KOMMI SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0MC94) 141 endelig udg. 
Bruxelles, den 22.04.1994 
PROGRAM FOR 
PROJEKTBESØG 
ÅRSBERETNING 
DET AKADEMISKE ÅR 1992/93 
Tempus (^PHARE 
Program for samarbejde indenfor de videregående 
uddannelser mellem Central- og Østeuropa 
og Det Europæiske Fælleskab 
(forelagt af Kommissionen) 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
Side 
RESUME 7 
I. PROGRAMMET FOR PROJEKTBESØGENE 9 
1. INDLEDNING 9 
1.1. Formål og målsætninger 9 
1.2. Udvælgelse af projekter 9 
1.3. Tilrettelæggelsen af besøgene 10 
2. EVALUERINGSBESØG HOS PROJEKTERNE 10 
2.1. Ekspertgruppen 10 
2.2. Evalueringsbesøgenes forløb 10 
2.3. De forskellige aspekter af evalueringen 11 
2.4. Indberetningsprocedure 11 
3. FINANSIEL REVISION 11 
3.1. Gennemførelsen af revisionen 12 
3.2. Indberetningsprocedure 12 
4. BESØGENE 12 
4.1. Direkte konsekvenser af projektbesøgene 13 
II. HELHEDSVURDERING 14 
1. RESULTATER AF EVALUERINGSBESØGENE 14 
1.1. Kvaliteten af projekterne 14 
1.2. Fordeling efter fagområder 15 
1.3. Fordeling efter aktivitetstype 15 
1.4. Fordeling efter aktivitetsår 17 
1.5. Evaluering gennem projektbesøg og den interne evaluering i TEMPUS-
administrationen 17 
2. RESULTATERNE AF DEN FINANSIELLE REVISION 18 
2.1. Kvaliteten af projektet 18 
2.2. De konstaterede problemer 19 
2.3. Sammenhæng mellem den akademiske og den finansielle evaluering 20 
3. KONSEKVENSER AF PROJEKTBESØGENE 21 
mlul 
III. AKTIVITETSOMRÅDER FOR TEMPUS 22 
1. UDVIKLING AF LÆSEPLANER 22 
1.1. Bemærkelsesværdige resultater 22 
1.2. Opnåede delresultater 23 
1.3. Konstaterede problemer „24 
2. MOBILITET FOR UNDERVISERE OG UNIVERSITETSPERSONALE 24 
2.1. Opnåede erfaringer 25 
2.2. Særtræk ved undervisermobilitet 26 
3. STUDENTERMOBILITET 26 
3.1. Antal studerende pr. projekt 27 
3.2. Mobilitetsretningen 27 
3.3. Studieniveau 27 
3.4. Udvælgelseskriterier for studerende .....27 
3.5. Materielle betingelser for ophold og sproglig forberedelse 27 
3.6. Anerkendelse af studieperioder 28 
3.7. Hvilke resultater er opnået? 28 
4. MODERNISERING AF UDSTYR 29 
4.1. Typer af udstyr 29 
4.2. Betingelser for udnyttelse 29 
5. SAMARBEJDE MELLEM UNIVERSITET OG ERHVERVSLIV 30 
5.1. Bidrag fra erhvervsliv 30 
5.2. De forskellige former for samarbejde 31 
6. TILRETTELÆGGELSE OG FORVALTNING AF PROJEKTERNE 32 
6.1. Faktorerne for succes 32 
6.2. Praksis i netværk 32 
IV. VIRKNING 34 
1. DEN RUMLIGE DIMENSION AFSLØRER BETYDELIGE FORSKELLE 34 
2. DEN TIDSMÆSSIGE DIMENSION HAR MINDRE BETYDNING 35 
3. FAKTORER, DER ER BESTEMMENDE FOR VIRKNINGEN 35 
4. UNIVERSITETERNE SOM LØFTESTANG FOR FORANDRINGER 36 
5. VEDLIGEHOLDELSE AF NETVÆRKENE 37 
V. KONKLUSIONER 39 
Bilag: Liste over Besøgte Fælleseuropæiske Projekter 
6-
RESUME 
1. Formålet med programmet for projektbesøg er at udføre en kvalitativ revision af TEMPUS-
programmet og i særdeleshed af de fælleseuropæiske projekter både ud fra et akademisk og finansielt 
udgangspunkt. 39 projekter i deres 2. og 3. aktivitetsår er blevet gennemgået, hvilket udgør 10% af 
alle projekter og er et repræsentativt udsnit af emneområderne og de involverede lande. 
Kommissionen, som har formandskabet for kontrolbesøgene har sikret sig samarbejdet med 
akademiske eksperter fra medlemslandene og de støtteberettigede lande og er ydermere assisteret af 
repræsentanter fra EF's TEMPUS-Kontor og fra de nationale TEMPUS-Kontorer. 
2. Ud af de 39 besøgte brojekter, blev de 5 klassificeret som værende gode og udmærkede, 18 var gode, 6 
rangerede mellem middel og gode, 7 var middel, 1 lå mellem ringe og middel og 2 var ringe. Dette 
samlede resultat er positivt eftersom næsten 60% af projekterne blev anset for at være af god eller 
meget god kvalitet, hvorimod kun en lille minoritet (5%) var decideret skuffende. 
3. Hovedaktiviteterne i projekterne var fagudvikling (21%), mobilitet for undervisere og 
universitetspersonale (20%) og studentermobilitet (18%). Ved nærmere eftersyn, er det en planlægning 
som kombinerer disse tre aktiviteter, især de to førstnævnte, som sikrer successen i et projekt. 
4. Resultaterne af bedømmelserne af projektbesøgene synes i høj grad at være i overenssstemmelse med 
den interne bedømmelse i TEMPUS-administrationen, som foretages på baggrund af projekternes 
"endelige rapporter" hvert år. De to fremgangsmåder supplerer hinanden. De endelige rapporter, som 
projektdeltagerne skal indsende, tenderer mod en mere kvalitativ indfaldsvinkel. 
5. En finansiel revision blev gennemført sideløbende med den akademiske ekspertise. Det skal bemærkes, 
at den akademiske og finansielle evaluering af et givet projekt viser en vis grad af sammenhæng. 
Resultaterne af bedømmelserne er tæt på hinanden i 79% af projekterne. 65% af projekterne blev 
klassificeret udmærkede eller gode for den finansielle styring. For mindretallet, hvor der var tvivl eller 
hvor der var alvorlige forsømmelser, blev der foretaget korrigerende foranstaltninger, hvilket især vil 
sige krav om tilbagebetaling (3% af det bevilgede beløb til de besøgte projekter). 
6. Udviklingen af undervisningsprogrammer, som ofte er en kompleks proces, er et af de vigtige mål for 
TEMPUS. Der er allerede opnået bemærkelsesværdige resultater. Komplette læseplaner for nye 
uddannelser er allerede introduceret i flere lande inden for fagområder som miljø, videnskab og 
ingeniørvæsen, virksomhedsledelse og fremmedsprog. Ikke desto mindre består der stadig nogen 
vanskeligheder, enten på grund af eksterne faktorer (af politisk eller juridisk art eller knyttet til den 
økonomiske situation), eller interne faktorer (mangel på klart definerede mål). 
Betydningen af produktionen af undervisningsmateriale skal fremhæves. Det er et direkte resultat af 
undervisermobiliteten fra de støtteberettigede lande til Fællesskabet. Der opnås optimale resultater, når 
nye lærebøger på et givet lands sprog tilpasses de lokale forhold. 
7. Underviser- og studentermobilitet har det fællestræk, at de er yderst udviklet inden for projektets 
rammer og bliver yderst påskønnet af modtagerne. I begge tilfælde er man for alvor opmærksom på at 
udvælge kandidaterne på baggrund af kompetence inden for et udvalgt område og sproglige evner. 
7-
8. TEMPUS har på bemærkelsesværdig vis bidraget til forsyningen af udstyr til de støtteberettigede 
lande. Typen af udstyr varierer fra store specialinstrumenter over computere til bøger og kassettebånd 
og bidrager til at løfte standarden af det modtagende universitet op på et internationalt niveau. 
Eksperterne mener, at den nødvendige tekniske udvikling skal være ledsaget af en dybtgående 
fornyelse af undervisningsmetoder og -strukturer. 
9. Muligheden for at bedømme samarbejdet mellem universiteterne og erhvervslivet er stadig begrænset. 
Erhvervslivet er ikke repræsenteret i de første uddannelsesprogrammer. Kurser og praktisk arbejde i 
virksomheder er dog afgjort en succes, og nogle universiteter i de støtteberettigede lande udvikler 
kurser, som er rettet mod ansatte i virksomheder. 
10. En involvering af alle partnere (og i særdeleshed en aktiv rolle for de støtteberettigede lande) og en høj 
grad af personlig engagement (fra koordinatorens side) er nødvendige forudsætninger for en ordentlig 
ledelse og effektiv tilrettelæggelse af projekterne. Demokratiske beslutninger og gennemsigtighed er 
også påkrævet. 
11. TEMPUS startede i 1990/91 med at give prioritet til direkte kontakter mellem institutioner og ved at 
favorisere aktiviteter på dette grundlag. Den umiddelbare og forudsete virkning af projekterne er for 
nærværende stærkere på institut- eller fakultetsniveau end på universitetsniveau eller for videregående 
uddannelse som sådan i de støtteberettigede lande. 
12. Forventningerne, som opstod på baggrund af projektbesøgene og de allerede opnåede resultater, fører 
til den konklusion, at programmet for projektbesøg må fortsætte. I det akademiske år 1993/94 vil nogle 
af de 50 planlagte besøg være rettet mod videregående uddannelsesinstitutioner som sådan. I disse 
tilfælde vil man undersøge på hvilken måde, der er synergi mellem TEMPUS projekterne på samme 
universitet. 
-8-
I. PROGRAMMET FOR PROJEKTBESØGENE 
1. INDLEDNING 
Dette dokument er den første årsberetning, som offentliggøres af Kommissionen for Det europæiske 
Fællesskab vedrørende gennemførelsen af programmet for projektbesøgene for det akademiske år 1992/93. 
Kommissionen planlægger at offentliggøre en tilsvarende årsberetning hvert år. 
På mødet i TEMPUS-Udvalget, som fandt sted den 29. juni 1992 i Heraklion, fremlagde Kommissionen sit 
forslag til en styrkelse af aktionsmulighederne inden for en konsekvent og stringent opfølgningsprocedure 
for de fælleseuropæiske projekter gennem udarbejdelsen af et program for projektbesøg hos de enkelte 
projekter. I den sammenhæng har Kommissionen taget udgangspunkt i den eksterne evaluering af 
TEMPUS-programmet, som Coopers & Lybrand har udført, samt de anbefalinger, som fremsættes heri. 
1.1. Formål og målsætninger 
Formålet med programmet for projektbesøgene er at gennemføre en kvalitetsrevision af 
TEMPUS-programmet i almindelighed og af de fælleseuropæiske projekter i særdeleshed. Projektbesøgene 
har til hovedformål at foretage en detaljeret evaluering af de fælleseuropæiske projekter i sammenligning 
med deres erklærede målsætninger samt at bedømme kvaliteten af den finansielle revision, de er underlagt. 
Følgende specifikke målsætninger er fastsat for programmet for projektbesøgene: 
• Evaluere virkningen og gennemførelsen af de fælleseuropæiske projekter anskuet som fordelene for de 
støtteberettigede lande, partnerinstitutionerne og i mindre omfang Medlemsstaterne og 
deltagerinstitutionerne herfra, idet der tages hensyn til TEMPUS-programmets formål vedrørende 
omstruktureringen af uddannelsessystemerne i de støtteberettigede lande. 
• Evaluere de organisatoriske og finansielle aspekter af de fælleseuropæiske projekter defineret som deres 
evne til at opfylde de erklærede målsætninger. 
• Fremhæve styrker såvel som svagheder og begrænsninger for de fælleseuropæiske projekter og analysere 
behovene for ændring af funktionsmåden, forvaltningen, indholdet og andre akademiske aspekter af 
projekterne. 
• Formulere råd og anbefalinger til eventuelle ændringer og forbedringer med hensyn til gennemførelsen 
af TEMPUS-programmet i almindelighed og af de fælleseuropæiske projekter i særdeleshed. 
1.2. Udvælgelse af projekter 
Kommissionens hensigt var at besøge omkring 10% af de fælleseuropæiske projekter, der befandt sig i deres 
2. eller 3. aktivitetsår. Projekter med start i det akademiske år 1992/93 blev ikke besøgt. 
9-
Stikprøven bestod af tilfældigt udvalgte projekter, idet man overholdt forholdet mellem nationale1 og 
regionale projekter, fordelingen på støtteberettigede lande, på fagområder, Medlemsstaternes 
deltagelsesprocent som partnere og kontrahenter, og idet projekter med en kontrahent fra en af de 
støtteberettigede lande i videst mulig omfang blev inddraget. 
13, Tilrettelæggelsen af besøgene 
Alle de udvalgte projekter blev besøgt to gange. Først blev et første evalueringsbesøg arrangeret hos en 
partnerinstitution i et af de støtteberettigede lande, så vidt muligt på et tidspunkt hvor alle partnerne var 
tilstede. Det andet besøg fandt sted hos kontrahentinstitutionen nogle uger efter det første besøg og 
omfattede en finansiel revision. Med henblik på at lette behandlingen af evalueringsrapporterne blev alle 
besøgene så vidt muligt gennemført efter samme mønster. 
2. EVALUERINGSBESØG HOS PROJEKTERNE 
2.1. Ekspertgruppen 
For at sikre et konsekvent og stringent tilsyn med de fælleseuropæiske projekter har Kommissionen fået 
bistand af omkring tres akademiske eksperter fra de støtteberettigede lande og fra Fællesskabet. Eksperterne 
fra Øst blev foreslået af de pågældende nationale TEMPUS-kontorer, mens eksperterne fra Fællesskabet 
kommer fra forskellige universiteter i EF's Medlemsstater. De akademiske repræsentanter i TEMPUS-
Udvalget deltog også i ekspertgruppen. 
Ved alle evalueringsbesøg blev to akademiske eksperter indbudt (en fra det støtteberettigede land og en fra 
Fællesskabet), hvis specialer skulle være nært forbundet med den disciplin og det aktivitetsområde, som 
projektet beskæftigede sig med, men som ikke måtte have nogen direkte forbindelse til projektet. 
Ekspertgruppen blev bistået af repræsentanter for EF's TEMPUS-Kontor og det pågældende nationale 
TEMPUS-kontor, og evalueringsbesøget blev ledet af en repræsentant for Task Force for Menneskelige 
Ressourcer, Uddannelse og Ungdomsanliggender fra Kommissionen i Det Europæiske Fællesskab. 
2.2. Evalueringsbesøgenes forløb 
Tidsplanen for evalueringsbesøgene blev udarbejdet i henhold til projektpartnernes planlagte aktiviteter i de 
støtteberettigede lande, og datoen for besøget blev fastsat i samarbejde med JEP-koordinatoren. 
Eksperterne modtog forberedende dokumentationsmateriale to uger før besøget: "Projektbeskrivelse", 
"Vejledning for evalueringsbesøg hos projekterne", indberetningsprocedurer og praktiske oplysninger om 
opholdet. 
De forskellige medlemmer af evalueringsgruppen blev bedt om at ankomme til det støtteberettigede land 
dagen før besøget for at deltage i et forberedelsesmøde, hvor projektkoordinatoren også blev indbudt til at 
deltage i en del af mødet. Eksperterne skulle sikre sig, at formålet med evalueringen stod klart for alle 
deltagerne og blive enige med koordinatoren om tidsplan og dagsorden for besøget, samt hvordan 
evalueringen skulle gennemføres i praksis. Projektbesøget skulle gennemføres i en åben og rolig atmosfære, 
idet besøget havde et helt bestemt formål og krævede et godt samarbejde mellem de involverede parter. 
Ved udvælgelsen af stikprøven blev projekter, der involverede tjekkiske og/eller slovakiske partnere, betragtet som nationale 
tjekkoslovakiske projekter. 
10-
Under evalueringsbesøget blev der afholdt flere arbejdsmøder, hvor eksperterne drøftede projektets stærke 
sider med de tilstedeværende partnere tillige med projektets svagheder og begrænsninger. Undersøgerne 
mødtes og talte med studerende og undervisere, som havde deltaget i mobilitetsdelen, og endelig besøgte 
holdet laboratorierne og andre lokaler for at se det udstyr, der var indkøbt for TEMPUS-midler, i brug og 
kontrollere, at det var i overensstemmelse med angivelserne. 
Ved slutningen af de enkelte besøg mødtes alle eksperterne for at drøfte resultaterne af evauleringen, og de 
første konklusioner og kommentarer blev videregivet mundtligt til partnerne på en uformel måde. 
