Der er to konsekvenser forbundet med krydskontrol af datavariablerne (artsgruppe, frugtens farve, høsttidspunkt, alder, tæthed). For det første skal medlemsstaternes prøvetagningshyppighed være meget høj. Blandt de lande, som ikke havde en fortegnelse over frugtplantager, var den gennemsnitlige prøvetagningshyppighed meget høj – 54 %. Derfor var fem af disse lande nødt til at foretage en tælling med henblik på indsamling af data om frugtplantager. For det andet medfører den detaljerede opdeling af dataene omkostningstunge og tidskrævende dataindsamlinger. De gennemsnitlige omkostninger forbundet med indsamlingen af data om frugtplantager (pr. referenceår) udgør ca. 220 000 EUR pr. land i intervallet 2 500 EUR til 900 000 EUR. De statistiske myndigheders arbejdsindsats varierer fra 0,1 fuldtidsækvivalenter til 6,2 fuldtidsækvivalenter. Respondenterne er også pålagt en meget tung byrde på grund af meget store stikprøver og lange spørgeskemaer, der kræver mange arealopmålinger.

Forordning (EU) nr. 1337/2011 er i et vist omfang problematisk at gennemføre, hvilket fremgår af erfaringerne fra indsamlingerne af data om frugtplantager i 2012 og 2017 og indsamlingen af data om vinmarker i 2015, tilbagemeldingerne fra forskellige ekspertgruppemøder og kvalitetsrapporterne fra medlemsstaterne. Brugerbehovene har også ændret sig i løbet af det seneste årti.

I denne rapport sammenfattes de vigtigste resultater af vurderingen af, hvordan forordningen fungerer. Der henvises til den europæiske strategi for landbrugsstatistikker 2020, som blev godkendt af Det Europæiske Statistiske System på det 27. møde den 19. november 2015, og redegøres for den nye retlige ramme for strukturelle statistikker vedrørende flerårige kulturer, der ophæver forordning (EU) nr. 1337/2011, hvis funktion denne rapport vedrører.

Følgende fastslås i forordningens artikel 13: "Senest den 31. december 2018 og derefter hvert femte år foretager Kommissionen en evaluering af denne forordnings funktionsmåde. Kommissionen vurderer som led i denne evaluering, om det er nødvendigt at fremlægge alle de data, der er nævnt i artikel 4. Finder Kommissionen, at nogle af disse data ikke længere er nødvendige, tillægges den beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 11, for at fjerne visse data fra bilag I og II."

Forordning (EU) nr. 1337/2011 ("forordningen") om europæiske statistikker vedrørende flerårige kulturer trådte i kraft den 1. januar 2012. Den ophævede to retsakter: Rådets forordning (EØF) nr. 357/79 af 5. februar 1979 om statistiske undersøgelser vedrørende vinarealerne og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/109/EF af 19. december 2001 om statistiske undersøgelser, der skal foretages for at bestemme produktionskapaciteten i plantager med visse arter af frugttræer. Forordning (EU) nr. 1337/2011 vedrører to indsamlinger af strukturelle data om flerårige kulturer:

Databrugerne kan desværre ikke drage fuld nytte af de store investeringer på nationalt plan i indsamlingen af meget detaljerede oplysninger, da nogle af de indsamlede data ikke kan offentliggøres på grund af hensynet til statistisk fortrolighed.

De artsgrupper, der er defineret i bilag I til forordningen, navnlig for æbler og pærer, afspejler ikke fordelingen af artsgrupper i EU korrekt. For spiseæbler er 34 % af arealet med træer klassificeret i gruppen "Andre", og for pærer 18 %. Problemet er endnu større i de nordlige og østlige dele af Europa, hvor næsten alle frugtplantager i nogle lande klassificeres under "Andre".

Det er vanskeligt at indsamle frivillige data om æble-, pære- og ferskentræer, der plantes til industriel forarbejdning, da vejret, markedsvilkår og kvalitetsaspekter i mange tilfælde er mere afgørende for landbrugernes årlige beslutninger om at sælge frugterne til konsum eller industriel forarbejdning end frugttræernes sorter.

