'•f' ; i; 
it*'. KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 04.12.1996 
KOM(96)617 endelig udg. 
f I-
*r/ Lis* 
lia 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
DEN EUROPÆISKE UNION OG RUMMET: 
FREMME AF APPLIKATIONER, MARKEDER OG EVDUSTRIENS KONKURRENCEEVNE 

1. INDLEDNING - 2 
2. Rummets betydning for Europa - 3 
3. Rumindustrien - generelle problemstillinger - 5 
3.1. En sektor i udvikling: overgangen til et globalt informationssamfund - 5 
3.2 De voksende rumapplikationsområder og nedenstrømsmarkeder - 5 
3.3 En sektor med globale konkurrenceforhold - 6 
3.4 Betingelserne for industriens konkurrenceevne - 7 
4. De europæiske aktørers rolle -9 
5. Rummet og telekommunikation -11 
6. Satellitnavigation og positionsbestemmelse - 14 
7. Jordobservation fra rummet - 18 
8. Opsendelsestjenester - 23 
9. Forsvarsteknologi og teknologi med dobbelt formål - 24 
10. Internationalt samarbejde - 25 
11. Standardisering - 26 
12. Finansiering - 26 
13. Institutionelle aspekter - 27 
14. Konklusion - 28 
Forkortelsesliste - 29 
-2 
1. INDLEDNING 
1 Rummet fremstår ikke længere blot som et middel til at udforske universet og føre 
mennesket frem til nye grænser. Selv om disse aspekter fortsat er væsentlige, har rummet 
nu også strategiske og økonomiske dimensioner. Rumapplikationer har åbnet nye markeder, 
som er vigtige for handelen på verdensplan, og som ligeledes har ført til nye måder at 
tilfredsstille menneskets behov på. Rummet bidrager både til Europas konkurrenceevne og 
til en forbedring af borgernes livskvalitet, og EU kan derfor ikke forholde sig uinteresseret 
i udviklingen på rumområdet. Det er ikke ensbetydende med, at EU skal træde i stedet for 
relevante organer, især Den Europæiske Rumorganisation, hvad angår formuleringen af 
Europas rumpolitik, men EU bør bidrage til, at rumpolitikken udvikles til fulde, og bør 
tage højde for rummet som en yderligere dimension i forbindelse med udarbejdelsen og 
gennemførelsen af EF-traktatens politikker. 
Den Europæiske Union har de sidste ti år været interesseret i rummet. Kommissionens 
meddelelse om rummet fra 1988° fastslog princippet om EU's deltagelse i Europas 
rumaktiviteter og EU's rolle heri, som skulle komplementere Den Europæiske 
Rumorganisations (ESA) rolle. 
2 Siden den sidste meddelelse "Den Europæiske Union og Rummet: Udfordringer, 
Muligheder og Nye Tiltag"2) af 23. september 1992 blev fremlagt, har det internationale 
billede udviklet sig voldsomt, og der er indtruffet nye begivenheder, som kræver, at 
Kommissionens position i relation til rumområdet opdateres: 
Informationssamfundets fremvækst samt den teknologiske udvikling, har givet 
grobund for nye anvendelser af rummet. Dette har stor socio-økonomisk betydning 
som følge af, at satellittjenester ifølge deres natur er grænseoverskridende. 
Markedet for rumapplikationer er i stærk udvikling, især områder som 
telekommunikation og navigation, og jordobservation er i færd med at bevæge sig 
fra forskningens verden over til at spille en mere markedsorienteret rolle. Samtidig 
er der voksende og mere global konkurrence på markederne for satellitter og 
opsendelsestjenester. 
Den europæiske industris omstruktureringsproces har gjort fremskridt, men 
samtidig har de amerikanske konkurrenter gennemført betydelige koncentrationer. 
På ESA's ministerrådsmøde i Toulouse, Frankrig i 1995 blev der truffet vigtige 
beslutninger om løfteraketter og rum infrastruktur, som vil påvirke finansieringen af 
applikationsprogrammerne. Samtidig iværksattes en evaluering af ESA's 
industripolitik, som kan føre til en revision af politikken, og som kan berøre nogle 
af EU's kompetenceområder. 
På EU-plan har man både i det ijerdc rammeprogram for forskning og teknologisk 
udvikling og demonstration ( 1994-1998)3) og i forbindelse med gennemførelsen af 
en række af EU's politikker i stigende grad været opmærksom på udviklingen og 
demonstrationen af rumapplikationer. 
Som led i Kommissionens løbende dialog med industrien har Kommissionen nedsat 
en gruppe på højt plan bestående af erhvervsfolk, som skal bistå med og fastlægge 
1) K()M(88) 417 endelig udg. 
2) KOM(92) 360 endelig udg. 
3) EFT nr. L 126 af 18.5.1994 
foranstaltninger, der kan fremme en dynamisk og konkurrencedygtig europæisk 
rumindustri. 
3 Denne meddelelse tager højde for konklusionerne fra Rådets (forskningsministrene) møde 
den 29. april 19934), Europa-Parlamentets beslutning af 6. rnaj 19945) og resolutionerne fra 
ESA's ministerrådsmøde den 10. november 1992 og 20. oktober 1995, samt drøftelserne 
under Det Europæiske Forum om Rummet den 6. november 1995, de synspunkter, der er 
kommet til udtryk i Rådgivningsgruppen om Rummet, og rapporten af 30. januar 1996 fra 
Industrigruppen på Højt Plan. De næste tre kapitler omhandler den generelle kontekst hvad 
rummet angår og rummets anvendelsesmuligheder i Europa. De tre vigtigste 
rumapplikationer behandles i 5.-7. kapitel mens kapitel 8 til 13 berører nogle tværgående 
politiske problemstillinger. 
2. Rummets betydning for Europa 
4 I mere end 30 år har rummet vist sig at være af afgørende strategisk, socio-økonomisk og 
videnskabelig betydning. De største økonomier har gennemført programmer, som skulle 
gøre de involverede parter, primært offentlige myndigheder og industrien, i stand til at 
demonstrere og udnytte rumteknologiernes muligheder. Oprettelsen af ESRO, ELDO og så 
ESA, samtidig med de nationale rumorganisationer og -agenturer, har muliggjort 
udviklingen af teknologisk kapacitet inden for en række områder og en betydelig 
industri infrastruktur. Indsatsen har betydet, at Europa er blevet førende på rumfartsområdet, 
selv om de midler, der afsættes hertil, ikke tilnærmelsesvis er på niveau med de midler, der 
er til rådighed i USA eller det tidligere USSR. 
Verdens rumbudgetter i mio. ECU 
1990 
1993 1994 1995 
4) PV/CONS 22 - KIÎCH 22 - 6280/93 al 6.5.1993 
5) EFT nr. C 205/467 af 25.7.1994 
-4 
Som følge af denne investering findes der nu 350 europæiske virksomheder, som er 
involveret i rumaktiviteter i en eller anden grad fra hovedkontrahenter til underleverandører 
og leverandører i første, anden eller tredje led. Sektoren i bredeste forstand genererer op til 
8 mia. ECU og beskæftiger mere end 30 000 i industrien og yderligere 9 000 i relaterede 
sektorer (rumorganisationer, forskningscentre, universiteter, osv.). Til sammenligning er der 
omkring 200 000 beskæftigede i den amerikanske rumindustri. 
For virkelig at kunne danne sig et indtryk af, hvor økonomisk betydningsfuld denne sektor 
er, må man betragte den som et væsentligt led i en meget større værditilvækstkæde. Denne 
værditilvækstkæde består primært af tjenesteydelser, som sammen med jord- og 
brugersegmentet kan udgøre mere end ti gange værdien af rumfartøjet og løfteraketterne. 
Derfor må en europæisk strategi om udvikling af rumaktiviteter, som foreslået i det 
efterfølgende, undgå en snæver opfattelse af rum industrien, som begrænser sig til 
producenter inden for rumsegmentsektoren, og bør inkludere de relaterede sektorer. 
Ud over de økonomiske betragtninger, der er på spil, har Europa ligeledes en strategisk 
interesse i udviklingen af og adgangen til rumapplikationer, som påvirker områder som 
f.eks. informationssamfundet, miljøet, landbruget, de transeuropæiske net, 
regionalpolitikken, udviklingsstøtten mv. EU kan i denne forbindelse placere 
rumteknologien inden for de rette politiske rammer og kan spille en nøglerolle som pioner­
kunde hvad angår de anvendelsesområder, som potentielt er relevante i forbindelse med 
gennemførelsen af EU's politikker og opfyldelsen af brugernes behov. 
Lige som for andre sektorers vedkommende er Europas rumaktiviteter koncentreret i visse 
medlemsstater. Industrier og tjenesteydelser, der ligger nedenstrøms, vedrører et meget 
bredere udsnit af lande og regioner, og det samme er tilfældet med de vigtigste 
rumapplikationer. Faktisk kan det siges, at da rumsystemer er grænseoverskridende, 
favoriserer de i lige grad alle regioner i Europa, også de mindre udviklede regioner, og 
dermed social og økonomisk samhørighed i EU, idet rumteknologier spiller en vigtig rolle i 
forbindelse med infrastrukturforbedring (telekommunikation, landanvendelse, byudvikling, 
mv.) eller livskvalitet (transmission, forvaltning af vandressourcer, mv.). 
Denne meddelelse omhandler de vigtigste emner som umiddelbart har interesse for EU, og 
hvor der er potentiel for handling. Skønt rumforskning og bemandede rumaktiviteter er de 
vigtigste områder ud fra et strategisk og industrielt synspunkt, er de anliggender, som 
fortrinsvist hører under Den Europæiske Rumorganisation (ESA), de nationale 
rumorganisationer og medlemsstaterne. Uanset dette vil man aktivt fremme og udnytte 
komplementariteten og synergien mellem den indsats, der gøres på disse områder, og EU-
politikker som f.eks. forskning og teknologisk udvikling (FTU), menneskelige ressourcer 
og samarbejde med tredjelande, for derved at fastholde og styrke de sektorer, hvor Europa 
allerede er eller kan blive konkurrencedygtigt. 
I forbindelse med gennemførelsen af de fremtidige rammeprogrammer bør man især 
overveje at benytte sig af den internationale rumstation, som vil være en betydelig 
forskningsfacilitet. 
-5 
3. Rumindustrien - generelle problemstillinger 
3.1. En sektor i udvikling: overgangen til et globalt informationssamfund 
10 Rumindustrien, herunder jordsegmentet og de relaterede service-sektorer, skal omstille sig 
til en række eksterne ændringer, som påvirker dens aktivitetsområder: 
ophør af den geopolitiske situation, som i en længere årrække trak væksten inden for 
sektoren, samt den økonomiske afmatning og den budgetpolitik, der er blevet ført i de 
senere år. Det har betydet, at beskæftigelsen inden for rumsektoren er faldet i de sidste 
år, for første gang i dens historie. 
den øgede globalisering og åbningen af de internationale markeder og nye 
konkurrenters tilkomst. Situationen skærpes af, at der i øjeblikket er overskudskapacitet 
i industrien som følge af ovennævnte faktorer. 
på globalt plan har den teknologiske udvikling og fremvæksten af et globalt 
informationssamfund ligeledes åbnet op for nye applikationsområder (satellitbaseret 
personkommunikation, multimedier, navigation osv.), hvis betydning man først for 
nyligt har indset. 
Nogle af disse faktorer er muligvis kortvarige, og andre vil kræve permanente ændringer i 
industriens måde at operere på og i de offentlige myndigheders rolle inden for sektoren. 
Industrien er klar over, at dens nuværende struktur skal tilpasses som en konsekvens af 
disse ændringer, men venter stadig på klare signaler fra myndighederne om, hvorledes det 
nye miljø vil udforme sig. 
3.2 De voksende rumapplikationsområder og nedenstrømsmarkeder 
11 Væksten i aktiviteterne inden for den europæiske rum industri blev afbrudt efter 1992, 
hvilket primært kan henføres til udviklingen hvad angår finansieringen fra det offentlige. I 
mellemtiden har det kommercielle og det forsvarsrelaterede salg oplevet moderat vækst. 