2.3. De forskellige aspekter af evalueringen 
Opgaven for holdet af eksperter bestod i at evaluere de overordnede resultater samt de fremskridt, der var 
gjort inden for det fælleseuropæiske projekt i henhold til de erklærede målsætninger samt konkrete 
resultater af de mulige aktiviteter. Navnlig udviklingen af nye læseplaner, studenter- og lærermobilitet, 
intensive, kortvarige programmer, modernisering af installationer, udvikling af samarbejdet mellem 
universiteter og erhvervsliv, videreuddannelses- og omskolingsprogrammer, regionale aktiviteter og andre 
samarbejdsaktiviteter på uddannelsesområdet. 
Med henvisning til gennemførelsen af programmerne skulle eksperterne vurdere tilrettelæggelsen af 
projektet, dvs. om der var en effektiv udnyttelse af de menneskelige og andre ressourcer, og om projektet 
holdt sig inden for den fastsatte tidsplan. Projekternes virkninger blev vurderet på institut-, fakultets- og 
universitetsplan, og eksperterne blev opfordret til, hvor det var muligt, at udtale sig om projektets 
langsigtede virkninger på udviklingen af de videregående uddannelser samt den mere vidtrækkende 
indflydelse på forandringsprocessen på det økonomiske og sociale område i landene i Central- og 
Østeuropa. 
2.4. Indberetningsprocedure 
På grundlag af rapporterne fra de enkelte eksperter fra såvel Fællesskabet som de støtteberettigede lande er 
der udarbejdet synteserapporter vedrørende afviklingen og resultaterne af de enkelte evalueringsbesøg. 
Endelig har Kommissionen informeret koordinatorerne for de fælleseuropæiske projekter om resultaterne af 
evalueringen og har gjort dem bekendt med undersøgelsesgruppens kommentarer og anbefalinger. 
3. FINANSIEL REVISION 
Formålet med den økonomiske gennemgang er at kontrollere, at de økonomiske midler, der er tildelt de 
fælleseuropæiske projekter, anvendes korrekt i al almindelighed, og at formulere råd og anbefalinger til 
eventuelle ændringer og forbedringer af projekternes forvaltning og tilrettelæggelse. 
Den finansielle revision af de fælleseuropæiske projekter fandt sted i kontrahentinstitutionerne og 
gennemførtes af Kommissionens finanseksperter bistået af finansspecialister fra EF's TEMPUS-Kontor. 
11 -
3.1. Gennemførelsen af revisionen 
Tidsplanen for de finansielle revisioner blev fastsat i samråd med kontrahenten på dagen for besøget og 
under hensyntagen til, at økonomiafdelingerne i kontrahentinstitutionerne var til rådighed. Kontrahenterne 
blev opfordret til at stille budgetter og finansieringsoversigter vedrørende TEMPUS-støtten for 1990/91 og 
1991/92 til rådighed for revisorerne tillige med kontoudtog og tilhørende udgiftsbilag. 
Den finansielle revision består af to dele: i den første fase stiller revisorerne generelle spørgsmål vedrørende 
forvaltningen af TEMPUS-støtten og de anvendte interne procedurer med henblik på at vurdere 
pålideligheden af den interne kontrol, og hvorvidt kontrolbestemmelserne rent faktisk er blevet overholdt. 
Den anden fase består i en konkret gennemgang af udgifterne samt af gyldigheden af posteringerne i 
udgiftsoversigten i årsrapporten. Denne konkrete kontrol kan være mere eller mindre vidtgående afhængig 
af, hvorvidt der under den første del af kontrollen er påvist svagheder i den interne kontrol. Det er således 
klart, at et JEP, der forvaltes af et universitet, som råder over et veludviklet og centraliseret, internt 
kontrolapparat, der overholder de europæiske standarder, kan give anledning til færre undersøgelser end det 
er tilfældet for en privat fond eller et konsulentfirma. 
Generelt blev eksperterne modtaget af kontrahenten, som i de fleste tilfælde blev ledsaget af den ansvarlige 
for projektets regnskab samt eventuelt andre personer med tilknytning til projektet. Med nogle få 
undtagelser var atmosfæren i alle tilfælde venlig. 
Den finansielle revision afsluttes med et kort arbejdsmøde, hvor revisorerne drager deres konklusioner, som 
de mundtligt overbringer til kontrahenten. 
3.2. Indberetningsprocedure 
Efter hver enkelt finansiel revision udarbejdedes en evalueringsrapport, og et spørgeskema om 
forvaltningsprocedurerne blev udfyldt. I tilfælde af problemer blev kontrahenterne informeret om de 
svagheder, der havde kunnet konstateres under den finansielle revision, samt om eventuelle anbefalinger 
vedrørende den fremtidige økonomiske forvaltning af projektet. 
4. BESØGENE 
I perioden oktober 1992 - august 1993 blev såvel evalueringsbesøg som den finansielle revision gennemført 
for 39 fælleseuropæiske projekter. 
Nedenstående tabeller viser fordelingen af besøgene på de lande, hvortil rejserne fandt sted: 
Evalueringsbesøg hos projekterne 
BG 
4(1) CZ 
7(3) H 
11(3) 
NB.: () regionale projekter 
12 
Finansielle revisioner 
B 
2 D 
5 DK 
2 E 
1 F 
9 GR 
2 I 
1 NL 
6 P 
1 UK 
8 CZ 
1 H 
1 Total 
39 
I Polen og Rumænien dækkede evalueringsbesøgene praktisk taget alle geografiske områder, mens de for 
Bulgariens, Ungarns og Den Tjekkiske Republiks vedkommende navnlig fandt sted i hovedstaden. Der blev 
aflagt besøg flere gange hos et universitet i Rumænien og tre universiteter i Ungarn, idet de pågældende 
projekter vedrørte forskellige fakulteter eller institutter. 
I TEMPUS-programmets første operationsår kom kontrahentinstitutionerne fra Fællesskabet, men fra og 
med det akademiske år 1992/93 kan ungarske samt tjekkoslovakiske institutioner ligeledes udfylde rollen 
som kontrahenter. Stikprøven af besøgte projekter omfattede to JEP'er med kontrahenter i de 
støtteberettigede lande. 
4.1. Direkte konsekvenser af projektbesøgene 
Resultaterne af projektbesøgene er blevet indarbejdet i procedurerne for opfølgning og fornyelse for de 
fælleseuropæiske projekter. I påkommende tilfælde har de kompetente afdelinger inden for EF's TEMPUS-
Kontor i egenskab af kontrahent for Kommissionen øjeblikkelig taget foranstaltninger som følge af 
konklusionerne af såvel evalueringsbesøget som den finansielle revision. 
-13-
II. HELHEDSVURDERING 
1. RESULTATER AF EVALUERINGSBESØGENE 
1.1. Kvaliteten af projekterne 
De akademiske eksperter blev bedt om at udtrykke kvaliteten af projektet ved hjælp af følgende 
bedømmelser: 
Udmærket det fælleseuropæiske projekt opfylder til fulde de fastsatte målsætninger og anvender de 
menneskelige og andre ressourcer optimalt i henhold til den fastlagte tidsplan. Projektet har 
indvirkning på omgivelserne og indebærer en europæisk merværdi. Det kan betragtes som et 
"modelprojekt". 
God det fælleseuropæiske projekt opfylder de fastsatte målsætninger, dog med visse forbehold 
navnlig vedrørende anvendelsen af menneskelige og andre ressourcer samt den fastlagte 
tidsplan. Projektet kan have en vis indvirkning og europæisk merværdi. 
Middel det fælleseuropæiske projekt opfylder de fastsatte målsætninger, dog med visse svage punkter 
og/eller begrænsninger, navnlig vedrørende anvendelsen af menneskelige og andre ressourcer 
samt den fastlagte tidsplan. Indvirkningen og den europæiske merværdi er begrænsede. 
Ringe det fælleseuropæiske projekt har vanskeligt ved at opfylde de fastsatte målsætninger. Der 
findes svage punkter og/eller begrænsninger navnlig vedrørende anvendelsen af menneskelige 
og andre ressourcer samt tidsplanen. Indvirkningen og den europæiske merværdi er tvivlsomme. 
Andet anføres. 
Nedenstående diagram viser fordelingen af projekterne i henhold til den overordnede vurdering, som 
eksperterne ved besøget har fremsat. 
Projekternes kvalitet 
18% • Udmærket-God 
• God 
God-Middel 
Middel 
Midel-Ringe 
Ringe 
- 14-
Blandt de 39 besøgte projekter blev 5 kategoriseret udmærket til god, 18 som god, 6 god til middel, 7 som 
middel, 1 middel til ringe og 2 som ringe. 
Det overordnede indtryk er positivt, eftersom mere end 60% af projekterne blev betragtet som værende på et 
godt eller meget godt niveau. Et lille mindretal (5%) befinder sig på et entydigt skuffende niveau. 
Spørgsmålet var så, om der var sammenhæng mellem projekternes kvalitet og bestemte kendetegn for 
projekterne. 
1.2. Fordeling efter fagområder 
Stikprøvens størrelse giver anledning til en vis forsigtighed og tillader ikke nogen ekstrapolering for de 
fagområder, der kun er repræsenteret en eller to gange i stikprøven. For de bedre repræsenterede 
fagområder, viser det sig, at JEP'erne inden for moderne sprog tegner sig for den mest positive vurdering 
efterfulgt af projekter inden for anvendt teknologi, dernæst virksomhedsledelse, medicin og naturvidenskab 
og endelig inden for landbrug. Selvom forskellene ikke er markante, ser det ud til, at JEP'er inden for 
landbrugs- og levnedsmiddelområdet har visse vanskeligheder, der hænger sammen med den generelle 
situation inden for denne sektor, og måske også med de videregående landbrugsuddannelsers komplicerede 
placering i de støtteberettigede landes uddannelsessystemer. 
1.3. Fordeling efter aktivitetstype 
Under evalueringen skulle de projektansvarlige selv kvantificere den forholdsmæssige betydning af en 
række aktiviteter inden for deres JEP: udvikling af nye læseplaner, undervisermobilitet, studentermobilitet, 
intensive kurser, udstyr, åben undervisning og fjernundervisning, samarbejde med erhvervslivet, 
videreuddannelse og andre samarbejdsaktiviteter på uddannelsesområdet. 
Projekternes gennemsniteprofil fordelt på aktivitetstype 
4,04% 
20,74% 5,34% 
4,45% 
3,53% 
15,38% 
20,31% 
8,57% • Udvikling af læseplaner 
I I Undervisermobilitet 
H Studentermobilitet 
H Intensive kurser 
[1 Udstyr 
H Aben undervisning og fjernundervisning 
H Samarbejde med erhvervslivet 
H Videreuddannelse 
• Andet 
17,64% 
Generelt giver projektkoordinatorerne udtryk for, at aktiviteterne fordeles mere eller mindre ligeligt på 
udviklingen af nye læseplaner (21%), undervisernes mobilitet (20%) og studentermobilitet (18%); levering 
af udstyr spiller en ikke ringe rolle (15%). Derimod spiller de øvrige aktiviteter kun en begrænset rolle: 
intensive kurser (8%), samarbejde med erhvervslivet (5%), videreuddannelse (5%) og åben undervisning og 
fjernundervisning (3%). 
-15-
Det var derfor relevant at undersøge, om de projekter, der opprioriterede et bestemt aktivitetsområde, var 
blevet bedømt anderledes end gennemsnittet. Det var også muligt at konstatere, hvorvidt en særlig 
aktitivitetsprofil gjorde sig gældende for henholdsvis de projekter, som blev betragtet som mere vellykkede, 
og de projekter, der blev bedømt som svagere. 
Forskellene er ikke overmåde store, og de følgende konstateringer skal tolkes med største forsigtighed. Det 
viser sig imidlertid, at projekter, hvor udstyret spiller en vigtig rolle, generelt er blevet vurderet positivt. 
Blandt de 5 projekter, der fik maksimumpoint, erklærede de 4 at mere end 20% af deres aktiviteter blev 
brugt på modernisering af udstyret (mens gennemsnittet for hele stikprøven ligger på 15%). Det er klart, at 
indkøb af moderne pædagogisk udstyr (navnlig computere med tilhørende programmel og apparatur til 
undervisningslaboratorierne) generelt har en stor og meget synlig indflydelse på institutternes hverdag. 
I 17 af de 23 projekter, der fik bedømmelsen god eller udmærket, ligger undervisernes mobilitet, 
udviklingen af nye læseplaner og/eller studentermobilitet over gennemsnittet for de pågældende aktiviteter 
sammenholdt med alle projekterne som en helhed. Syv af disse projekter bruger mere end 50% af deres 
samlede aktiviteter på udviklingen af læseplanerne, hvilket understøttes kraftigt af undervisernes mobilitet, 
hvilket i tre tilfælde yderligere understøttes af en studentermobilitet over gennemsnittet. 
Når studentermobiliteten ligger over gennemsnittet for stikprøven (hvilket er tilfældet for 18 projekter), 
ledsages den altid af en undervisermobilitet, som ligeledes ligger over gennemsnittet for de projekters 
vedkommende, hvor bedømmelsen var positiv (6 projekter). Samtidig bruger disse projekter en betydelig del 
af deres aktiviteter på udviklingen af nye læseplaner, bortset fra ét projekt, der udelukkende er rettet mod 
mobilitet. 
Dette fører til den konklusion, at undervisernes mobilitet udgør JEP'ernes nøgleaktivitet, og at kvaliteten af 
denne mobilitet har stor betydning for alle målsætninger om strukturelle ændringer af de videregående 
uddannelser. 
Samtidig gælder det, at blandt de 10 svageste projekter (bedømmelsen "middel" eller "ringe") bruger 7 mere 
tid på undervisernes mobilitet end gennemsnitlig for stikprøven. Fordelene ved undervisernes individuelle 
mobilitet er åbenbare: den viden og de praktiske erfaringer, som en underviser kan bringe med hjem fra et 
udlandsophold, kan vedkommende geninvestere i sin praktiske pædagogik. Men hvis mobiliteten ikke er 
koordineret eller struktureret eller for eksempel knyttet til et præcist defineret projekt for udarbejdelse af nye 
kurser, går tendensen snarere i retning af opfyldelsen af helt personlige målsætninger (forskningstemaer for 
eksempel), hvorved virkningen begrænses. 
En noget svagere tendens viser, at projekter, der beskæftigede sig med åben undervisning og 
fjernundervisning, også opnåede gode bedømmelser: alle projekter, der anvender mere end 10% af deres 
aktiviteter på disse områder, klassificeres som gode eller udmærkede. Den samme konstatering (på nær ét 
projekt) gør sig gældende for videreuddannelse. Inden for de to sidstnævnte områder træder 
fornyelsesaspekter frem, så meget desto mere som fjernundervisning og videreuddannelse indarbejdes på 
traditionelle fagområder som teknologiske uddannelser og medicin eller på fagområder, som endnu er 
dårligt repræsenteret i de støtteberettigede lande (f. eks. virksomhedsledelse og miljø). 
Endelig gælder det, at de projekter, der mener at bruge en stor del af deres tid på samarbejde med 
erhvervslivet, uden undtagelse sjældent befinder sig i den bedste gruppe. Det er sandsynligt, at forklaringen 
på de middelmådige resultater i disse tilfælde skal findes i generelle vanskeligheder med at konkretisere 
forbindelserne mellem universitet og erhvervsliv i den aktuelle økonomiske situation i de støtteberettigede 
lande. 
- 16-
1.4. Fordeling efter aktivitetsår 
Stikprøven bestod af 13 projekter i deres sidste (3.) år og 26 projekter, som befandt sig i deres 
2. aktivitetsår. 
Profilen for de to grupper er forskellig for så vidt angår den akademiske kvalitet. Andelen af 2.-års 
projekter, som bedømmes som gode eller udmærkede, ligger en smule over andelen af 3.-års projekter 
(62% mod 54%). Andelen af projekter, der bedømmes som middel til gode, ligger derimod langt højere for 
3.-års projekter end for 2.-års projekter (46% mod 27%). Endelig befinder alle de projekter, der udviser 
svagheder (11%), sig endnu i deres 2. projektår. Det skal imidlertid bemærkes, at selv om evalueringerne 
blev gennemført efter samme princip og på grundlag af samme skala, var der forskel på de faktiske 
situationer, der blev vurderet: de opnåede fremskridt i det 2. år og de endelige resultater for 3. år. 
Der findes ikke nogen entydig forklaring på disse nuanceforskelle men blot parametre, som man kan tage til 
efterretning, uden at kunne definere klart, hvilken rolle de har spillet: 
• Udvælgelsen var mere hård i TEMPUS' 1. år end i det andet (godkendelsesprocent i 1990: 11,3%; 
i 1991: 22,7%). 
• Samtidig blev proceduren finjusteret, og kravene om, at projekterne skulle opfylde landenes krav, var 
mere fremherskende i 1991. 
• Projekterne, som gik i gang i 1990, fik et forholdsvis vanskeligt første år som følge af den sene 
underskrivelse af kontrakterne, dog uden at kvaliteten af de endelige resultater har lidt under det. 
• Der skal gøres opmærksom på ét paradoks: i de lande, hvor godkendelsesprocenten var højest (50% af 
de indkomne projekter), blev 5 ud af 6 besøgte JEP'er bedømt som gode eller udmærkede. 
