrene har foretaget for både programmeringsperioden 2007-2013 og programmeringsperioden 2014-2020, samt i forbindelse med flere af de undersøgelser, som Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) har foretaget, og som førte til finansielle henstillinger med henblik på inddrivelse af betydelige beløb. Bland andet på grund af uregelmæssighedernes systemiske karakter, det forhold, at de gentager sig over længere tid, og omfanget af de finansielle korrektioner, der blev besluttet, fandt Kommissionen, at der var rimelig grund til at antage, at betingelserne i artikel 4 i forordningen om konditionalitet var opfyldt. (12)De foreliggende data tyder desuden på, at en usædvanlig høj andel af kontrakter er blevet tildelt efter offentlige udbudsprocedurer, hvori kun én tilbudsgiver deltog, at der er blevet tildelt kontrakter til bestemte virksomheder, som gradvist har vundet store andele af markedet, og at der er alvorlige mangler i forbindelse med tildelingen af rammeaftaler. Kommissionen anså disse elementer som tegn på en klar risiko for manglende gennemsigtighed og konkurrence til skade for en forsvarlig forvaltning af de EU-midler, der anvendes i de relevante procedurer, samt et tegn på, at der under visse omstændigheder er en øget risiko for korruption og interessekonflikter. (13)Kommissionen henviste endvidere til de alvorlige mangler, som Kommissionens tjenestegrene havde konstateret med hensyn til offentlige udbud i forbindelse med visse rammeaftaler, og fandt, at der var alvorlige betænkeligheder med hensyn til kommende rammeaftaler. 2.1.2.Ungarns bemærkninger

(14)Ungarn beskrev sin lovgivning og praksis med hensyn til offentlige udbud. Ungarn påpegede, at landets system for offentlige udbud efter dets opfattelse både fungerer og er i overensstemmelse EU's direktiver om offentlige udbud. Ungarn henviste i den forbindelse til særlige bestemmelser i lov CXLIII fra 2015 om offentlige udbud, som ændret efter Kommissionens tjenestegrenes revisioner, og til en række elementer i det aktuelle system for offentlige udbud samt til foranstaltninger, som landet har truffet i de senere år for at fremme konkurrencen og øge gennemsigtigheden. Ungarn hævdede på dette grundlag, at praksis for offentlige indkøb i Ungarn nu ville være i overensstemmelse med EU's krav med hensyn til forebyggelse og afsløring af uregelmæssigheder i forbindelse med offentlige udbud. (15)Med hensyn til de uregelmæssigheder, som Kommissionen omtaler, påstod Ungarn, at de relevante finansielle korrektioner kun delvis var knyttet til svagheder i de offentlige udbudsprocedurer, at de svagheder, der var konstateret i forbindelse med revisionerne, ikke var af systemisk karakter, og at de ikke førte til afbrydelse eller suspension af betalinger. (16)Derudover hævdede Ungarn, at eftersom forordningen om konditionalitet først fandt anvendelse fra den 1. januar 2021, kan de påståede uregelmæssigheder, som blev konstateret før denne dato, ikke tilskrives tilsidesættelser af retsstatsprincippet i henhold til nævnte forordning. Ungarn anførte også, at for at kunne fastslå, at de systemiske mangler og uregelmæssigheder, der blev konstateret i forbindelse med Kommissionens tjenestegrenes revisioner, udgør en tilsidesættelse af retsstatsprincippet i henhold til artikel 2, litra a), sammenholdt med artikel 4, stk. 2, litra a), i forordningen om konditionalitet, skal det også kunne fastslås, at de afgørelser, som træffes af de pågældende myndigheder eller organer, ikke kan gøres til genstand for en effektiv domstolsprøvelse. (17)Ifølge Ungarn viser det forhold, at andelen af offentlige udbudsprocedurer med kun én tilbudsgiver er lavere, når der er EU-midler involveret, end når nationale midler er involveret, at Ungarns kontrolsystem i forbindelse med EU-midler effektivt kan modvirke de faktorer, der ligger til grund for den begrænsede konkurrence i forbindelse med offentlige udbud. (18)Ungarn bestrider også rigtigheden og pålideligheden af den metode og de underliggende data, der er benyttet i de undersøgelser af konkurrenceintensiteten i forbindelse med offentlige udbud og koncentrationen af tildelinger til et lille antal virksomheder, som Kommissionen anfører i meddelelsen og hensigtserklæringen. (19)Med hensyn til rammeaftaler fremførte Ungarn, at der er sikret et højt konkurrenceniveau. Udbudsproceduren gennemføres i to faser med henblik på en effektiv tildeling af kontrakten: Først konkurrerer tilbudsgiverne om retten til at deltage i rammeaftalen, og dernæst, hvis der tildeles specifikke kontrakter efter fornyet konkurrence, bliver markedskonkurrencen mellem de økonomiske aktører aktuel igen. Der er ifølge Ungarn ikke truffet nogen afgørelse på centralt regeringsniveau, som kræver, at der skal anvendes rammeaftaler i den nuværende flerårige finansielle rammes (FFR) periode. 2.1.3.Kommissionens vurdering (20)Selv om Ungarn har indført visse ændringer i sin lovgivning og forvaltning af systemet for offentlige udbud, ser disse ændringer på baggrund af de foreliggende oplysninger ikke ud til at have ført til forbedringer for så vidt angår resultatet af de offentlige udbudsprocedurer i praksis. På trods af de foranstaltninger, der er truffet i de senere år, er der endnu ikke opnået tilstrækkelig gennemsigtighed, og der kan ikke foretages effektiv ekstern kontrol, hvilket er et af formålene med gennemsigtighed. (21)I modsætning til hvad Ungarn hævdede, var de finansielle korrektioner for perioden 2014-2020 primært knyttet til systemiske svagheder i forvaltningen af offentlige udbud, hvilket dokumenteres af resultaterne af de relevante revisioner, der er foretaget. Disse finansielle korrektioner var de højeste for samtlige EU-medlemsstater i denne periode, hvilket Ungarn ikke anfægtede. Revisionerne vedrørte desuden den måde, som det forvaltnings- og kontrolsystem, der skal sikre overholdelse af reglerne for offentlige udbud, fungerer på. De vedrørte således systemiske problemer. Kommissionen er ikke enig i Ungarns argument om, at den manglende afbrydelse eller suspension af betalinger må betyde, at Kommissionen ikke mente, at der forelå en alvorlig mangel. Der skal i den forbindelse gøres opmærksom på, at selv en risiko på over 5 % af udgifterne, som er den laveste faste takst for den finansielle korrektion i den delegerede forordning, kan vedrøre en alvorlig mangel. En alvorlig mangel i forvaltnings- og kontrolsystemet defineres ikke udelukkende på grundlag af kvantitative tærskler, men også, og især i dette tilfælde, på grundlag af tilsidesættelser af væsentlige centrale krav eller en kombination af krav i de gældende regler med potentielle systemiske virkninger. (22)Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt forordningen om konditionalitet fandt anvendelse på det pågældende tidspunkt, er de systemiske tilsidesættelser af retsstatsprincippet, som blev fastslået inden den 1. januar 2021, ikke blevet afhjulpet, og de har været tilbagevendende og aktuelle efter denne dato. De kan være omfattet af forordningen om konditionalitet i betragtning af tilsidesættelsernes systemiske og gentagne eller vedvarende karakter og den aktuelle risiko, som de udgør for den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget og beskyttelsen af Unionens finansielle interesser efter den 1. januar 2021. (23)Kommissionen er ikke enig i Ungarns påstand om, at systemiske mangler og uregelmæssigheder kun kan udgøre en tilsidesættelse af retsstatsprincippet i henhold til forordningen om konditionalitet, hvis de pågældende myndigheders eller organers afgørelser ikke kan gøres til genstand for en effektiv domstolsprøvelse. Det fremgår klart af forordningen om konditionalitet, at enhver systemisk mangel eller uregelmæssighed, som er tegn på tilsidesættelse af retsstatsprincippet og konstateres af Kommissionen, skal betragtes selvstændigt og kan være omfattet af forordningen om konditionalitet. I intet tilfælde, hvor der er tegn på en tilsidesættelse af retsstatsprincippet, er der således krav om at tage yderligere betingelser i betragtning i henhold til forordningen om konditionalitet. (24)Kommissionen er heller ikke enig i Ungarns argument om, at det, blot fordi andelen af offentlige udbudsprocedurer, der involverer EU-midler med kun én tilbudsgiver, er lavere end den andel, der involverer nationale midler, må konkluderes, at Ungarns kontrolsystem i forbindelse med EU-midler effektivt kan modvirke de faktorer, der ligger til grund for den begrænsede konkurrence i forbindelse med offentlige udbud. Det forhold, at andelen af udbudsprocedurer med kun én tilbudsgiver er lavere for udbud, der involverer EU-midler, end for udbud, der involverer nationale midler, betyder ikke i sig selv, at kontrollen med udbud, der involverer EU-midler fungerer korrekt. Dette afspejles også i Rådets henstilling om Ungarns nationale reformprogram for 2022, hvori det bekræftes, at disse problemer fortsat gør sig gældende. (25)Ungarn har ikke fremlagt nogen dokumentation for de seneste forbedringer af udbudssystemet (navnlig med hensyn til gennemsigtighed, konkurrenceintensitet og kontrol med interessekonflikter). De data, som Kommissionen har til rådighed, viser ikke blot en øget koncentration af tildelinger i forbindelse med offentlige udbud, men også at de virksomheder, der kan betragtes som politisk forbundne med aktører i det ungarske regeringsparti ("politisk forbundne"), har øgede chancer for at vinde et udbud. Generaldirektoratet for Budget foretog en undersøgelse, som indeholdt en statistisk empirisk analyse af mere end 270 000 ungarske offentlige kontrakter mellem 2005 og 2021. Undersøgelsen viste, at sandsynligheden for at vinde offentlige kontrakter (både nationale og EU-finansierede) i perioden 2005-2010 var mellem 1,5–2,1 gange højere for virksomheder, der kan betragtes som politisk forbundne, end for virksomheder, som ikke betragtes som politisk forbundne. Denne forskel steg betydeligt i perioden 2011-2021. Hvis der kun ses på de EU-finansierede kontrakter i perioden efter 2011, var sandsynligheden for at vinde et udbud mere end 3,3–4,4 gange højere for virksomheder, der kan betragtes som politisk forbundne end for virksomheder, der ikke betragtes som politisk forbundne. Ses der i samme periode på både nationale og EU-finansierede kontrakter var sandsynligheden for at vinde offentlige kontrakter mellem 2,5–3 gange højere for virksomheder, der kan betragtes som politisk forbundne end for virksomheder, der ikke kan betragtes som politisk forbundne. Det konkluderes i undersøgelsen, at de direkte eller indirekte politiske forbindelser, som visse virksomheder, der kan betragtes som politisk forbundne, har, er en afgørende faktor for, at de har større sandsynlighed for at vinde i udbudsprocedurer sammenlignet med virksomheder, der ikke betragtes som politisk forbundne, samt for at få kontrakter af en højere samlet værdi. Det fremgår desuden, at virkningen bliver større, alt efter hvor tæt en økonomisk aktør er på det regerende parti. I perioden efter 2011 skønnes sandsynligheden for at vinde offentlige kontrakter for virksomheder, der kan betragtes som politisk forbundne, i nogle tilfælde for at være op til 130 % større end for virksomheder, der ikke betragtes som politisk forbundne. Disse data viser en konstant stigende tendens og omfatter 2021. Disse observationer blev bekræftet af resultaterne af en undersøgelse af visse udbudsdata vedrørende kontrakter, der var tildelt nogle af de virksomheder, der var identificeret som virksomheder, der kan betragtes som politisk forbundne. Derudover blev der indsamlet rapporter fra medier og interessenter i turist-, kommunikations- og sportssektoren, som peger i samme retning. (26)Hvad angår rammeaftaler, bemærker Kommissionen, at det følger af rammeaftalens karakter, at når først en sådan aftale er underskrevet, kan virksomheder, som ikke deltog i det oprindelige forløb frem til aftalen, ikke indgive bud. I betragtning af de betydelige uregelmæssigheder, der er konstateret i forbindelse med Kommissionens tjenestegrenes revisioner af gennemførelsen af de offentlige udbudsprocedurer for sådanne aftaler, og de betydelige beløb, som rammeaftaler omfatter i sektorer, som f.eks. IT-sektoren, og rammeaftalernes lange løbetid, er det meget sandsynligt, at kun bestemte virksomheder grupperet i bestemte konsortier, der deltager i hver af de forskellige aftaler, vil blive tildelt samtlige kontrakter, som involverer EU-midler, i den relevante sektor i perioden 2021-2027. 2.2.Afsløring, forebyggelse og løsning af interessekonflikter og betænkeligheder med hensyn til "truster af offentlig interesse" 2.2.1.Kommissionens konklusioner (27)Kommissionen gav udtryk for betænkeligheder med hensyn til Ungarns evne til at forbedre kontrollen med interessekonflikter i forbindelse med anvendelsen af EU-midler ved hjælp af særlige IT-værktøjer såsom Arachne (dvs. det fælles datamining- og risikovurderingsværktøj, som Kommissionen stiller til rådighed for medlemsstaterne) på grund af disse værktøjers karakteristika og de data, som de ungarske myndigheder har uploadet deri til analyseformål. (28)Kommissionen gav også udtryk for betænkeligheder ved, at truster af offentlig interesse ikke er underlagt reglerne i EU's direktiver om offentlige udbud. Den udtrykte også betænkeligheder ved problemer vedrørende interessekonflikter og gennemsigtighed i forbindelse med truster af offentlig interesse, blandt andet den udtrykkelige juridiske undtagelse, der gælder disse trusters bestyrelsesmedlemmer, fra krav vedrørende interessekonflikter og ved den kendsgerning, at regler om interessekonflikter ikke finder anvendelse på parlamentsmedlemmer, statssekretærer og andre offentligt ansatte i regeringen, der samtidig kan være medlemmer af sådanne trusters bestyrelser. 2.2.2.Ungarns bemærkninger (29)Med hensyn til kontrol af interessekonflikter fremsendte Ungarn ikke de oplysninger, som Kommissionen havde anmodet om, men anførte, at landet regelmæssigt sender data til Arachne og også i et vist omfang bruger dette værktøj, samtidig med at det anførte, at det i henhold til EU-retten ikke er obligatorisk at anvende Arachne. Selv om Ungarn anfægtede Arachnes nytteværdi og hævdede, at det ungarske IT-system (FAIR EUPR) er mere effektivt, henviste det til de igangværende forhandlinger om landets genopretnings- og resiliensplan i forbindelse med sit tilsagn om en omfattende brug af Arachne i denne henseende.