Omsætningen i den europæiske rumindustri efter oprindelse 
i mio. ECU 
J^9~j ^ j"^ jf^ 1995* 1996* 1997* 
National civil F&U 773 899 664 685 705 678 698 
ESA 1396 1749 1462 1470 1653 1427 1363 
Kommerciel 972 1021 1048 1261 1333 1589 1541 
lorsvarsrclateret 248 285 265 350 414 419 480 
I ALT 3389 3954 3439 3766 4105 4113 4082 
* skønnet 
Kilde: CNKS - lùirospace 
Skønt der er store forskelle mellem de enkelte lande, viser tallene, at praktiske 
kommercielle applikationer kun er et aspekt af aktiviteterne, og at det ikke er det 
dominerende i øjeblikket. Der tegner sig imidlertid en klar tendens til, at den 
markedsorienterede del får stigende betydning, fra 29% af industriens omsætning i 1991 
til anslået 38% i 1997. 
12 Som det allerede er blevet bemærket, er rumsegmentet ofte kun toppen af isbjerget 
hvad angår de kommercielle applikationer. Hovedparten af forretningsaktiviteterne og 
beskæftigelsen findes inden for de applikationsrelaterede industrier og tjenester, der 
ligger nedenstrøms, og som ydermere udviser kraftigere vækst end rumsegmentet. Dette 
bør imidlertid ikke skjule rumsegmentets betydning som et strategisk led i hele kæden. 
Det faktum, at Europa indtager en betydende stilling inden for rumsegmentet giver 
industrien et vigtigt kort på hånden i markedet for applikationer og giver den mulighed 
for at sælge hele systemer og tjenesteydelser til internationale kunder. Producenter 
inden for rumsegmentsektoren spiller endvidere ofte en nøglerolle ved design af hele 
applikationssystemer og i definitionen af de tekniske valgmuligheder og standarder, som 
skal benyttes af det tilsvarende jordsegment. 
13 Nedenfor angives markedsudsigterne for de vigtigste rumapplikationer: 
Det globale marked for civile rumapplikationer: udsigterne for 1996-2005 
i mia. ECU 
Satellitkommunikation Satellit Telemåling 
positioner-
Traditionel PCS og 
geostationær bredbånd * ing 
Rumsegment inkl. opsendelse og drift 47-64 72 0.8-1 10-13 
Jordsegment og brugerterminaler 47-70 100 27-38 4-5 
Tjenester og applikationer > 100 > 200 30-45 8-13 
* Personkommunikationstjenester (PCS) og bredbåndstjenester (multimedier) forventes at blive taget 
i brug i løbet af de næste ti år. 
Kilde: ESA - Euroconsult 
3.3 En sektor med globale konkurrenceforhold 
14 Den europæiske industris stilling på de rummarkeder, der er åbne for konkurrence, svinger 
fra en markedsandel på over 50% inden for opsendelsestjenester takket være Ariane­
programmet til 5% eller mindre inden for visse kategorier af jordbaseret udstyr. 
Inden for satellitfremstillingssektoren, som har en strategisk vigtig placering i kæden, opnår 
Europa for tiden 20-25 % af hovedkontrahentopgaverne på verdensplan, mens resten går til 
USA's industri. Hvad der er mere væsentligt, USA indtager førerrollen i så godt som alle 
forslag til nye globale og regionale kommunikationssystemer (personkommunikation og 
bredbåndstjenester), hvorimod Europa først er ved at komme i gang. Den europæiske 
industri har imidlertid styrket sin rolle som underleverandør og leverandør af udstyr, og 
Japans rolle er ligeledes blevet styrket. Japan klarer sig allerede bedre end Europa på 
jordsegmentmarkederne og har på mellemlang sigt planer om at blive en hovedkontrahent 
for satellitter og komme ind på markedet for kommercielle opsendelsestjenester. 
Konkurrencen på sidstnævnte marked er blevet skærpet, idet der er kommet nye deltagere til 
som f.eks. Rusland, Kina og Ukraine. Markedet for opsendelse af mindre rumfartøjer 
vokser ligeledes i betydning og dette kan føre til, at nye rummagter som Indien og Israel 
kommer ind på markedet. 
Endelig er der på markedet for telemåling et stadigt stigende udbud fra andre leverandører 
end de traditionelle, og i USA er man i færd med at planlægge de første kommercielt-
orienterede missioner. 
Omsætning pr. destinationsmarked 
• 
Engangsløfteraketter 
Kommunikationssatellitter 
Telemålingsatellitter Eksport 
Kommerciel 
Statslig 
Forsvar 
3.4 Betingelserne for industriens konkurrenceevne 
15 Initiativer fra europæisk side må styrkes i de sektorer, der er vokset frem, f.eks. 
satellitnavigation, satellitbaseret personkommunikation, multimedier og 
bredbåndskommunikation, ved at bygge videre på Europas stærke sider som f.eks. den 
erfaring, der er opnået med Ka-bånd-teknologi eller direkte transmission pr. satellit. Som 
allerede fremhævet af Kommissionen6*, er det vigtigt, at man udnytter rumindustriens 
kapacitet til at omdanne dens F&U-investeringer til innovative produkter. Man kan sige, at 
innovation faktisk er indbygget i sektoren, men det er ikke nok til at dæmpe frygten for, at 
Europas konkurrenceevne over for de (for det meste amerikanske) markedsførende 
virksomheder vil blive yderligere forværret. 
Ud over det faktum, at USA igennem lang tid har nydt godt af et egentligt indre marked, 
skyldes virksomhedernes fortrinsstilling to faktorer: en manglende balance mellem statsstøtte 
i Europa og USA og Europas egen industristruktur og arbejdsmetoder. 
Den amerikanske regerings direkte og indirekte støtte til industrien i USA påvirker både 
industriens teknologiske niveau og dens omkostninger, blandt andet i form af 
stordriftsfordele inden for produktion. Sidstnævnte, som vedrører produktionsprocessen og 
især ikke-tilbagevendende omkostninger, anses for de amerikanske deltageres vigtigste 
fordel. Som eksempel kan det nævnes, at den aktuelt mest succesrige kommercielle 
satellitplatform nød godt af en indledende ordre på 10 enheder fra det amerikanske søværn. 
Siden da har kommercielle operatører afgivet ordrer på mere end 50 platforme. Til 
sammenligning er der ikke afgivet mere end 10-15 ordrer på de mest succesrige europæiske 
platforme. Det anslås, at statsstøtten til den amerikanske kommunikationsindustri i de sidste 
fem år androg 9 mia. ECU (i form af anskaffelser og FTU inden for civile og militære 
programmer), mens det kommercielle salg kun tegnede sig for 26% af industriens indtægter. 
For Europas vedkommende er de tilsvarende tal 2 mia. ECU og 45%. Skønt sidstnævnte 
andel viser, at den europæiske industri har klaret sig godt, fremhæver de absolutte tal 
misforholdet mellem den offentlige støtte til rumindustrien i USA og i Europa. 
Som følge af dette misforhold er det af afgørende betydning, at al den finansiering, der er ti! 
rådighed i Europa, hvad enten den er civil eller militær, og på nationalt eller europæisk 
plan, anvendes på den mest effektive måde, for at industrien kan øge sin konkurrenceevne. 
ESA forbliver en vigtig aktør og organisationens nuværende overvejelser angående 
industripolitikken og aktiviteternes geografiske fordeling er et positivt bidrag. Det aktuelle 
6) Se Kommissionens grønbog om innovai ion Ira december 1995. 
system, som oprindeligt havde til formål at fremme udviklingen af en ny europæisk industri, 
kan nu forbedres ved at fremhæve mekanismer til større økonomisk effektivitet og 
målsætningen om global konkurrenceevne inden for de markedsorienterede rumsektorer. 
16 Industriens struktur, som er stærkt opsplittet og 
præget af overlappende kompetenceområder både 
på hoved- og underleverandørniveau, er 
omkostningsmæssigt en ulempe for industrien i 
forhold til de amerikanske konkurrenter, som 
ydermere drager fordel af et veludviklet nationalt 
marked og et meget større antal statslige 
kontrakter. Det er vanskeligt for europæerne at 
opveje denne ulempe gennem f.eks. bedre F&U, 
marketing eller andre faktorer. Den europæiske 
industris opsplittede struktur er også et problem, 
når det drejer sig om at påtage sig de risici 
(økonomiske, kommercielle, tekniske), der følger 
med de nye globale satellitsystemer. Udviklingen inden for de 
internationale områder, som påvirker 
rumsektoren, sker med rivende hast 
og åbner mulighed for nye 
anvendelser af rummet. I forbindelse 
med informationssamfundets 
fremvækst er markedet for 
rumapplikationer i stærk udvikling, 
især områder som telekommunikation 
og navigation, mens jordobservation 
er i færd med at bevæge sig fra 
forskningens verden over til at spille 
en mere markedsorienteret rolle. 
Samtidig er der voksende og mere 
global konkurrence på markederne 
for satellitter og opsendelsestjenester. 
«sr De relevante EU-instrumenter 
(herunder lovmæssige 
foranstaltninger) bør anvendes til at 
skabe et passende harmoniseret 
miljø, som kan fremme investeringer 
og bedre indijstristrukturer, og 
tilskynde til en forbedring af den 
europæiske ruinindustris 
Den europæiske rumindustri har i de senere år konkurrenceevne og kvalitet. 
omstillet sin kundestrategi i denne retning. 
Rumindustrien har ligeledes taget betydelige skridt ^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^ 
hen imod en konsolidering og strømlining af sin 
struktur gennem aftaler eller fusioner, skønt disse 
foranstaltninger endnu ikke synes at være tilstrækkelige sammenlignet med de ganske 
omfattende ændringer inden for den amerikanske industri. Det er fortsat i højere grad rumorganisationernes 
programmer end brugernes krav, der påvirker 
forbindelserne inden for dette indviklede net af 
industrielle aktører og deres arbejdsmetoder. En 
erhvervskunde, der køber et satellitsystem, skal 
tage en række faktorer i betragtning ud over pris 
og teknologisk præstation. Leveringstid, 
finansiering, forsikring og relaterede tjenester 
indgår alle i en omfattende pakke, som 
virksomheder inden for rumsektoren i stigende 
grad er nødt til at tilbyde sammen med deres 
produkter. 
17 Et andet karakteristisk aspekt ved den europæiske industris struktur er, at den vertikale 
integrationsgrad er begrænset især i nedenstrømsmarkederne for tjenesteydelser og udstyr. 
Dermed ikke være sagt, at vertikal integration er den eneste gyldige model. En 
forudsætning for, at europæiske initiativer kan opstå som svar på de amerikanske er, at der 
skabes innovative samarbejdsformer mellem industrien og operatørerne. 
Det står i al fald klart, at forretningsaktiviteter og rentabilitet flytter nedenstrøms (mod 
netværksrelateret brugerudstyr og tjenester). Denne tendens giver vertikalt-integrerede 
virksomheder en strategisk fordel, især i det nye globale telekommunikationslandskab. 
Konsortier, hvor satellitkonstruktøren er en strategisk partner eller indgår i en større gruppe, 
som markedsfører projektet, vil tegne sig for en større andel af rum-
-9 
telekommunikationsmarkedet. Dette bør tages til efterretning i en situation, hvor 
mulighederne for uafhængige satellitkonstruktører måske ikke udvikler sig tilstrækkeligt. 
18 Der er dog også fordele ved specialisering, især for industrien i de mindre lande. Det er 
almindeligt anerkendt, at små og mellemstore virksomheder (SMVer) er hovedkilder til 
jobskabelse i alle medlemsstater. Undersøgelser har vist, at en lille andel på ca. 4% af 
virksomhederne tegner sig for 50% af al netto-jobskabelse. SMV'er over hele Europa spiller 
allerede en rolle inden for rum- og nedenstrømssektorerne, f.eks. telemålingsdatatjenester. 
Der må i særlig grad fokuseres på deres situation i forbindelse med den udvikling, der sker. 
Kommissionens foranstaltninger vil i fuldt omfang blive anvendt til at forbedre 
erhvervsmiljøet og fremme disse virksomheders udvikling. 
4. De europæiske aktørers rolle 
19 Som det er blevet bemærket, er praktiske markedsorienterede applikationer en voksende 
men endnu ikke dominerende del af rumaktiviteterne. I Europa tegner de sig for 30% af 
rumaktiviteterne, men i de øvrige førende rummagter er andelen kun 10%. Gennem deres 
rumprogrammer og en række andre aktiviteter, udøver regeringer en betydelig indflydelse 
på sektoren og i det spil, der foregår på den kommercielle front. Det understreger, hvor 
vigtigt det er, at en strategisk samordning finder sted blandt alle de involverede europæiske 
aktører. 