1.5. Evaluering gennem projektbesøg og den interne evaluering i TEMPUS-
administrationen 
Projektkoordinatorerne er kontraktligt forpligtede til hvert år at tilstille EF's TEMPUS-Kontor en rapport 
over projektets aktiviteter (normalt kaldet "endelig rapport"). Disse rapporter gøres til genstand for en 
kvalitativ evaluering og finansiel revision i Bruxelles, og det har vist sig interessant at sammenligne 
TEMPUS-Kontorets konklusioner med eksperternes udtalelser for de projekters vedkommende, hvor der har 
været aflagt besøg. 
Resultaterne udviser en høj grad af sammenfald: 29 projekter ud af 39 får samme eller næsten samme 
bedømmelse. De projekter, der fik den højeste bedømmelse i stikprøven, opnåede alle et højt niveau i de 
endelige rapporter, og det modsatte kunne ligeledes iagttages. 
Kun for 10 projekters vedkommende er der tale om større forskelle. I seks tilfælde er udtalelsen fra besøget 
hos projekterne mere gunstig end bedømmelsen fra EF's TEMPUS-kontor, og i det mest sigende eksempel 
har eksperterne bedømt to JEP'er som "gode projekter", mens de i de endelige rapporter får bedømmelsen 
"ringe" og "middel". Omvendt har eksperterne bedømt nogle projekter strengere under deres besøg i 
marken. Dette er tilfældet for de tre svageste projekter i stikprøven, som i deres endelige rapport fik 
bedømmelsen "middel" eller "middel til god". 
17-
Disse konstateringer afstedkommer flere kommentarer: 
• Projektdeltagerne bør gøre sig klart, at det er vigtigt at udarbejde en udtømmende endelig rapport om de 
nyskabende forsøg, der har fundet sted inden for deres projekt; faktisk kan projektbesøg kun finde sted 
hos 10% at projekterne inden for et givet år. 
• Holdningen fra EF's TEMPUS-Kontor er, at de to fremgangsmåder supplerer hinanden, og fra og med i 
år er rapporterne over projektbesøgene blevet medtaget i forbindelse med gennemgangen af ansøgninger 
om fornyelse af projekterne. I 1993/94 vil spørgsmålene, som stilles koordinatorerne inden for 
rammerne af de endelige rapporter, udvikles i retning af en mere kvalitativ synsvinkel, hvorved det 
bliver lettere at få et overblik over det reele udbytte af projektet. 
2. RESULTATERNE AF DEN FINANSIELLE REVISION 
2.1. Kvaliteten af projekterne 
De finansielle eksperter har sammenfattet resultaterne af den finansielle revision af de besøgte projekter i 
følgende kategorier: 
• Fuldt ud tilfredsstillende 
• Tilfredsstillende, med mindre problemer 
• Tilfredsstillende, med problemer med støtteberettigelsen og/eller tilrettelæggelsen 
• Tvivlsomt, yderligere undersøgelser påkrævet 
• Projektet kan fortsætte men med væsentlige ændringer 
• Projektet bør standses. 
Nedenstående diagram viser fordelingen af projekterne i henhold til resultaterne af den finansielle revision. 
Resultaterne af den finansielle revision 
10,26% 
23.08% 
10,26% 
15,37% • Fuldt ud tilfredsstillende 
0 Tilfredsstillende, med mindre 
problemer 
H Tilfredsstillende, med problemer med 
støtteberettigelsen og/eller tilrettelæggelsen 
1 Tvivlsomt, yderligere undersøgelser 
nødvendige 
B Projektet kan fortsætte men med 
væsentlig« ændringer 
41,03% 
- 18 
Ni projekter ud af 39 opnåede den bedst mulige bedømmelse: den økonomiske forvaltning er gennemskuelig 
og fuldt ud tilfredsstillende. 
I 16 JEP'er (41%) var resultatet af gennemgangen tilfredsstillende, men de finansielle eksperter fandt 
alligevel nogle mindre problemer, for eksempel i forbindelse med omregningskurserne eller 
støtteberettigelsen. 
Femten procent af revisionerne (6 projekter) kan stadig betegnes som tilfredsstillende. I denne kategori 
findes projekter, hvor eksperterne konstaterede mindre problemer med støtteberettigelsen, udgifter indgået 
uden for kontraktperioden, eller udgifter, der var bogført men endnu ikke afholdt Indberetningssystemet for 
den faktiske udgiftssituation i partnerinstitutionerne kan give anledning til mindre problemer, hvilket oftest 
er tilfældet for projekter med decentral forvaltning. 
Når alle de dokumenter, som eksperterne havde udbedt sig på forhånd (kontoudtog, fakturaer, udgiftsbilag 
osv.), ikke var til rådighed eller var utilfredsstillende, viste det sig meget vanskeligt og omstændeligt at 
gennemføre den finansielle revision. De projekter, der var kendetegnet af en meget ringe økonomisk 
forvaltning, fik af eksperterne betegnelsen "tvivlsom", og kontrahenterne blev opfordret til at indsende 
supplerende oplysninger inden for en bestemt frist. Dette gælder 4 projekter (10% af stikprøven). 
Efter revisionen viste det sig, at 4 projekter kræver væsentlige ændringer af den økonomiske forvaltning, 
uden hvilke de pågældende JEP'er ikke kan videreføres. I disse tilfælde svarede årets udgiftsoversigt ikke til 
de faktiske udgifter, der var tale om manglende udgiftsbilag, eller eksperterne kunne ikke godkende de 
eksisterende udgiftsbilag, og et stort antal udgifter var ikke støtteberettigede. 
Helhedsindtrykket er positivt: for 64% af projekterne kan den økonomiske forvaltning betegnes som 
udmærket eller god. Femten procent af projekterne er stadig tilfredsstillende, mens 20% kræver yderligere 
opfølgning. 
2.2. De konstaterede problemer 
Eksperternes udgangspunkt for revisionen er udgiftsoversigten, som er en integreret del af kontrakten. 
Inden for rammerne af proceduren for opfølgning og forlængelse af TEMPUS-projekterne, gøres den 
endelige rapport om aktiviteterne og den dertil hørende udgiftsoversigt til genstand for en kvalitativ kontrol 
og en udgiftskontrol, og der tages hensyn til resultaterne af disse ved forlængelsen af projekterne. Under 
revisionen gælder det om at sammenholde de udgifter, der angives i den endelige rapport, og 
organisationens interne regnskab og finde frem til de tilhørende udgiftsbilag. 
De generelle problemer, som eksperterne kunne konstatere ved deres besøg, skyldes som regel enten, at 
kontrahenterne helt eller delvis havde misforstået deres kontraktmæssige forpligtelser, eller at de anvendte 
upålidelige interne kontrolprocedurer. I de få tilfælde, hvor udgiftsoversigten for eksempel var baseret på en 
blanding af skøn og faktiske omkostninger, var det umuligt at relatere udgifterne til fakturaer. Pro formå-
fakturaer og erklæringer fra de centrale afdelinger i partnerinstitutionerne, som trådte i stedet for egentlige 
fakturaer, var udtryk for dårlig økonomiforvaltning. Unøjagtigheder i regnskabsføringen førte til forskelle 
mellem projektets økonomiske situation som angivet i udgiftsoversigten og opgørelsen over 
TEMPUS-kontoen: for eksempel interne overførsler mellem institutter på samme institution, som 
kontrahenten havde glemt at gennemføre. Brug af en forkert kurs, når udgifter indgået i fremmed valuta 
skulle omregnes til ecu til brug for årsopgørelsen, blev oftest anført som problematisk af revisorerne. 
-19-
Visse budgetposter for store beløb, såsom udstyr eller personaleudgifter, blev gjort til genstand for en 
gennemgribende revision. Udgifterne i forbindelse med indkøb og installation af udstyr var i de fleste 
tilfælde i overensstemmelse med angivelserne i udgiftsoversigten, og fællesskabspræferencen for udstyr 
indkøbt for TEMPUS-midler blev i regelen overholdt. Eksperternes anbefalinger vedrører navnlig en 
forbedring af de interne kontrolprocedurer vedrørende licitationsudbud og garanti- eller vedligeholdelses­
kontrakter. Revisorerne bemærkede ligeledes, at fakturaer dateret efter kontraktperioden som oftest vedrørte 
udstyr og lød på beløb svarende til det henstående restbeløb ved afslutningen af det akademiske år. Det ser 
ud til at være normal praksis at bruge restbeløbene på udstyr til partnerne i de støtteberettigede lande. 
Denne praksis blev accepteret af TEMPUS-administrationen. 
Kontrollen af udgifter, der muligvis falder uden for de støtteberettigede aktiviteter, blev ligeledes prioriteret 
højt, som for eksempel rejsestipendier, der overskred satserne i kontrakten. Overskridelserne skyldtes 
navnlig organisatoriske problemer (ingen mulighed for billig indlogering) og billetpriser, der af og til 
oversteg de reducerede takster. Revisorerne fandt ligeledes tilfælde, hvor varigheden af tjenesterejser og 
møder som angivet i årsrapporten ikke svarede til opholdets faktiske varighed. Som helhed hænger de fleste 
problematiske eller uacceptable udgifter sammen med for høje rejse- og/eller opholdsudgifter. 
Revisionsrapporterne viser ligeledes, at det var vanskeligt for de økonomiske eksperter at kontrollere, 
hvorvidt arbejdstidsopgørelserne for personer tilknyttet projektet var korrekte. Kontrahenterne havde rent 
faktisk svært ved at afgøre det antal arbejdstimer (uger eller måneder), som var blevet lagt i projektet, og 
selv med beviser for udbetalinger, kunne revisorerne umuligt kontrollere, om de lokale satser var blevet 
overholdt, navnlig i de støtteberettigede lande. For at råde bod på dette problem vil der fremover blive 
krævet et revideret og udspecificeret budget allerede ved kontraktperiodens begyndelse med angivelse af de 
årlige personaleudgifter. 
Endelig skal det nævnes, at det samlede udgiftsbeløb, som kræves tilbagebetalt, udgør mindre end 3% af det 
samlede beløb, som blev tildelt de besøgte projekter. 
2.3. Sammenhæng mellem den akademiske og den finansielle evaluering 
Analysen af resultaterne af den finansielle revision gennemføres særskilt. Det er imidlertid interessant at 
undersøge, om de samme projekter, som er blevet analyseret på forskellige steder og ud fra forskellige 
indfaldsvinkler, blev bedømt på samme måde. 
Som helhed ligger bedømmelserne ret tæt på hinanden: de projekter, der fik en god bedømmelse på det 
akademiske område, fik påtegnelsen "god" eller "god med mindre problemer" ved den finansielle revision. 
Omvendt er et af de pædagogisk svageste JEP'er også et af de projekter, hvis økonomiske forvaltning er 
mest kritisabel. 
Der findes imidlertid nogle tilfælde (7 ialt ud af 39), hvor der er stor forskel mellem de to 
bedømmelsesformer. I to tilfælde er den økonomiske forvaltning fejlfri, mens kvaliteten af projektet 
bedømmes som middel, og et tredje projekt får bedømmelsen "god med mindre problemer" i den finansielle 
revision, mens det bedømmes som "ringe til middel" på det akademiske plan. Men der findes en forklaring 
på dette, navnlig hvis den økonomiske forvaltning udføres af en videregående uddannelsesinstitution med 
erfaring i forvaltningen af EF-programmer og med kompetent personale. 
I de fire øvrige tilfælde er problemstillingen mere kompleks med en positiv akademisk evaluering og en 
negativ finansiel revision. Disse projekter følges meget nøje samtidig med, at kontrahenterne er blevet bedt 
om at foretage vidtgående ændringer af den økonomiske forvaltning for deres projekt. 
-20 
3. KONSEKVENSER AF PROJEKTBESØGENE 
Projektbesøgene indtager ligeledes deres plads i den opfølgnings- og evalueringsprocedure, som er etableret 
af Kommissionen. 
Navnlig for projekter, der befinder sig på andet år, og som ønsker at modtage støtte til endnu et år, tages der 
hensyn til resultatet af besøgene, i de tilfælde hvor projekterne var med i stikprøven, som et af elementerne i 
vurderingen. Når eksperterne i deres vurdering på stedet har kunnet påvise store svagheder inden for det 
fælleseuropæiske projekt, og konklusionerne understøttes af en utilfredsstillende kvalitet af "de endelige 
rapporter" eller i forbindelse med andre aspekter af den regelmæssige dialog mellem 
TEMPUS-administrationen og projektkoordinatorerne, kan konsekvenserne således blive, at støtten til 
bestemte projekter ophører. Dette bliver konsekvensen i to tilfælde for stikprøven for året 1992/93. 
Visse foranstaltninger, der ikke indebærer, at den økonomiske støtte ophører, kan ligeledes defineres: som 
følge af de akademiske undersøgelser har eksperterne kunnet fremsætte anbefalinger over for 
projektkoordinatorerne, hvori der foreslås en nyorientering af projektaktiviteterne. Efter den finansielle 
revision og under hensyntagen til de kontraktmæssige forpligtelser, som de projektansvarlige har accepteret, 
er der blevet fremsat krav om tilbagebetaling af ubegrundede udgifter. 
Ydermere og sideløbende med programmet for projektbesøg har Kommissionen - bistået af EF's TEMPUS-
Kontor - arrangeret særlige besøg, som udelukkende beskæftiger sig med den økonomiske forvalming af 
bestemte projekter, hvor der var alvorlige problemer. 
-21 -
III. AKTIVITETSOMRÅDER FOR TEMPUS 
Fordelingen efter aktivitetstype i henhold til kvantitative kriterier blev skitseret i foregående afsnit. Det 
forekom relevant at gennemføre en mere detaljeret analyse af de opnåede resultater inden for rammerne af 
de fælleseuropæiske projekter på de vigtigste aktivitetsområder. Fem temaer blev udvalgt: de fire (nye 
læseplaner, studentermobilitet, undervisermobilitet og udstyr) udgør aktiviteterne for langt størstedelen af 
projekterne. Samarbejdet mellem universitet og erhvervsliv spiller endnu en mindre rolle i praksis, men 
eftersom dette har været en del af formålet med programmet lige siden starten, har det ligeledes været 
nødvendigt at gøre status over denne aktivitet. 
1. UDVIKLING AF LÆSEPLANER 
Udviklingen af læseplaner er en af de vigtigste målsætninger for TEMPUS: det kan ske i form af oprettelsen 
af nye læseplaner eller en fuldstændig eller delvis revidering og tilpasning af eksisterende læseplaner. 
Konsekvensen kan være oprettelsen af nye uddannelser og eventuelt en ændring af institutionens struktur. 
Ikke alle de projekter, som evalueringsgruppen aflagde besøg i år, havde udviklingen af læseplaner som 
første prioritet. Mere end 20% af projekterne erklærer, at mere end 40% af aktiviteterne vedrører nye 
læseplaner, 40% lægger mellem 20 og 40% af deres indsats på dette område, mens denne aktivitet 
overhovedet ikke er til stede i 4 ud af de 39 projekter og stærkt begrænset i 13 øvrige. 
1.1. Bemærkelsesværdige resultater 
Projekterne kan betragtes som meget vellykkede, hvis de giver anledning til oprettelsen af nye læseplaner, 
der afsluttes med et nyt eksamensbevis. Blandt de mest bemærkelsesværdige successer for de 
fælleseuropæiske projekter under TEMPUS kan nævnes: 
• På miljøområdet 
• indførelsen af en "Master of Environmental Management" på det tekniske universitet i Gdansk (PL) i 
samarbejde med danske og tyske partnere, tilrettelagt på 5. år af grunduddannelsen over to semestre 
à 15 uger for studerende med forskellig baggrund; 
• oprettelsen af et fireårigt kursus på landbrugsuniversitetet i Gôdôllô (H) med betegnelsen "Bachelor 
of Sciences-Environmental and Landscape Management" i samarbejde med tyske, italienske og 
østrigske partnere. Projektet omfatter 35 studerende og er en pædagogisk fornyelse med en stor 
bestanddel af valgfrie og tværfaglige fag. Dette regionale projekt har også bidraget til indførelsen af 
et nyt specialiseringsfag på miljøområdet ved landbrugsuniversitetet i Nitra (SK). 
• Indenfor anvendte videnskaber og teknologi 
• oprettelsen i Kosice (SK) af en række studier med henblik på doktordisputats inden for biofysik, som 
ikke fandtes tidligere, i et samarbejde af regional karakter med Prag (CZ) og med franske, tjekkiske, 
italienske, nederlandske og svenske partnere; 
22 
• gennemførelsen af en ny undervisningsstruktur på de mekaniske ingeniøruddannelser på det nye 
universilet i Succava (KO), hvor de første studerende med et eksamensbevis svarende til det franske 
DUT ÇDiplôme Universitaire Technique") bliver færdige i år. Inden for rammerne af projektet er 
seks discipliner blevet revideret og to ændret fuldstændig, herunder edb-støttet grafisk design, med 
bistand fra franske og britiske partnere; 
• oprettelsen af nye tværfaglige kurser i samarbejde med nederlandske og tyske partnere inden for 
miljøbeskyttelse som en del af M.Sc-uddannelsen på universitetet L. Eôtvôs (H), som anerkendes af 
det ungarske ministerium. Projektet omfatter to discipliner: geologi og geofysik. 