(30)Hvad angår anvendelsen af reglerne om offentlige udbud på truster af offentlig interesse hævdede Ungarn, at sådanne betænkeligheder er rent teoretiske, da de pågældende truster med henblik på offentlige udbud allerede betragtes som "ordregivende myndigheder" ifølge de gældende regler (og navnlig i henhold til den ungarske lov om offentlige udbud). Hvad angår spørgsmålet om, at sådanne trusters bestyrelsesmedlemmer skal være omfattet af regler om interessekonflikter, hævder Ungarn, at Kommissionens betænkeligheder er rene gisninger, samtidig med at landet klart anfører, at sådanne trusters bestyrelsesmedlemmer udtrykkeligt er udelukket fra anvendelsen af reglerne vedrørende interessekonflikter. Det pegede endvidere på en række regler om udelukkelse og interessekonflikter, der tilsyneladende findes i vedtægterne for alle disse enheder. 2.2.3.Kommissionens vurdering (31)Hvad angår Ungarns argumenter vedrørende Arachne bemærker Kommissionen, at dens tjenestegrene som opfølgning på den forebyggende systemrevision i 2016 konkluderede, at det ungarske IT-system FAIR EUPR ikke kan anses for at have de samme funktioner som Arachne, og at de data, som de ungarske myndigheder uploader, ikke omfatter visse kategorier af data, der er nødvendige for risikotestfunktionaliteterne. (32)Kommissionen mener, at selv i de tilfælde, hvor truster af offentlig interesse ville kunne regnes for ordregivende myndigheder, fordi de opfylder kravene i artikel 2, nr. 1–4, i direktiv 2014/24/EU, betyder dette ikke, at de anses for at være ordregivende myndigheder i alle tilfælde. I betragtning af reglerne om udnævnelse af bestyrelsesmedlemmer kan der være usikkerhed med hensyn til kriteriet om "statskontrol" i direktivet, og tærsklen vedrørende statsstøtte på 50 % finder muligvis heller ikke altid anvendelse. Truster af offentlig interesse vil derfor ikke altid blive betragtet som ordregivende myndigheder i henhold til direktiverne om offentlige udbud. (33)Med hensyn til problemer vedrørende interessekonflikter og gennemsigtighed i truster af offentlig interesse fremførte Ungarn ingen argumenter vedrørende den udtrykkelige retlige undtagelse, der gælder trusters bestyrelsesmedlemmer, fra krav vedrørende interessekonflikter. Ungarn gav endvidere ikke nærmere oplysninger om disse vedtægter (f.eks. om det er lovpligtigt at medtage disse bestemmelser i vedtægterne for alle truster af offentlig interesse) og fremlagde heller ingen dokumentation for den eventuelle kontrol af interessekonflikter, der foretages af bestyrelsesmedlemmerne i truster af offentlig interesser, således som det specifikt kræves. Kommissionen bemærker i den forbindelse, at oprettelsen af privatretlige enheder, som staten donerede betydelige offentlige aktiver til, kunne tyde på manglende offentlig kontrol med driften og forvaltningen af disse enheder. Navnlig ser det ud til, at staten efter overførsel af stifterens rettigheder fra den kompetente minister til bestyrelsen mister enhver form for kontrol over disse truster. Kommissionen bemærker endvidere i rapporten om retsstatssituationen fra 2022, at reglerne vedrørende interessekonflikter ikke finder anvendelse på parlamentsmedlemmer, statssekretærer og andre offentligt ansatte i regeringen, som samtidig er bestyrelsesmedlemmer i truster af offentlig interesse, på trods af at disse enheder modtager betydelige offentlige midler, hvilket medfører en øget risiko for korruption. 3.Yderligere forhold i forbindelse med efterforskning, retsforfølgning og rammen for korruptionsbekæmpelse 3.1.Efterforskning og retsforfølgning 3.1.1.Kommissionens konstateringer (34)I meddelelsen og hensigtserklæringen blev det påpeget, at der er alvorlig risiko for, at den faktiske gennemførelse af efterforskning og retsforfølgning i sager vedrørende EU-midler svækkes som følge af koncentrationen af beføjelser hos anklagemyndigheden, dennes strengt hierarkiske opbygning, manglen på krav om at fremlægge en begrundelse for tildeling eller omfordeling af sager, manglen på regler, der skal hindre vilkårlige afgørelser, der kan være til hinder for en effektiv efterforsknings- og retsforfølgningspolitik, samt manglen på domstolskontrol af efterforskningsmyndighedernes eller anklagemyndighedens afgørelser om ikke at forfølge en sag. I denne forbindelse henviste Kommissionen til landekapitlet om Ungarn i Kommissionens rapport om retsstatssituationen 2021, idet den henviste til de henstillinger vedrørende anklagere, som Europarådets Sammenslutning af Stater mod Korruption (Greco) har fremsat siden 2015, og til manglen på effektive retsmidler til at anfægte anklagemyndighedens afgørelser om ikke at efterforske eller retsforfølge påståede kriminelle aktiviteter, der er til skade for offentlighedens interesser, herunder korruption og svig, der skader Unionens finansielle interesser, og underslæb med offentlige midler. (35)Eftersom Ungarn kun samarbejder bilateralt med Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) og ikke er en deltagende medlemsstat, er OLAF det eneste administrative EU-undersøgelsesorgan, der har kompetence til at undersøge påstande om svig, korruption eller enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Unionens finansielle interesser. 3.1.2.Ungarns bemærkninger (36)Ungarn anfægtede Kommissionens henvisning til de henstillinger fra Greco, som endnu ikke er efterkommet, og sammenlignede Ungarns gennemførelsesgrad med andre medlemsstaters gennemførelsesgrad på grundlag af de seneste data fra Greco. (37)Ungarn fremhævede også, at landet ikke er forpligtet til at deltage i EPPO, og understregede, at det har indgået en samarbejdsaftale med EPPO, og at den europæiske chefanklager i et interview har erklæret, at den ungarske anklagemyndighed har besvaret alle EPPO's anmodninger. Ungarn gjorde gældende, at EPPO i de medlemsstater, der er parter i et forstærket samarbejde om oprettelse af EPPO, er et organ, der handler på egne vegne og uafhængigt af de nationale efterforskningsmyndigheder og anklagemyndigheden. De nationale retshåndhævende myndigheder beskæftiger sig derfor ikke med spørgsmål, der henhører under EPPO's kompetence. Et samarbejde med OLAF kan derimod fremme effektiviteten, eftersom OLAF samarbejder med de nationale myndigheder og supplerer deres kapacitet. Ungarn fremhævede desuden, at der foruden Ungarn er fire andre EU-medlemsstater, der ikke deltager i EPPO, og at anklagemyndighedens effektivitet i disse lande ikke giver Kommissionen anledning til bekymring. (38)Hvad angår i) muligheden for, at anklagemyndigheden direkte eller indirekte kan udstede instrukser til anklagere og tildele eller fjerne sager, og ii) kriterierne for overførsel af sager mellem underordnede anklagere, henviste Ungarn til de relevante bestemmelser i national ret og fremførte det argument, at anklagemyndighedens hierarkiske opbygning ikke i sig selv kan være et retsstatsspørgsmål, ligesom landet anfægtede Kommissionens påstand om, at denne opbygning kan påvirke effektiviteten af pådømmelsen af straffesager. Ungarn anførte også, at den nuværende anklagemyndighed i hele sin mandatperiode ikke har fjernet sager fra anklagere. Ungarn henviste endvidere til Unionens mulighed for at udøve offerets rettigheder i forbindelse med straffesager vedrørende svig, der skader Unionens finansielle interesser, og til muligheden for at indgive en klage over efterforskningsmyndighedens handlinger eller for at fungere som stedfortrædende privat anklager. Ungarn anførte også, at i tilfælde af sager, der indledes efter fremsendelse af en retslig henstilling fra OLAF, ville den ungarske anklagemyndighed altid sende afgørelser om afvisning af straffesager til OLAF i overensstemmelse med den samarbejdsaftale, landet indgik med OLAF den 11. februar 2022. Ungarn tilføjede, at Unionens undladelse af at anfægte de relevante afgørelser eller af at træde til som stedfortrædende privat anklager ville være ensbetydende med, at Unionen er enig i eller ikke gør indsigelse mod de pågældende afgørelser. 3.1.3.Kommissionens vurdering (39)Kommissionen redegjorde for de specifikke grunde vedrørende efterforskning og retsforfølgning i forbindelse med de øvrige spørgsmål, den har rejst i denne sag, navnlig hvad angår uregelmæssigheder, mangler og svagheder i forbindelse med udbudsprocedurer, og de var som sådan ikke udelukkende baseret på de betænkeligheder, der var omhandlet i Greco's henstillinger. En sammenligning af Ungarns resultater med hensyn til at efterkomme de relevante henstillinger fra Greco med andre medlemsstaters resultater afhjælper ikke de bekymringer, som Kommissionen har givet udtryk for. Kommissionen bemærker endvidere i denne forbindelse, at arten og omfanget af beviserne skal vurderes på grundlag af hver enkelt sags forhold under hensyntagen til alle relevante omstændigheder som fastsat i forordningen om konditionalitet. Selv om Greco påpeger en mindre forbedring i sin seneste evaluering af, i hvilken grad Ungarn gennemfører de relevante henstillinger, er der fortsat en række relevante henstillinger vedrørende forebyggelse af korruption i forbindelse med anklagere, der endnu ikke eller kun delvist er efterkommet. (40)I modsætning til de argumenter, som Ungarn fremfører i sit andet svar, har Kommissionen ikke antydet, at Ungarn ville være forpligtet til at tilslutte sig EPPO. Kommissionen er også fuldt ud bekendt med det bilaterale samarbejde mellem Ungarn og EPPO og glæder sig over, at Ungarn besvarer EPPO's anmodninger i overensstemmelse med dets pligt til loyalt samarbejde. Når det er sagt, er den ungarske anklagemyndighed som følge af Ungarns manglende deltagelse i EPPO den eneste myndighed, der foretager strafferetlig efterforskning af strafbare handlinger, der skader EU's finansielle interesser. Den kendsgerning, at Ungarn ikke deltager i EPPO, er derfor relevant i lyset af bekymringen om, hvorvidt den ungarske anklagemyndighed fungerer effektivt. Som anført i meddelelsen, er OLAF desuden for så vidt angår Ungarn det eneste administrative EU-undersøgelsesorgan, der har kompetence til at undersøge påstande om svig, korruption eller enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Unionens finansielle interesser. Hvad enten en medlemsstat deltager i EPPO eller ej, er det afgørende at have en effektiv og uafhængig national anklagemyndighed, robuste rammer for korruptionsbekæmpelse samt et effektivt samarbejde med OLAF. (41)Med hensyn til Ungarns bemærkninger om anklagemyndigheden noterede Kommissionen sig de fremlagte oplysninger, der bekræftede anklagemyndighedens strengt hierarkiske