20 ESA bør forblive et centralt led i de institutionelle rammer og bør fremme det europæiske 
rumsamarbejde og strategisk planlægning inden for rumsektoren. Sammen med de nationale 
rumorganisationer styrker organisationen Europas teknologiske grundlag og er fortsat en af 
den europæiske industris vigtigste kunder, da den udvikler og gennemfører rumprogrammer, 
som opfylder specifikke formål. 
21 De europæiske lande, som har været medvirkende til denne industris udvikling gennem ESA 
og deres egne rumprogrammer, må nu erkende, at situationen har ændret sig, og at en mere 
europæisk, markedsorienteret fremgangsmåde, hvor også industrien og 
tjenesteleverandørerne spiller en mere aktiv rolle, er påkrævet. I modsat fald er der ikke 
nogen aktioner på EU-plan eller på noget andet plan, som kan sikre industriens overlevelse 
på et i økonomisk henseende sundt grundlag. 
22 Industrien bør frit kunne udforme sin strategi og vælge en vej frem mod en omstrukturering, 
som er tilpasset de europæiske forhold. Spørgsmål som konsolidering inden for industrien, 
vertikal integration og internationalt samarbejde er afgørende for industriens globale 
konkurrenceevne. Disse emner må tages op, og både de europæiske konkurrenceregler og 
den globale udfordring, som amerikanske og andre konkurrenter udgør, må tages i 
betragtning i denne forbindelse. 
23 Kommissionen vil arbejde for et åbent og konkurrencepræget miljø som grundlaget for en 
stærk europæisk industri og er villig til at bistå med analyser af innovative strategiske 
industrialliancer, for derigennem at bidrage til, at man gradvist bliver mere opmærksom på 
fælleseuropæiske interesser. Kommissionen vil endvidere bruge sin kompetence til at sikre 
lige vilkår for alle i og uden for Europa. EU er en aktiv deltager på en række af de 
områder, som nævnes oven for, og hvor rumapplikationer kan være af strategisk betydning. 
10 
og har derfor også interesse i udviklingen af disse applikationer. Fællesskabets rolle skal ses i 
lyset af nærhedsprincippet og især: 
behovet for at sikre en bedre samordning af europæisk FTU-politik og industripolitik under 
forhold med global konkurrence og på et område, hvor Europa generelt ikke indtager en 
stærk position, 
rumapplikationernes europæiske eller globale dimension, som ikke levner megen plads til 
nationale løsninger, 
spørgsmål vedrørende koordinering af applikationerne på internationalt plan (banepositioner, 
frekvenser, licenser, standardisering), hvor manglen på en fælles europæisk stemme er et 
alvorligt handicap for opnåelsen af en stærk markedsposition. 
PARTNERNE I UDVIKLINGEN AF RUMTEKNOLOGIER OG 
RUMAPPLIKATIONER I DEN EUROPÆISKE UNION 
1. Det Europæiske Fællesskab: støtte til markedets udvikling, pilot og 
demonstrationsprojekter, metodologisk forskning... 
2. De europæiske landes regeringer og deres rumorganisationer eller nationale 
programmer: udvikling af rumsegmentet, indledende missioner og 
applikationsmissioner, opsendelsesfaciliteter.. 
3. Den Europæiske Rumorganisation: udvikling af rumsegmentet, videnskabelige 
"Explorer" og "Earth watch" missioner, løfteraketter... 
4. Rumindustrien: hoved- og underleverandører til rum- og jordsegmentet, 
virksomheder, som leverer tjenester og produkter med merværdi.. 
5. Operatører inden for rumsystemer som f.eks. : 
-EUMETSAT til meteorologi 
-EUTELSAT til telekommunikation 
-EUROCONTROL til styring af lufttrafikken 
6. Slutbrugerne 
-11 
5. Rummet og telekommunikation 
24 Rumteknologien benyttes især inden for telekommunikation, og 75% af alle eksisterende 
satellitter er kommunikationssatellitter. I det kommende tiår (1996-2005) anslås alene 
værdien af verdensmarkedet for satellitter til punkt-til-punkt- kommunikation og -
transmission konservativt til 12-16 mia. ECU, for opsendelser til 9-10 mia. ECU, og 
operatørindtægter til 30-40 mia. ECU. Markedet for modtagestationer og terminalmarkedet 
anslås at være 50-70 mia. ECU værd og markedet for tjenester til slutbrugere 120-160 mia. 
ECU. De tjenester, der leveres i Europa i øjeblikket, omfatter tale- og mobiltelefoni, 
højhastighedsdatatransmission og i stigende grad erhvervskommunikation til paraboler med 
lille diameter (VSAT). 
25 Siden Kommissionens seneste meddelelse om rumpolitikken blev offentliggjort i 1992, er 
der blevet udvist fornyet interesse for satellitkommunikation som følge af den teknologiske 
udvikling. Teknologiske fremskridt har banet vejen for, at satellitsystemer er blevet en af de 
vigtigste transmisssionskanaler for hjemmeunderholdnings-tv og for, at de kan konkurrere 
med andre kommunikationsteknologier om nye markeder for mobil- og udvidet-
bredbåndskommunikation. I dag er der mulighed for at udvikle en "forretningssynergi" 
mellem moderne satellitsystemer og grundlæggende jordinfrastruktur, samt en tilnærmelse af 
satellit-tv "direkte til hjemmet" og erhvervskommunikation pr. satellit "direkte til brugeren". 
26 Den europæiske industri udfordres af to lovende markeder, som når de er veludviklede, 
forventes hver for sig at generere industri- og serviceaktiviteter, der i økonomisk omfang 
kan sammenlignes med dagens satellitbaserede punkt-til-punkt-kommunikationssystemer. 
Disse markeder er: 
- satellitbaserede personkommunikationstjenester, mobilkommunikation for håndholdte 
terminaler af GSM-typen og taletelefoni/datakommunikationstjenester. Den europæiske 
rumindustri er meget involveret i en af disse. De planlagte systemer sigter hver mod at få 
1-2 mio. brugere på verdensplan. 
- udvidet-bredbåndssystemer til digital kommunikation. Disse systemer er baseret på 
globale satellit-konstellationer og skal betjene den eksplosive efterspørgsel efter data af 
Internet-typen, datakommunikations-, taletelefoni- og interaktive multimedietjenester, 
som er vigtige byggeklodser i den globale informationsinfrastruktur. 
Forslag til foranstaltninger 
27 Kommissionen foreslår, at man øger anvendelsen af satellitkommunikation. Det skal ske i 
samarbejde med ESA, de nationale rumorganisationer og medlemsstaterne og skal 
gennemføres ved, at der udarbejdes sammenhængende politikker og foranstaltninger under 
tre hovedområder: lovmæssige rammer, politik over for tredjelande, og FTU. 
28 Gennem ESA-programmer og nationale programmer har man i de seneste år udviklet 
avancerede teknologier til globale digitale bredbåndssatellitsystemer (til punkt-til-punkt- eller 
mobilkommunikationsapplikationer). Programmerne fokuserer primært på nyttelast-
relaterede teknologier og i mindre grad på jordsegment-relaterede teknologier. De 
programmer, som EU støtter, koncentrerer sig om teknologi og systemudvikling til 
jordsegmentet og applikationer. Det fremgår heraf, at ESA's programmer og EU's FTU-
rammeprogrammer bør komplementere hinanden, når det gælder om at fremme den 
kommercielle udnyttelse af rumbaserede teletjenester rettet mod de nye passive markeder for 
telekommunikation og multimedier, herunder Internet-adgang og bredbåndssystemer. 
FTU- OG SYSTEMRELATEREDE ASPEKTER VED RUMBASERET KOMMUNIKATION 
USA's budget 
Salg af kommerciel 
satkom 
18% 
NASA's FTU 
3% 
NASA's satkom budget 
7% Forsvarsministeriets 
satkombudget 
46% 
Forsvarsministeriets 
FTU-budget 
26% 
USA 
MARKEDSFINANSIERET I ALT =11 862 mio. ECU 
OFFENTLIGT FINANSIERET FTU I ALT = 4900 mio. ECU 
EUROPA 
Salg af kommerciel 
satkom 
35% 
Nationale, civile satkom 
budgetter 
3% Militært satkom budget 
17% 
Militær FTU 
5% 
ESA's FTU til satkom 
19% ESA's satkombudget 
21% 
EUROPA 
MARKEDSFINANSIERET I ALT = 3712 mio. ECU 
OFFENTLIGT FINANSIERET FTU I ALT = 1304 mio 
ECU 
Europas/USAs budgetters forholdsmæssige størrelse 1990 -1994 
Kilde: Europa-Kommissionen (1995) 
12 
- 13 -
29 På mobilkommunikationsområdet koncentreres forskningen primært om udviklingen af næste 
generation af GSM, kaldet Universal Mobile Telephony Service (UMTS). I Europa er en 
vigtig finansieringskilde særprogrammet for avancerede kommunikationsteknologier og -
tjenester under det fjerde Rammeprogram for FTU. Det vil være nødvendigt at fortsætte 
integrationsforanstaltningerne, for at den europæiske industri kan være godt positioneret til 
at levere terminalerne til den næste generation af mobilnet, med både jordbaserede og 
satellitbaserede kommunikationsmuligheder, og for at den kan fastholde den førende stilling, 
som den opnåede med GSM. 
30 
31 Satellitsystemer til avanceret digital bredbåndskommunikation er under planlægning, som 
skal levere kommunikationsinfrastrukturen til det globale informationssamfund og vil være 
baserede på satellit-konstellationer i geostationære eller ikke-geostationære baner. De skal 
optimeres for at betjene efterspørgslen efter datakommunikations-, taletelefoni- og 
interaktive multimedietjenester af Internet-typen. Mens de fleste initiativer på dette område 
kom fra USA er både den europæiske 
industri og europæiske operatører nu BHnaHBaBBaBBBIHHHBIHHMHHaBH 
begyndt at konkurrere med egne 
projekter og planer. 
Den 10. oktober 1996 blev der afholdt 
et uformelt møde mellem 
Kommissionen, EU-ministre og 
repræsentanter for industrien for at 
drøfte behovet for en målrettet indsats 
inden for satellitkommunikation. Som 
et resultat af dette møde meddelte 
Kommissionen på rådsmødet 
(telekommunikation) den 28. 
november 1996, at den, som led i sin 
støtte til et partnerskab mellem 
offentlige og private aktører inden for 
sektoren, ville fremlægge en 
samordnet plan vedrørende både FTU 
og lovmæssige/politiske emner inden 
for satellitkommunikationssektoren. 
Handlingsplanen, som vil blive 
fremlagt for Rådet i 1997, vil være 
nøje koordineret med denne 
meddelelse og skal have følgende 
formål: 
- udgøre en overordnet struktur for 
samarbejdet mellem offentlige og 
private partnere Hvad angår telekommunikation bør 
man i Verdenshandelsorganisationen 
WTO arbejde for fuldt liberaliserede 
tjenester, åben adgang til rumsegmentet 
og lige adgang til satellitmarkedet. 
Harmoniserede lovmæssige rammer for 
indførelsen af satellitbaserede 
personkommunikationstjenester i 
Europa må konsolideres i samråd med 
medlemsstaterne. 
Der må ske en bedre koordinering af 
europæiske holdninger i internationale 
fora, især hvad angår tildeling af 
frekvensbånd og banepositioner. 
Kommissionen vil fremlægge en særlig 
handlingsplan om væsentlige spørgsmål 
vedrørende satellitkommunikation, 
herunder især de lovmæssige rammer, 
en styrkelse af indsatsen på europæisk 
plan i internationale organer, samt om 
forsknings- og udviklingsmæssige 
aspekter. 
tilskynde satellitsektoren til at være initiativtager og vise vejen for aktører fra den 
offentlige sektor 
foreslå konkrete foranstaltninger til fremme af satellitbaserede bredbåndsmultimedier og 
personkommunikation 
styrke den internationale position både på den politiske og industrielle front. Særligt skal 
der ske en bedre samordning mellem de europæiske lande om deres stillingtagen til 
tildelingen af frekvensbånd og banepositioner i internationale sammenhæng. 