• Indenfor virksomhedsledelse 
• oprettelsen af "Brno Business School" på Brno's tekniske universitet (CZ), et nyt institut under 
fakultetet for virksomhedsledelse, der udbyder MBA-lignende uddannelser og intensive lederkurser 
med bistand fra britiske, spanske, græske, italienske og polske partnere; 
• iværksættelsen af et "Master of Sciences-Entrepreneurship" i Ljubljana (SLO), der omfatter 
23 studerende over en periode på 2 år (britiske, spanske og nederlandske partnere); 
• oprettelsen af "Business School of Transylvania" (RO) i samarbejde med britiske og græske 
institutioner: BST har af det rumænske undervisningsministerium fået tilladelse til at gennemføre en 
toårig MB A-uddannelse og udbyder endvidere intensive kurser for virksomhedsledere. 
• Inden for fremmedsprogsundervisning 
• oprettelsen af en "Bachelor - Langues Etrangères Appliquées (anvendte fremmedsprog)" på 
universitetet i Cluj (RO) med et godkendt eksamensbevis efter 4 år inden for rammerne af et nyt 
institut for anvendte fremmedsprog og i samarbejde med franske, belgiske og nederlandske partnere. 
Andre projekter påregnes at opnå lignende resultater til næste år. Der konstateres en stor spredning inden 
for de pågældende projekter og i undervisningsniveauet, selvom en vis polarisering er mærkbar på 4. og 
5. år. Det er endvidere vigtigt at understrege, at projekterne inden for virksomhedsledelse fokuserer meget 
på videreuddannelse og således gennemføres i samarbejde med det lokale erhvervsliv. Dette ønske om tæt 
kontakt til erhvervslivet genfindes i en anden form for praktikperioderne under Gdansk-projektet og i 
projektet for moderne sprog i Cluj i bestræbelserne dér på at anbringe de studerende i stillinger i 
erhvervslivet. 
1.2. Opnåede delresultater 
Uden at have en så overordnet indfaldsvinkel som ovennævnte tilfælde har flertallet af andre projekter 
medført betydningsfulde ændringer på det uddannelsesmæssige område. Der kan være tale om en revidering 
af læseplanen for bestemte fag, i visse tilfælde en fuldstændig ændring. Intensive kurser er blevet oprettet. 
Ofte er valgfrie kurser blevet indført. Det er en positiv fremgangsmåde, som kan medføre fornyelse og 
indførelsen af tværfaglige metoder, og som henvender sig til forskellige målgrupper. Det er imidlertid 
vigtigt at sikre godkendelsen af disse uddannelser, og at deres eksistens ikke kommer til at fungere som et 
alibi for ikke at gennemføre tilbundsgående ændringer. I visse tilfælde afsluttes kurserne med "beviser", 
som udstedes af universitetet selv eller af en partnerinstitution, men disse titler har ikke alle samme værdi 
set med det støtteberettigede lands øjne, og giver ikke altid mulighed for at fortsætte studierne inden for 
Fællesskabet. 
Analysen af projekterne afslører betydningen af udarbejdelsen af undervisningsmateriale: håndbøger, 
læsevejledninger, case studies osv. Dette er ofte et resultat af, at underviserne i de støtteberettigede lande 
rejser til Vesten, hvor de udnytter mulighederne for at indsamle materiale. Det viser sig, at dette materiale 
har undergået en reel tilpasning lokalt. De nye håndbøger er udarbejdet på det støtteberettigede lands sprog: 
de fleste eksempler på dette stammer fra Ungarn, men man kunne ligeledes nævne eksemplet med et 
regionalt program, hvor en håndbog foreligger på engelsk, polsk og tjekkisk, og hvor en engelsk forlægger 
har udtrykt interesse for sagen. 
23 
Med hensyn til sprog afslører undersøgelsen den "nyttige anvendelse" af fremmedsprogene. Det er 
anbefalelsesværdigt og sågar ønskeligt, at nogle kurser, navnlig kurser, som afholdes af gæsteundervisere, 
finder sted på et fællesskabssprog. Ikke desto mindre er det at foretrække, at for programmet som helhed 
skal undervisning inden for et helt nyt fag ikke udelukkende finde sted på et fremmedsprog, om ikke andet 
for at give studerende på universitetet, som interesserer sig for faget men ikke har studeret det pågældende 
fremmedsprog, mulighed for at deltage. 
1.3. Konstaterede problemer 
Forskellige faktorer kan bevirke, at projekter lider skibbrud eller ikke gennemføres fuldt ud inden for 
udvikling af nye læseplaner. Især skal fremhæves betydningen af faktorer, der ligger uden for 
institutionerne, navnlig vedrørende den økonomiske og sociale reformproces, og reformeringen af de 
videregående uddannelser. 
Et projekt, der skulle føre til et eksamensbevis efter to års studier inden for teknologi, blev ikke gennemført, 
fordi undervisningsministeriet ikke ville godkende uddannelsen. 
En transportuddannelse, som skulle opfylde behovene inden for denne sektor, var ikke i stand til at få 
etableret dialogen med erhvervslivet og tjenesteydelsevirksomheder, som var ude af stand til at formulere 
klare krav. 
Landbrugssektoren viser sig at være særlig følsom over for disse vanskeligheder: generelle forsinkelser 
inden for landbrugspolitikken og/eller reformen af de videregående landbrugsuddannelser er et handicap for 
flere projekter i lande som Bulgarien og Ungarn. 
Andre faktorer er konsekvenser af fejlfunktioner inden for selve projekterne: 
• for ambitiøse målsætninger: at fastsætte gensidig anerkendelse af eksamensbeviser på et så særegent 
område som medicin som målsætning lå sandsynligvis uden for det muliges grænser for et givet projekt 
og medførte, at ikke engang fasen med udvikling af nye læseplaner blev gennemført; 
• for spredte målsætninger: uden et overordnet perspektiv indfører nogle projekter en vis grad af fornyelse 
men på en for spredt og perifer måde, således at det ikke får nogen indflydelse på 
uddannelsesstrukturen ; 
• forskelle i omfanget af partnernes samarbejde, d.v.s. ulige engagement i projekterne eller en for passiv 
koordinator er faktorer, som ikke bidrager positivt til udviklingen af pædagogiske projekter. 
2. MOBILITET FOR UNDERVISERE OG UNIVERSITETSPERSONALE 
Aktiviteterne i forbindelse med undervisernes eller administrationspersonalets mobilitet omfatter 
undervisningsrejser, praktikophold og omskolingsperioder i udlandet. En af de vigtigste aktioner under 
TEMPUS er undervisermobiliteten. Blandt de besøgte projekter finder mere end 30% af aktiviteterne sted 
inden for dette område hos 15% af projekterne, flertallet af JEP'er (56%) bruger mellem 18 og 25% på 
denne aktivitet. Kun 5% af JEP'erne gennemfører ingen aktitiveter på dette område. 
24 
For så vidt angår opholdenes varighed kan man konstatere, at der finder en række rejser sted i retningen 
øst-vest (med en varighed fra en uge til næsten et år), mens det i retningen vest-øst forekommer udelukket 
at være væk mere end to uger. Den gennemsnitlige varighed af undervisningsophold i de støtteberettigede 
lande ligger på ti dage, mens underviseres ophold i Fællesskabet inden for den samme type af mobilitet 
gennemsnitlig ligger omkring to uger. Omskolings- og ajourføringsperioder har højeste prioritet blandt 
underviserne fra Østeuropa med et gennemsnitligt ophold på seks uger. Der er imidlertid tale om store 
udsving i varigheden for denne type mobilitet. Under de interviews, der blev gennemført under besøgene 
hos projekterne, anbefalede de akademiske eksperter ofte, at omskolings- og ajourføringsophold burde 
strække sig over mindst fire uger. 
Oplysningerne om mobiliteten fra øst mod vest viser ikke overraskende, at udvælgelsen generelt sker på 
grundlag af kompetencemæssige kriterier inden for såvel de videnskabelige områder som de sproglige 
færdigheder. Hos de besøgte projekter var 20% af deltagerne i mobilitet kvinder. Flere projekter havde 
opprioriteret mobiliteten for unge undervisere. I nogle tilfælde blev det klart for eksperterne, at uden at 
drage de udvalgte personers kompetence som enkeltpersoner i tvivl var der ikke altid sammenhæng i 
udvælgelsen inden for samme projekt. Bemærkningerne, der udtrykkelig omtaler stipendiemodtagernes 
svage sproglige niveau, udlignes derimod af, at der i ingen tilfælde blev konstateret problemer. 
En særlig høj grad af mobilitet inden for stikprøven kan iagttages på "La Filière francophone d'ingénierie de 
l'Université Technique de Budapest" (den fransksprogede linie på de teknologiske uddannelser på det 
tekniske universitet i Budapest) (H), på et landbrugsprojekt, som blev koordineret af GôdôUô (H) og på det 
regionale Montpellier-projekt inden for kemi og anvendt kemi. 
2.1. Opnåede erfaringer 
Flertallet af undervisere, som har nydt godt af en mobilitetsperiode, understreger vigtigheden af at erhverve 
nye pædagogiske værktøjer. Fordelen ved, at disse undervisere har kunnet rejse til forskellige lande, har 
været, at de ikke er blevet afhængige af en enkelt model: dette fremhæves i Cluj (anvendte moderne sprog), 
hvor underviserne tog til Belgien, Nederlandene og Frankrig, og i Budapest på projektet for 
videreuddannelse af undervisere, hvor deltagerne tog til Det Forenede Kongerige og Tyskland. 
Formålet med denne form for mobilitet var netop, at det indsamlede materiale skulle anvendes til 
udformningen af nye kurser. Det nye pædagogiske materiale blev indsamlet og udarbejdet af underviserne 
på universitetet i Suceava (RO) under deres ophold i Frankrig og Det Forenede Kongerige. Polske 
undervisere, som deltog i luftfartsprojektet STAR, var efter hjemkomsten i stand til at fremstille deres egne 
multimedier, ungarske undervisere fra landbrugsuniversitetet i Gôdôllô (H) erklærer at have lært nye 
forsknings- og undervisningsmetoder hos deres kolleger i Tyskland, Østrig og Italien. En række 
kursusnotater blev forberedt af bulgarske og ungarske lærere inden for rammerne af et regionalt projekt i 
anvendt diskret matematik. 
Iagttagelsen af de pædagogiske metoder, der anvendes i Vesteuropa, bør imidlertid ikke føre til, at 
underviserne fra Østeuropa blot kopierer deres udenlandske kollegers kurser: set fra denne synsvinkel er det 
interessant at konstatere, at inden for et projekt med fjernundervisning i virksomhedsledelse i Bulgarien, 
har man udarbejdet en regnskabshåndbog efter inspiration af metoderne i Det Forenede Kongerige men 
tilpasset de lokale forhold. På samme måde har man udviklet case studies af lokale virksomheder inden for 
rammerne af projektet "Transsylvanian Business School" (RO) til brug for de studerende. 
-25 
2.2. Særtræk ved undervisermobilitet 
Resulaterne af undervisernes mobilitet er imidlertid ulige fordelt. Denne aktionstype forkommer ikke særlig 
effektiv, når udvælgelsen af deltagere ikke finder sted i henhold til konsekvente kriterier, eller når 
opfølgningen i form af udarbejdelse af nye læseplaner overlades til den enkeltes initiativ. Undervisernes 
mobilitet må ikke være et mål i sig selv men skal ses som et supplement til et pædagogisk projekt. I det 
begrænsede antal tilfælde, hvor mobiliteten for studerende og undervisere fandt sted samtidig, ser 
virkningen ud til at være positiv, idet underviserne kunne følge de studerendes fremskridt, og de to grupper 
havde mulighed for at drøfte deres erfaringer efter hjemkomsten. Dette gælder navnlig for projektet 
"Moderne europæiske sprog" koordineret af Heidelberg (D), "BiokemT-programmet i Prag (CZ) og 
projektet "Moderne anvendte sprog" i Cluj (RO). 
Denne type af mobilitet illustrerer på glimrende vis problemerne med at finde frem til en afbalanceret 
udveksling mellem de forskellige partnere. Mellem Vest og Øst, har problemet allerede været nævnt 
(generelle vanskeligheder med at finder undervisere selv til kortvarige ophold), med fordelingen af 
undervisere fra landene i Central- og Østeuropa på de forskellige vesteuropæiske lande (som følge af den 
ulige sprogfordeling), med fordelingen af undervisere fra Vesteuropa på de forskellige byer i Østeuropa 
(nogle byer viste sig at være lettere at komme til rent transportmæssigt eller tilbød behageligere rammer). 
Mobiliteten for det administrative personale inden for rammerne af TEMPUS er af marginal betydning. 
Ikke desto mindre viste besøg hos projekterne sig at være interessante initiativer. Kvalificerede teknikere fra 
universitetet i Wangeningen (D) rejste til Prag for at hjælpe deres kolleger med at gøre sig fortrolige med 
brugen og vedligeholdelsen af nyt apparatur, som var erhvervet til undervisningslaboratorierne. 
Bibliotekarer fra det tekniske universitet i Gdansk (PL) og universitetet i Cluj (RO) kom på omskoling i 
Danmark og Frankrig med henblik på brugen af nye edb-baserede katalogiseringssystemer, som blev indført 
inden for rammerne af projektet. Administrativt personale samt rektoren for det tekniske universitetet i 
Gdansk besøgte administrationen på Roskilde Universitetscenter. 
Der er kun blevet gjort opmærksom på få administrative hindringer for disse udvekslinger. I visse tilfælde 
har man imidlertid nævnt, at ved længerevarende udvekslinger i retningen Øst-Vest kan det være 
generende, at undervisernes grundløn fra deres eget universitet falder bort efter en vis fraværsperiode 
(problemet opstod i Polen og Rumænien), ligesom der gøres opmærksom på forsinkelser nu og da ved 
opnåelse af visum, navnlig i Rumænien. 
3. STUDENTERMOBILITET 
Studentermobilitet udgjorde en del af aktiviteterne hos de fleste af de besøgte projekter. Alligevel 
gennemfører 12 af projekterne i stikprøven overhovedet ikke mobilitet for de studerende. Seks projekter 
lægger mere end 40% af deres aktiviteter på dette felt, og kan defor betragtes som specialister i 
studentermobilitet for et stort antal studerende. Blandt disse var et projekt inden for sprog, som koordineres 
af Heidelberg, og et andet projekt inden for kemi som koordineres af Montpellier. Det skal understreges, at 
begge er regionale projekter. Flertallet af de besøgte projekter, som har en studentermobilitetsdel, lægger 
mellem 20 og 30% af deres aktiviteter på dette felt. 
Det kan konstateres, at mobilitet for de studerende generelt fungerer helt tilfredsstillende for projektets 
partnere. Bedømt på grundlag af ekspertundersøgelsen hører dette aspekt ofte til de mest vellykkede blandt 
de fælleseuropæiske projekter. Her skal ikke citeres nogen statistikker over antallet af berørte personer i 
stikprøven, eftersom TEMPUS' Årsrapporter allerede indeholder udtømmende oplysninger herom. De 
følgende afsnit beskriver blot de generelle tendenser. 
26 
3.1. Antal studerende pr. projekt 
Et ikke ubetydeligt antal projekter skal forvalte en forholdsvis begrænset mobilitet (3 til 8 personer årligt). 
Fra 10 mobilitetsstrømme og opefter kan mobiliteten betragtes som en tungtvejende aktivitet. Set ud fra 
dette synspunkt har projekter som "Den fransksprogede linie" ved det tekniske universitet i Budapest (H) -
omkring 150 studerende over tre år - eller transportsamarbejdet mellem Antwerpen og Szczeczin (PL) -
24 polske studerende på praktikophold i Belgien - måttet etablere omfattende strukturer. 
Projekter, der fokuserer på mobilitet, som projektet for moderne europæiske sprog, der koordineres af 
universitetet i Heidelberg, befinder sig i en helt anden størrelsesorden: 143 studerende om året. 
3.2. Mobilitetsretningen 
Det er ikke overraskende og i overensstemmelse med den generelle tendens, at størstedelen af mobiliteten 
(og dermed også universiteternes generelle prioriteter) går fra universiteterne i Øst mod Vest. 
Lederne af universiteterne i Øst beklager ofte den begrænsede Vest-Øst-mobilitet. Det ser ud som om, at de 
vestlige studerende, der interesserer sig for TEMPUS, i højere grad er motiverede af ophold i virksomheder 
i Øst end af studieophold på universiteterne, undtagen hvis der er tale om udarbejdelse af en 
afslutningsopgave. De virksomheder, der tager imod de studerende, er i disse tilfælde både lokale 
virksomheder og datterselskaber af selskaber fra Fællesskabet. Vest-Øst-mobiliteten er også objektivt set 
begrænset p.g.a. sprogvanskeligheder. 