opbygning og beskrev kravene til fjernelse og overførsel af sager samt reglerne for disciplinærsager. Ungarn har ikke svaret fyldestgørende på spørgsmålene vedrørende anklagemyndighedens organisation og funktionsmåde, heller ikke på spørgsmålene vedrørende de procedurer, der er relevante for OLAF's retslige henstillinger, og har således ikke bortvejret Kommissionens betænkeligheder. Kommissionen har derfor fortsat betænkeligheder hvad angår systemiske problemer, der er relevante for, om efterforskningsmyndighederne og anklagemyndigheden rent faktisk fungerer korrekt med hensyn til efterforskning og retsforfølgning af strafbare handlinger eller overtrædelser af EU-retten i forbindelse med gennemførelsen af Unionens budget eller beskyttelse af Unionens finansielle interesser, eftersom anklagemyndighedens skønsmæssige beføjelser forstærkes af dens strengt hierarkiske opbygning. Kommissionen er af den opfattelse, at anklagemyndighedens omfattende beføjelser kombineret med dennes manglende kontrolforanstaltninger kan påvirke tjenestens effektive funktion med konsekvenser for beskyttelsen af Unionens finansielle interesser. (42)Kommissionen er uenig i Ungarns argument om, at manglende anfægtelse af en afgørelse eller undladelse af at træde til som stedfortrædende privat anklager er ensbetydende med, at Unionen er enig i eller ikke gør indsigelse mod en afgørelse om at afslutte søgsmålet. For det første tages der i dette argument ikke højde for afgørelser om ikke at efterforske eller om at afslutte efterforskningen af strafbare handlinger, der er relevante for beskyttelsen af Unionens finansielle interesser, og for det andet har det også til formål at flytte ansvaret for retsforfølgning over på Unionen, hvilket er i strid med den ansvarsfordeling mellem Unionen og medlemsstaterne, der udtrykkeligt fremgår af artikel 325 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). Fremlæggelse af en afgørelse om afvisning af en sag på grundlag af den administrative samarbejdsaftale med OLAF kan heller ikke opfattes som værende det samme som at erklære sig enig i eller ikke at gøre indsigelse mod en afgørelse om at afslutte sagen. (43)Hvad dette angår gør Kommissionen opmærksom på sin vurdering som godkendt af Rådet i forbindelse med det europæiske semester 2022, hvori den skriver således: "I sager med alvorlige påstande om korruption er der systematisk mangel på en målrettet indsats for at efterforske og indlede retssager, hvis sagerne involverer højtstående embedsmænd eller deres nærmeste kreds. Ansvarligheden i forbindelse med afgørelser om at lukke undersøgelser giver fortsat anledning til bekymring, idet der ikke findes effektive retsmidler til at anfægte anklagemyndighedens beslutninger om ikke at retsforfølge i sager med mistanke om lovovertrædelser". Denne vurdering førte til henstillingen om at "styrke rammen til bekæmpelse af korruption, herunder ved at forbedre anklagemyndighedens indsats [...]". Kommissionen bemærker endvidere, at det i 2022-rapporten om retsstatssituationen i Ungarn blev henstillet til Ungarn at forbedre resultaterne med hensyn til efterforskning, retsforfølgning og domsfældelse i sager om korruption på højt niveau.

3.2. Ramme for korruptionsbekæmpelse 3.2.1.Kommissionens konstateringer (44)Kommissionen bemærkede, at strategien for bekæmpelse af korruption eller den bredere ramme (herunder f.eks. regler om interessekonflikter, reelt ejerskab, lobbyvirksomhed og formueangivelser) tilsyneladende ikke indeholder bestemmelser eller aktiviteter, der skal sikre en effektiv forebyggelse og bekæmpelse af strafbare handlinger, der kan påvirke den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser. Den henviste også til vedvarende betænkeligheder med hensyn til forebyggelse og korrektion af korruption på højt niveau og bemærkede, at de ungarske myndigheder ikke havde fremlagt oplysninger om de foranstaltninger, der var truffet for at inddrive de beløb, der var berørt af uregelmæssigheder, hvilket førte til udelukkelsen af projekter fra EU-finansiering, ligesom de heller ikke fremlagde oplysninger om inddrivelser. I denne forbindelse påpegede Kommissionen også svagheder i den nationale lovgivning hvad angår samarbejde i tilfælde af modstand fra økonomiske aktører, der kan have indflydelse på, hvor effektivt samarbejdet med OLAF er. 3.2.2.Ungarns bemærkninger (45)Ungarn satte spørgsmålstegn ved Kommissionens henvisning til korruptionsindekset (CPI), der sammen med andre indikatorer tyder på, at Ungarn rangerer blandt de medlemsstater, der har de ringeste resultater med hensyn til at forebygge, opdage og korrigere korruption. I denne forbindelse henviste Ungarn til Det Fælles Forskningscenters (JRC's) analyse, der blev offentliggjort i 2018, hvori der blev opfordret til forsigtighed ved fortolkningen af CPI's resultater. Ungarn henviste også til Eurobarometer-undersøgelse nr. 502 om befolkningens opfattelse af korruption (en indikator, der ikke er nævnt i meddelelsen), der blev offentliggjort i juni 2020, og som viste, at Ungarn lå over otte andre medlemsstater. Ungarn nævnte endvidere en rapport fra Eurojust fra maj 2022 for at bekræfte, at Ungarn rangerer et sted i midten med hensyn til involvering i korruptionssager. (46)Hvad angår rammen for korruptionsbekæmpelse henviste Ungarn til strategien for forebyggelse af korruption 2020-2022 og anfægtede Kommissionens konklusion om, at fristen for gennemførelse af (næsten halvdelen) af foranstaltningerne blev forlænget. Ifølge Ungarn er årsagen hertil, at covid-19-pandemien gjorde det umuligt at gennemføre uddannelse, høringer eller efterforskning på stedet, og fristen blev derfor forlænget til den 30. juni 2023. Ungarn oplyste desuden, at de specifikke interventionsforanstaltninger og den tidsplan, der er fastsat i strategien for bekæmpelse af korruption 2020-2022, var taget med i regeringsbeslutning nr. 1328/2020 af 19. juni 2020. (47)Ungarn anfægtede også udtalelsen om, at meddelelser fra administrative myndigheder om mulige uregelmæssigheder, der var indberettet af whistleblowere, spiller en mindre rolle i strafferetlige efterforskninger, idet der blev gjort opmærksom på, at den nationale beskyttelsestjeneste (NVSZ) ikke har beføjelser til at foretage efterforskninger, men at den kontrollerer, om påstandene er korrekte og træffer passende opfølgende foranstaltninger. Ungarn bestred også Kommissionens konstatering af, at den nationale told- og skattemyndighed kun kan indlede en procedure, hvis efterforskningsmyndighederne også har indledt strafferetlige undersøgelser, idet landet henviste til de relevante bestemmelser i den nationale lovgivning. (48)Med hensyn til formueangivelser anførte Ungarn, at den ungarske ordning for formueangivelser for medlemmer af nationalforsamlingen og højtstående politiske ledere er en gennemførelse af den ordning, som Europa-Parlamentet anvender som god international praksis. (49)Dertil kommer, at selv om Ungarn oprindeligt gjorde gældende, at EU-lovgivningen og medlemsstaternes lovgivning ikke specifikt definerer begrebet korruption på højt niveau, henviste det i sit andet svar til de oplysninger vedrørende bekæmpelse af korruption på højt niveau, som landet forelagde i forbindelse med rapporten om retsstatssituationen 2022. Ungarn anfægtede desuden anvendelsesområdet for definitionen af begrebet korruption i henhold til EU-lovgivningen. 3.2.3.Kommissionens vurdering (50)Det skal bemærkes i), at Kommissionen klart anførte, at CPI var taget i betragtning som en supplerende indikator, ii) at Ungarn selv erkendte, at landet hørte til blandt de lande, der havde de ringeste resultater (på en andensidste plads) i korruptionsindekset i 2021, og — vigtigst af alt — iii), at metoden til beregning af CPI-scoren blev ændret umiddelbart efter JRC's analyse for at efterkomme Kommissionens anbefalinger. Med hensyn til det argument, som Ungarn har fremsat på grundlag af den særlige Eurobarometer-undersøgelse, bemærker Kommissionen, at denne særlige undersøgelse om befolkningens opfattelse af korruption (nr. 523), der blev offentliggjort den 13. juli 2022, viser, at 91 % af de ungarske respondenter mener, at korruption er udbredt i deres land — et resultat, der ligger langt over EU-gennemsnittet på 68 %. Der er desuden tegn på, at stadig flere mener, at der er korruption mellem erhvervslivet og politikerne, idet 74 % af de adspurgte fandt, at den eneste måde, hvorpå man kan klare sig i erhvervslivet, er ved at have politiske forbindelser. Hvad angår henvisningen til Eurojusts rapport, minder Kommissionen om, at Eurojust kun registrerer tilfælde, der går på tværs af grænserne, og at rapporten derfor som sådan er en indikator for bl.a. den korruption, der er registreret i en enkelt medlemsstat, og for de nationale myndigheders effektivitet med hensyn til at bekæmpe korruption uden et grænseoverskridende element. (51)Med hensyn til det argument, der er fremsat vedrørende foranstaltningerne under strategien for bekæmpelse af korruption, fremgår det af den landerapport, der er udarbejdet i forbindelse med det europæiske semester 2022, at hvis disse foranstaltninger var blevet gennemført, ville de have bidraget til en mere effektiv opdagelse og retsforfølgning af korruption i offentlige institutioner og statsejede virksomheder. I rapporten om retsstatssituationen i Ungarn 2022 henvises der ligeledes til dette spørgsmål. Med hensyn til nogle af de foranstaltninger, hvis gennemførelsesfrist er blevet forlænget til 2023, mener Kommissionen desuden ikke, at covid-19-pandemien kunne have været til hinder for deres gennemførelse. (52)For så vidt angår den "relativt mindre rolle", som forebyggende redskaber spiller i strafferetlige efterforskninger, gør Kommissionen opmærksom på, at den modtog relevante oplysninger fra den ungarske anklagemyndighed i forbindelse med udarbejdelsen af Kommissionens rapport om retsstatssituationen i både 2021 og 2022. Anklagemyndigheden anser den nationale beskyttelsestjeneste for at være den vigtigste og en uundværlig kilde til indsamling af bevismateriale med henblik på at indlede efterforskning og retsforfølgning i sager om korruption. I samme forbindelse anførte de ungarske myndigheder selv, at straffesager vedrørende korruption hovedsagelig indledes på grundlag af efterforskningsmyndighedernes strafferetlige efterforskninger, idet størstedelen af de efterforskede sager opdages af den nationale beskyttelsestjeneste (ved hjælp af hemmelig overvågning). Oplysninger fra afsløringsværktøjer, som f.eks. formueangivelser, whistlebloweres afsløringer