14 -
gennemgå satellitkommunikationsrelaterede aspekter i EU's FTU-programmer og øge 
Hprpc rt*\ntt\rt* on/tol deres relative andel 
- styrke samarbejdet med ESA og CEPT. 
6. Satellitnavigation og positionsbestemmelse 
32 Satellitsystemer til positionsbestemmelse (GPS og GLONASS7)) anvendes af USA og 
Rusland til militære formål. Der er afgiftsfri adgang til ikke-kodede signaler fra disse 
systemer til civile formål. Adgangen til at benytte disse signaler har skabt et marked for 
navigationsudstyr, som i stigende grad anvendes til alle transportformer, og for 
positionsbestemmelsesudstyr, som har en lang række anvendelsesmuligheder. Fra primært at 
være brugt til militære formål er systemer til satellitnavigation og positionsbestemmelse ved 
at finde bredere civile anvendelsesmuligheder. 
33 Flere undersøgelser har understreget de potentielle fordele ved verdensomspændende 
satellitnavigation. I forhold til eksisterende systemer består fordelene i forenklingen, idet der 
kun benyttes et system, som opfylder alle brugerkravene og opererer 24 timer i døgnet over 
hele verden. Et rumbaseret system vil også give større nøjagtighed i positionsbestemmelse 
og hastighedsmåling, som på sin side vil føre til kortere ventetid, brændstofsbesparelser, 
bedre miljøbeskyttelse, og færre ulykker. De anslåede besparelser udgør ca. 20 mia ECU 
p.a. Overvejelserne har medført, at både organisationen for international civil luftfart, 
ICAO, og den internationale søfartsorganisation, IMO, har vedtaget, at rumbaserede 
systemer skal udgøre nøgleelementer i den næste generation af navigations- og 
positionsbestemmelsessy stemer. 
34 Bortset fra de sociale og økonomiske fordele, må de industrielle muligheder ligeledes tages i 
betragtning. Da satellitternes levetid er begrænset, skal rumsegmenter vedligeholdes og 
opdateres løbende. Jordsegmentet må udvides, så der opnås større geografisk dækning og 
bedre tjenester. Det er industrien, som skal levere begge dele. Markedet for brugerudstyr 
var allerede 477 mio. ECU værd i 1994, og tallet forventes at stige til 4 mia. ECU i 2000 
og 25 mia. ECU i 2005. Der er ved at udvikle sig et marked af lignende omfang for 
relaterede tjenester og hardware-enheder. 
Erfaringen viser, at kun de stater og industrier, som har en afgørende indflydelse på 
systeminfrastrukturerne, vil forblive konkurrencedygtige på markedet. Det er EU's mål at 
bringe den europæiske industris konkurrencedygtighed op på et niveau, hvor industrien kan 
deltage i den praktiske udnyttelse af et globalt satellitnavigationssystem (GNSS) og i 
fastlæggelsen af interoperabilitetskrav og industristandarder. Dermed får europæisk industri 
mulighed for at komme ind på markedet på et tidligt tidspunkt. 
Den åbne adgang til signaler og de politiske forviklinger, der følger af, at de aktuelle 
systemer har dobbelt anvendelsesformål, betyder, at et privat initiativ vil have vanskeligt 
ved at åbne døren for fuld europæisk deltagelse i dette marked - kun via et partnerskab 
mellem staten og industrien er der en chance for et gennembrud. 
7) GPS: Global Positioning System (globalt positionsbcstcmmclscssystcm), GLONASS: Global Navigation 
System (globalt navigationssystem). 
Verdensmarkedet for satellitnavigation 
Markedsvolumen i mio. $ 
3000 
2500 
2000 
1500 
1000 
500 
0 U 
11995 «1996 01997 D1998 B1999 02000 
Anslåede tal for det globale GPS-marked 
Kilde: GPS Industriråd, 1995 
15 
16 
35 Skønt luftfartssektoren kun tegner sig for en begrænset andel af det samlede marked, 
indtager den en nøgleposition som følge af, at den stiller strengere krav end nogen anden 
sektor. Der er visse svagheder ved det nuværende GPS, som kontrolleres af et enkelt land. 
Disse er utilstrækkelig præcision,ufuldstændig geografisk dækning og at risikoen for 
tekniske fejl er for høj til sikkerhedskritiske anvendelsesområder, samt at varsling om 
systemsvigt kommer for sent. Manglerne har medført, at myndigheder verden over er 
begyndt at bestille GPS-udbygninger for at sikre større integritet, disponibilitet og præcision 
i tjenester til civilt brug. Netsystemet, der opbygges omkring GPS og muligvis GLONASS, 
udvikles til et sømløst verdensomspændende udbygningssystem til navigation fra luften. 
36 Kommissionen8), Rådet9) og Europa-Parlamentet,0) har erkendt, at Europa skal spille en 
væsentlig rolle i etableringen af GNSS og har vedtaget, at man vil skride frem på to fronter: 
- En europæisk udbygning af den eksisterende militære konstellation GPS og GLONASS 
for at imødekomme civile brugeres behov (GNSS-1) og samtidig 
- forberedende arbejde med design af og strukturen i andengenerationssystemet (GNSS-2). 
Kommissionen har endvidere nedsat en gruppe på højt plan, som består af repræsentanter 
for de nationale regeringer, brugerne, industrien, relevante erhvervsorganisationer og 
potentielle tjenesteleverandører, som bistår Kommissionen med udarbejdelsen af en 
handlingsplan for GNSS. 
37 EU, ESA og EUROCONTROL har nedsat en europæisk trepartsgruppe (European Tripartite 
Group), som får ansvaret for koordineringen af det europæiske bidrag til GNSS-1 og 
iværksættelsen af foranstaltninger vedrørende GNSS-2. Fællesskabet yder politisk støtte og 
supplerende økonomisk støtte til projekter gennem sin politik om transeuropæiske 
transportnet og FTU-programmerne inden for telematik og transport. ESA står for 
jordsegmentet og skal drive European Geostationary Navigation Overlay System (EGNOS) 
indtil det når dets avancerede driftskapacitet (Advanced Operating Capacity). Når den 
avancerede driftskapacitet er nået, kan EGNOS godkendes som et primært 
navigationsmiddel. EUROCONTROL fastlægger den civile luftfarts krav og godkender 
systemet i overensstemmelse med kravene. 
Kommissionen støtter mere specifikt følgende aktioner: 
- Under telematikprogrammet i det fjerde rammeprogram, og rettet mod GNSS-1, er der 
flere projekter, som vedrører udvikling af modtageudstyr ombord og demonstration af, at 
lokale udbygningssystemer kan anvendes til søs, i luften og ved banetransport. Samtidig 
har man indledt det forberedende arbejde med hensyn til fastsættelsen af de operationelle 
og funktionsmæssige krav til GNSS-systemet, både til GNSS-1 og GNSS-2. 
- Som led i forskningsprogrammet på transportområdet og med henblik på fordelene ved 
satellitbaserede tjenester, vurderer et projekt behovet for en integration af informations-, 
kommunikations- og navigationsteknologier for så vidt angår transportpolitikken. 
8) Meddelelse om Satellitnavigationstjenestcr, KOM(94) 248 af juni 1994. 
9) Rådets resolution 94/c379/02 af 19.2.94 
10) Europa-Parlamentets beslutning 209.909 endelig udg. af 30.11.94. 
17 
Inden for de transeuropæiske net er der ydet støtte med henblik på at skaffe adgang til 
Inmarsat Ill's navigationsnyttelast. Rådet har vedtaget en beslutning om retningslinjer for 
gennemførelsen af et transeuropæisk net af positionsbestemmelses- og 
navigationssystemer1 !). 
38 Inden for rammerne af den fælles transportpolitik udvikles der for tiden en grundlæggende 
europæisk radionavigationsplan (ERNP), som tager højde for de internationale 
organisationers (IMO, ICAO, ITU) krav. ERNP vil fremme rationaliseringen og 
harmoniseringen af den europæiske politik for radionavigationssystemer og skal bl.a. gøre 
det lettere at indføre satellit-baserede tjenester. Der skal iværksættes en række 
undersøgelser, herunder en, der skal analysere omkostningerne og fordelene ved et bidrag til 
GNSS, og som især skal se på fordelene for brugere fra forskellige sektorer. En anden 
undersøgelse har til formål at udvikle et internationalt system og fastlægge, hvorledes et 
fremtidigt system skal udformes, samt analysere, hvorledes man skal forholde sig til det. 
39 Positionsbestemmelse pr. satellit kan anvendes til overvågningssystemer og derfor i 
forbindelse med tilsyn med gennemførelsen af Kommissionens politikker. Det kan for 
eksempel nævnes, at Kommissionen er ved at udarbejde et forslag til Rådets forordning om 
oprettelse af et satellitsystem til fartøj so vervågning for at føre tilsyn med EU's fiskeripolitik. 
Forslag til foranstaltninger 
40 Med bistand fra gruppen på højt plan vil der blive udarbejdet en handlingsplan med følgende 
indhold: 
- Forslag til institutionelle ordninger, som skal lette formidlingen af investeringer, 
indgåelse af kontrakter og afgørelse af spørgsmål om ejendomsret. To muligheder, der 
overvejes, er at udvide en eksisterende organisations mandat eller at oprette et nyt organ, 
for at sikre en passende infrastruktur og dermed opfylde certificeringskravene. 
Fastsættelse af de juridiske og 
forskriftsmæssige rammer, der giver 
forskellige operatører mulighed for at 
levere navigations- og 
positionsbestemmelsestjenester til 
bestemte brugere. 
Udarbejdelse af en plan for 
opbyggelsen og gennemførelsen af fuld 
driftskapacitet, som leverer fejlsikker 
drift til tjenester, som vedrører 
sikkerhed for menneskeliv, gennem 
redundans i jord- og rumsegmentet. 
Identificering af 
finansieringsmuligheder, så der kan ————«___-__ 
opnås fuld driftskapacitet senest i 1999. 
Aftaler med tredjelande eller andre regioner, som ikke råder over rumsegment men 
ønsker at tilbyde satellitnavigationstjenester over deres territorium, og som er villige til 
at yde et bidrag til den nødvendige udvidelse af EGNOS. Flere afrikanske stater, 
regionen omkring Det Indiske Ocean, Sydamerika, Østeuropa og staterne i det tidligere 
Sovjetunionen har allerede udtrykt interesse. Hvad angår satellitbaserede 
navigations- og 
positionsbestemmelsestjenester, bør 
Europa spille en nøglerolle i kraft af 
sin deltagelse i udviklingen af et 
globalt system, som imødekommer 
civile brugeres behov. 
Kommissionen er ved at udarbejde 
en særlig handlingsplan. 
il) Beslutning nr. 1692/96/EF af 23. juli 1996, „FT nr. L 228. 
Samarbejdet skal have til formål at imødekomme globale krav til interoperabilitet og 
internationale konventioners krav. 
41 USA har et solidt greb om markedet for satellitnavigation i kraft af, at der er foretaget 
offentlige investeringer på 10 mia. ECU i leveringen af GPS, suppleret med betydelige 
ordrer på militære terminaler. Den indhøstede erfaring er blevet brugt til at udarbejde 
faktiske standarder i nationale organer, og standarderne anvendes allerede til produktion af 
udstyr. Der er fare for, at disse standarder vil blive accepteret som internationale standarder 
som følge af pres fra nuværende brugere. Der kræves en hurtig indsats for at styrke den 
europæiske standardiseringsproces, således at man kan vedtage en fælles europæisk holdning 
inden for kritiske områder. Det overordnede mål bør være, at Europa og USA drøfter 
regionale standarder, inden de drøftes i internationale organer. 
42 Certificering af rumsystemer stiller de myndigheder, der har ansvaret for tjenester, der 
vedrører sikkerhed for menneskeliv, over for nye udfordringer. De ansvarlige myndigheder 
må afgøre, hvilken certificeringspolitik de har, hvad angår GNSS-1, som i sidste ende 
afhænger af et system eller systemer (GPS, GLONASS), der kontrolleres af de militære 
myndigheder i USA eller Rusland. Derfor vil et specifikt europæisk bidrag til GNSS-2 være 
en passende løsning, hvis Europa skal kunne bevare sin suverænitet på 
satellitnavigationsområdet. 