3.3. Studieniveau 
Flertallet af de studerende, der har udnyttet muligheden for mobilitet, befinder sig på 4. og 5. år, hvilket ser 
ud til at opfylde universiteternes ønsker og være helt tilfredsstillende. Det bør bemærkes, at inden for de 
teknologiske uddannelser, som vejer tungt i stikprøven, falder dette sammen med den periode, hvor de 
studerende skal udføre et personligt forskningsprojekt, som afsluttes med et speciale (af typen 
"Diplomarbeit"). Mobiliteten kan i disse tilfælde udnyttes til at gennemføre dette projekt. Rejser for 2.- og 
3.-års studerende er sjældnere, og resultaterne mere spredte. Studier med henblik på udarbejdelse af 
doktordisputats spiller en endnu mere marginal rolle som følge af prioriteringerne inden for TEMPUS, og 
ligeledes fordi de nationale eksamenssystemer (disputatser) ikke egner sig til, at forberedelserne udføres i 
flere forskellige lande. Den tiltagende overdragelse af disse studier fra akademierne til universiteterne burde 
øge antallet af disse mobilitetsstrømme. 
3.4. Udvælgelseskriterier for studerende 
Ekspertundersøgelsen bekræftede, at de anvendte kriterier var velfunderede. Det opnåede niveau i det 
pågældende fag og sprogkundskaberne anføres med stort set lige stor vægt og nærmest enstemmigt som 
afgørende faktorer. Som oftest afholdes en åben udvælgelsesprøve, som annonceres på institutionen. Det 
skal endvidere bemærkes, at den vestlige partner ofte inddrages i udvælgelsesproceduren: denne kan enten 
være til stede i forbindelse med ad hoc-interviews eller foretage den endelige udvælgelse efter en 
forudgående udvælgelsesprocedure, som foretages af hjemstedsuniversitetet. 
3.5. Materielle betingelser for ophold og sproglig forberedelse 
Besøgene hos projekterne viste, at i langt de fleste tilfælde afvikles de studerendes ophold inden for gode 
materielle rammer. Stipendierne bedømmes generelt som tilfredsstillende. De studerende modtager normalt 
et forskud af stipendiet til dækning af rejseudgifter, mens det resterende stipendiebeløb udbetales af 
modtageruniversitetet i form af et månedligt beløb. 
-27-
To problemer fortjener imidlertid at blive undersøgt nærmere. Spørgsmålet om indskrivningsgebyrcr, hvor 
sådanne opkræves (f. eks. i Det Forenede Kongerige): man bør finde frem til en forudgående aftale for ikke 
at hæmme mobiliteten. Den vanskelige boligsituation i lande eller byer, hvor leveomkostningerne er h#je: et 
problem som flere gange opstod i Tyskland og i Paris. I andre tilfælde, hvor de ansvarlige ikke havde 
kunnet finde billige indlogeringsmuligheder (universitetskollegier) i tide, måtte stipendiemodtagerne 
indlogeres på hotel - med større udgifter til følge - også selvom der var tale om et længerevarende ophold. 
Selvom de studerendes sprogfærdigheder testes under udvælgelsesproceduren, havde nogle studerende 
tilpasningsvanskeligheder under deres ophold. Den sproglige forberedelse (inden afrejsen) og støtte (under 
opholdet) manglede i visse tilfælde. De specifikke emneområder for visse programmer betød endvidere, at 
de studerende i realiteten skulle mestre to fremmedsprog: dette gjaldt de ungarske studerende, der tog til et 
italiensk institut på et tysk universitet, eller rumænske engelskstuderende, der begav sig til N«dcrkiiricnc. 
Men universiteterne understreger, at kendskab til det pågældende land sprog, hvilket baner vejen for social 
og kulturel integration, har sin plads ved siden af det pågældende arbejdssprog inden for programmet. 
3.6. Anerkendelse af studieperioder 
Situationen i denne henseende er temmelig forskelligartet: ingen anerkendelse af studieperioden i udlandet, 
delvis anerkendelse (fritagelse for undervisning men den studerende skal tage sine eksamener efter 
hjemkomsten), og fuldstændig anerkendelse (med fritagelse for eksamener ved hjemkomsten, hvis forløbet 
på raodtageruniversitetet har været tilfredsstillende). 
Som helhed er universiteterne i de støtteberettigede lande velinformerede om og interesserede i systemerne 
inden for Fællesskabet, navnlig Det Europæiske Fællesskabs meritoverførselssytem (ECTS). Imidlertid er 
det nødvendigt med en endnu større bevidsthed om, at foranstaltninger til anerkendelse af studieperioder i 
første række afhænger af de lokale eller eventuelt de nationale akademiske myndigheder i de 
støtteberettigede lande. 
3.7. Hvilke resultater er opnået? 
De studerende er meget positive, når de skal gøre status over deres ophold, og denne holdning deles af 
underviserne. Resultaterne af mobiliteten varierer. 
Nogle fremhæver udbyttet af udlandsopholdet i sammenhæng med deres indtræden på arbejdsmarkedet: 
dette gælder polske studerende på transportuddannelsen i Szczeczin (PL). I en anden sammenhæng fækter 
det de ungarske studerende ved universitetet Lorand Eôtvôs i Budapest (H) - et projekt om de sociale 
sikringsordninger i Europa - som er blevet assistenter ved deres eget universitet. 
Andre studerende fremhæver det rent akademiske udbytte: personlige projekter, udarbejdelse af 
studieafsluttende projekter. 
De studerende på et projekt rettet mod uddannelse af nye undervisere kunne sammenligne gældende 
pædagogiske metoder i to af EF's Medlemsstater og anvende konklusionerne i deres eget system. De 
medicinstuderende fra Debrecen (H) fandt i udlandet en anden indstilling til forholdet mellem undervisere 
og »tuderende og til læge/patient-forholdet. 
Disse betragtninger falder sammen med betragtningerne fra andre fællesskabsprogrammer inden for 
uddannelse. Mobiliteten giver et uundværligt bidrag i forbindelse med kulturudveksling, kendskabet til et 
fremmedsprog, opdagelse af en anden kultur og gensidig forståelse af europæiske folkeslag. 
28-
4. MODERNISERING AF UDSTYR 
4.1. Typer af udstyr 
Det udstyr, som blev leveret til universiteterne i de støtteberettigede lande under TEMPUS, er temmelig 
omfattende. Det repræsenterer gennemsnitlig 15% af projektaktiviteterne. For 7 af projekterne i stikprøven 
ligger andelen på mere end 30%, og for flertallet af projekterne (64%) ligger andelen mellem 10 og 20%. 
Syv JEP'er ud af de 39 erklærer ikke at have nogen aktiviteter vedrørende udstyr (18%). 
Udstyret på de besøgte projekter kan opdeles i flere kategorier: 
• det store specialudstyr 
• software til pædagogiske formål 
• software til administration og kontor til administration af projektet 
• andet pædagogisk materiale (bøger, tidsskrifter, bånd) 
Som eksempel på det store specialudstyr kan nævnes arbejdsstationerne for projekter som "Microelectronic 
Design" på det tekniske universitet i Budapest og "Mathématiques Discrètes" (diskret matematik) på tre 
universiteter i Sofia eller edb-støttet design (CAD) på det tekniske universitet i Warszawa (projekt inden for 
luftfart) og på universitetet i Prag (aerodynamik). Miljøprojektet i Gdansk fik et analyseapparat til 
luftforurening, og apparatur til behandling af spildevand blev installeret på instituttet for fiskeri og 
marinebiologi i Zabienec (PL). Projektet, som navnlig vedrørte universiteterne i Prag og Paris VI inden for 
"Chimie Physique et Biophysique" (fysisk kemi og biofysik) har indkøbt en argonlaser til Safarik-
universitetet i Kosice (SK) og en "eximer-laser" samt en multikanaldetektor til universitetet i Prag. I 
Ostrava (CZ) er der ligeledes under et projekt med Sheffield blevet installeret et laboratorium til 
forureningsanalyse og fire universitetscentre i Den Tjekkiske og Den Slovakiske Repulik har fået 
endoskopiudstyr. For at nævne et eksempel uden for de eksakte videnskaber har instituttet for anvendte 
moderne sprog i Cluj (RO) modtaget 15 kabiner til sprogundervisning fra Nantes. 
Indkøb af personlige computere til pædagogiske formål er naturligvis endnu mere udbredt. I de 
støtteberettigede lande har partneruniversiteterne ligeledes indkøbt computere, printere og telefaxmaskiner 
til administration af projekterne. 
Blandt det øvrige pædagogiske udstyr, ud over håndbøger og tidsskrifter, finder man en samling 
videokassetter med film af de bedste italienske forfattere i Pécs (H) inden for projektet "Italiensk sprog og 
kultur", videokurser i gastroentrologi på de medicinske universiteter i Prag, Brno og Bratislava (et fransk­
belgisk projekt). Audio-visuelt udstyr anvendes ligeledes på et projekt for virksomhedsledelse i Ljubljana. 
4.2. Betingelser for udnyttelse 
Selvom der kan registreres tilfælde, hvor udstyret især anvendes til forskningsformål, viser det sig som 
helhed, at udnyttelsesgraden - navnlig for computere - er fantastisk god. Øvelseslokalerne har lang 
åbningstid og inkluderer ofte "selvbetjeningsfaciliteter". Der er stor mødeprocent og motivation hos de 
studerende og underviserne. Det skal tilføjes, at der i forbindelse med stikprøven kun blev afsløret ét tilfælde 
af tyveri eller ødelæggelse af udstyret, hvilket har stor betydning for etableringen af et tillidsforhold mellem 
partnerne. I øvrigt udføres overvågningen generelt på korrekt vis: det er ofte de unge undervisere, der har 
draget nytte af mobiliteten, der hjælper de studerende med at blive fortrolige med udstyret. I den forbindelse 
skal der gøres opmærksom på det glædelige initiativ inden for et projekt på det kemiske område, hvor 
partnerne anvendte stipendierne til at give (det nederlandske) universitets tekniske personale mulighed for 
at rejse til et støtteberettiget land for at hjælpe med opstillingen af det nye udstyr. Ud over de praktiske 
fordele giver den kendsgerning, at andre grupper på universiteterne end de studerende og underviserne 
29 
inddrages i TEMPUS-projekterne, mulighed for etablering af endnu tættere kontakter mellem 
institutionerne. 
Iagttagelserne på stedet viser, at edb-udstyr i de fleste tilfælde købes på stedet på initiativ af partneren i det 
støtteberettigede land. I flertallet af tilfældene, hvor kontrahenten kommer fra Vesten, tager denne initiativ 
til betalingen. De fleste virksomheder, der er har specialiseret sig i salg af edb-udstyr, er rent faktisk 
repræsenteret i hovedstæderne i de støtteberettigede lande, og priserne er yderst konkurrencedygtige. 
Fremtiden for projekter, hvor udstyret indtager en vigtig plads, afhænger i høj grad af de foranstaltninger, 
der træffes med henblik på vedligeholdelse og service: holdningerne i den forbindelse varierer meget. 
Generelt er leveringen af udstyr et betydningsfuldt element, når universiteterne i de støtteberettigede lande 
skal bringes op på international standard. TEMPUS opfattes som den vigtigste finansieringskilde på 
internationalt plan, der gør det muligt at indhente det teknologiske efterslæb, hvilket er så meget desto mere 
ønskeligt, som de støtteberettigede lande generelt har et udmærket teoretisk niveau på det videnskabelige 
område. 
I eksperternes konklusioner manes alligevel til forsigtighed, udtrykt som nødvendigheden af, at udstyret 
skal udvikle sig side om side med pædagogikken. Teknikken må ikke betragtes som et mål i sig selv, og 
erhvervelsen af udstyr, hvor avanceret det end måtte være, må ikke blokere for overvejelser om teknologiens 
plads i den overordnede planlægning, optimeringen af de menneskelige ressourcer og den tilbundsgående 
fornyelse af undervisningens indhold. 
5. SAMARBEJDE MELLEM UNIVERSITET OG ERHVERVSLIV 
5.1. Bidrag fra erhvervsliv 
I den repræsentative stikprøve, som blev udtaget til brug ved besøgene hos projekterne, fandtes kun et ringe 
antal industrivirksomheder, eller mere generelt repræsentanter for erhvervslivet: kun 9 projekter ud af 39 
anførte initiativer i samarbejde med erhvervslivet. Dette afspejler erhvervslivets stadig begrænsede rolle i 
TEMPUS i programmets to første år. 
Blandt repræsentanterne for erhvervslivet var visse, selvom de juridisk set havde status som virksomheder, 
rent faktisk uddannelses- og rådgivningsorganer, som ikke nødvendigvis var i stand til at bidrage afgørende 
til samarbejdet mellem universiteter og virksomheder. 
Ekspertundersøgelsen fører til en første konstatering: der er ikke fuld overensstemmelse mellem en 
"erhvervs"-partners deltagelse i et fælleseuropæisk projekt og det niveau, som samarbejdet med 
erhvervslivet reelt har nået. 
Nogle af partnerne fra erhvervslivet i de støtteberettigede lande ydede et særligt begrænset bidrag til 
programmet: det er korrekt, at i visse tilfælde er de i første række beskæftiget med omstruktureringen af 
deres egne aktiviteter. I de sjældne tilfælde, hvor erhvervsvirksomheder fra Fællesskabet var direkte 
involveret i programmerne, spillede de generelt en mere aktiv rolle: i den forbindelse kan nævnes 
Antwerpen's havnemyndigheder, som deltog i et transportprojekt i Polen, luftfartskonsortiet, som deltog i 
STAR-projektet i Polen, og British Steel Consultants i Den Tjekkiske Republik. 
30 
Til gengæld gav andre organer udtryk for interesse for visse projekter, selvom de ikke oprindelig var 
inddraget som partnere. I Vesteuropa gjaldt dette for virksomheder, som ønskede at modtage studerende fra 
de støtteberettigede lande på praktikophold. I Østeuropa gjaldt det virksomheder, der var interesserede i 
videreuddannelse og intensive lederkurser for direktører og ledende personale. Andre gav endda udtryk for 
en bredere interesse for projektet: to tjekkiske stålværker i et projekt omkring Ostrava (CZ), "Hungarian 
Atomic Energy Board" og "Gas and Oil Cooperation" i et geologiprojekt. 
Endelig gav andre indflydelsesrige parter udtryk for en konkret interesse i bestemte programmer: 
Sloveniens Ministerium for økonomiske anliggender i et ledelses-projekt i Ljubljana, Center for 
virksomhedsledelse og innovation oprettet under PHARE i Den Tjekkiske Republik, eller de regionale 
myndigheder i Gdansk (PL) for miljøcentret. 
5.2. De forskellige former for samarbejde 
Temaerne for samarbejdet mellem universiteter og erhvervsliv er meget forskelligartede. I praksis befinder 
de sig på vidt forskellige udviklingsstadier. 
Erhvervslivet deltager praktisk taget ikke i definitionen af indholdet på grunduddannelserne. Denne tanke 
kan retfærdiggøres gennem princippet om, erhvervslivet bør formulere sine behov over for 
uddannelsessystemet, således at dette kan tilpasse grunduddannelserne og levere personale med de 
nødvendige kvalifikationer. I praksis kæmper den enkelte virksomhed for at klare sig og har ikke mulighed 
for at forudse tendenserne og definere sine egne behov. 
Situationen er ligeledes meget dårlig for så vidt angår forskningsaftaler: erhvervslivets økonomiske 
situation giver det ikke mulighed for at afgive ordrer til universiteterne, selv ikke inden for sektorer, som 
blandt andet takket være TEMPUS og andre har gennemført en betydelig teknologisk udvikling, der har 
givet sig udslag i praktisk anvendelse af teknologien. 
Derimod gælder det, at de uddannelsesaktiviteter, der er udviklet på universiteterne i landene i Central- og 
Østeuropa rettet mod virksomhedernes personale, ofte (men ikke udelukkende) i form af intensive 
praktikophold, har nydt succes: eksempler af denne type findes i Torun (PL), hvor 80% af de studerende på 
uddannelsen "SMV og management" kommer fra erhvervslivet, i Sofia, i Cluj, i Ljubljana osv. I næsten alle 
tilfælde hedder faget virksomhedsledelse med forskellige former for specialisering. Ud over, at denne 
fremgangsmåde er interessant med henblik på at kunne opfylde behovene hos det lokale erhvervsliv, lader 
den opnåede succes også forudse velkomne økonomiske bidrag til universiteternes drift. 
Programmet for praktikophold for studerende i virksomhederne har i alt væsentlig fungeret godt. 
I retningen Øst-Vest kunne det ikke gennemføres fuldt ud, men alligevel har man kunnet iagttage nogle 
interessante og positive resultater: for eksempel mere end 20 polske praktikanter på havnen i Antwerpen, 
eller praktikophold i virksomheder, der beskæftiger sig med miljøproblemer i Roskilde. I retningen Vest-
Øst er procentdelen af vellykkede projekter højere, men antallet af personer var mere begrænset: i den 
sammenhæng skal nævnes nederlandske studerende fra Hogeschool Den Haag på besøg i Polen og 
fransktalende ingeniørstuderendes ophold i Ungarn. 