og registre, spiller en relativt mindre rolle i efterforskningen af korruption. (53)Hvad angår den nationale skatte- og toldmyndighed bemærker Kommissionen, at Ungarn selv erkender, at sådan kontrol kun kan finde sted, hvis efterforskningsmyndigheden nærer mistanke om strafbare handlinger, hvilket bekræfter konklusionerne i meddelelsen. (54)Det er desuden vigtigt at bemærke, at der er sket politiske udnævnelser til statslige organer med tilsynsfunktioner, hvilket sår tvivl om deres upartiskhed med hensyn til opdagelse af korruption. Tilsynsmekanismer, der ikke er tilstrækkeligt uafhængige, og tætte forbindelser mellem politik og visse nationale virksomheder er befordrende for korruption. (55)Hvad angår Ungarns argumenter vedrørende formueangivelser, bemærker Kommissionen, at der længe har været betænkeligheder med hensyn til effektiviteten af og gennemsigtigheden i tilsynet, kontrollen og håndhævelsen af de adfærdskodekser og regler om interessekonflikter og formueangivelser, som gælder for parlamentsmedlemmer og andre højrisikotjenestemænd. De ændringer af reglerne om formueangivelser, der gælder for parlamentsmedlemmer, og som blev foretaget i juli 2022, tager ikke sigte på at afhjælpe disse betænkeligheder. De nye regler medfører endnu mindre strenge krav til formueangivelser sammenlignet med de tidligere regler, der fandt anvendelse indtil den 31. juli 2022, eftersom parlamentsmedlemmerne ikke længere er forpligtet til at angive deres formue. Der bør ved vurderingen af, hvorvidt en ordning for formueangivelse er effektiv, tages hensyn til den generelle situation, som en sådan ordning finder anvendelse på. Som forklaret i meddelelsen, hensigtserklæringen og ovenfor giver konteksten i Ungarn anledning til bekymring, og der er derfor brug for en mere omfattende ordning for formueangivelse. (56)Ungarn henviste i sit andet svar til de igangværende undersøgelser af korruptionssager på højt niveau, som landet nævnte i forbindelse med rapporten om retsstatssituationen 2022. Dette viser, at Ungarn i alt væsentligt har forstået begrebet korruption på højt niveau og forskellen mellem denne type korruption og korruption på lavt niveau/småkorruption, uanset definitionen af korruption i EU-retten eller national ret. Selv om Kommissionen hilste de fremlagte oplysninger velkommen, viste disse dog ikke solide resultater med hensyn efterforskning af beskyldninger om korruption rettet mod højtstående embedsmænd og deres nærmeste kreds, og situationen giver derfor fortsat anledning til alvorlig bekymring. Det kan således ikke anses for godtgjort, at Ungarn har afhjulpet betænkelighederne med hensyn til forebyggelse og korrektion af korruption på højt niveau. 4.Konklusion af Kommissionens vurdering af Ungarns tilsidesættelser af retsstatsprincippet (57)I lyset af det foregående finder Kommissionen, at de problemer, der er påpeget i meddelelsen og gentaget i hensigtserklæringen, endnu ikke er afhjulpet, og at de udgør systemiske tilsidesættelser af retsstatsprincippet som defineret i artikel 2, litra a), i forordningen om konditionalitet, navnlig principperne om retssikkerhed og forbud mod vilkårlighed i den offentlige forvaltning, jf. artikel 4, stk. 1, i forordningen om konditionalitet i lyset af samme forordnings artikel 3, litra b). Disse betænkeligheder vedrører flere af de situationer, der er anført i forordningens artikel 4, stk. 2, mere specifikt: ·a) den korrekte funktion af de myndigheder, der gennemfører Unionens budget [...] navnlig i forbindelse med offentlige udbuds-[...]procedurer

·b) den korrekte funktion af de myndigheder, der foretager finansiel kontrol, overvågning og revision, og af effektive og gennemsigtige systemer for finansiel forvaltning og ansvarlighed ·e) forebyggelse og sanktionering af svig [...], korruption og andre overtrædelser af EU-retten i forbindelse med gennemførelsen af Unionens budget eller med beskyttelsen af Unionens finansielle interesser [...] ·h) andre situationer [...], som er relevant(e) i forbindelse med den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser, og som i dette tilfælde består af den konstante undladelse af at sikre, at den retlige ramme og praksis inden for offentlige udbudsprocedurer sikrer, at risikoen for korruption og andre uregelmæssigheder i forbindelse med forvaltningen af Unionens midler undgås. 5.Andre procedurer gør det ikke muligt at beskytte Unionens budget mere effektivt. 5.1. Kommissionens indledende vurdering (58)Efter Kommissionens opfattelse vil ingen anden procedure i henhold til EU-retten gøre det muligt at beskytte Unionens budget mere effektivt end den procedure, der er fastsat i forordningen om konditionalitet. De konstaterede mangler, svagheder, begrænsninger og risici er udbredte og indbyrdes forbundne. Dette forhindrer andre procedurer i at være mere effektive end dem, der er fastsat i forordningen om konditionalitet. Ungarn har i mere end ti år været genstand for henstillinger og korrektioner på grund af svagheder og alvorlige uregelmæssigheder, navnlig på området offentlige udbud. Selv om Kommissionen har truffet foranstaltninger, hver gang den har påvist overtrædelser af reglerne for offentlige udbud eller gældende ret for at beskytte Unionens budget på grundlag af de procedurer, der er fastsat i EU-lovgivningen, er offentlige udbud i Ungarn år efter år og programmeringsperiode efter programmeringsperiode fortsat med at udvise mangler og svagheder, der har været til hinder for en forsvarlig økonomiske forvaltning af Unionens budget og beskyttelsen af Unionens finansielle interesser. (59)Den forebyggende tilgang i Kommissionens revisioner har på den ene side vist, at Ungarn har været ude af stand til at sikre, at de myndigheder, der bærer ansvaret for gennemførelsen og overvågningen af Unionens budget, fungerer effektivt, og på den anden side at der er behov for en konstant, omfattende og fremadrettet indsats fra Kommissionens side for at beskytte dette budget. (60)For så vidt angår de meget nylige reformer vedrørende truster af offentlig interesse indebærer den tilbageskuende karakter af de procedurer, der er fastsat i anden EU-lovgivning, sammenholdt med de alvorlige risici for, at EU-midler kan øremærkes og udbetales, uden at der føres kontrol med interessekonflikter, og uden at udbudsreglerne nødvendigvis efterleves, at proceduren i forordningen om konditionalitet er det mest effektive instrument til at beskytte Unionens budget. (61)Selv om det kunne påtænkes at anvende visse andre midler, der står til rådighed i henhold til sektorreglerne, f.eks. revisioner gennemført af Kommissionens tjenestegrene, hvorved der kunne påvises uregelmæssigheder, som de ungarske myndigheder ikke har forhindret, påvist eller korrigeret, vedrører disse foranstaltninger almindeligvis udgifter, der allerede er anmeldt til Kommissionen. Finansielle korrektioner er ikke et tilstrækkeligt retsmiddel i dette tilfælde, fordi de i princippet ikke er af forebyggende karakter, og de vedrører heller ikke altid systemiske spørgsmål. (62)Selv en proaktiv tilgang fra Kommissionens side såsom Kommissionens forebyggende revisioner vil fortsat være begrænset til de nærmere bestemte midler, der er omfattet af de gældende sektorregler. Desuden vil en sådan tilgang ikke gøre det muligt for Kommissionen at beskytte budgettet mere eller tilstrækkeligt effektivt, da den vil fokusere på nærmere bestemte programmer uden at tage det fulde omfang af de konstaterede svagheder i betragtning. (63)Disse svagheder forstærkes af betænkelighederne med hensyn til efterforskning og retsforfølgning samt begrænsningerne i rammen for bekæmpelse af korruption. Disse betænkeligheder og begrænsninger er særligt relevante i det tilfælde, hvor EU-finansiering trækkes tilbage fra projekter, der undersøges af OLAF, da dette almindeligvis er ensbetydende med, at den grundlæggende årsag til svagheden ikke er afhjulpet, og at den vil vende tilbage. (64)I praksis leder disse omstændigheder til den konklusion, at uregelmæssigheder også kan præge en betydelig del af de operationer, der hverken er blevet undersøgt eller revideret, idet der tages hensyn til, at når uregelmæssigheder rent faktisk afdækkes, erstattes EU-midler med nationale midler, som sandsynligvis vil nå frem til de planlagte modtagere, potentielt uden konkrete konsekvenser for de begåede administrative eller strafferetlige uregelmæssigheder. Dette åbner mulighed for, at uregelmæssighederne videreføres eller vender tilbage i andre operationer, der hverken undersøges eller revideres, og uden at der vedtages effektive og afskrækkende foranstaltninger, således som det pålægges i artikel 325, stk. 1, i TEUF. (65)Tilsvarende kan aftaler, handlingsplaner og andre instrumenter i princippet forbedre efterforskningen af svig, korruption eller andre relevante overtrædelser af EU-retten eller strafbare handlinger, der skader Unionens finansielle interesser. I betragtning af manglen på dokumentation for en effektive gennemførelse heraf kan de imidlertid ikke i sig selv anses for at kunne værne mod alvorlige risici for en forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget og Unionens finansielle interesser. (66)Det må konkluderes, at Kommissionens betænkeligheder for så vidt angår Ungarn påvirker en række centrale områder med hensyn til gennemførelsen af Unionens budget og overholdelsen af principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning, og at de kumulativt udgør en alvorlig risiko for Unionens finansielle interesser. Der er reelle problemer med gennemførelsen af Unionens budget i Ungarn, som synes at være utilstrækkeligt belyst grundet strukturelle, juridiske eller praktiske begrænsninger eller hindringer i forbindelse med opdagelse, undersøgelse og korrektion af svig og andre uregelmæssigheder; dette tegner et generelt billede, hvor Unionens finansielle interesser risikerer at påvirkes direkte og i alvorlig grad. I den forbindelse er de påviste problemer så udbredte og alvorlige, at de samlede finansielle risici for Unionens budget og Unionens finansielle interesser overstiger de risici, der kan imødegås ved hjælp af andre procedurer, der er fastsat i forskellige sektorspecifikke instrumenter. På grund af disse problemers kompleksitet og indbyrdes forbundne karakter finder Kommissionen derfor, at ingen andre procedurer, der er fastsat i EU-lovgivningen, vil give den mulighed for at beskytte Unionens budget mere effektivt. 