43 Skønt der er iværksat GNSS-2-relaterede foranstaltninger på europæisk plan, er disse ikke 
tilstrækkeligt omfattende til at byde på realistisk konkurrence, og derfor må der hurtigt 
træffes følgende foranstaltninger: 
- hurtig godkendelse af handlingsplanen, særligt de institutionelle strukturer 
- støtte til industrien, så den kan udvikle udstyr til brugersegmentet, især til applikationer 
på jorden 
- iværksættelse af arbejdet med design og udvikling af GNSS-2 samt dets struktur, som et 
supplement til det forberedende arbejde, der er udført under det fjerde rammeprogram og 
under ESA's ARTES 9 program. Det skal føre til en demonstration i rummet af 
industriens evne til at levere systemet. Relevante initiativer skal støttes under det femte 
rammeprogram i nært samarbejde med ESA og nationale organisationer. 
For at sætte gang i processen må man overveje muligheden for en særlig europæisk 
navigationsnyttelast, som kan opsendes sammen med et andet system, der omfatter andre 
tjenester end navigation. 
7. Jordobservation fra rummet 
44 I løbet af de sidste 25 år har Europa, takket være ESA og de nationale 
rumfartsorganisationer, opbygget et solidt fundament inden for satellitobservation af jorden 
med satellitsystemerne SPOT, ERS og METEOSAT. Dette må udnyttes fuldt ud. Hvad 
angår meteorologiske satellitter, driver EUMETSAT satellitsystemer, der opfylder de 
europæiske Iandes behov, og bidrager samtidig til et globalt system, der leverer 
meteorologiske tjenester verden over. 
45 Verdensmarkedet for telemåling til civile formål anslås i de kommende ti år at have en 
værdi på minimum 12 mia. ECU for satellitter og tilsvarende opsendelser, 1,2 mia. ECU 
for datasalg, 4 mia. ECU for modtageudstyr på jorden og databehandlingssudstyr, og over 
12 mia. ECU for tjenester i forbindelse med produkter og tjenester med merværdi. Ifølge 
nylige skøn vil hele markedet for data og relaterede tjenester (bortset fra meteorologi) i år 
2000 have en værdi på 270 mio. ECU. Kunderne har indtil nu hovedsageligt været 
19 -
offentlige virksomheder. Det skal ikke alene demonstreres over for potentielle kunder, at 
dataforsyningen er omkostningseffektiv i forhold til anvendelsesformålet, men også at data 
kan leveres pålideligt, i god tid og i en overskuelig fremtid. Som følge af begrænsede 
salgsindtægter, har industrien indtil nu ikke kunnet investere i markedsføring over for nye 
kunder. Skønt udsigterne er lovende, er det europæiske marked for dataindsamling fra 
jordobservation generelt underudviklet, og det vil kræve en større indsats fra europæisk side 
at få det til at vokse. 
46 EU hører til de største aftagere af datatjenester i Europa, og EU har derfor en enestående 
mulighed for at spille en afgørende rolle i udviklingen af dette marked, både ved at være 
"foregangskunde" og ved at støtte udviklingen af databaserede informationstjenester. 
Industrien var faktisk fortaler herfor, idet man anbefalede en to-trins fremgangsmåde, som 
gradvist kunne sikre selvbærende markeder. Det er en måde, hvorpå man kan sikre 
kontinuiteten i tjenesterne, under forudsætning af en regelmæssig og tilstrækkelig forsyning 
af nye systemer, hvilket er industriens og andre organisationers ansvar. Når først markedet 
er veletableret, vil det på længere sigt være industriens opgave at levere datatjenester til 
kunder på kommerciel basis. 
Betingelsen for, at industrien kan opfylde denne rolle er imidlertid, at den får klare 
indikationer om markedets stabilitet og størrelse. I denne forbindelse kan Kommissionen yde 
et væsentligt bidrag ved at redegøre nærmere for Europas behov inden for jordobservation 
og tilknyttede tjenester og anslå værdien af disse tjenester på årsbasis. Der skal dog ikke 
tages stilling til, om jordobservationsteknologien kan levere denne slags tjenester. Industrien 
vil på basis af vurderingen blive stillet over for en udfordring om at forbedre kvaliteten, 
tidspunktet for og omkostningerne ved tjenesterne, samtidig med at der skal udvikles en 
rentabel aktivitet. Industrien mangler passende finansielle instrumenter, som giver den 
mulighed for at tage de risici, der er forbundet med udviklingen af nye avancerede 
teknologier. 
47 Et vigtigt skridt i sektorens videre udvikling var det fælles dokument, som ESA, 
EUMETSAT og Europa-Kommissionen12) forelagde for ESA's rådsmøde i Toulouse den 20. 
oktober 1995 om en europæisk politik inden for satellitbaseret jordobservation med følgende 
hovedformål : 
- imødekomme brugerkrav på en permanent basis, primært ved at etablere operationelle 
satellittjenester, sikre en løbende forsyning af data og tjenester, og fastholde en meget 
avanceret konfiguration 
- stimulere industriens rentabilitet og konkurrenceevne ved at fremme et marked, der er 
bredest muligt (herunder det militære) og nedbringe omkostningerne ved 
satellitobservationssystemer til det minimale, således at de udnyttes fuldt ud 
- realisere strategiske mål og garantere adgang til data i tilfælde, hvor det er afgørende for 
Europas sikkerhed eller bevarelsen af dets miljø, og bevare og udbygge Europas 
mulighed for at spille en rolle på globalt plan. 
Forslag til foranstaltninger 
4X De enkelte partnere må selv fastlægge 6cn mest passende måde, hvorpå disse målsætninger 
kan gennemføres i overensstemmelse med deres egne procedurer. På EU-pIan har 
12) Forslag til en europæisk politik inden for jordobservation Ira rummet, FSA/PB-HO(95)7, rev. 2. 
-20-
Kommissionen allerede sat gang i denne sektor ved hjælp af en særlig foranstaltning under 
det fjerde rammeprogram for FTU. 
Følgende foranstaltninger foreslås iværksat i den nærmeste fremtid: 
Jordobservationens fordele for borgerne 
Satellitter i lav bane om jorden passerer geniagne gange hen overjorden, scanner 
jorden og havet under dem og videresender de registrerede oplysninger til 
modtagestationer på jorden. Optiske instrumenter er særligt nyttige til at registrere 
små detaljer til den type formål, som man har kendt til siden luftfotografiens 
begyndelse. Mange utilgængelige områder på jorden er nu for første gang blevet 
kortlagt med stor nøjagtighed, takket være data fra SPOT-satellitserien. Ved at 
sammenlægge oplysninger fra flere instrumenter har europæiske forskere og teknikere 
udviklet nogle ganske bemærkelsesværdige systemer til overvågning af forskellige 
emner. Et enestående resultat, som illustrerer dette, er Det Fælles Forskningscenters 
MARS-projekt, som skulle forsyne dets kunder, især GD VI og EUROSTAT, med de 
nødvendige data for at de kunne opfylde deres mandat. Humanitære organisationer er 
afhængige af kortene, som kan opdateres løbende, i forbindelse med lokalisering af 
katastrofer og planlægning af mulige adgangsruter. I den anden ende af skalaen kan 
det nævnes, at nogle optiske instrumenter er designet til at indsamle data over enorme 
landområder under blot et enkelt omløb. De registrerede data kan bl.a. anvendes til at 
opspore græshoppe-ynglepladser, så eksperthold kan sendes indfor at udrydde 
græshoppesværmen inden den kan indlede sin ødelæggende migration. 
Instrumenter til måling af overfladetemperatur/lysintensitet anvendes jævnligt i 
halvtørre egne for at opspore områder, hvor der er risiko for skovbrand, og i 
tempererede egne til kortlægning af områder, hvor frugtplantager eller forårsafgrøden 
har fået frostskader. Derved kan man forhindre katastrofer og give landmænd 
erstatning for tab af afgrøder. Over havområder kan instrumenterne måle 
havoverfladetemperaturen og de kort, der udarbejdes kan vise, hvor næringsholdige 
koldere havstrømme vælder op og tiltrækker plankton og fiskestimer. I egne med 
koldere vand kan man benytte instrumenterne til at følge havisens udbredelse og 
dermed sikre fødevareforsyninger i de nordlige polarområder i endnu nogle vigtige 
uger. 
Radarinstrumenter som f. eks. Synthetic Aperture Radar på ESA 's ERS-satellitter 
overvåger ligeledes konstant vores planet fra deres kredsløb. Der er faktisk tale om 
altvej rsinstrumenter, som kan optage billeddata af jordoverfladen gennem skydække og 
om natten. Instrumenterne har været af uvurderlig nytte lige fra måling af bølgehøjde 
og vindhastighed til oversvømmelser, og de ventes i fremtiden at blive nøgleelementer i 
bestræbelserne på at begrænse og forhindre oversvømmelser. 
49 Anvendelsen af data fra nuværende eller planlagte europæiske missioner bør fremmes med 
udgangspunkt i markedsundersøgelser, som Kommissionens tjenestegrene, de nationale og 
europæiske rumorganisationer og større industrikoncerncr deltager i. Med Kommissionen 
som foregangskunde i første fase og med støtte fra rumorganisationerne, kan der 
-21 
iværksættes nye missioner i rummet vedrørende applikationer, som har tilstrækkeligt 
potentielt udbytte til, at de kan tiltrække industriinvesteringer. I anden fase vil missionerne 
blive gennemført fuldt ud af de private investorer eller egnede driftsenheder med det formål 
at iværksætte en kommerciel udnyttelse heraf. EU's indsats vil fokusere på et begrænset 
antal anvendelsesområder, som har tilknytning til gennemførelsen af dens 
forskelligepolitikker, som f.eks.: 
= overvågning af landanvendelser og ressourcer - Europa har allerede gjort en stor indsats 
inden for dette område og opnået stor ekspertise, som må udnyttes. Europas kunnen 
inden for sektoren vil blive øget gennem yderligere forskning og udviklingen af nye 
driftsteknikker. Demonstrations- og pilotprojekter skal gennemføres inden for landbrugs-
og skovbrugssektoreme samt inden for byplanlægning og affaldsbehandling i nært 
samarbejde med industripartnere som de vigtigste brugere (agro-food virksomheder, 
skovbrugsvirksomheder, offentlige anlægsvirksomheder, kommuner osv.). Projekterne 
skal bidrage til EU's initiativer vedrørende en bærbar forvaltning af miljøressourcerne. 
= overvågning af overfladevand - Den erfaring, der gøres på europæisk plan, skal 
optimeres og udvikles gennem demonstrations- og pilotprojekter, der er baseret på 
nuværende missioner, inden der opsendes nye specifikke applikationsorienterede 
missioner i samarbejde med vandselskaberne. Denne foranstaltning indgår i 
Kommissionens forslag om vand. 
z fiskeriovervågning - Der findes allerede veludviklede jordobservationsteknikker (radar, 
optiske, strålingsmålinger) og deres potentielle udnyttelse i forbindelse med 
fiskeriadministration bør tages i betragtning som et supplement til satellitbaserede 
fartøjssporingssystemer og målinger på stedet. Store fiskerivirksomheder er blandt de 
potentielle industripartnere, som kan fremme teknologiens anvendelse. 
50 Nogle af anvendelsesområderne er af strategisk og politiske interesse for EU og involverer 
andre europæiske stater eller udviklingslande. På basis af den allerede indhentede viden fra 
igangværende eller tidligere europæiske missioner, kan man overveje at iværksætte nye 
applikationsmissioner, herunder især ESA's "Earth Watch-missioner", særligt inden for 
følgende områder: 
- overvågning af kystområder - Når man ser på variationen i og omfanget af Europas 
kyststrækninger, kan det ikke undre, at de har strategisk betydning for EU. Den 
teknologi og de instrumenter, der udvikles til at opfylde tilsynsbehovene, vil også rumme 
«anvendelsesmuligheder på globalt plan, og særligt i udviklingslandene. Der bør 
iværksættes indledende undersøgelser af Europas forskellige kystområder, og deres 
særlige karakteristika bør noteres (Middelhavet, Det Baltiske Hav, Nordsøen og 
Atlantbuen). Som et første skridt foreslår Kommissionen at kortlægge de mange 
initiativer, der er i gang, samordne dem, og udarbejde et nyt strategisk initiativ om at 
oprette et informationssystem om kystområderne langs Middelhavet i nært samarbejde 
med interesserede partnere. I denne forbindelse vil telemålingsteknikker udgøre en af 
informationskilderne. 