31 
6. TILRETTELÆGGELSE OG FORVALTNING AF PROJEKTERNE 
6.1. Faktorerne for succes 
Gennemgangen af tilrettelæggelsen og forvaltningen af disse netværk inden for stikprøvens rammer giver 
anledning til en overordnet positiv vurdering. 
Følgende faktorer bidrager til en positiv vurdering af projektforvaltningen: 
• inddragelse af alle partnerne, hvor alle investerer noget; 
• en høj grad af initiativ overlades til repræsentanterne for de støtteberettigede lande; 
• et realistisk og struktureret arbejdsprogram, der overholder den fastsatte tidsplan; 
• en klar opgave- og ansvarsfordeling; 
• forsvarlig økonomisk forvaltning. 
Hertil skal føjes tilstedeværelsen af stærke personligheder, der er i stand til at give inspiration til netværket 
og bibringe deres kolleger den nødvendige entusiasme. 
Generelt har de projekter, hvor partnerne kendte hinanden i forvejen (gennem videnskabeligt samarbejde 
eller deltagelse i andre europæiske programmer), en fordel, og de har ligeledes haft lettere ved at 
samarbejde spontant. Dette gælder et projekt i tribologi i Suceava (RO) eller et program for 
italienskundervisning i Pécs (H) eller regionalt samarbejde mellem Budapest, Warszawa og Darmstadt 
inden for mikroelektronik. 
Dette sidste projekt er ligeledes eksemplarisk bedømt ud fra koordinatorens personlige engagement, og det 
samme gælder programmet mellem Prag og Paris VI inden for biokemi, projektet i Cluj for anvendte 
moderne sprog eller samarbejdet mellem Sofia og Maastricht inden for informationsteknologi. 
Institutioner i de støtteberettigede lande var også aktivt involveret i andre projekter. Desuden må man ud 
over flertallet af de ovennævnte projekter ligeledes nævne den ledende rolle, som universitetet i Gôdôllô (H) 
har i et landbrugsprogram, hvor det både fungerer som kontrahent og koordinator, og hvor det modtager 
bistand fra et lokalt TEMPUS-kontor. 
Den demokratiske og kollegiale beslutningsproces er ligeledes en nøgle til succes. Vejen går gennem stor 
åbenhed og en velfungerende informationsformidling. Dette forudsætter regelmæssige møder mellem 
partnerne, hvor to møder om året kan betragtes som en realistisk målsætning (dette afhænger naturligvis af 
de konkrete forhold). En af evalueringerne vedrørte et projekt, hvor partnerne mødtes seks gange om året, 
uden at der derfor kunne oberveres en større generel effektivitet end for andre projekter. 
6.2. Praksis i netværk 
Der viste sig ikke nogen betydelig kvalitets- eller ydelsesforskel mellem de "små" og de "store" netværk, 
selvom de praktiske foranstaltninger og krav er forskellige. 
32-
Blandt de "store" netværk (så som det regionale sprogprojekt i Heidelberg og det fransktalende netværk) 
måtte man oprette en snæver ledelsesstruktur (styringsudvalget), som generelt kun omfatter de mest aktive 
partnere, hvilket ikke betyder, at de øvrige ikke spiller nogen rolle, men blot at den er mere begrænset (for 
eksempel modtagelse af praktikanter eller studerende). De "små" netværk, som i teorien er mere fleksible, 
løber altid en risiko for at komme ud i en slags bilateralt dødvande, hvis en af de vestlige partnere indtager 
en passiv holdning og holder sig i baggrunden. 
De projekter, der blev besøgt i år, og som koordineres af institutioner fra landene i Central- og Østeuropa, 
bestod af i alt seks projekter. Der var ikke nogen kvalitativ forskel på denne gruppe og de øvrige projekter 
for så vidt angår netværkets forvaltning. For to af projekterne i stikprøven var funktionen som kontrahent i 
øvrigt blevet overdraget til institutionen fra det støtteberettigede land i det 3. projektår, og den finansielle 
revision, der blev foretaget i Prag (CZ) og i Gôdôllô (H), gav et fuldt tilfredsstillende resultat. 
På samme måde gælder det, at når opsplitningen af funktionerne som koordinator og kontrahent udføres 
korrekt, kan ordningen forvaltes perfekt. I disse tilfælde kræver koordineringen mellem tilrettelæggelsen af 
aktiviteter og den økonomiske forvaltning en personalemæssig investering over gennemsnittet fra såvel 
koordinatorens som kontrahentens side. 
En god projektforvaltning forudsætter evnen til strategisk planlægning. De projekter, der vurderes som 
"ringe" eller "middel", er ofte projekter, hvor beslutningerne træffes fra sag til sag uden noget helhedssyn. 
Meget af energien bruges ofte forgæves i disse tilfælde. Kun få projekter udfører systematisk en 
selvevaluering med Budapest-Warszawa-Darmstadt-projektet, som har været nævnt tidligere, som et 
vellykket eksempel på det modsatte. 
Netværkene foretager dog ændringer under programforløbet. Erfaringen viser, at når en partner er ude af 
stand til at udføre sine opgaver eller er uenig med de retningslinier, flertallet af de øvrige partnere ønsker, 
er det at foretrække, at der hurtigt tages en konsekvens af dette. Omvendt har de eksperter, der udførte 
evalueringen, fået forskellige reaktioner på forslag til udvidelse af netværkene, som har været fremsat fra 
forskellig side. Selvom en udvidelse for eksempel kan være ønskelig for at skabe balance i et samarbejde, 
der præges for meget af det bilaterale aspekt, indebærer dette en vis risiko: manglende gennemførelse af det 
oprindelige program, spredning, problemer med integrering af nye elementer (for eksempel på 3. år). 
Man kan ikke undersøge netværkenes funktion uden at knytte nogle bemærkninger til deres sproglige 
praksis. Uden et fælles arbejdssprog er det meget vanskeligt at gennemføre aktiviteterne (der er iagttaget ét 
tilfælde af denne art). I langt de fleste tilfælde bruges engelsk som arbejdssprog, navnlig når der er tale om 
større netværk med deltagere fra flere lande. Når projekterne er centreret om en EF-medlemsstats identitet 
og kultur, har den pågældende medlemsstats sprog naturligvis forrang: "fransksproget linie" eller 
"italienskundervisning" i Ungarn. Tysk benyttes som arbejdssprog for et projekt med Timisoara (RO) og 
fransk på et projekt vedrørende medicin i Den Tjekkiske og Den Slovakiske Republik. 
Næsten alle projektkoordinatorerne, især for de velfungerende projekter, har understreget, at opgaverne med 
ledelse af et JEP-projekt tvang dem til at foretage en stor, personlig investering i form af arbejdstid og en 
mobilisering af midler fra deres institutioner, der gik ud over den støtte, der var fastlagt af 
programadministrationen, i form af deltagelse i de strukturelle udgifter. I erkendelse af nødvendigheden af, 
at institutionerne i Central- og Østeuropa burde modtage den størst mulige andel af de til rådighed stående 
midler, accepterer de imidlertid denne situation. De har ligeledes erfaret (de blandt dem, der ikke tidligere 
havde erfaringer med forvaltning af internationale programmer), at styringen af et sådant program ikke blot 
forudsætter videnskabelig og pædagogisk kompetence men også reelle lederevner. 
33 
IV. VIRKNING 
TEMPUS blev iværksat som en del af Fællesskabets hjælp til fremme af den økonomiske omstrukturering i 
landene i Central- og Østeuropa (PHARE) med henblik på at opfylde de støtteberettigede landes behov 
inden for områderne videregående uddannelse og erhvervsuddannelse. Under de forskellige faser i 
udvælgelsesproceduren har man lagt særlig vægt på projekter, der ikke kun udbød målsætninger, der kunne 
gennemføres på kort sigt, men som ligeledes så ud til at kunne få vidtrækkende indflydelse på udviklingen 
af de videregående uddannelser i de støtteberettigede lande. 
De akademiske eksperter, der deltog i evalueringsbesøgene, blev opfordret til at angive, hvordan de anså de 
fælleseuropæiske projekters indflydelse set i et tidsmæssigt perspektiv: i selve projektperioden, på kort og 
langt sigt og ligeledes i en "rumlig" dimension: på instituttet, på fakultetet, på universitetet og på de 
videregående uddannelser som helhed. Vurderingen af virkningen skete ud fra skalaen "stor", "middel" og 
"ringe". 
Det er interessant at stifte bekendtskab med de statistiske resultater af de evalueringsskemaer, som de 
akademiske eksperter udfyldte under besøgene hos projekterne. 
Projekternes virkning 
Stor 
Middel 
Ringe På tort sigt 
På lang sigt 
Institut Fakultet Andet 
1. DEN RUMLIGE DIMENSION AFSLØRER BETYDELIGE FORSKELLE 
Institut 
Et absolut flertal er af den opfattelse, at de besøgte fælleseuropæiske projekter som helhed har en ret stor 
indflydelse på institutplan. Denne positive vurdering afgiver eksperterne for 71% af projekterne i selve 
projektperioden, for 60% på kort sigt og for 34% på lang sigt. 
Fakultet 
TEMPUS' indflydelse kan også konstateres på fakultetsniveau: eksperterne bedømmer indflydelsen for 
projekterne som helhed til "middel" på skalaen, både i selve projektperioden og på lang sigt. 
-34 
Omkring 67% af de projekter, der havde stor inflydelse på institutniveau (eller 23% af stikprøven) har 
ligeledes stor indflydelse på faktultetsniveau i projektperioden. På lang sigt vurderer eksperterne, at 33% af 
projekterne har stor indflydelse. 
Universitet 
Indflydelsen bliver vanskeligere at få øje på, så snart man bevæger sig op på universitetsniveau. Den 
fremherskende bedømmelse blandt eksperterne viser, at de fælleseuropæiske projekter har en indflydelse, 
der ligger mellem "ringe" og "middel" for såvel hele projektperiodens varighed som på længere sigt. Det er 
betegnende, at ingen af projekterne får topkarakter, heller ikke inden for selve projektperioden. 
Videregående uddannelser 
Hvis de fælleseuropæiske projekter anskues enkeltvis, har de kun en begrænset umiddelbar indflydelse på 
fornyelsen af de videregående uddannelser. Et projekt i Rumænien vurderes ikke desto mindre som havende 
stor indflydelse på nuværende tidspunkt. Den samlede vurdering ligger imidlertid mellem "ringe" og 
"middel". Eksperterne er en smule mere optimistiske på længere sigt. Når man ser på de videregående 
uddannelser som helhed, bedømmes virkningen som lidt større på mellemlang eller lang sigt. 
Andet 
Det er vanskeligt at måle indflydelsen uden for de videregående uddannelser. Under betegnelsen "Andet" 
findes virkningen på forholdet til erhvervslivet, til en region, til forskningen osv. De anførte vurderinger 
viser da også en forholdsvis positiv vurdering af de undersøgte projekter, i det mindste på lang sigt. Men 
dette vedrører kun et mindretal i stikprøven. I de fleste tilfælde mener eksperterne ikke at kunne måle nogen 
indflydelse uden for projekterne og har derfor ikke fremsat nogen vurdering. 
2. DEN TIDSMÆSSIGE DIMENSION HAR MINDRE BETYDNING 
I henhold til vurderingerne aftager projekternes indflydelse på institut- og fakultetsniveau med tiden. 
Derimod gælder det, at så snart man undersøger indflydelsen på universiteterne og på de videregående 
uddannelser, er der større spredning i resultaterne, og i visse tilfælde kan man forudse, at projekterne om 
nogle år vil få en mere synlig indflydelse på landsplan, end de har i øjeblikket. Men disse konstateringer må 
anses for helt logiske: under et besøg er det (forholdsvis) let at måle den umiddelbare virkning, et givet 
projekt har på omgivelserne. Det er langt vanskeligere at bedømme virkningerne for et universitet eller et 
helt land, og i lyset af den nødvendige reaktionstid inden for uddannelsessektoren, kan man udmærket 
forestille sig, at et lokalt initiativ kan få større betydning om 3 eller 5 år, fordi det så vil falde sammen med 
andre initiativer eller med de nationale myndigheders ønsker. 
3. FAKTORER, DER ER BESTEMMENDE FOR VIRKNINGEN 
Projektets indflydelse på institutplan anses for stor, når de grundlæggende aktiviteter er forløbet korrekt: 
forsvarlig forvalming af mobiliteten, levering af udstyr svarende til de pædagogiske behov, indførelse af nye 
pædagogiske værktøjer, igangsættelse af nye kurser. 
-35-
Hvis et projekt skal have stor indflydelse på et universitetsfakultet, er det ikke tilstrækkeligt, at det opfylder 
de individuelle krav fra undervisere og studerende. Det skal medføre udbredelsen af nye pædagogiske 
metoder eller udvikle anerkendelsen af studieperioder. Det skal især have en strukturerende virkning. 1 den 
henseende har oprettelsen af nye institutter stor betydning, og der findes også praktiske eksempler på dette: 
Instituttet for mejeriteknologi ved landbrugsuniversitetet i Poznan (PL), Instituttet for højsøhavne i 
Szczeczin (PL), Business School på det tekniske universitet i Bmo (CZ), oprettelsen af et 
"Uddannelsescenter" for fjernstudier ved det medicinske universitet i Debrecen (H), etc. Samarbejdet 
mellem fakulteter er ligeledes tegn på en kraftig indflydelse på det institutionelle plan. Et eksempel på dette 
er Centret for miljøstudier på det tekniske universitet i Gdansk (PL). Eksempler på samarbejde mellem 
institutter findes på L. Eôtvôs universitetet i Budapest (H) eller på Landbrugsuniversitetet i Gôdôllô (H). 
Ligeledes tilskrives projekter, som af universiteternes ledere betegnes som noget, der giver deres institution 
en "specielt fremtrædende rolle" inden for et givet område, eller som bidrager til at give deres institution et 
"nyt image", en kraftig indflydelse på det institutionelle plan. 
Perspektiverne for permanent deltagelse i et europæisk netværk vidner ligeledes om stor indflydelse. 
De - meget få - projekter, som i sig selv har stor indflydelse på de videregående uddannelser, er de 
projekter, hvorunder der udvikles nye læseplaner i det pågældende land i en original form, der kan tjene 
som eksempel. Dette gælder "Fakultetet for anvendte moderne sprog" ved universitetet i Cluj (RO), 
"Business School of Transylvania" ligeledes i Cluj. Det bemærkes, at et projekt har størst chance for at få 
stor indflydelse nationalt, når det beskæftiger sig med en utraditionel disciplin for de støtteberettigede lande. 
Menneskelige faktorer har ligeledes en vis indvirkning på projekternes indflydelse, ganske vist i ringere 
grad. Nogle af de universitetsrepræsentanter, som eksperterne mødte under deres besøg, og som deltager 
aktivt i reformerne af de videregående uddannelser i de støtteberettigede lande, gav udtryk for en reel 
interesse for projekter, der fører til strukturelle ændringer. Flere rektorer for de besøgte universiteter 
forsikrede ekspertgruppen om deres personlige og institutionelle opbakning til det pågældende JEP. 
4. UNIVERSITETERNE SOM LØFTESTANG FOR FORANDRINGER 
De ovenfor anførte bemærkninger om, at projekterne har størst virkning på lokalt plan, skal sammenholdes 
med målsætningerne for den første fase af TEMPUS og betingelserne for programmets iværksættelse. De 
besøgte projekter blev igangsat i 1990/91 eller i 1991/92 på et tidspunkt, hvor man især lagde vægt på 
direkte kontakter mellem institutioner (det vil sige oftest mellem universitetsfolk fra forskellige 
institutioner) gennem en fremgangsmåde med udgangspunkt i basis ("bottom-up approach"). 
Fremgangsmåden med at tilnærme disse praktiske initiativer til de nationale prioriteter sammenholdt med 
reformpolitikken for de videregående uddannelser er af nyere dato, og det er nødvendigt med et vist 
tidsrum, før det bliver muligt at vurdere indflydelsen fra projekterne i denne nye ramme. 
Ved gennemgangen af disse analyser tegner der sig to blokke: en enhed bestående af "institut-fakultet" og 
en enhed bestående af "universitet-videregående uddannelser". 
Et projekt, der er godkendt på institutniveau, har således gode chancer for at blive anvendt på 
fakultetsniveau. Der findes sikkert flere årsager til dette fænomen: geografisk nærhed, fakulteternes 
overskuelige størrelse, nært beslægtede akademiske prioriteter. 
-36 
Til gengæld får det ikke nødvendigvis indflydelse på universitetsniveau, og i et vist omfang er det næsten 
ligeså nemt (eller ligeså svært) at få anerkendelse på nationalt plan som inden for sin egen institution. Det 
er muligt, at den akademiske specialisering af nogle universitetsfolk opfattes som vigtigere end den 
institution, de er tilknyttet. Koordinatoren for et projekt inden for for eksempel virksomhedsledelse vil 
måske have større chancer for at gøre en kollega i en anden by eller en ekspert fra ministeriet interesseret i 
faget end sin egen rektor, hvis denne er videnskabsmand. Det er også sandsynligt, i forbindelse med en 
tendens som går mod universiteternes uafhængighed såvel som en decentralisering af beslutningsprocessen, 
at rektorerne ikke længere er istand til at bedømme deres manøvreringsmuligheder. Denne bemærkning er 
navnlig udtryk for, at universitetet som sådan og universitetets ledelse ikke entydigt opfattes som en 
løftestang for forandringer. Som en ekspert fra et støtteberettiget land udtrykker det: "universiteterne i de 
støtteberettigede lande må have en stærkere strategi for institutionnel udvikling og koncentrere sig om 
projekter, der kan give dem omfattende støtte (dette forudsætter imidlertid, at universiteterne bliver aktive 
deltagere i beslutningsprocessen)". 