5.2. Ungarns bemærkninger (67)Ungarn har fremført, at forordning 1060/2021 (forordningen om fælles bestemmelser) omfatter foranstaltninger såsom afbrydelse af betalingsfrister, suspension af betalinger og finansielle korrektioner, som er effektive og formålstjenlige for at beskytte Unionens budget. Ungarn har ligeledes henvist til andre midler, som Kommissionen råder over, for at sikre beskyttelsen af Unionens finansielle interesser i forbindelse med vedtagelsen af partnerskabsaftalen, strukturfondsprogrammerne og genopretnings- og resiliensfaciliteten. Ungarn har også fremført, at Kommissionen med hensyn til reglerne for offentlige udbud og fortolkningen og den praktiske anvendelse heraf også kunne gribe ind gennem traktatbrudsprocedurer. 5.3. Kommissionens vurdering (68)Kommissionen er uenig med Ungarn i, at andre EU-foranstaltninger kan beskytte Unionens budget bedre. For så vidt angår anvendelsen af de finansielle foranstaltninger, der er fastsat i forordning (EU) 1060/2021 (forordningen om fælles bestemmelser), bemærker Kommissionen, at disse foranstaltninger pr. definition er begrænset til anvendelsesområdet og kriterierne i den sektorspecifikke forordning og ikke kan opnå den generelle forebyggende og systemiske beskyttelse, der er mulig i henhold til forordningen om konditionalitet. Betydningen af denne generelle forebyggende dimension af forordningen om konditionalitet er blevet stadfæstet af Domstolen. Med hensyn til overholdelse og overvågning af grundforudsætningerne ifølge forordningen om fælles bestemmelser bemærker Kommissionen for det første, at mens den eneste konsekvens, jf. forordningens artikel 15, af manglende opfyldelse af en grundforudsætning er, at Kommissionen ikke godtgør anmeldte udgifter, åbner forordningen om konditionalitet flere muligheder for at beskytte Unionens budget, herunder suspension af godkendelsen af et eller flere programmer samt suspension af forpligtelser under delt forvaltning. I modsætning til proceduren i artikel 15 i forordningen om fælles bestemmelser omfatter dette også forfinansiering. Desuden adskiller anvendelsesområdet for de grundforudsætninger, der kan være relevante i denne sag, navnlig "effektive mekanismer til overvågning af markedet for offentlige udbud" og "effektiv anvendelse og gennemførelse af chartret om grundlæggende rettigheder", sig fra og er mere restriktivt end konditionalitetsforordningens. (69)Med hensyn til traktatbrudsprocedurer vedrørende anvendelsen af reglerne om offentlige udbud og fortolkningen heraf præciseres det i betragtning 17 i forordningen om konditionalitet, at den "lovgivning", som artikel 6, stk. 1, i forordningen om konditionalitet henviser til, er finansiel og sektorspecifik lovgivning. Traktatbrudsprocedurer, der ikke bygger på en lovgivningsmæssig retsakt, men direkte på primær ret (artikel 258 i TEUF), kan ikke betragtes som relevante i den betydning, som anvendes i artikel 6, stk. 1, i forordningen om konditionalitet. (70)Med hensyn til genopretnings- og resiliensfaciliteten indeholder forordning (EU) 2021/241 bestemmelser knyttet til beskyttelsen af Unionens finansielle interesser, som medlemsstaten skal overholde, når den gennemfører foranstaltninger inden for rammerne af faciliteten. Desuden ligger det primære ansvar for at overholde EU-retten og national ret i forbindelse med gennemførelsen af disse foranstaltninger fortsat hos medlemsstaterne i overensstemmelse med artikel 22, stk. 1, i forordning (EU) 2021/241, men Kommissionen kan efterfølgende træffe afhjælpende foranstaltninger, hvis der er tale om svig, korruption og interessekonflikter, som skader Unionens finansielle interesser, og som medlemsstaten ikke har korrigeret, eller en alvorlig misligholdelse af en forpligtelse, der følger af låneaftalen eller finansieringsaftalen, jf. artikel 22, stk. 5, i nævnte forordning. Endnu vigtigere er det, at Ungarns genopretnings- og resiliensplan endnu ikke er vedtaget, og dens indhold og evne til at beskytte Unionens finansielle interesser afhænger ikke alene af de faktiske foranstaltninger, den vil indeholde, men også af, hvordan Ungarn vil gennemføre disse foranstaltninger.

(71)I lyset af ovenstående vil ingen anden procedure i henhold til EU-retten efter Kommissionens opfattelse gøre det muligt at beskytte Unionens budget mere effektivt end den procedure, der er fastsat i forordningen om konditionalitet. 6.Ungarns generelle bemærkninger (72)Ud over de argumenter, som Ungarn har fremført vedrørende de specifikke problemer, som Kommissionen har påpeget, har Ungarn også fremsat generelle bemærkninger med henblik på at anfægte adskillige elementer i proceduren. Ungarn gjorde navnlig gældende, at Kommissionens iværksættelse af proceduren mod landet ikke var baseret på tilstrækkelige faktiske eller retlige grunde, idet det navnlig bestred pålideligheden af de kilder, som Kommissionen anvendte. Landet gjorde også gældende, at Kommissionen ikke sikrede ikkeforskelsbehandling og ligebehandling mellem medlemsstaterne, idet det navnlig henviste til andre medlemsstaters præstationer i resultattavlen for det indre marked og henstillingerne inden for rammerne af det europæiske semester om styrkelse af rammerne for offentlige udbud, etablering af rammer for bekæmpelse af korruption og sikring af anklagemyndighedens uafhængighed. Landet gjorde endvidere gældende, at Kommissionen ikke har taget behørigt hensyn til de særlige kendetegn ved Ungarns retssystem, som fastsætter en skønsmargen ved gennemførelsen af retsstatsprincippet. Landet fremførte endvidere, at principperne om retten til forsvar både i straffesager og i konkurrencelovgivningen bør gælde i denne forbindelse, og at Kommissionen ikke har respekteret disse rettigheder. (73)I sit andet svar kritiserede Ungarn, at hensigtserklæringen af 20. juli var blevet sendt, uden at der var taget hensyn til de fjorten afhjælpende foranstaltninger, som Kommissionen fik forelagt den 19. juli. For tolv af disse foranstaltningers vedkommende forpligtede Ungarn sig til at opretholde dem uden betingelser og på ubestemt tid. Landet fremførte således, at Kommissionen burde have taget disse tilsagn i betragtning i sin vurdering, inden den sendte denne erklæring, navnlig fordi fristen på en måned for fremsendelse af erklæringen ifølge forordningen om konditionalitet er vejledende. Landet fandt endvidere, at de foreslåede foranstaltninger med henvisning til udkastet til delmål i dets planlagte genopretnings- og resiliensplan burde have været godkendt som afhjælpende foranstaltninger, idet det gjorde gældende, at der hverken i forordningen om konditionalitet eller retningslinjerne for dens anvendelse stilles krav om en bestemt form, inden for hvilken der kan foreslås afhjælpende foranstaltninger i løbet af proceduren. På dette grundlag gjorde landet gældende, at Kommissionen groft har tilsidesat princippet om loyalt samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaten samt kravet om en objektiv, upartisk og fair vurdering, der er fastsat i forordningen om konditionalitet. Kommissionens bemærkninger (74)Kommissionen er af den opfattelse, at Ungarns argumenter er grundløse, da Kommissionen har foretaget en gennemgribende kvalitativ vurdering, der er objektiv, upartisk, fair og respekterer princippet om lighed mellem medlemsstaterne. Kommissionen tog behørigt hensyn til oplysninger fra adskillige tilgængelige kilder for at afdække, krydstjekke og vurdere relevante overtrædelser af retsstatsprincippet i tråd med forordningen om konditionalitet som fortolket af Den Europæiske Unions Domstol, herunder de oplysninger, som Ungarn forelagde i sit svar på anmodningen om oplysninger. Kommissionen understreger i denne forbindelse, at omfanget af beviserne skal vurderes på grundlag af hver enkelt sags forhold under hensyntagen til alle relevante omstændigheder som fastsat i forordningen om konditionalitet. Det er korrekt, at når enkeltindikatorer betragtes, kan andre medlemsstater i nogle tilfælde have opnået dårligere resultater end Ungarn med hensyn til visse aspekter, men Kommissionens vurdering er en omfattende kvalitativ vurdering, som tager hensyn til den relevante retlige og institutionelle kontekst, og som samler oplysninger, indikatorer og observationer fra flere kilder for at tegne et mere fyldestgørende billede af situationen i Ungarn, end enkeltindikatorer kan give. (75)Både i meddelelsen og hensigtserklæringen blev det præciseret, at problemerne har varet ved i mere end ti år, hvilket tyder på, at den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens midler er udsat for en vedvarende risiko i strid med EU-retten, og at de ungarske offentlige myndigheder vedholdende undlader at forebygge eller korrigere disse overtrædelser og effektivt beskytte Unionens finansielle interesser. På denne baggrund fandt Kommissionen, at der ikke er grund til at antage, at situationen vil blive væsentligt forbedret, medmindre der hurtigt træffes yderligere foranstaltninger for at afhjælpe problemet effektivt. (76)Endelig har Kommissionen på behørig vis respekteret Ungarns ret til forsvar i overensstemmelse med kravene i forordningen om konditionalitet samt principperne i EU-retten, da den klart har givet udtryk for sine betænkeligheder og begrundelser for at indlede proceduren, har givet Ungarn mulighed for at fremsætte sine bemærkninger på ethvert trin i proceduren og taget behørigt hensyn til Ungarns bemærkninger samt de afhjælpende foranstaltninger, som landet foreslog i sit første og andet svar. (77)Med hensyn til de foranstaltninger eller aktiviteter, som Ungarn foreslog den 19. juli 2022, er Ungarns argumenter grundløse af flere årsager. For det første blev de afhjælpende foranstaltninger ikke foreslået sammen med bemærkningerne til meddelelsesskrivelsen og inden for den frist, der var fastsat i denne, således som krævet efter artikel 6, stk. 5 og 9, i forordningen om konditionalitet, men derimod senere i processen. For det andet er den omstændighed, at fristen i artikel 6, stk. 6, i forordningen om konditionalitet er vejledende, ikke ensbetydende med, at Kommissionen er forpligtet til at forlænge den unødigt. En sådan forlængelse er mulig, når det er berettiget for at analysere bemærkningerne og tilstrækkeligheden af de afhjælpende foranstaltninger, som skal indgives i god tid. Kommissionen opfordrede i sit brev Ungarn til så tidligt som muligt at forelægge yderligere oplysninger om de foreslåede afhjælpende foranstaltninger, både om deres art og om de forskellige instrumenter, der kan anvendes til at fremme disse. Navnlig i henseende til den afhjælpende foranstaltning, der er relevant for ændringen af domstolsprøvelsen af anklagemyndighedens