_ overvågning af større farer og naturkatastrofer - Europarådet har sammen med ESA og 
Kommissionen iværksat en foranstaltning inden for området, og der er iværksat 
indledende undersøgelser, som også omfatter de central- og østeuropæiske stater. Det er 
et område, hvor de civile og militære interesser er sammenfaldende, og teknikkernes 
dobbelte anvendelsesformål kan betyde, at de vil blive fuldt udnyttet. Kommissionen vil 
sammen med de berørte parter, især civilbeskyttelsesorganer, identificere og støtte 
pilotprojekter, så der kan banes vej for nye foranstaltninger, som kombinerer forskellige 
rumteknologier inden for telekommunikation, positionsbestemmelse og telemåling. 
22-
51 Inden for rammerne af EU's miljøpolitik vil Kommissionen fortsat støtte udviklingen af 
anvendelsesmuligheder for jordobservation ved at gennemføre projekter om 
miljøovervågning, herunder projekter, som skal øge effektiviteten af den europæiske 
miljølovgivning og de internationale miljøaftaler. Det skal ske i samarbejde med de 
nationale miljøorganisationer og Det Europæiske Miljøagentur. Som supplement til aktuelle 
eller planlagte missioner, kan man planlægge nye missioner med støtte fra 
rumorganisationerne, navnlig gennem ESA's "Earth explorer missions" projekt, og andre 
relevante partnere som f.eks. EUMETSAT, så der kan leveres permanente offentlige 
tjenester inden for følgende områder: 
52 
53 havovervågning - Den indhøstede erfaring kan også udnyttes på europæisk plan. Især 
integreringen af data indsamlet fra andre 
observationer på stedet kunne danne ••••••_••••••_»••_•_•__••_ 
grundlag for europæiske initiativer med 
henblik på at udvikle yderligere 
operationelle oceanografisystemer og 
imødekomme kravene fra Global Ocean 
Observing System (det globale 
havobservationssystem, GOOS) og dets 
europæiske del (EUROGOOS). 
overvågning af atmosfæren -
Rumteknologiens anvendelse begrænses 
indtil videre til videnskabelig forskning. I 
første omgang må der drages fordel af de 
allerede fastlagte missioner for at 
demonstrere, at teknikken er gennemførlig 
i praksis. Fremtidige 
"udforskningsmissioner" kan planlægges i 
samarbejde med ESA eller EUMETSAT. 
Kommissionen vil fortsætte med at 
gennemføre EU-programmer inden for FTU, 
og især programmer vedrørende 
grundlæggende metodologisk forskning samt 
præ-operationelle pilot- og 
demonstrationsprojekter inden for ovennævnte 
områder og mindre avancerede sektorer. 
Aktiviteterne, som finder sted i samarbejde 
med passende partnere, vil ligeledes omfatte 
applikationer og videreudvikling af sensorer 
med avanceret teknologi og skal tage højde 
for behovet for at sikre kontinuiteten i 
demonstrationsfasen. 
EU-programmet om et jordobservationscenter 
(Center for Earth Observation, CEO) er et 
væsentlig element i ovenstående. Programmet 
har til formål at etablere kontakter mellem data-brugere og 
hurtigere og lettere adgang ti 
formater Den Europæiske Union kan i forbindelse 
med gennemførelsen af sine forskellige 
politikker yde et væsentligt bidrag til 
udviklingen af et marked for 
datatjenester inden for jordobservation. 
Der vil blive fremsat forslag om 
metodologisk forskning og pilotprojekter 
inden for bestemte EU-relevante 
områder. 
Jordobservationssektoren bør gradvist 
overtages af primært private investorer, 
og Kommissionen bør lette denne 
proces. 
Udviklingen af serviceorganisationer og 
nye europæiske operationelle enheder, 
som kan leverede rumbaserede 
informationstjenester, må fremmes. 
Der vil blive indledt drøftelser med 
EUMETSAT for at undersøge, om 
denne organisation kan spille en rolle i 
leveringen af data til miljøovervågning. 
I nært samarbejde med medlemsstaterne 
og relevante organisationer som f.eks. 
International Space University i 
Strasbourg må man på EU-plan 
koordinere uddannelsesforanstaltninger 
samt foranstaltninger til fremme af 
internationalt samarbejde og udvikling. 
leverandører, og vil give 
data ved at fremme udviklingen af fælles standarder og 
Jordobservationscentret vil endvidere holde brugerne bedre informeret, således at 
de fuldt kan udnytte den behandlede information, samtidig med, at centeret forsyner 
-23 
dataleverandørerne med de nødvendige midler og udstyr til at tilfredsstille brugerkravene. 
Centret vil derfor naturligt indgå i fremtidige operationelle systemer. 
54 Udbygningen af markedet indebærer ligeledes, at potentielle brugere, især dem, der benytter 
tjenester vedrørende jordobservationsdata i deres beslutningsproces, skal igennem en 
uddannelse. Dette gælder også for udviklingslandene. Kommissionen vil fortsætte den 
indsats, der er iværksat i samarbejde med ESA, medlemslandenes rumorganisationer og på 
internationalt plan (f.eks. International Space University). 
55 Kommissionen vil i de tilfælde, hvor der er et konkret behov, og sammen med de relevante 
organisationer, fremme oprettelsen af nye operationelle enheder i Europa. Kommissionen vil 
sammen med EUMETSAT og de berørte partnere særligt undersøge muligheden for, at 
EUMETSAT kan levere data fra rummet til miljøovervågning. 
56 For at fremme anvendelsesmulighederne for jordobservation fra rummet vil Kommissionen 
fortsætte med at undersøge de retslige aspekter ved anvendelsen af jordobservationsdata samt 
de generelle principper for en politik på dataområdet, som passer ind med etableringen af et 
kommercielt marked. Kommissionen vil i forbindelse med internationale forhandlinger 
ligeledes tage spørgsmål om tildeling af frekvensbånd og banepositioner op. 
57 Endelig vil Kommissionen sammen med sine partnere overveje yderligere, om der skal 
skabes en samordnet europæisk strategi vedrørende udviklingen og gennemførelsen af 
operationelle systemer til observation af jorden og dens miljø. En strategi for samordning af 
allerede eksisterende eller planlagte systemer på europæisk plan vil, uden at systemernes art 
afsløres, give Europa en mulighed for fuldt ud og på en sammenhængende måde at bidrage 
til etableringen af en integreret og global strategi for jordobservation, således som det 
foreslås i forbindelse med planerne for Jordobservationscenteret. 
8. Opsendelsestjenester 
58 Drivkraften bag den oprindelige beslutning i 1970'erne om at iværksætte Ariane­
programmet var behovet for at sikre en uafhængig europæisk kapacitet til at levere 
satellitsystemer til praktiske 
applikationer, hvad enten det drejede ___••__«•••••••«_•_•___•__•_•_•__ 
sig om telekommunikation, fjernsyn 
eller jordobservation. Den politiske Der må etableres et sæt overordnede 
vilje, som betød, at Europa opnåede internationale regler med henblik på at 
en førende stilling på det sikre loyal konkurrence inden for 
kommercielle marked for markedet for løfteraketter. 
opsendelsestjenester, og at 
medlemsstaterne fik deres investering Serien af løfteraketter, der er tilpasset 
tilbagebetalt, findes stadig i dag og fremtidige markedskrav, kan eventuelt 
forbliver en forudsætning for, at udvides 
Europa fortsat har adgang til rummet 
og til rumapplikationer. _•___••_•_____•______ 
59 Europas førerstilling på det kommercielle marked for opsendelsestjenester må fastholdes 
over for den øgede konkurrence fra avancerede udgaver af eksisterende amerikanske 
løfteraketter og russiske, ukrainske og kinesiske løfteraketters indtræden på markedet. Det 
24 
øgede udbud af opsendelsestjenester, i visse tilfælde til ekstremt lave priser, truer med at 
destabilisere markedet. 
60 En af de grundlæggende forudsætninger for, at europæiske opsendelsestjenester kan 
opretholdes og videreudvikles er, at der er markedsadgangsmuligheder svarende til dem, EU 
tilbyder, og ligelige konkurrencevilkår. Hvad angår markedsadgang, må målsætningen ikke 
blot være at sikre åben adgang til opsendelser med civilt formål men også, at der ikke er 
nationalitetsbetingelser knyttet til opsendelsestjenester for statslige institutioner. Sådanne 
betingelser er meget almindelige i lande som f.eks. Kina og USA, hvorimod markedet for 
opsendelsestjenester i EU er åbent. Dette spørgsmål bør primært behandles i 
Verdenshandelsorganisationen, idet GATT dækker opsendelsestjenester. Kommissionen og 
den europæiske industri er overbevist om, at det er i Europas interesse at drøfte og fastsætte 
grundlæggende regler ("Rules of the Road") for åben og fri konkurrence blandt de største 
leverandører af opsendelsestjenester. I denne forbindelse bør man drøfte spørgsmålet om 
statsstøtte til industrien og en afbalanceret adgang til hvert lands nationale marked. 
USA bør deltage i disse forhandlinger, idet landets industri i usædvanlig og uovertruffen 
grad nyder støtte fra staten og militære programmer. Nyligt tilkomne leverandører som 
f.eks. Rusland, Ukraine og Kina bør også deltage. Et særlig formål kunne være at give en 
vigtig nabo som Rusland mulighed for glidende og gradvist at komme ind på markedet for 
kommercielle opsendelsestjenester på et grundlag, der er retfærdigt og afbalanceret. 
Kommissionen vil aktivt samarbejde med medlemsstaterne for at udarbejde en fælles 
langsigtet strategi særligt for dette område og nå frem til en praktisk løsning hvad angår 
gennemførelsen af internationale forhandlinger. Fokuseringen på en fremtidsorienteret 
international strategi, som skal sikre markedsadgang, udnytte nye muligheder og skabe lige 
konkurrencevilkår indebærer, at markedsåbningsaftaler vil erstatte markedsdelingsaftaler. 
61 Det hurtigt voksende antal af bud på kommunikationssatellitter beregnet på satellitbaseret 
personkommunikation og bredbåndskommunikation i ikke-geostationært kredsløb (lav og 
mellemhøj bane om jorden) har ført til et større behov for en række andre 
opsendelsestjenester ud over det primære marked for opsendelse af satellitter i geostationært 
kredsløb. Kommissionen mener, at det er vigtigt, at den europæiske industri også fremover 
kan tilbyde opsendelsestjenester og opfordrer de kompetente rumorganisationer og industrien 
til at overveje, hvorledes man bedst kan bevare et omfattende europæisk udbud af 
løfteraketter og opsendelsestjenester. 
9. Forsvarsteknologi og teknologi med dobbelt formål 
62 Skønt det ikke hører til Kommissionens opgave at vurdere rumteknologiens applikationer ud 
fra et militært synspunkt, bør det være et 
led i en europæisk strategi at sikre 
koordinering mellem indsatsen på det 
civile og militære område, således at man Kommissionen opfordrer til, at EU, 
undgår overlapning og sikrer optimal medlemsstaterne, Den 
udnyttelse af de offentlige midler, der er Vesteuropæiske Union og ESA 
til rådighed. De relativt høje samordner deres indsats hvad angår 
omkostninger, der er forbundet med rumteknologier med dobbelt formål. 
rumsystemer, gør, at de er oplagte 
kandidater til et europæisk samarbejde, da •••••••••••«••»••»•—••••^••»•••i 
de enkelte lande vil have svært ved at nå 
den kritiske masse, der kan begrunde en sådan investering. 
63 Rumteknologien spiller en central og stadig væsentligere rolle i forbindelse med en lang 
række militære missioner inden for telekommunikation, navigation, efterretningsvirksomhed, 
-25 
tidlig varsling og meteorologi.Oprindeligt var det militærets behov, der var drivkraften bag 
rumteknologien, som så senere blev overført til civile anvendelsesområder. I de senere år 
har situationen ændret sig, idet det nu er civile applikationer, der driver markedet, og som i 
sig selv retfærdiggør de teknologiske investeringer. 
Graden af teknologisk sammenfald mellem militære og civile rumsystemer er generelt høj, 
skønt den svinger mellem de enkelte applikationer. Opsendelsessystemer og 
propulsionssystemer nyder ligeledes godt af den betydelige spill-over-effekt, som den 
militære og civile sektor har på hinanden. Den amerikanske industri har længe draget fordel 
af spill-over-effekten på de kommercielle markeder takket være et militært budget på 
rumområdet, som er 40 gange så stort som Europas. 