2.1.2 Indsamling af data om vinmarker

Det fastsættes i forordningens artikel 3, stk. 4, at data om vinstokke, undtagen spisedruer (bilag II til forordningen) "udarbejdes på grundlag af de data, som er indeholdt i fortegnelsen over vindyrkningsarealer oprettet i overensstemmelse med artikel 185a i forordning (EF) nr. 1234/2007, og som dækker alle bedrifterne i denne fortegnelse, jf. artikel 3, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 436/2009". Den obligatoriske kobling mellem fortegnelsen over vindyrkningsarealer og indsamlingen af data om vinmarker i henhold til forordningen skaber problemer i en række medlemsstater, da fortegnelsen ikke altid er opdateret og ikke indeholder alle de variabler, der er opstillet i forordningen. Forpligtelsen til at benytte fortegnelsen som den eneste datakilde er også problematisk i forhold til adfærdskodeksen for europæiske statistikker. Dette skyldes, at valget af statistiske kilder bør baseres på statistiske overvejelser i henhold til kodeksens artikel 6, stk. 2, og at kildedataene skal vurderes og valideres regelmæssigt i henhold til artikel 12, stk. 1.

2.2. Brugerbehov

Høringen af de relevante generaldirektorater bekræftede, at Kommissionen har behov for nøjagtige oplysninger om produktionskapaciteten i plantager med visse arter af flerårige kulturer inden for EU. Af hensyn til forvaltningen af den fælles landbrugspolitik er det nødvendigt, at der til Kommissionen indberettes data om flerårige kulturer. Screeningen af data viste imidlertid, at der kan gennemføres betydelige foranstaltninger med henblik på at mindske byrden, navnlig ved indsamling af data om frugtplantager.



Følgende variabler er ikke længere en nødvendig del af de strukturelle statistiske data, der tilvejebringes til dækning af behovene for politikovervågning:

•artsgrupper for æbler og pærer

•farven på frugterne ferskner, nektariner og spisedruer

•høsttidspunkt for ferskner, nektariner, abrikoser, appelsiner og små citrusfrugter.

Det er desuden ikke længere nødvendigt at krydstabulere de variabler, der anvendes for alder og tæthed, selv om de kan indsamles separat. Dataindsamlingen kan foretages med 6-7 års mellemrum, da strukturen i frugtplantager og vinmarker er forholdsvis stabil. I henhold til forordningen skal medlemsstater, som dyrker vinstokke på mindst 500 ha, gennemføre dataindsamlingen. For frugtplantager var tærsklen 1 000 ha på nationalt plan for alle typer frugttræer. For at tilpasse tærsklen til de andre foranstaltninger og fortegnelser i vinsektoren bør den også være 1 000 ha for vinmarker.

Der er et politikbehov for data, der i højere grad repræsenterer regionale områder. I henhold til forordningen blev data om frugttræer indsamlet på NUTS 1-niveau, og data om vinmarker til fremstilling af vin på NUTS 2-niveau. Da disse data er vigtige for analysen af regionens potentiale for frugtplantager og vinmarker, både i forbindelse med forvaltning af markedet og i en krisesituation, er der behov for alle strukturelle data om frugtplantager og vinmarker på NUTS 2-niveau.

3. DEN EUROPÆISKE STRATEGI FOR LANDBRUGSSTATISTIKKER 2020 OG DEN NYE GENERATION AF LANDBRUGSSTATISTIKKER: INDVIRKNING PÅ FORORDNING (EU) NR. 1337/2011

Eurostat har siden 2014 arbejdet intensivt med strategien for landbrugsstatistikker frem til 2020 og derefter – "Strategy for Agricultural Statistics towards 2020 and beyond" – sammen med databrugerne (hovedsagelig andre tjenestegrene i Kommissionen og andre EU-institutioner) og de nationale statistiske kontorer. Strategien for landbrugsstatistikker har til formål at:

·sikre en effektiv udarbejdelse af statistikker, som opfylder brugernes behov

·sikre, at byrden for respondenterne og de statistiske systemer ikke øges væsentligt, og gøre flere statistikker tilgængelige

·forbedre sammenhængen mellem landbrugsstatistikske underområder