afgørelser, som blev drøftet i forbindelse med genopretnings- og resiliensplanen, anførte Kommissionen klart, at Kommissionen havde adskillige forbehold med hensyn til tekniske aspekter, der kunne bringe dens effektivitet i fare. På daværende tidspunkt havde Kommissionen således ingen anledning til at forsinke fremsendelsen af hensigtserklæringen. Endelig er disse afhjælpende foranstaltninger nu fuldt ud erstattet af de afhjælpende foranstaltninger, der formelt blev forelagt i det andet svar, herunder de yderligere tilsagn, der var indeholdt i septemberbrevet. (78)Endvidere forklarede Kommissionen tydeligt i sin hensigtserklæring, at der efter proceduren i forordningen om konditionalitet bør foreslås afhjælpende foranstaltninger, herunder udkast til lovgivning hvis det er relevant, uden at stille betingelser, hvis de skal kunne anses for tilstrækkelige med henblik på nævnte forordning, og de skal være tilstrækkeligt præcise med hensyn til indhold og tidsplan for gennemførelsen og ikke være tidsbegrænsede. I mange tilfælde indeholdt det første svar henvisninger til forslag, der blev behandlet i forbindelse med udkastet til Ungarns genopretnings- og resiliensplan. Simple henvisninger til udkast til delmål i genopretnings- og resiliensplanen kan ikke betragtes som afhjælpende foranstaltninger, der er indgivet i forbindelse med proceduren i henhold til forordningen om konditionalitet følge forordningens artikel 6, stk. 5. Samtidig var Kommissionen ikke i stand til at vurdere, om de ville være tilstrækkelige til at afhjælpe konstateringerne i meddelelsen, således at de kunne tages i betragtning i de foranstaltninger, den foreslog med sin hensigtserklæring. 7.Afhjælpende foranstaltninger forelagt af Ungarn og analyse af, hvorvidt de er tilstrækkelige i henhold til forordningen om konditionalitet 7.1. Afhjælpende foranstaltninger forelagt af Ungarn (79)Ifølge artikel 6, stk. 6, i forordningen om konditionalitet tager Kommissionen "hensyn til de modtagne oplysninger og alle bemærkninger fra den berørte medlemsstat samt tilstrækkeligheden af eventuelle afhjælpende foranstaltninger, der er foreslået, når den beslutter, hvorvidt den vil fremsætte et forslag til en gennemførelsesafgørelse om passende foranstaltninger." (80)I sit første svar og de supplerende skrivelser af 30. juni og 5. juli 2022 forelagde Ungarn ikke tilstrækkelige afhjælpende foranstaltninger, som der var givet passende tilsagn om i henhold til forordningen om konditionalitet. (81)Ungarn sendte den 19. juli 2022 en supplerende skrivelse med forslag til en række foranstaltninger til afhjælpning af konstateringerne i meddelelsen, som på grund af fremlæggelsen på dette meget sene stadium af processen ikke kunne tages i betragtning ved vurderingen af det første svar. (82)I sit andet svar forelagde Ungarn en række afhjælpende foranstaltninger, der blev suppleret med yderligere tilsagn i septemberbrevet. Landet hævdede, at alle de problemer, som Kommissionen havde påpeget i meddelelsen, derved ville blive afhjulpet i tilstrækkelig grad. De afhjælpende foranstaltninger er som følger: i. Styrkelse af forebyggelsen, opdagelsen og korrektionen af ulovligheder og uregelmæssigheder i forbindelse med gennemførelsen af EU-midler ved hjælp af en nyoprettet integritetsmyndighed ii. Oprettelse af en taskforce for bekæmpelse af korruption iii. Styrkelse af rammen for bekæmpelse af korruption iv. Sikring af gennemsigtighed, når kapitalforvaltningsfonde af offentlig interesse anvender EU-midler

v. Indførelse af en bestemt procedure i tilfælde af særlig kriminalitet vedrørende udøvelse af offentlig myndighed eller forvaltning af offentlig ejendom vi. Styrkelse af revisions- og kontrolmekanismerne for at sikre en forsvarlig anvendelse af EU-midler vii. Mindskelse af andelen af udbudsprocedurer med kun én tilbudsgiver, der involverer EU-midler viii. Mindskelse af andelen af udbudsprocedurer med kun én tilbudsgiver, der involverer midler fra det nationale budget ix. Udvikling af et værktøj til overvågning af og rapportering om offentlige udbud med kun én tilbudsgiver x. Udvikling af det elektroniske system vedrørende offentlige udbud (EPS) med henblik på at øge gennemsigtigheden xi. Udvikling af en ramme for præstationsmåling til vurdering af produktiviteten og omkostningseffektiviteten i forbindelse med offentlige udbud xii. Vedtagelse af en handlingsplan for at øge konkurrencen på området offentlige udbud xiii. kurser for mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder vedrørende praksis i forbindelse med offentlige udbud xiv. Indførelse af en støtteordning til kompensation for omkostninger i forbindelse med mikrovirksomheders og små og mellemstore virksomheders deltagelse i offentlige udbud xv. Anvendelse af Arachne xvi. Styrkelse af samarbejdet med OLAF og xvii. Vedtagelse af en retsakt, der sikrer øget gennemsigtighed i de offentlige udgifter. 7.2.Kommissionens vurdering af de afhjælpende foranstaltninger (83)Kommissionen glæder sig over, at Ungarn har forelagt afhjælpende foranstaltninger for at afhjælpe de problemer, der er påpeget i meddelelsen, for så vidt angår systemiske uregelmæssigheder, mangler og svagheder i forbindelse med offentlige udbud, risikoen for interessekonflikter og betænkeligheder vedrørende truster af offentlig interesse samt de yderligere forhold vedrørende efterforskning og retsforfølgelse samt rammen for bekæmpelse af korruption. Ungarn har generelt (som nævnt i sit andet svar) forpligtet sig til uden betingelser at opretholde de afhjælpende foranstaltninger (og den tilhørende lovgivning) uden tidsbegrænsning og til at håndhæve de deri fastsatte regler på behørig vis. (84)For så vidt angår vurderingen af de foreslåede afhjælpende foranstaltninger finder Kommissionen, at eftersom de specifikke problemer, der er afdækket for Ungarns vedkommende, vedrører både den retlige ramme og i vid udstrækning praksis, kan deres egnethed til at nå målet om at sikre, at overtrædelserne af retsstatsprincippet og/eller risiciene for den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget og Unionens finansielle interesser ikke vurderes korrekt uden et fyldestgørende kendskab til detaljerne i de konkrete foranstaltninger, og før visse centrale elementer er gennemført i praksis, bringes til ophør. For mange af de ovennævnte foreslåede afhjælpende foranstaltningers vedkommende må Ungarn fastlægge nærmere enkeltheder og tage vigtige skridt frem til den 19. november 2022 (hvor integritetsmyndighedens idriftsættelse er planlagt) som anført i fristerne for de afhjælpende foranstaltninger, som Ungarn forelagde den 22. august. 7.2.1.Vurdering af hver afhjælpende foranstaltning i. Integritetsmyndigheden (85)Den ungarske regering forpligter sig til at oprette en integritetsmyndighed med det formål at styrke forebyggelse, opdagelse og korrektion af svig, interessekonflikter og korruption samt andre ulovligheder og uregelmæssigheder i forbindelse med gennemførelsen af finansiel støtte fra Unionen. (86)Dette er en grundlæggende afhjælpende foranstaltning, der har til formål at afhjælpe ovennævnte problemer og yderligere forhold (jf. afsnit 2 og 3). Den foreslåede afhjælpende foranstaltning indeholder nærmere bestemte regler om udpegelse af integritetsmyndighedens bestyrelse og om inddragelse af et "udvælgelsesudvalg", der skal sikre, at integritetsmyndigheden og dennes bestyrelsesmedlemmer fungerer i fuld uafhængighed; de udvælges efter en åben indkaldelse af ansøgninger på grundlag af ansøgernes faglige sagkundskab, deres kvalifikationer, deres omfattende og ubestridte erfaring og omdømme — også internationalt — inden for retlige og finansielle anliggender vedrørende offentlige udbud og bekæmpelse af korruption samt deres dokumenterede kompetence på disse områder. Medlemmerne af bestyrelsen udpeges først efter, at udvælgelsesudvalget har afgivet en bindende udtalelse. Såvel medlemmerne af udvælgelsesudvalget som medlemmerne af bestyrelsen vil være underlagt strikse regler om interessekonflikter. Integritetsmyndigheden vil også få tillagt omfattende beføjelser, herunder følgende: beføjelsen til at pålægge ordregivende myndigheder at suspendere en udbudsprocedure (i højst to måneder), beføjelsen til at anmode administrative undersøgelsesorganer om at foretage undersøgelser, beføjelsen til at anbefale, at bestemte økonomiske aktører udelukkes fra EU-finansiering i en vis periode, beføjelsen til at pålægge relevante nationale myndigheder eller organer at udføre deres tilsyns- eller kontrolfunktioner, navnlig for så vidt angår procedurer med henblik på kontrol af erklæringer om interessekonflikter og mistanker i forbindelse med forvaltningen af EU-midler, retten til at anmode om adgang til alle relevante sagsakter, herunder om igangværende eller kommende offentlige udbudsprocedurer, beføjelsen til at anbefale ordregivende myndigheder at anvende en nærmere bestemt procedure i forbindelse med et specifikt udbud eller i en kategori af udbudsprocedurer, retten til at iværksætte procedurer ved de relevante nationale myndigheder eller organer med henblik på at fastslå formodede ulovligheder eller uregelmæssigheder, kompetencen til at kontrollere formueangivelser, retten til at anmode om domstolsprøvelse af alle afgørelser truffet af myndigheder vedrørende offentlige udbudsprocedurer, der involverer enhver form for EU-støtte og kan gøres til genstand for domstolsprøvelse osv. Myndigheden vil også udarbejde årsberetninger om sine aktiviteter med bl.a. en analyse af koncentrationen af tildelinger, en vurdering af praksis med hensyn til at anvende rammeaftaler, en analyse af, hvordan det eksisterende kontrolsystem bidrager til at afdække og effektivt forebygge risici for korruption, svig og interessekonflikter, og hvordan sådanne tilfælde kan opdages og afhjælpes, samt anbefalinger vedrørende de påviste problemer. Årsberetningen vil blive offentliggjort, og regeringen vil være forpligtet til skriftligt at redegøre for, hvordan den agter at afhjælpe integritetsmyndighedens konstateringer. Endelig indeholder den foreslåede afhjælpende foranstaltning også en udførlig tidsplan med forskellige gennemførelsestrin, herunder høring af Kommissionen og OECD om udkastet til den eller de lovgivningsmæssige tekster, hvorved integritetsmyndigheden vil blive oprettet, og som vil indeholde yderligere nødvendige nærmere oplysninger om de ovennævnte elementer. Integritetsmyndighedens aktiviteter, som er et vigtigt trin i gennemførelsen af denne afhjælpende foranstaltning, jf. bilaget, forventes påbegyndt den 19. november 2022.