Som det påpeges i Kommissionens meddelelse om Europas forsvarsrelaterede industril3) 
udgør et stærkt og kompetent industrigrundlag nøglen til Europas uafhængighed, og følgelig 
må enhver fælles indsats, der bidrager til at styrke denne kapacitet, hilses velkommen og 
stimuleres. 
10. Internationalt samarbejde 
64 Siden barriererne mellem Øst og Vest faldt, har det internationale samarbejde og 
udvekslinger inden for rumprogrammer oplevet en blomstring på måder, der ikke før var 
mulige, og denne tendens er blevet opmuntret af budgetbegrænsninger og erkendelsen af 
fælles interesser. I den private sektor har en international risikodeling inden for de nye 
informations- og multimedieindustrier bragt industrien og en række aktører sammen og 
fremmer på den måde adgangen til nye markeder. Europa skal spille en væsentlig rolle i 
disse internationale partnerskaber, forudsat at de er afbalancerede. Det betyder, at Europa 
skal beholde eller opnå en kritisk masse i det mindste inden for de sektorer, hvor det endnu 
ikke er tilfældet, for at kunne drage fuld fordel af det internationale samarbejde med sine 
store økonomiske partnere. Endvidere betyder det, at problemløsningen må samordnes på 
europæisk plan, og at der må oprettes de nødvendige samrådsmekanismer. 
I lyset heraf må man overveje, hvilke muligheder der er for industrielt og teknologisk 
samarbejde med etablerede deltagere som f.eks. USA, Rusland, Kina og Japan, men også 
med de nytilkomne lande som f.eks. Indien og Brasilien. 
Der er også behov for internationalt samarbejde hvad angår rumaffald, og her kan 
Kommissionen eventuelt yde et bidrag til det arbejde, som allerede pågår i forskellige 
organisationer (FN, ESA). 
65 Det internationale samarbejde om rumteknologier kan gøre det muligt at virkeliggøre visse 
af Unionens mål med hensyn til tredjelande. De østeuropæiske lande bør kunne drage fordel 
af at blive integreret i de transeuropæiske net på et tidligt tidspunkt, og bør derfor tilknyttes 
europæiske initiativer f.eks. vedrørende satellitkommunikation og -navigation. 
66 Nogle af staterne i det tidligere Sovjetunionen er ligeledes mulige partnere i rumprojekter. 
Inden for rammerne af Kommissionens samarbejde med SNG-landene vil Kommissionen 
fortsat yde teknisk bistand til luftfartsindustrien under TACIS-programmet. Kommissionen 
vil finansiere forskningssamarbejde gennem det internationale forsknings- og teknologicenter 
i Moskva med henblik på at integrere SNG-landenes forskningspotentiel i de globale 
forskningsaktiviteter. 
67 Hvad angår udviklingslandene, f.eks. dem i Middelhavsområdet, kan rumteknologien tilbyde 
nogle relevante løsninger. Nogle muligheder blev fremhævet under en workshop om "The 
Construction of the Euro-Mediterranean Information Society - Regulation Framework and 
Development of Communications Networks for Economic Cooperation" (Palermo den 6.-7. 
maj 1996). EU kan træffe foranstaltninger alt efter behov under flere af dets mandater, hvad 
enten de vedrører FTU, udviklingsbistand eller økonomisk samarbejde. Alt afhængig af 
landenes tekniske udviklingsstadie kræver gennemførelsen af rumbaserede løsninger en 
13) KOM(96) 10, endelig udg. 
26-
betydelig samordning. Kommissionen foreslår at iværksætte indsatsen sammen med 
udviklingslandene og de berørte partnere (organisationer, industrier, mv.) og med støtte fra 
relevante EU-instrumenter. 
11. Standardisering 
68 Rumindustrien skal opfylde meget strenge krav til kvalitet og pålidelighed. I Europa har 
man ligesom i andre lande længe accepteret behovet for at standardisere produkter og 
procedurer inden for denne industri. Europas komplicerede industristruktur gør om noget 
dette behov endnu mere påtrængende. Efter en række tidligere forsøg er det nu lykkedes Det 
Europæiske Samarbejde for Standardisering inden for Rumfart (European Cooperation for 
Space Standardisation (ECSS)) at sammensætte en gruppe af europæiske organisationer og 
erhvervsfolk, som afgjort er repræsentativt udvalgt. Deres program sigter mod at opbygge et 
dækkende og sammenhængende system af standarder med udgangspunkt i en kommercielt-
orienteret strategi. 
For at fremme den europæiske industris konkurrenceevne har Kommissionen givet ECSS og 
de europæiske standardiseringsorganisationer CEN, CENELEC og ETSI et mandat og 
opfordret dem til at indgå samarbejdsaftaler og udvikle en overordnet 
standardiseringsstrategi. Der skal træffes afgørelse om, på hvilke områder 
standardiseringsarbejdet skal udføres 
på europæisk og på internationalt B__H______BHHM___MMHHHH 
plan, og man skal fastsætte, hvilke 
specifikationer der skal være formelle Der bør anvendes innovative 
standarder, og hvilke der særligt skal finansierings- og garantiordninger, 
høre under ECSS's mandat. herunder EIB's og den Europæiske 
„„ _. . . Investeringsfonds, så det bliver lettere 
12. Finansiering . ~ • , ... 
* at finansiere kommercielle 
69 Rumprojekter og især dem, der har at rumprojekter. 
gøre med nye applikationer, kræver 
' betydelige forudgående investeringer, ••••••••••••••••••••••••i""""""""" 
som tilbagebetales over en lang 
periode. Projekterne er derfor meget følsomme over for finansieringsbetingelserne, samt 
over for fremstillingsomkostninger og markedsforhold, samtidig med at de europæiske 
deltagere har måttet slås med kursrisikoen i forbindelse med dollarens kursudsving. 
Rummet forbindes generelt med højrisikoteknologier, hvor nye applikationer introduceres på 
uafprøvede men potentielt meget konkurrenceprægede markeder. Denne situation er nu ved 
at ændre sig, og investorerne er ved at blive mere positivt stemte. Nye systemer, som 
f.eks. satellitbaseret personkommunikation, byder på licensmuligheder i forbindelse med 
retten til at tilbyde tjenester i bestemte regioner mod egenkapitalinvesteringer i 
systemomkostningerne. Der er en opfattelse af, at det europæiske miljø lægger hindringer i 
vejen for finansiering af lignende initiativer i Europa, og her kan EU spille en direkte og 
indirekte rolle i at ændre på situationen. 
70 Hvad angår den direkte indsats, vil Kommissionen søge at udpege og støtte projekter af 
europæisk interesse inden for telekommunikation, navigationskontrol og jordobservation. 
Disse projekter, som alle de europæiske partnere bør samarbejde om, vil i princippet være 
baseret på allerede eksisterende eller planlagte programmer i medlemsstaterne, ESA eller de 
nationale rumorganisationer. De bør blandt andet benytte midlerne fra FTU-
rammeprogrammet. Andre midler kan stilles til rådighed under de transeuropæiske net, eller 
der kan, under overholdelse af procedurerne, anvendes midler fra budgetterne til 
strukturfondene, landbrugsudvikling eller samarbejde med tredjelande. Det må imidlertid 
bemærkes, at de relevante dele af rammeprogrammet og andre instrumenter allerede er 
27 -
underkastet betydelige begrænsninger og i bedste fald kan bidrage med et nyttigt supplement 
til de omhandlede projekter. 
I starten bør der ikke være behov for yderligere finansiering ud over de eksisterende 
niveauer, og der bør især være tale om at omfordele de midler, der er til rådighed blandt de 
udvalgte emner, der har europæisk interesse, og om at opnå større komplementaritet og 
synergi i arbejdet. Fremtidige behov vil blive fastsat på grundlag af forundersøgelser, som 
skal udføres vedrørende bestemte, udvalgte projekter. Den private sektor må samtidig 
opfordres til at påtage sig et større ansvar i tilknytning til projekternes gennemførelse og 
udvikle den nødvendige infrastruktur med offentlig støtte. 
71 Hvad angår EU's indirekte rolle, kan der tages væsentlige skridt til at forbedre forholdene 
for investorer, først og fremmest ved at reducere usikkerheden om det lovmæssige miljø, 
handelspolitiske aftaler mv. Innovationsfremmende initiativer fra Kommissionen eller 
initiativer til støtte for SMV'er kunne gøre det lettere for potentielle partnere, finansielle 
institutioner, operatører og brugere at påtage sig risikoen ved at deltage i kommercielle 
rumbaserede projekter. 
Kommissionen kan ved at være en "foregangskunde" eller ved at demonstrere 
rumapplikationer medvirke til, at tjenesteleverandørerne kan opnå supplerende private 
midler til missioner i rummet. En sådan fremgangsmåde er inden for jordobservation blevet 
beskrevet som en to-trins fremgangsmåde frem mod etableringen af en selvbærende industri. 
72 Fra 1990 og frem til i dag har Den Europæiske Investeringsbank (EIB) stillet midler på over 
1,5 mia. ECU til rådighed til finansieringen af 15 europæiske projekter vedrørende 
satellitkommunikation. Kommissionen foreslår at indlede drøftelser med EIB og Den 
Europæiske Investeringsfond med henblik på at fastslå, hvorledes og hvordan der kan sikres 
lettere adgang til deres respektive finansieringsordninger. 
13. Institutionelle aspekter 
73 De eksisterende samarbejds- og samordningsmekanismer må forbedres og nye oprettes, 
således at synergien omkring den europæiske rumfartsindsats på medlemsstatsligt plan og på 
internationalt plan kan øges. Derved optimerer man afkastet af investeringerne og tager 
hensyn til de enkelte partneres ansvarsområder ved udarbejdelsen af en sammenhængende, 
overordnet strategi. Gennem strukturerne bør der opbygges et solidt forhold mellem EU-
organer, de nationale og europæiske rumorganisationer, industrien, brugerne og andre 
relevante drifts- eller forskningsorganisationer. Kommissionen kan eventuelt overveje at 
anvende EF-traktatens artikel 130 K eller 130 L for yderligere at samordne FTU-
aktiviteterne. 
74 Rådgivningsgruppen om Rummet, som blev oprettet i 1993 som forum for drøftelser af de 
generelle linjer i EU's aktioner på rumfartsområdet, skal spille en større rolle i 
koordineringen af foranstaltninger på nationalt eller EU~plan. 
75 Samarbejdet mellem Kommissionen og Den Europæiske Rumorganisation, ESA, som i 
øjeblikket har observatørstatus i Rådgivningsgruppen om Rummet, vil blive forbedret på 
grundlag af bestemmelserne i EF-traktatens artikel 130 M. Det skal ske under hensyntagen 
til ESA's uafhængige status, og i henhold til et forhandlingsmandat, som Rådet vil blive 
anmodet om at give. 
-28-
76 På grundlag af EF-traktatens artikel 228 foreslår Kommissionen endvidere, at der etableres 
de nødvendige strukturer til at administrere de projekter, der udvælges sammen med de 
involverede partnere og med deltagelse af brugere (trepartsgruppen 
EU/ESA/EUROCONTROL, der blev nedsat vedrørende GNSS-1-projektet er et eksempel). 
EU kunne sammen med dets partnere fremme etableringen af europæiske økonomiske 
interessefællesskaber, som kan oprettes for at gennemføre sådanne projekter. 
77 Kommissionen og medlemsstaterne må finde en institutionel kompromisløsning hvad angår 
deltagelse i internationale handelspolitiske forhandlinger for at sikre ligelig konkurrence med 
tredjelande på det kommercielle marked for satellitopsendelsestjenester. Kommissionen vil 
fortsætte sine bestræbelser på at finde en hurtig og praktisk løsning og opfordrer 
medlemsstaterne til at være imødekommende. 
14. Konklusion 
78 I denne meddelelse fremhæves behovet for snarlig handling, således at der kan skabes et 
passende grundlag for udviklingen af rumbaserede applikationer og den europæiske industris 
konkurrenceevne på verdensplan kan forbedres. 