Spørgsmålene om tværfaglighed på den ene side og lederevnerne på den anden spiller således en central 
rolle. Beslutningen om at målrette en del af besøgene hos projekterne for året 1993/94 mod institutionerne 
som sådan bør give mulighed for en tilbundsgående undersøgelse af udviklingen på dette område. 
5. VEDLIGEHOLDELSE AF NETVÆRKENE 
Mulighederne for, at projekterne og de netværk, der er oprettet omkring dem, kan føre deres aktiviteter 
videre ud over den treårige periode, hvor de modtager støtte fra TEMPUS, er naturligvis en god indikator 
for den grundlæggende effektivitet og endvidere programmernes langsigtede indflydelse på universiteterne. 
Generelt gælder det, at de projekter, der karakteriseres som ringe eller kun akkurat tilfredsstillende, ikke 
giver mulighed for en sådan videreførelse. Men der findes også velfungerende projekter, som fordi de 
arbejder inden for et særligt område og ikke umiddelbart kan regne med udefra kommende finansiering, 
imødeser tiden efter TEMPUS med største uro. 
Blandt de velfungerende projekter, der har viljen til at køre videre, befinder flere sig inden for 
perspektiverne for TEMPUS. Det drejer sig i første række om projekter, der befinder sig på deres andet 
aktivitetsår, og som påregner at udvide antallet af partnere. Det vil oftest dreje sig om et andet land inden 
for Fællesskabet, navnlig når partnerne erfarer, at deres projekt, som oprindelig var baseret på en national 
model, vil kunne drage nytte af andre fællesskabserfaringer. Dette er tilfældet ved indførelsen af nye 
læseplaner og er et positivt udtryk for en analyse af universiteternes behov i de støtteberettigede lande. 
Således vil et franskinspireret projekt i Rumænien åbne sig mod Tyskland, og et britisk ledet projekt vil 
vende sig mod en fransksproget institution. Den nye partner, som kan bidrage med den ønskede ekspertise, 
kommer i de fleste tilfælde fra et ERASMUS-netværk, hvor en af partnerne i TEMPUS-projektet ligeledes 
deltager. 
Med hensyn til tredjeårsprojekter giver flere udtryk for et ønske om at indsende nye forslag. Ét 
mobilitetsprojekt ønsker at blive videreført som et sådant, mens institutionen inden for et andet netværk fra 
det støtteberettigede land ønsker at blive koordinator. 
Projekter, der nærmer sig deres afslutning, koncentrerer sig især om at konsolidere og fastholde de 
resultater, der er nået under TEMPUS-partnerskabet. Skønt ingen af de besøgte projekter var nået frem til 
en selvfinansierende struktur, udtrykkes der en generel vilje til at fortsætte samarbejdet mellem partnerne, 
og man understreger risikoen, at de opnåede resultater bringes i fare, når det økonomiske tilskud falder bort. 
Vedligeholdelse og reparation af udstyr eller driften af nye uddannelser oprettet med deltagelse af de 
internationale parmere kræver økonomiske midler, som universiteterne i de støtteberettigede lande ikke 
råder over. 
-37-
Hvordan kan universitetssamfundet drage nytte af de nye læseplaner (repræsentanter for andre rumænske 
universiteter gav under besøget i Cluj udtryk for dette for så vidt angår studieprogrammet for anvendte 
moderne sprog), eller hvordan kan det nye pædagogiske materiale udbredes til brug for andre fakulteter, var 
spørgsmål, som ofte blev stillet ekspertgruppen. 
I forbindelse med partnerskabets fremtid vender nogle fælleseuropæiske projekter øjnene mod andre 
fællesskabsprogrammer: PHARE (nævnes i Slovenien), ACE og forskningsprogrammerne. Andre projekter 
lægger vægten på oprettelsen af store, transnationale netværk uden nødvendigvis at knytte sig til et bestemt 
program. Et "Europæisk netværk for kemi" er angiveligt ved at blive oprettet, fordi TEMPUS havde givet 
partnerene mulighed for at tilslutte sig, og et "Europæisk luftfartsuniversitet" ser formentlig dagens lys til 
næste år med udgangspunkt i et netværk oprettet inden for rammerne af COMETT. Støtten fra TEMPUS 
har hjulpet Polen til at kunne deltage. 
Den bilaterale bistand nævnes også som en finansieringsmulighed i mindst to tilfælde: britisk (British 
Council, Know-How Fund) og fransk (Affaires Etrangères). Der er også tale om lokal finansiering inden for 
TEMPUS; den ydes af regeringer eller nationale fonde. Nogle projekter fungerer allerede fra begyndelsen 
som samarbejdsaftaler mellem universiteter eller udvekslingsaftaler mellem regioner (Gdansk-Roskilde, 
Constanza-Brest). 
Til gengæld er kun få projekter villige til at prøve på at opnå støtte fra det lokale erhvervsliv, selv ikke på 
kort sigt, som følge af de økonomiske problemer. Men i mindst to tilfælde (i Bulgarien og i Slovenien) 
omtales et ikke ubetydeligt finansieringstilskud fra de studerende selv: der er ganske vist tale om voksne 
under videreuddannelse inden for området virksomhedsledelse. 
Med hensyn til vedligeholdelsen af netværkene udtrykker de JEP-partnere, der har direkte kontakter til 
projekter under ERASMUS eller COMETT, ønske om at blive integreret i et permanent, europæisk 
netværk. Det europæiske udbytte af disse netværk giver de støtteberettigede lande en garanti for et 
værdifuldt samarbejde og fremme af integrerede uddannelsesprogrammer. Dette er tilfældet for flere JEP'er, 
navnlig inden for medicin (koordineret af Rotterdam), inden for sociale sikringsordninger (Leuven), 
moderne sprog (Heidelberg) eller luftfart (Talence). 
Ved flere ekspertbesøg konstaterede man, at flere repræsentanter for institutionerne i de støtteberettigede 
lande, rejste problemet om tilslutning, på kort eller mellemlangt sigt, til Det Europæiske Fællesskabs 
uddannelsesprogrammer, navnlig ERASMUS og ECTS. Dette krav kom navnlig til udtryk i Ungarn og i 
mindre omfang i Polen og i Den Tjekkiske Republik. 
Den indflydelse, de fælleseuropæiske projekter allerede har på deres omgivelser, og konstateringen af, at de 
netværk, der er oprettet takket være projekterne, i de fleste tilfælde ønsker at konsolidere sig ud over det 
3. år med finansiering, begrunder initiativet til iværksættelse af en ny aktion, "de fælleseuropæiske 
netværk" (Joint European Networks) for det akademiske år 1993/94. Selv en begrænset støtte i et eller to år 
til de netværk, der ønsker at videreføre samarbejdet, lade andre institutioner udnytte deres erfaringer, sikre 
vedligeholdelsen af det udstyr, der er installeret i de støtteberettigede lande, forekommer idag at ville 
opfylde forventningerne hos deltagerne i programmet og medvirker til at sikre, at resultaterne af 
samarbejdet ikke går tabt. 
-38-
V. KONKLUSIONER 
Programmet for projektbesøg, som blev gennemført i 1992/93, gav værdifulde oplysninger om omfanget af 
udviklingen af aktiviteter inden for rammerne af TEMPUS. Det mobiliserede et betydeligt antal akademiske 
eksperter, dækkede alle støtteberettigede lande (som allerede havde projekter i 2. aktivitetsår) og 
fagområder, som var markant repræsenteret i programmet. 
Ud fra den betragtning kan stikprøven siges at være repræsentativ; der gives dog ikke en beskrivelse af alle 
de forhold, man er stødt på, men de generelle træk af løbende projekter fremhæves og både de gode 
resultater og begrænsningerne nævnes. 
Det faktum, at 60% af projekterne blev anset for at være udmærkede eller gode, må anses for at være et 
væsentligt resultat i en bedømmelse, hvor meningerne fra eksperteme i den akademiske verden spillede en 
afgørende rolle. I den sammenhæng bør man huske på, at TEMPUS blev startet med meget kort varsel som 
svar på de hurtige ændringer i de støtteberettigede lande på det politiske, økonomiske og sociale plan. Det 
Europæiske Fællesskab og dets videregående uddannelsesinstitutioner havde ingen tidligere erfaring med 
samarbejdsprogrammer af den størrelsesorden med en anden geografisk gruppering. 
Det er normalt i sådan en stikprøve, at nogle få projekter har begået forsømmelser enten i forsøget på at 
opnå målsætningerne eller på forvaltningsområdet; dette antal forbliver meget lavt, og der er foretaget 
opfølgning og korrigerende foranstaltninger. 
Gennemførelsen af projektbesøgene ville have været umulig uden en aktiv og effektiv deltagelse fra de 
nationale TEMPUS-kontorer i de støtteberettigede lande. Disse kontorer har bidraget til tilrettelæggelsen og 
en gnidningsløs gennemførelse af besøgene, og har ydermere gennem deres deltagelse bidraget til 
evalueringen af projekter, der vedrører dem direkte. 
Gennem udpegelsen af deres akademiske eksperter bidrager de til opbyggelsen af en stabil keme af 
undersøgere. De nationale TEMPUS-kontorer medvirker således i denne brede bevægelse, som inden for 
rammerne af reformerne af de videregående uddannelsessystemer i de støtteberettigede lande, tager sigte på 
at etablere pålidelige og uafhængige evalueringsprocedurer for universiteterne. 
Endelig fører forventningerne til besøgene hos projekterne og de resultater, der allerede er opnået på 
nuværende tidspunkt, til en konstatering af, at et sådant program bør indføres som en permanent ordning. 
I lyset af nødvendigheden af at oprette en så repræsentativ stikprøve som muligt, er det sandsynligt, at der i 
løbet af det akademiske år 1993/94 vil blive gennemført omkring 50 projektbesøg. 
Projektbesøgene vil udgøre størstedelen heraf. Imidlertid indføres et nyt element. Ændringen af 
retningslinierne for TEMPUS i retning af en større hensyntagen til de prioriteter, der fastlægges af de 
nationale myndigheder, og bevidstheden om, at universiteterne og deres ledelse udgør en strategisk 
udfordring, har fået Kommissionen til at foreslå, at et betydeligt antal besøg aflægges hos de videregående 
uddannelsesinstitutioner som sådan. Det drejer sig om institutioner, der deltager i flere TEMPUS-projekter, 
hvor eksperterne i særlig grad skal analysere synergieffekten mellem de forskellige internationale 
samarbejdsprojekter. 
39-
Evalueringsprocedureme for TEMPUS, der ligeledes omfatter en regelmæssig dialog mellem 
EF's TEMPUS-Kontor og de projektansvarlige, samt en ekstern evaluering, som igangsættes i 1994, styrkes 
således fra år til år, således at Fællesskabets myndigheder og de nationale myndigheder (i de 
støtteberettigede lande og i Medlemsstaterne), den akademiske verden og samdige de institutioner, der 
berøres af TEMPUS' målsætninger får mulighed for at bedømme de opnåede resultater i forhold til de 
anvendte midler så klart som muligt. 
-40 
ANNEKS: Liste over Besøgte Fælleseuropæiske Projekter 
JEP-0077-92 •"•'-•"•••>•"-• ''';";:,';,;;V;'.!;;;;;:.;^'i >; 
Titel: Development of new curricula in microelectronics design methodologies 
Partnere: * ' s i; 
B Interuniversitair Micro-Electronica Centrum 
DK Danmarks Tekniske Hojskole 
F Institut National Polytechnique de Grenoble 
Koordinerende og kontraherende organisation: 
D Technische Hochschule Darmstadt 
Institut fur Mikroelektronische Système H Technical University of Budapest 
PL Institute of Electron Technology 
USA University of Cincinnati 
JEP-0087-92 
Titel: Curriculum development in supply management 
Partnere: 
Budapest University of Economics ""•"•'' 
Institute» Superior de Economia e Geståo UK University of Strathclyde 
Koordinerende og kontraherende organisation: 
D Bayerische Julius-Maximilians Universitat Wurzburg 
BetriebswirtschafUiches Institut 
JEP-0107-92 
Titel: Establishment of a French-speaking technology unit at the Technical University of Budapest 
Partnere: 
B Université Libre de Bruxelles 
B Université de Mons-Hainaut 
B Université de l'État à Liège 
F AUEF Bretagne 
F France Telecom 
F Institut National Polytechnique de Toulouse 
F Institut National des Sciences Appliquées de Lyon - • ; • . 
F Union des Ings. et Techs. Utilisant la Langue Française 
F Université d'Angers 
F Université de Caen 
F École d'Architecture de Marseille Luminy 
Koordinerende og kontraherende organisation: 
F Institut National des Sciences Appliquées de Rennes 
JEP-0151-92 
Titel: Improvement in teaching of modern European languages 
i 
Partnere: 
B Katholieke Universiteit Leuven 
CZ Charles University, Prague 
D Bayerische Julius-Maximilians Universitat Wurzburg 
D Friedrich-Schiller-Universitat Jena 
D Universitåt-Gesamthochschule Paderborn 
DK Aarhus Universitet 
E Universidad de Granada 
E Universidad de Salamanca 
F Université de Caen .'-t^- •••.•.J=J^--I 
GR Aristoteleio Panepistimio Thessalonikis 
H Budapest University of Economies 
Janus Pannonius University, Pécs . 
Lajos Kossuth University, Debrecen , , 
Lorånd Eôtvôs University, Budapest 
Technical University of Budapest 
UETP Toscana, Firenze 
Koordinerende og kontraherende organisation: 
D Ruprecht-Karls-Universitåt Heidelberg 
Akademisehes Auslandsamt F Université de Reims Champagne - Ardenne. riu 
P •••'• ; Université de Rennes I 
F Université de Technologie de Compiègne 
F Université des Sciences et Techn. du Languedoc, . 
(Montpellier II) 
F École Nationale Supérieure de Chimie de Montpellier 
F b: - École Nationale des Ponts et Chaussées 
F École Spéciale des Travaux Publics du Bâtiment 
et de l'Industrie (U.I.T.F.) 
H Technical University of Budapest • 
I Université degli studi di Bologna 
I Università degli studi di Pavia 
I Università degli studi di Siena 
IRL Dublin University, Trinity Collège 
IRL University College Dublin 
NL Ryksuniversiteit Groningen 
NL Ryksuniversiteit Leiden 
P Universidade de Coimbra 
'PL; Bialystok Technical University 
PL Jagiellonian University, Krakow 
PL University of Lodz 
PL University of Wroclaw...... 