(87)I betragtning af integritetsmyndighedens betydning som et nyt element i forvaltningen af systemet vil denne afhjælpende foranstaltning (herunder de yderligere tilsagn i septemberbrevet) — såfremt den udmøntes korrekt i detaljerede bestemmelser og gennemføres i overensstemmelse hermed og på en måde, der sikrer fuld uafhængighed og effektive beføjelser i praksis for så vidt angår alle procedurer, der faktisk eller potentielt kan påvirke den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller Unionens finansielle interesser — bidrage til i princippet at øge konkurrenceniveauet i forbindelse med offentlige udbudsprocedurer, forebygge eller mindske risikoen for interessekonflikter og mere generelt styrke forebyggelse, opdagelse og korrektion af svig, korruption, interessekonflikter og andre uregelmæssigheder i strid med EU-retten i det ungarske system for offentlige udbud, dermed vil den bidrage til en mere forsvarlig og effektiv anvendelse af EU-midler. Integritetsmyndigheden vil basere sig på faktiske omstændigheder, der er fastslået ved retsafgørelser, den vil kunne indbringe sager for domstolene, og dens egne afgørelser vil være underlagt domstolsprøvelse. Kommissionen glæder sig derfor over Ungarns yderligere tilsagn i septemberbrevet om, at alle domstole i Ungarn, der behandler civile, administrative og strafferetlige sager, herunder dem, der er relevante for beskyttelsen af Unionens finansielle interesser, skal opfylde kravene om uafhængighed og upartiskhed og være oprettet ved lov i overensstemmelse med artikel 19, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union og den relevante gældende EU-ret. ii. Oprettelse af en taskforce for bekæmpelse af korruption (88)Den ungarske regering forpligter sig til at oprette en taskforce for bekæmpelse af korruption senest den 1. december 2022 med følgende opgaver: a) undersøgelse af de eksisterende foranstaltninger til bekæmpelse af korruption og udarbejdelse af forslag til forbedring af opdagelse, efterforskning, retsforfølgelse og sanktionering af korrupt praksis, b) udarbejdelse af forslag til foranstaltninger med henblik på at forbedre forebyggelsen og opdagelsen af korruption, c) udarbejdelse af en årlig rapport med en analyse af risici og tendenser i forbindelse med korruption og korrupt praksis, hvori der foreslås effektive modforholdsregler og bedste praksis for og vurdering af den praktiske gennemførelse heraf. Regeringen skal drøfte rapporten og forslagene heri inden for to måneder, og hvis den ikke træffer afgørelse om et forslag, sender den en udførlig begrundelse herfor til taskforcens formand. Taskforcens lovrammer vil indgå i loven om oprettelse af integritetsmyndigheden (se afhjælpende foranstaltning nr. i, der er beskrevet ovenfor), og formanden for integritetsmyndigheden vil være formand for taskforcen. Relevante ikkestatslige aktører, som påviseligt er uafhængige af regeringen, offentlige myndigheder, politiske partier og erhvervsinteresser, og som bevisligt beskæftiger sig med bekæmpelse af korruption, vil blive involveret i taskforcens aktiviteter, og det vil blive sikret, at de deltager fuldt ud på en struktureret og effektiv måde: antallet af sådanne medlemmer udgør 50 % af taskforcens medlemmer, eksklusive formanden, og de har ret til at udarbejde en skyggerapport. Er det ikke muligt at opnå en repræsentation på 50 %, moduleres sådanne medlemmers stemmerettigheder således, at de afgiver 50 % af stemmerne, idet der ses bort fra formanden. Taskforcen holder sit første møde inden den 15. december 2022. Den vedtager sin første rapport for 2022 og sender den til regeringen senest den 15. marts 2023. Taskforcen for bekæmpelse af korruption, der blev oprettet ved regeringsbeslutning 1337/2022 af 15. juli 2022, ophører, og regeringsbeslutningen ophæves. Regeringsbeslutningen om at ophæve den tidligere beslutning og fastsætte tidsplanen og opgaverne med henblik på oprettelsen af integritetsmyndigheden og taskforcen for bekæmpelse af korruption er et centralt element i denne foranstaltning. Ligeledes er forelæggelsen for nationalforsamlingen af et udkast til lov om oprettelse af myndigheden senest den 30. september 2022 et vigtigt trin i gennemførelsen af denne afhjælpende foranstaltning, jf. bilaget, da dette vil fastlægge taskforcens lovrammer. (89)Kommissionen bemærker med tilfredshed, at den afhjælpende foranstaltning tilsigter at sørge for en fuld, struktureret og effektiv deltagelse af ikkestatslige aktører, der i praksis beskæftiger sig med bekæmpelse af korruption, tillige med de statslige repræsentanter, hvilket er et afgørende element for Kommissionen. Ungarn forpligter sig desuden til omfattende og meningsfulde høringer af nationale og internationale interessenter, herunder Kommissionen, under udarbejdelsen af lovforslaget. Hvis denne afhjælpende foranstaltning udmøntes korrekt i detaljerede bestemmelser og gennemføres i overensstemmelse hermed, vil den i princippet kunne afhjælpe de problemer, der er påpeget med hensyn til ineffektiv efterforskning og retsforfølgning eller sanktionering af lovovertrædelser i forbindelse med beskyttelsen af Unionens finansielle interesser, såvel som de problemer, der vedrører systemiske svagheder i systemet for offentlige udbud. iii. Styrkelse af rammen for bekæmpelse af korruption (90)Med denne afhjælpende foranstaltning (herunder de yderligere tilsagn i septemberbrevet) forpligter den ungarske regering sig til senest den 30. september 2022 at vedtage strategier til bekæmpelse af henholdsvis svig og korruption, der fastlægger, hvilke opgaver de enheder, der er involveret i gennemførelsen af finansiel støtte fra Unionen vedrørende forebyggelse, opdagelse og korrektion af svig, interessekonflikter og korruption, skal varetage. Strategierne skal omfatte en vurdering af de vigtigste risici, faktorer og fremgangsmåder i forbindelse med svig, interessekonflikter og korruption. Den ungarske regering forpligter sig også til at vedtage en ny national strategi og handlingsplan for bekæmpelse af korruption senest den 30. juni 2023 med særlig vægt på at styrke de institutionelle og normative rammer for bekæmpelse af korruption på højt niveau ved at øge gennemsigtigheden i de offentlige myndigheders arbejde, herunder på højt politisk plan. Taskforcen for bekæmpelse af korruption vil blive inddraget i udarbejdelsen af strategien og handlingsplanen samt i overvågningen af gennemførelsen heraf. Ifølge tilsagnene i septemberbrevet skal handlingsplanen omfatte specifikke foranstaltninger med henblik på senest den 1. oktober 2023 at indføre en ordning med sanktioner, der er effektive, står i et rimeligt forhold til overtrædelsen og har afskrækkende virkning, herunder administrative og strafferetlige sanktioner i tilfælde af alvorlige overtrædelser i forbindelse med forpligtelser i henhold til ordningen for formueangivelser. Ungarn forpligter sig også til senest den 30. juni 2023 fuldt ud at gennemføre alle foranstaltninger i den nationale strategi til bekæmpelse af korruption for perioden 2020-2022. I septemberbrevet giver Ungarn også yderligere tilsagn om det personlige og materielle anvendelsesområde for formueangivelser. I den forbindelse forpligter Ungarn sig til at forelægge nationalforsamlingen et lovforslag (med virkning fra den 1. november 2022), som udvider det personlige anvendelsesområde for ordningen for formueangivelser til i) personer, der varetager højtstående politiske funktioner i henhold til artikel 183 og 184 i lov CXXV af 2018 om offentlig forvaltning, og deres slægtninge, der bor i samme husstand som den pågældende, og ii) medlemmer af nationalforsamlingen og deres slægtninge, der bor i samme husstand som den pågældende. Med hensyn til det materielle anvendelsesområde forpligter Ungarn sig til at udvide det til at omfatte ikke blot indtægter, men også formue. Ifølge septemberbrevet forpligter Ungarn sig desuden til (senest den 31. marts 2023) at oprette et system til elektronisk indgivelse af formueangivelser, der gemmes i en database, som der kan søges i gratis, og uden at det er nødvendigt at registrere sig. Endvidere forpligter Ungarn sig i septemberbrevet til at rådføre sig indgående med Kommissionen under udarbejdelsen af alle udkast til lovgivning vedrørende ovennævnte punkter. Endelig vil integritetsmyndigheden få til opgave at gennemgå lovrammerne og vurdere, hvordan ordningen for formueangivelser, herunder dens anvendelsesområde og verifikationsprocesser, fungerer, og forelægge en rapport herom senest den 31. december 2023. De vigtigste trin i denne afhjælpende foranstaltning, jf. bilaget, er vedtagelsen af effektive strategier til bekæmpelse af henholdsvis svig og korruption senest den 30. september 2022 samt nationalforsamlingens vedtagelse af reglerne for udvidelsen af det personlige og materielle anvendelsesområde for formueangivelser som beskrevet i den afhjælpende foranstaltning og i septemberbrevet, med ikrafttræden den 1. november 2022. (91)Kommissionen finder, at denne afhjælpende foranstaltning, suppleret af de øvrige tilsagn i septemberbrevet, indeholder mange positive elementer såsom vedtagelse af strategier til bekæmpelse af svig og korruption, der også omfatter alle organer, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, samt forelæggelse af status for gennemførelsen af den eksisterende strategi for bekæmpelse af korruption for 2020-2022, udvidelse af det personlige og materielle anvendelsesområde for formueangivelser og indførelse af sanktionsrelaterede tiltag for at øge gennemsigtigheden med hensyn til formueangivelser. I den forbindelse bør den ovennævnte database være offentligt tilgængelig. Desuden bør integritetsmyndigheden have beføjelse til i alle tilfælde, også på eget initiativ, at iværksætte en formueverificeringsproces. Samlet set finder Kommissionen, at denne afhjælpende foranstaltning, hvis den udmøntes korrekt i detaljerede bestemmelser og gennemføres i overensstemmelse hermed, i princippet vil kunne afhjælpe de problemer, der er påpeget med hensyn til ineffektiv efterforskning og retsforfølgning eller sanktionering af lovovertrædelser i forbindelse med beskyttelsen af Unionens finansielle interesser, samt de problemer, der vedrører systemiske svagheder i systemet for offentlige udbud. iv. Kapitalforvaltningsfonde af offentlig interesse (eller truster af offentlig interesse) (92)Med denne afhjælpende foranstaltning forpligter den ungarske regering sig til senest den 30. september 2022 a) at vedtage en ændringsretsakt, der sikrer en generel anvendelse af reglerne for offentlige udbud på kapitalforvaltningsfonde af offentlig interesse og juridiske personer, der er etableret eller helt eller delvis ejet af disse fonde, og b) at vedtage en ændringsretsakt, der sikrer fuld overholdelse af finansforordningens artikel 61 samt tilpasning af instrukser og praksis til Kommissionens vejledende meddelelse om undgåelse og håndtering af interessekonflikter i henhold til finansforordningen, og som forbedrer og præciserer de generelle regler om interessekonflikter i forbindelse med kapitalforvaltningsfonde af offentlig interesse. Det vigtigste trin i gennemførelsen af denne afhjælpende foranstaltning, jf. bilaget, er vedtagelsen af de to ovennævnte ændringsretsakter senest den 30. september 2022. (93)Kommissionen finder, at denne afhjælpende foranstaltning, hvis den udmøntes korrekt i detaljerede bestemmelser og gennemføres i overensstemmelse hermed, i princippet vil kunne afhjælpe de problemer, der er påpeget, da den vil muliggøre en generel anvendelse uden betingelser af reglerne for offentlige udbud på truster af offentlig interesse og de enheder, som sådanne truster ejer helt eller delvis eller forvalter (dvs. at de alle vil blive betragtet som ordregivende myndigheder i forbindelse med reglerne om offentlige udbud), og da der med den afhjælpende foranstaltning vil blive fastsat klare regler om interessekonflikter for sådanne enheder og deres bestyrelsesmedlemmer. v. Domstolsprøvelse af anklagemyndighedens afgørelser (94)Den ungarske regering forpligter sig til at ændre strafferetsplejeloven med det formål at indføre en procedure vedrørende særlige strafbare handlinger i forbindelse med udøvelse af offentlig myndighed eller forvaltning af offentlig ejendom. Proceduren omfatter domstolsprøvelse af anklagemyndighedens eller efterforskningsmyndighedens afgørelser om at afvise en anmeldelse af en forbrydelse eller indstille straffesagen (dvs. afslutte en strafferetlig efterforskning uden at rejse tiltale). På grundlag af domstolsprøvelsen vil