79 Kommissionen vil fremsætte forslag inden for ovennævnte områder i forbindelse med det 
nuværende og fremtidige FTU-rammeprogrammer og hovedformålet vil være at konsolidere 
den europæiske satellitbaserede infrastruktur. Det kan i relation til nogle af aktiviteterne 
være nødvendigt at anvende andre former for fællesskabsstøtte alt efter aktiviteternes art, og 
Kommissionen vil i så fald træffe de konkrete foranstaltninger. 
80 Alle disse initiativer må koordineres med dem, der tages i medlemsstaterne og af ESA, 
således at synergien og fleksibiliteten omkring indsatsen på europæisk plan kan optimeres 
samtidig med, at der tages hensyn til EU-reglerne. Kommissionen vil sammen med ESA og 
de respektive organisationer tage de nødvendige skridt med dette for øje. Kommissionen vil 
fortsat indhente råd fra Rådgivningsgruppen om Rummet og andre rådgivende grupper, og 
føre en løbende dialog med industrifolk og brugere. 
81 Rådet anmodes om at vedtage den medfølgende resolution. 
29 
Forkortelsesliste 
ARTES 
CENELEC 
CEO 
CEPT 
CNES 
ECSS 
EGNOS 
EIB 
ELDO 
ERNP 
ERS 
ESA 
ESRO 
ETSI 
EUMETSAT 
EUROCONTROL 
EUROGOOS 
EUROSPACE 
GIS 
GLONASS 
GNSS 
GOOS 
GPS 
ICAO 
IMO 
INMARSAT Advanced Research and Telecommunication Systems - avancerede 
forsknings- og telekommunikationssystemer 
Comité Européen de Normalisation Electrotechnique - Den Europæiske 
Komité for Elektroteknisk Standardisering 
Centre for Earth Observation - Jordobservationscenteret 
Conférence Européenne des administrations des PTT - Den Europæiske 
Konference af Post-og Teleadministrationer 
Centre National d'Etudes Spatiales - det nationale center for rumforskning 
European Cooperation for Space Standardisation - Det Europæiske 
Samarbejde for Standardisering inden for Rumfart 
European Geostationary Navigation Overlay System - supplerende 
europæisk navigationstjeneste baseret på geostationære satellitter 
Den Europæiske Investeringsbank 
European Launcher Development Organisation - den europæiske 
organisation for udvikling af løfteraketter 
European Radionavigation Plan - europæisk radionavigationsplan 
European Remote Sensing Satellite - europæisk telemålingssatellit 
European Space Agency - Den Europæiske Rumorganisation 
European Space Research Organisation - den europæiske 
rumforskningsorganisation 
European Telecommunications Standards Institute - Det Europæiske Institut 
for Telestandarder 
EUropean org. for the exploitation of METeorological SATellites - Den 
Europæiske Organisation til Udnyttelse af Meteorologiske Satellitter 
European association for Air Traffic Control - den europæiske organisation 
for luftfartssikkerhed 
EUROpean Global Ocean Observing System - den europæiske del af det 
globale havobservationssystem 
EUROpean SPACE industry association - Den Europæiske 
Industrisammenslutning for Rumforskning 
Geographical Information System 
GLObal NAvigation Satellite System - globalt satellitnavigationssystem 
Global Navigation Satellite System - globalt satellitnavigationssystem 
Global Ocean Observing System - Det Globale Havobservationssystem 
Global Positioning System - globalt system til positionsbestemmelse 
International Civil Aviation Organisation - Organisationen for International 
Civil Luftfart 
International Maritime Organisation - Den Internationale 
Søfartsorganisation 
INternational MARitime SATellite organisation - Den Internationale 
Maritime Satellitorganisation 
30 
ITU Den Internationale Telekommunikationsunion 
METEOSAT METEOrological SATellite ' 
OEM Original Equipment Manufacturers 
PCS Personal Communications Services - personkommunikationstjenester 
SAG Space Advisory Group - Rådgivningsgruppen om Rummet 
SNG Samfundet af Uafhængige Stater (det tidligere Sovjetunionen) 
SPOT Satellite Pour l'Observation de la Terre - jordobservationssatellit 
TACIS Technical Assistance for the Commonwealth of Indépendant States -faglig 
bistand til Samfundet af Uafhængige Stater 
UMTS Universal Mobile Telephony Service - universelt mobiltelesystem 
VSAT Very Small Aperture Terminal - parabol med lille diameter 
WEU Den Vesteuropæiske Union 
WTO World Trade Organisation - Verdenshandelsorganisationen 
UDKAST TIL RÅDETS RESOLUTION OM 
DEN EUROPÆISKE UNION OG RUMMET: 
Fremme af applikationer, markeder og industriens konkurrenceevne 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION, 
som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 
130 F, 
som henviser til Kommissionens meddelelse om Den Europæiske Union og rummet1, 
som henviser til Europa-Parlamentets udtalelse2 og 
som tager følgende i betragtning: 
rumteknologiapplikationer er af stor politisk, socioøkonomisk og videnskabelig interesse 
for Den Europæiske Union; 
Den Europæiske Rumorganisation og EU's medlemsstater har i over 20 år arbejdet på at 
udvikle Europas kompetence på rumområdet og stimulere udviklingen af en kvalificeret 
europæisk rumindustri; 
Kommissionen og navnlig Det Fælles Forskningscenter har iværksat foranstaltninger 
inden for området rumteknologiapplikationer som led i Det Europæiske Fællesskabs 
rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling; 
erhvervslivet, herunder små og mellemstore virksomheder, spiller en vigtig rolle i 
udviklingen af rumteknologiapplikationer og tilsvarende tjenesteydelser; 
EU's indsats bør i overensstemmelse med målsætningerne i traktaten tage sigte på at 
fremme velstanden i EU ved at forbedre industriens konkurrenceevne, øge livskvaliteten 
og skabe en bæredygtig udvikling; 
ved fastlæggelsen og gennemførelsen af EU's aktiviteter skal der tages hensyn til den 
økonomiske og sociale samhørighed i EU; 
i overensstemmelse med nærhedsprincippet må EU kun handle, hvis og i det omfang 
målene for den foreslåede foranstaltning ikke kan nås på mere tilfredsstillende vis af 
medlemsstaterne, og foranstaltningen derfor som følge af sin rækkevidde eller sine 
virkninger bedst gennemføres på LU-plan; 
KOM (96) 617 
31 
EU's indsats bør koncentreres om udvalgte aktiviteter, der opfylder bestemte kriterier, 
HAR VEDTAGET FØLGENDE RESOLUTION: 
1. Rådet anerkender, at det er vigtigt at fastlægge en samordnet europæisk strategi 
for udvikling af rumteknologiapplikationer, og at der er et akut behov for 
handling på EU-plan for at styrke Europas tilstedeværelse på markederne for disse 
applikationer og samtidig skabe gunstige vilkår for fremvækst af nye markeder. 
2. Rådet tilskynder Kommissionen til at fortsætte sine bestræbelser på at skabe 
økonomiske betingelser, der kan medvirke til at øge de europæiske 
rumvirksomheders konkurrenceevne på verdensplan. Rådet anbefaler navnlig, at 
Kommissionen støtter udarbejdelsen af fælles standarder for produkter og 
procedurer til brug i rummet. Kommissionen opfordres endvidere til at overveje, 
hvordan finansieringstekniske instrumenter kan bidrage til gennemførelsen af 
rumprojekter, således at den europæiske industri kan deltage i udvikling og udbud 
af nye tjenester uden at pådrage sig en urimelig risiko. 
3. Rådet støtter Kommissionens tiltag med hensyn til udvikling af 
rumteknologiapplikationer, navnlig inden for sektorerne telekommunikation, navi­
gation, jordobservation og miljøovervågning. Kommissionen opfordres til at 
fortsætte aktiviteterne og aflægge rapport herom med jævne mellemrum. 
Imidlertid vil Rådet også understrege, at man ikke på forhånd bør udelukke nogen 
aktivitetsområder. Hvad angår teknologi med både civilt og militært 
anvendelsesformål anbefaler Rådet, at der fastlægges en koordineret europæisk 
strategi, og henstiller til Kommissionen, at den træffer passende foranstaltninger i 
den henseende. 
4. Rådet understreger, at rumsystemer er af stor betydning for 
informationssamfundets udvikling på verdensplan. Det forventer, at de tiltag, som 
Kommissionen har foreslået med henblik på at åbne markedet for tjenesteydelser 
og udvikle infrastrukturer, vil bidrage til at skabe gunstige vilkår for 
telekommunikationsmarkedets udvikling og den europæiske konkurrenceevne. 
Rådet opfordrer derfor Kommissionen til at fortsætte bestræbelserne på at opnå en 
fuldstændig liberalisering af disse tjenester, åben adgang til rumsektoren og lige 
adgang til satellitmarkedet i Verdenshandelsorganisationssammenhæng. 
Kommissionen tilskyndes især til i nært samarbejde med medlemsstaterne og de 
berørte organisationer at arbejde på en videre koordinering af de europæiske 
holdninger til allokering af frekvenser og banepositioner. 
5. Rådet anerkender, at det er vigtigt for Europa at bekræfte sin rolle inden for 
satellitbaserede navigations- og positionsbestemmelsestjenester. Det støtter 
Kommissionens, Den Europæiske Rumorganisations og EUROCONTROL's fælles 
indsats for at etablere et internationalt, interoperabelt, civilt system og anbefaler, 
at Kommissionen fortsætter sine tiltag for at udvikle den europæiske del af dette 
system. Rådet anbefaler endvidere, at Kommissionen overvejer muligheden af at 
oprette et nyt europæisk organ inden for denne sektor for at tilgodese brugernes 
behov. 
6. Rådet anerkender, at man gennem politiske foranstaltninger på EU-plan kan yde 
et væsentligt bidrag til udviklingen af markedet for rumdata til jordobservation og 
miljøovervågning. Imidlertid mener Rådet, at denne sektor efterhånden bør overgå 
til primært private investorer, og Kommissionen opfordres til at fremme en sådan D^-
udvikling gennem de midler, den har til rådighed. Rådet anbefaler, at 
Kommissionen i samarbejde med passende partnere bidrager til, at der på 
europæisk plan etableres servicevirksomheder eller nye tjenester, der kan levere 
de ruminformationer, der er behov for. Rådet opfordrer navnlig Kommissionen til 
snarest muligt at indlede drøftelser med EUMETSAT for at undersøge, i hvilken 
grad denne organisation kan spille en praktisk rolle i miljøovervågningen. 
7. Rådet anerkender, der er behov for en EU-indsats inden for uddannelse og 
undervisning i brugen af rumteknologi. Rådet understreger desuden, at det er 
vigtigt at anvende rumteknologi til udviklingsformål. Kommissionen tilskyndes til 
at træffe passende foranstaltninger på disse områder. 
8. Rådet noterer sig Kommissionens forslag på de ovennævnte områder og anbefaler, 
at der gøres en særlig indsats for at opnå større komplementaritet og synergi i 
arbejdet som led i igangværende og fremtidige rammeprogrammer for 
Fællesskabets FTU-aktiviteter. Rådet noterer sig, at der foreløbig ikke skulle være 
behov for yderligere bevillinger; endvidere noterer Rådet sig, at visse aktiviteter 
kan kræve andre former for fællesskabsstøtte. 
9. Rådet henstiller til Kommissionen, at den i samarbejde med medlemsstaterne og 
de berørte partnere udpeger og foreslår aktiviteter med henblik på at åbne 
markederne i de vigtigste tredjelande og fastlægge et sæt internationale regler, der 
skal danne grundlag for lige konkurrence på markedet for opsendelsestjenester. 
10. Rådet anbefaler, at medlemsstaterne fastlægger en fælles strategi for samarbejde 
med internationale organisationer og tredjelande. 
11. Rådet anbefaler, at alle disse aktiviteter koordineres med medlemsstaternes og 
Den Europæiske Rumorganisations aktiviteter for at opnå større synergi mellem 
foranstaltningerne på europæisk plan. Kommissionen anmodes om at tage skridt 
til at udarbejde de nødvendige samarbejdsaftaler med Den Europæiske 
Rumorganisation og andre berørte organer. Rådet noterer sig, at Kommissionen 
har til hensigt at samarbejde med Rådgivningsgruppen om Rummet samt andre 
rådgivende grupper. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
33 
ISSN 0254-1459 
KOM(96) 617 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 07 08 10 15 
Katalognummer : CB-C0-96-657-DA-C 
ISBN 92-78-13172-5 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
31