PL Warsaw University 
SF University of Joensuu 
SQ Comenius University, Bratislava 
UK University qf Bristol 
M 
JEP-0338-92 
Titel: TEMPUS - Portassist: port management training 
Partnere: 
B 
I 
PL Universitaire Faculteiten Sint-Ignatius Antwerpen 
Università degli studi di Bari 
Maritime Office in Szczecin 
Koordinerende og kontraherende organisation: 
B Antwerp Port Engineering and Consulting VZW PL Municipal Government of Szczecin 
PL Port Authority Szczecin-Swinoujscie 
PL University of Szczecin 
JEP-0387-92 
Titel: 
Partnere: Development of higher education capacities in the field of social security law 
CZ Charles University, Prague 
D Universitat Osnabriick 
DK Roskilde Universitetscenter 
E Universidad Pontificia Comillas 
GR Ethniko kai Kapodistriako Panepistimio Athinon 
H Lorând Edtvôs University, Budapest 
I Libera Università Intemazionale di Studi Sociali Roma IRL Dublin University, Trinity College 
NL Katholieke Universiteit Brabant 
P Universidade Internacional 
PL Jagiellonian University, Kruakow 
S University of Lund 
UK University of Edinburgh 
Koordinerende organisation: 
B Katholieke Universiteit Leuven 
Rechtsfaculteit - Instituut Sociaal Recht Kontraherende organisation: 
B Katholieke Universiteit Leuven 
Rector 
JEP-0487-92 
Titel: Establishment of a centre for environmental studies, Gdansk 
Partnere: 
D Freie Universitat Berlin PL 
Koordinerende og kontraherende organisation: 
DK Roskilde Universitetscenter 
Dept. Environmental, Technology and Social Studies Gdansk Technical University 
JEP-0544-92 
CORTEX - Coherent rational medical training and exchange in a pan-European context Titel: 
Partnere: 
B Universiteit Gent 
D Justus-Liebig-Universitat Giessen 
D Ruprecht-Karls-Universitåt Heidelberg 
DK Aarhus Universitet 
DK Odense Universitet 
E Universidad Complutense de Madrid 
E Universidad de Cadiz 
E Universidad de Extremadura 
E Universidad de Granada 
E Universidad de Oviedo 
E Universidad de Salamanca 
E Universidad de Valladolid 
Koordinerende og kontraherende organisation: 
NL Erasmus Universiteit Rotterdam 
Faculteit der Geneeskunde F Université Claude Bernard (Lyon I) 
GR Aristoteleio Panepistimio Thessalonikis 
H Albert Szent-Gyorgyi University of Medicine 
H Debrecen University of Medicine 
H Pécs University of Medicine 
H Semmelweis University of Medicine 
I Università degli studi di Bologna 
NL Katholieke Universiteit Nymegen 
NL Rijksuniversiteit Limburg 
NL Rijksuniversiteit Utrecht 
NL Vrije Universiteit Amsterdam 
S University of Lund 
JEP-0717-92 
Titel: Small and medium enterprises in the context of management education 
Partnere: 
CZ Technical University Brno 
E Universidad de Sevilla 
GR Effective Management International Ltd 
Koordinerende og kontraherende organisation: 
UK Nottingham Polytechnic 
Business School I Università dégli studi di Firenze 
PL Nicholas Copernicus University 
kl 
JEP-0779-92 
Titel: 
Partnere: 
B 
F 
PL 
PL 
PL Extension of Star aerospace network to Poland 
Katholieke Industriële Hogeschool West-Vlaanderen PL 
Star-EUPL PL 
Airplanes Factory 'PIZ' 
Polish Airlines (LOT) PL 
Rzeszow Technical University UK Star-PL 
Technical Bureau for new aircraft industry TLZ' 
programmes 
Warsaw Technical University 
Kingston Polytechnic 
Koordinerende og kontraherende organisation: 
F Institut Universitaire de Technologie 'A', Formations Aérospaciales 
Domaine Universitaire 
JEP-1073-92 
Titel: Development of the expertise of East European higher education institutions and enterprises in milk processing, 
manufacture and marketing 
Partnere: 
IRL University College, Cork 
PL Agricultural Academy, Poznan 
Koordinerende organisation: 
UK Scottish Agricultural College 
Food Technology Department PL H. Kollataj Agricultural Academy 
Kontraherende organisation: 
UK The Scottish Agricultural College 
Dean's Unit 
JEP-1179-92 
Titel: Development of a European aircraft design consortium in higher education 
Partnere: 
CZ Aeronautical Research and Test Institute, Prague 
CZ Aerotechnik, Uherské Hradiste-Kunovice 
CZ Czech Technical University in Prague 
CZ Moravan Aircraft Company, Otrokovice 
CZ Motorlet, Prague 
CZ Technical University Brno 
D Technische Universitat Carolo-Wilhelmina zu 
Braunschweig 
Koordinerende organisation: 
UK University of Glasgow 
Department of Aerospace Engineering D Universitat Stuttgart 
E Universidad Politécnica de Madrid 
F École Nationale Supérieure de l'Aéronautique et 
de l'Espace - LET Aircraft Manufacturer 
I Politecnico di Torino 
NL Technische Universiteit Delft 
UK Euroae rospace 
UK Zlin Electronics Ltd 
Kontraherende organisation: 
UK University of Glasgow 
Office for EC programmes 
JEP-1259-92 
Titel: Development of the practice of endoscopy 
Partnere: 
B Université Catholique de Louvain 
CZ Charles University, Prague 
CZ Czech Medical Association, Prague 
CZ Czech Society for Castro Enterology, Prague 
CZ Palacky University, Olomouc 
CZ Technical University Brno 
CZ University of Veterinary Science, Brno 
F Association Endoscopia, Nancy 
F Canal France International 
Koordinerende og kontraherende organisation: 
F Université de Nancy II 
Vidéoscop F 
F 
F 
F 
SQ ICARE-Nord 
Ministère de l'Éducation Nationale de la Jeunesse 
et des Sports 
Ministère de la Solidarité, de la Santé et de la 
Protection Sociale 
Ministère des Affaires Étrangères 
Olympus 
Région Lorraine 
Université du Droit et de la Santé Lille II 
Comenius University, Bratislava 
- 111 -kl 
JEP-1457-92 
Titel: Training of Hungarian primary teachers in foreign languages and teaching methods 
Partnere: 
H Budapest Teacher Training College UK St Martin's College 
Koordinerende og kontraherende organisation: 
D Universitat Augsburg 
Lehrst. fur Schulpådagogik, Philosophische Fakultat I 
JEP-1465-92 
Titel: Development of education of agriculture and environmental protection 
Partnere: 
UK University of Edinburgh Faculté des Sciences Agronomiques de Gembloux 
Godôllô University of Agricultural Sciences 
Koordinerende og kontraherende organisation: 
F Institut National Agronomique Paris-Grignon 
JEP-1501-92 
Titel: 
Partnere: 
A 
D Upgrading and development of education, training and continuing education of mechanical engineers with special attention 
to environmental protection and economical energy utilisation 
Technische Universitat Wien 
Technische Universitat Carolo-Wilhelmina zu 
Braunschweig 
Technische Universitat Clausthal 
Universitat Fridericiana Karlsruhe (TH) 
Électricité de France International 
Hungarian Electricity Board (MVMT) 
National Association of Hungarian Entrepeneurs 
(VOSZ) 
Koordinerende organisation: 
H Technical University of Budapest 
Department of Heat Engines H University of Miskolc 
I European Institute of Technology 
I Università degli studi di Roma 'La Sapienza' 
P Institute Superior Técnico 
SF Helsinki University of Technology 
UK University of Glasgow 
UK University of Newcastle-Upon-Tyne 
Kontraherende organisation: 
P Institute SuperiorTécnico 
Department of Mechanical Engineering 
JEP-1506-92 
Titel: Advanced training in geology 
Partnere: 
D Universitat Fridericiana Karlsruhe (TH) 
Koordinerende organisation: 
H Lorand Eôtvôs University 
Faculty of Natural Sciences NL Vrije Universiteit Amsterdam 
Kontraherende organisation: 
NL Vrije Universiteit Amsterdam 
Institute of Earth Sciences 
JEP-1564-92 
Titel: Establishment of an open learning system in Bulgaria (BONYS) 
Partnere: 
B Interactive Learning Services Ltd UK Polytechnic of West London 
BG Higher Institute of Economics 
Koordinerende og kontraherende organisation: 
GR T.E.I. Larissis 
School of Business and Economics 
- IV Lk 
JEP-1570-92 
Titel: Human rights education and training in Eastern Europe 
Partnere: 
D Ludwig-Maximilians-Universitât Mùnchen 
PL International Cultural Centre, Krakôw 
Koordinerende og kontraherende organisation: 
UK Association of Rights and Humanity PL Jagiellonian University, Krakôw 
UK University of Essex, Colchester 
JEP-1668-92 
Titel: Update on Poland: trainer training in business economics 
Partnere: 
PL Nicholas Copernicus University 
Koordinerende og kontraherende organisation: 
NL Haagse Hogeschool (Centraal Instdtuut) 
Economics and Management Department UK Teesside Polytechnic 
JEP-1728-92 
Titel: 
Partnere: 
B 
BG 
BG 
BG University network for coordination and development of artificial intelligence and advanced information technologies 
education 
Vrije Universiteit Brussel 
Bulgarian Academy of Sciences, Sofia 
Higher Institute of Mechanical and Electrical 
Engineering, Sofia 
Higher Pedagogical Institute 'Neophit Rilski', Blagoevgrad 
Koordinerende og kontraherende organisation: 
NL Rijksuniversiteit Limburg 
Computer Science Department BG New Bulgarian University, Sofia 
BG Sofia University 'St. Kliment Ohridski' 
D Universitat Hamburg 
GR Hellenic Operational Research Society, Thessaloniki 
JEP-1746-92 
Titel: Cooperation and exchange in economic studies with the University of Lodz 
Partnere: 
F Université de Nancy II 
F Université des Sciences Sociales Grenoble II 
NL Ryksuniversiteit Limburg 
Koordinerende organisation: 
NL European Institute of Public Administration 
Community Policies and Internal Market PL University of Lodz 
UK University of Kent at Canterbury 
Kontraherende organisation: 
NL Foundation for European Studies in Central and 
Eastern Europe 
JEP-2016-92 
Titel: Improvement of aquaculture research and training in Poland 
Partnere: 
B Universiteit Gent 
I Istituto per lo Sfruttamento Biologico delle Lagune, 
Lésina 
PL Agricultural Academy, Warsaw 
Koordinerende og kontraherende organisation: 
DK Horsens Tekniske Skole (The Aquaculture Centre) PL 
PL 
UK Inland Fisheries Institute, Rutki 
National Union of Producer's Societies, Warsaw 
Sparsholt College, Hampshire 
-v- IxS 
JEP-2092-92 
Titel: Updating of education in applications of discrete mathematics 
Partnere: 
BG Bulgarian Academy of Sciences 
BG Sofia University 'St. Kliment Ohridski' 
BG University 'Cyril and Methodius' 
D Techn. Universitat Carolo-Wilhelmina Braunschweig 
Koordinerende og kontraherende organisation: 
UK University of East Anglia 
School of Mathematics H Lorånd Eôtvôs University 
I Università degli studi di Roma 'La Sapienza' 
UK Queen Mary and Westfield College 
(University of London) 
JEP-2139-92 
Titel: Development of higher education in chemistry and applied chemistry 
Partnere: 
BG 
BG 
CZ 
CZ 
D 
E 'Prof.DrA. Zlatarov' Higher Institute of Chemical H 
Engineering, Bourgas I 
Higher Institute of Chemical Technology, Sofia I 
Czech Academy of Sciences, Praha P 
University of Chemical Technology, Praha PL 
Justus-Liebig-Universitåt Giessen PL 
CETS - Institute Qufmfco de Sarriâ PL 
Centre CNRS-Inserm de Pharmacologie et RO 
d'Endocrinologie SQ 
Institut Montpellierain d'Etudes Françaises UK 
Institut National Polytechnique de Toulouse UK Technical University of Budapest 
Università degli studi di Pavia 
Università degli studi di Torino 
Institute) Superior Técnico, Lisboa 
Technical university of Wroclaw 
University of Lodz 
University of Wroclaw 
University of Craiova 
Slovak Technical University, Bratislava 
Thames Polytechnic, London 
University College of Swansea 
Koordinerende og kontraherende organisation: 
F École Nationale Supérieure de Chimie de Montpellier 
Faculté de Chimie 
JEP-2155-92 
Titel: Teaching of Italian in Hungary 
Partnere: 
D 
F 
H Deutscher Volkshochschul-Verband E.V. 
Université de Paris-Sorbonne (Paris IV) 
Fondazione Ponte Janus Pannonius University 
Università degli studi di Firenze 
Koordinerende og kontraherende organisation: 
I Centro per lo Studio delle Lingue e della Comunicazione Applicata 
JEP-2233-92 
Titel: Agricultural education in Central Europe 
Partnere: 
A 
CZ Universitat fur Bodenkultur Wien 
University of Agriculture, Nitra 
Koordinerende og kontraherende organisation: 
H GôdôUô University of Agricultural Sciences 
Faculty of Agricultural Sciences Universitat Hohenheim 
Università degli studi di Milano 
JEP-2262-92 
Titel: New curricula and courses in engineering theory education 
Partnere: 
AUS University of Sydney P 
BG Higher Institute of Mechanical and Electrical Engineering PL 
CZ Masaryk University PL 
CZ Masaryk University SF 
D Hamburger Ausbildungspartnerschaft UK 
D Technische Universitat Magdeburg 
D TechnischUniversitat Mùnchen SQ 
H Technical University of Budapest UK 
I Inter-Univers. Research Centre on Develop.Countries 
Koordinerende og kontraherende organisation: 
CZ Czech Technical University in Prague 
International Centre for Zcientific Computing Universidade Técnica de Lisboa 
Krakôw Technical University 
Warsaw Technical University 
Helsinki University of Technology 
Queen Mary and Westfield College 
(University of London) 
Slovak Technical University 
University of Liverpool 
- VI -u 
JEP-2294-92 
Titel: Ostrava project: engineering staff re-training project 
Partnere: 
NL Industriole Hogeschool van het Kijk B.M.E. 
B Industriële Hogeschool van het Rijk C.T.L. 
CZ Technical University of Mining and Metallurgy 
of Ostrava 
Koordinerende og kontraherende organisation: 
UK Longlands College 
Applied Science and Computing Department E Universidad du Cordoba 
UK British Steel Consultants Ltd 
UK Teesside Polytechnic 
JEP-2327-92 
Titel: Improvement of the standard of education in biophysics and chemical physics 
Partnere: 
CZ Charles University, Prague S 
I Università degli studi di Bologna SQ 
NL Landbouwuniversiteit Wageningen 
Koordinerende og kontraherende organisation: 
F Université Pierre et Marie Curie (Paris VI) 
Laboratoire de Physique et Chimie Biomoléculaires 
JEP-2390-92 University of Stockholm 
Safarik University, Kosice 
Masters degree programme in enterprise studies and development of policy framework for entrepreneurship and SME 
development Titel: 
Partnere: 
E Barcelona Activa 
E Universidad Politécnica de Cataluna 
NL Institute of Social Studies 
Koordinerende og kontraherende organisation: 
UK University of Stirlini 
Scottish Enterprise Foundation rung 
iseFo SLO Gea College 
SLO University of Ljubljana 
JEP-2506-92 
Titel: Developing the teaching of informatics in agriculture 
Partnere: 
BG Higher Institute of Agriculture, Plovdiv NL 
BG Higher Institute of Economics, Sofia 
GR Georgiko Panepistimio Athinon NL 
Koordinerende og kontraherende organisation: 
GR Greek Productivity Centre (Elkepa) 
Institute of Information Science Association of Colleges for Professional 
Higher Agricultural Education 
European Institute of Public Administration 
JEP-2578-92 
Titel: The Kosice regional partnership project: training of teachers in management 
Partnere: 
UK Nothern Development Company 
UK Teesside Polytechnic 
SQ Visoka Vojenskâ Leteckå Skola, Kosice 
Koordinerende og kontraherende organisation: 
E Universidad Politécnica de Valencia 
Industrial Engineering SQ 
SQ Technical University, Kosice 
Industrial Society of Slovakia, Bratislava 
JEP-2710-92 
Titel: PAETES - Establishment of advanced study of tribology 
Partnere: 
F Institut National des Sciences Appliquées de Lyon UK Imperial College Science, Medicine & Technology 
Koordinerende organisation: 
RO University 'Stefan eel Mare', Suceava 
Faculté d Ingénierie Mécanique Kontraherende organisation: 
F Institut des Sciences Appliquées de Lyon 
Laboratoire de Mécanique des Contacts 
Vil -u\ 
JEP-2714-92 
Titel: Development of curricula for European Studies in Romania 
Partnere: 
B Collège d'Europe, Brugges 
F Council of Europe, Strasbourg 
F Université de Nancy II 
Koordinerende og kontraherende organisation: 
NL European Institute of Public Administration 
Task Force Central & Easten Europe IRL University of Limerick 
NL Universiteit van Amsterdam 
RO Bucharest University 
JEP-2729-92 
Titel: Cooperation and training in health studies between Brest (France), Cadiz (Spain), Constanza (Romania) 
Partnere: 
E Universidad de Cadiz 
Koordinerende og kontraherende organisation: 
F Université de Bretagne Occidentale, Brest 
Faculté de Médecine RO University 'Ovidius', Constanta 
JEP-2759-92 
Titel: 
Partnere: 
B 
F Establishment of a Department of Applied Foreign Languages at the Arts Faculty of Cluj-Napoca (interpreting, translation, 
public relations, business and trade) 
Université de Mons-Hainaut 
Université de Nantes 
Koordinerende organisation: 
RO University 'Babes-Bolyai', Cluj-Napoca 
Faculté des Lettres NL Ryksuniversiteit Limburg 
Kontraherende organisation: 
F Université de Nantes 
Département des Langues Etrangères Appliquées 
JEP-2760-92 
Titel: Development of technology transfer seminars and establishment of a centre for science transfer in Timisoara, Romania 
Partnere: 
D Datenauswertungsbûro fur Ecology-Engineering 
Dr. Braha 
Limnologisches Institut Dr Nowak 
Université des Sciences et Techniques de Lille 
Flandres Artois RO 
RO 
RO 
RO Academy of Economic Studies, Bucharest 
Environmental Surveillance and Protection 
Agency, Timisoara 
Institute of Construction, Bucharest 
Timisoara University 
Koordinerende og kontraherende organisation: 
D Universitat Bremen 
Zentrum fur Weiterbildung 
JEP-2764-92 
Titel: Establishment of the Babes-Bolyai University Business School for Transylvania 
Partnere: 
GR Ikonomiko Panepistimio Athinon RO University 'Babes-Bolyai', Cluj-Napoca 
P Universidade Técnica de Lisboa 
Koordinerende og kontraherende organisation: 
UK Nottingham Polytechnic 
Business School 
VIII -u& 
ISSN 0254-1459 
KOM(94)141 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 16 
Katalognummer : CB-CO-94-148-DA-C 
ISBN 92-77-67627-2 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
u°>