undersøgelsesdommeren have beføjelse til at træffe bestemmelse om indledning eller videreførelse af en straffesag. Proceduren kan udløses af en hvilken som helst person; fysiske og juridiske personer, bortset fra offentlige myndigheder, kan ansøge om prøvelse efter denne procedure. Proceduren kan også i sidste ende føre til, at der kan rejses tiltale ved en domstol. (95)Kommissionen bemærker, at Ungarn i den afhjælpende foranstaltning (og i de yderligere tilsagn i septemberbrevet) har medtaget en række elementer i forbindelse med den nye procedure for domstolsprøvelse af anklageres afgørelser, bl.a. at proceduren kan sættes i gang af juridiske personer (ikke kun fysiske personer), og at en person, der anmelder en forbrydelse, sikres en proceduremæssig fortrinsstilling. Endvidere henvises der til, at en specialret (nemlig den centrale distriktsdomstol i Buda) vil få enekompetence til at behandle sagerne efter den nye procedure, og til, at alle domstole og undersøgelsesdommere, der er involveret i den nye procedure, skal overholde artikel 19 i TEU og anden relevant EU-ret, og der angives en rimelig tidsramme for proceduren generelt, der skal sikre, at den fungerer effektivt. Ungarn forpligter sig også til at rådføre sig indgående med Kommissionen om det udkast til retsakt, der vil blive foreslået vedtaget i overensstemmelse med den afhjælpende foranstaltning, og som vil indeholde yderligere vigtige detaljer, der er relevante for vurderingen. I denne forbindelse vil lovforslaget også fastsætte, at den ret, der behandler sagen, ikke må træffe afgørelse om de konkrete forhold, der er rejst tiltale for, uden at have taget hensyn til beviser. Ungarn forpligter sig til at foretage en vurdering af, hvordan proceduren fungerer, senest den 31. december 2023 og om nødvendigt vedtage en ændring af den lovgivningsmæssige ramme (efter høring af Europa-Kommissionen) senest den 30. juni 2024. De vigtigste trin i gennemførelsen og de nærmere enkeltheder om denne afhjælpende foranstaltning, jf. bilaget, er færdiggørelsen og vedtagelsen af udkastet til gennemførelsesbestemmelser (som er nødvendige for anvendelsen af proceduren for domstolsprøvelse) senest den 31. oktober 2022, forfatningsdomstolens indledning af en forudgående gennemgang af loven og ikrafttrædelsen af den nye lov om ændring af strafferetsplejeloven senest den 15. november 2022. (96)Efter Kommissionens opfattelse indeholder Ungarns forslag til afhjælpende foranstaltning en række elementer, der har til formål at sikre procedurens effektivitet. Endelig forpligter Ungarn sig til at tage proceduren op til fornyet overvejelse inden for en rimelig frist. Dette vil dog skulle bekræftes, når detaljerne i det pågældende udkast til lovgivning bliver forelagt for og gennemgået af Kommissionen. Hvis denne afhjælpende foranstaltning udmøntes korrekt i detaljerede bestemmelser og gennemføres i overensstemmelse hermed, vil den i princippet kunne afhjælpe de problemer, der er påpeget med hensyn til ineffektiv efterforskning og retsforfølgning eller sanktionering af lovovertrædelser i forbindelse med beskyttelsen af Unionens finansielle interesser, såvel som de problemer, der vedrører systemiske svagheder i systemet for offentlige udbud. vi. Styrkelse af revisions- og kontrolmekanismerne i forbindelse med gennemførelsen af EU-midler (97)Med denne afhjælpende foranstaltning forpligter den ungarske regering sig til senest den 31. august 2022 at nedsætte en arbejdsgruppe, der skal udarbejde bestemmelser, som skal indgå i de relevante regeringsdekreter om gennemførelsen af EU-støtte (f.eks. fra genopretnings- og resiliensfaciliteten, fonde under delt forvaltning osv.). Formålet er at styrke reglerne og procedurerne for mere effektivt at forebygge, opdage og korrigere interessekonflikter som defineret i finansforordningens artikel 61 og øge den proceduremæssige kapacitet hos forvaltningsmyndighederne, de formidlende organer og den nationale myndighed for gennemførelsen af den ungarske genopretnings- og resiliensplan til at anvende styrket risikostyring og forebyggelse, opdagelse og korrektion af svig, korruption og dobbeltfinansiering og til uden betingelser at opretholde og håndhæve disse bestemmelser på ubestemt tid. Bestemmelserne skal også sikre, at der etableres en effektiv mekanisme til kontrol af gyldigheden af erklæringer om interessekonflikter. Arbejdsgruppen skal rådføre sig indgående med Kommissionens tjenestegrene med ansvar for Unionens finansielle støtte for at indhente feedback og tage hensyn hertil i de relevante regeringsdekreter. Desuden forpligter Ungarn sig i septemberbrevet til at stille de nødvendige finansielle og menneskelige ressourcer — der skal præciseres yderligere af den arbejdsgruppe, der nedsættes ved denne afhjælpende foranstaltning — til rådighed for EUTAF for at sikre en forsvarlig anvendelse af EU-støtten, sikre EUTAF's uafhængighed og sætte det i stand til at udføre sine nuværende opgaver og de yderligere opgaver, som det forventes at blive pålagt ved en række af de afhjælpende foranstaltninger, som Ungarn forelagde den 22. august 2022. De vigtigste trin i gennemførelsen af denne afhjælpende foranstaltning, jf. bilaget, er nedsættelsen af arbejdsgruppen senest den 31. august 2022, oprettelsen af direktoratet for intern revision og integritet ("DIAI") i premierministerens kontor senest den 30. september 2022 og vedtagelsen af relevante ændringer af de relevante regeringsdekreter (413/2021 og 256/2021) senest den 30. september 2022. Ungarn har nedsat arbejdsgruppen i overensstemmelse med tilsagnet i den afhjælpende foranstaltning, og i den anden uge af september har den allerede holdt fire møder den 8., 9., 13. og 16. september. (98)Hvis denne afhjælpende foranstaltning udmøntes korrekt i detaljerede bestemmelser og gennemføres i overensstemmelse hermed, vil den i princippet (sammen med andre afhjælpende foranstaltninger) kunne afhjælpe de betænkeligheder, der er påpeget med hensyn til systemiske svagheder i systemet for offentlige udbud samt med hensyn til effektiv forebyggelse, opdagelse og korrektion af mulige interessekonflikter, eftersom den har til formål at vedtage bestemmelser, der skal styrke reglerne og procedurerne for mere effektivt at forebygge, opdage og korrigere interessekonflikter i forbindelse med anvendelsen af EU-midler, herunder en effektiv mekanisme til kontrol af gyldigheden af erklæringer om interessekonflikter. vii. Mindskelse af andelen af udbudsprocedurer med kun én tilbudsgiver, der involverer EU-midler (99)Med denne afhjælpende foranstaltning forpligter den ungarske regering sig til a) senest den 31. december 2022 at nedbringe andelen af offentlige udbudsprocedurer, der finansieres med EU-midler og afsluttes i 2022 med kun én tilbudsgiver, til under 15 %, målt efter metoden ifølge resultattavlen for det indre marked, b) uden betingelser at opfylde ovennævnte mål og fastholde det på ubestemt tid, og c) hvis andelen af udbudsprocedurer med kun én tilbudsgiver overstiger 15 % i et givet kalenderår, at træffe yderligere foranstaltninger inden for fire måneder for at fremme reduktionen af andelen af udbudsprocedurer med kun én tilbudsgiver og bringe den ned under tærsklen på 15 % samt underrette integritetsmyndigheden og Kommissionen herom. Det vigtigste trin i gennemførelsen af denne foranstaltning, jf. bilaget, er den første revision af overholdelsen af metoden ifølge resultattavlen for det indre marked og af hver enkelt dataindberetning til Kommissionen og offentligheden i denne henseende fra det ungarske generaldirektorat for revision af anvendelsen af EU-midler ("EUTAF"), herunder med henblik på referenceværdierne, senest den 30. september 2022. (100)Kommissionen ser også med tilfredshed på denne afhjælpende foranstaltning, da den klart har til formål at øge gennemsigtigheden og konkurrencen i forbindelse med offentlige udbud. Hvis den gennemføres korrekt, kan den anses for i princippet at kunne afhjælpe de betænkeligheder, som Kommissionen har påpeget på dette område.

viii. Mindskelse af andelen af udbudsprocedurer med kun én tilbudsgiver, der involverer nationale midler (101)Ligesom med den afhjælpende foranstaltning, der er beskrevet ovenfor, forpligter den ungarske regering sig til a) senest den 31. december 2024 gradvist (i tre trin) at nedbringe andelen af offentlige udbudsprocedurer, der finansieres med midler fra det nationale budget og afsluttes i et givet kalenderår med kun én tilbudsgiver, til under 15 %, målt efter metoden ifølge resultattavlen for det indre marked, b) uden betingelser at opfylde ovennævnte mål for de følgende år og fastholde det på ubestemt tid, og c) hvis andelen af udbudsprocedurer med kun én tilbudsgiver overstiger 15 % i et givet kalenderår, at foreslå yderligere foranstaltninger inden for fire måneder for at fremme reduktionen af andelen af udbudsprocedurer med kun én tilbudsgiver og bringe den ned under tærsklen på 15 % samt underrette integritetsmyndigheden og Kommissionen herom. (102)Som det er tilfældet med den tidligere beskrevne foranstaltning, glæder Kommissionen sig over denne afhjælpende foranstaltning, da den klart har til formål at øge gennemsigtigheden og konkurrencen i forbindelse med offentlige udbud, forudsat at den gennemføres korrekt. ix. Værktøj til rapportering om udbudsprocedurer med kun én tilbudsgiver (103)Ud over de afhjælpende foranstaltninger med henblik på at reducere andelen af udbudsprocedurer, der afsluttes med kun én tilbudsgiver, som beskrevet ovenfor, forpligter den ungarske regering sig til senest den 30. september 2022 at udvikle et nyt overvågnings- og rapporteringsværktøj til særskilt måling af andelen af udbudsprocedurer, der finansieres med nationale midler og/eller med EU-støtte og afsluttes med kun én tilbudsgiver, og at benytte dette værktøj på ubestemt tid. Ministeriet med ansvar for offentlige udbud vil udarbejde en skriftlig rapport baseret på de oplysninger, der er indsamlet ved hjælp af rapporteringsværktøjet, og offentliggøre den senest den 15. februar hvert år på webstedet for det elektroniske system vedrørende offentlige udbud (EPS, som er gratis tilgængeligt for offentligheden uden registrering). De vigtigste trin i denne afhjælpende foranstaltning, jf. bilaget, er udviklingen af et nyt overvågnings- og rapporteringsværktøj baseret på datakilder fra EPS-systemet senest den 30. september 2022 og en revision gennemført senest samme dato af EUTAF, der bekræfter, at rapporteringsværktøjet er fuldt funktionsdygtigt og operationelt, og at dets funktioner er i overensstemmelse med metoden ifølge resultattavlen for det indre marked. (104)Kommissionen hilser denne afhjælpende foranstaltning velkommen og vurderer elementerne i den positivt. Hvis den udvikles og gennemføres korrekt, vil den i princippet gøre de afhjælpende foranstaltninger til mindskelse af andelen af udbudsprocedurer med kun én tilbudsgiver mere effektive og gennemsigtige. x. Elektronisk system vedrørende offentlige udbud (EPS-systemet) (105)Den ungarske regering forpligter sig til a) at oprette en database, der offentliggøres på EPS-webstedet, ajourføres regelmæssigt (som minimum hvert kvartal) og er gratis tilgængelig for offentligheden, og som indeholder oplysninger om alle bekendtgørelser om indgåede kontrakter i forbindelse med offentlige udbudsprocedurer i en struktureret form (herunder virksomhedernes identifikationsnumre og navnene på hvert enkelt medlem af konsortier og underleverandører), der egner sig til elektronisk behandling (navnlig med henblik på struktureret forskning og masseeksport af data vedrørende udbudsprocedurer), b) at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at udvikle EPS-systemet og sikre, at nyudviklede funktioner er fuldt operationelle senest den 30. september 2022, og c) uden betingelser at opretholde EPS-systemet og dets funktioner på ubestemt tid. Det vigtigste trin i denne afhjælpende foranstaltning, jf. bilaget, er, at de nyudviklede funktioner i EPS skal være fuldt operationelle senest den 30. september 2022. (106)Hvis denne afhjælpende foranstaltning udvikles og gennemføres korrekt, kan den efter Kommissionens vurdering forventes at øge gennemsigtigheden i procedurerne for offentlige udbud og kan derfor i princippet anses for at kunne afhjælpe de betænkeligheder, som Kommissionen har givet udtryk for med hensyn til systemiske svagheder i systemet for offentlige udbud. xi. Ramme for præstationsmåling (107)Med denne afhjælpende foranstaltning forpligter den ungarske regering sig til senest den 30. september 2022 at udvikle en ramme for p