KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 29.06.1999 
KOM(1999) 319 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
OG REGIONSUDVALGET 
Evalueringsrapport 
om det tredje flerårige program for små og 
mellemstore virksomheder i Den Europæiske 
Union (1997-2000) 
Rådets afgørelse 97/15/EF af 9. december 1996 
1. INDLEDNING 
I december 1996 vedtog Rådet det tredje flerårige program for små og mellemstore 
virksomheder (SMV'er) i Den Europæiske Union1. Programmet dækker en periode på 4 år fra 
1997 til 2000. I afgørelsen er der opstillet 6 mål og foreslået 25 aktioner til virkeliggørelse af 
disse mål. 
Formålet med denne meddelelse er at forelægge den eksterne evalueringsrapport om 
gennemførelsen af det tredje flerårige program. I henhold til artikel 6 i Rådets afgørelse skal 
Kommissionen forelægge en sådan rapport for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske 
og Sociale Udvalg og Regionsudvalget inden udgangen af 1999. Efter anmodning fra Rådet 
forelægges rapporten imidlertid nu 6 måneder før Kommissionens forslag til det næste 
flerårige program for SMV'er, som efter planen skal forelægges i slutningen af 1999. Der er 
således tid til at indarbejde evalueringsresultaterne i forslaget til det nye program. 
Kontrakten om udarbejdelse af evalueringsrapporten blev ved offentligt udbud tildelt Deloitte 
& Touche2. Selve evalueringen begyndte i september 1998. Den endelige rapport blev 
afleveret den 30. april 1999, og resuméet er gengivet i bilaget til denne meddelelse. 
2. GENERELLE KOMMENTARER 
1. Kommissionen udtrykker sin tilfredshed med konsulenternes evaluering, og navnlig - for så 
vidt som det kan fastslås på dette tidspunkt - med deres vurdering af, at det tredje flerårige 
program anvendes på en acceptabel og omkostningseffektiv måde. Da mere end halvdelen af 
udgifterne i forbindelse med det tredje flerårige program går til mål C3, noterer Kommissionen 
med tilfredshed, at aktionerne under dette mål generelt set vurderes positivt, når man ser bort 
fra partnersøgningsnettene. 
Generelt fremhæver evalueringseksperterne det klart definerede formål med aktiviteterne i GD 
XXIII (Erhvervspolitik, Handel, Turisme og Erhvervsdrivende Foreninger), som er ansvarlig 
for programmets gennemførelse. Evalueringseksperterne ser navnlig positivt på de aktioner, 
som GD XXIII har iværksat inden for sit ansvarsområde. 
Kritikken vedrører hovedsagelig de områder, hvor der igangsættes pilotaktioner, som ifølge 
evalueringseksperterne ikke på tilstrækkelig vis resulterer i, at der udarbejdes en egentlig 
politik. En opsplitning af de knappe menneskelige og finansielle ressourcer i for mange små 
aktioner nævnes også som en svaghed i dele af programmet. Kommissionen er enig i det 
princip, at pilotaktionerne klart bør indgå som en del af et bredere program, og at resultaterne 
bør anvendes aktivt og formidles. Aktionerne skal have et omfang, som er tilstrækkeligt til at 
opnå brugbare resultater. 
2. I resuméets kapitel 1 og 2 beskrives fremgangsmåde og metodik i forbindelse med 
evalueringen. Kommissionen ønsker i den sammenhæng at fremhæve to elementer, som indgår 
dels i evalueringen, dels i programmet, og som læseren bør være opmærksom på ved 
gennemgangen af evalueringen: 
Rådets afgørelse 97/15/EF af 9. december 1996, EFT L 6 af 10.01.1997, s. 25-31. 
Udbud offentliggjort i EFT serie S 48 af 10.3.1998, s. 38-39. 
Mål C: "Hjælpe SMV'er med at europæisere og internationalisere deres strategier, bl.a. gennem bedre 
informationstjenester". 
For det første finder evalueringen sted på et meget tidligt stadium af programmets 
gennemførelse. Som det er nævnt ovenfor, sker dette for at gøre det muligt at tage højde for 
evalueringsresultaterne ved udarbejdelsen af det næste program. Imidlertid er der 
metodologiske ulemper ved at foretage evalueringen halvvejs inde i programmet. For mange 
nye aktioners vedkommende, der er iværksat under det tredje flerårige program, kan 
resultaterne endnu ikke kan gøres op. Derfor kan man endnu ikke med sikkerhed vurdere, 
hvilken indvirkning de har, om de er effektive, eller om de kan anvendes. Det samme gælder 
måling af de virkninger, som stammer fra ændringer, der er gennemført dels i udformningen 
af, dels i implementeringen af de allerede eksisterende foranstaltninger. 
For det andet er målgruppen på de 18 mio. SMV'er i Den Europæiske Union i sig selv bred og 
forskelligartet4. Derfor ville det have været en umulig opgave inden for denne evaluerings 
tidshorisont og inden for et rimeligt budget at vurdere virkningerne på målgruppen for alle mål 
og aktioner på grundlag af statistisk repræsentative stikprøver. Derfor bygger evalueringens 
konklusioner nødvendigvis i stort omfang på, hvad deltagere og mellemmænd mener, fremfor 
på mere objektive oplysninger. I rapporten understreges det dog, at der er behov for at indføre 
egentlige resultatindikatorer, der skal gøre det muligt i fremtiden at evaluere aktioner under det 
flerårige program på et mere videnskabeligt grundlag. Kommissionen er enig i, at der er behov 
for at indføre en række resultatindikatorer i forbindelse med forslaget til et nyt program for 
således at gøre en mere objektiv evaluering af fremtidige aktioner mulig. 
3. BEMÆRKNINGER TIL EVALUERINGEN AF DE KONKRETE FORANSTALTNINGER OPDELT EFTER 
MÅL 
Dette afsnit har til formål at give et foreløbigt svar på nogle af evalueringseksperternes 
hovedkonklusioner og anbefalinger. I forbindelse med forslaget til det næste flerårige program 
vil der blive udarbejdet et mere detaljeret svar. 
3.1. MålAogF 
Kommissionen er enig i, at det er nødvendigt med en yderligere arbejdsindsats for at bygge 
videre på de resultater, der hidtil er opnået under medlemsstaternes program om samordnede 
aktioner. Udviklingen i det sidste år har betydet, at de mange forskellige emner, der i 
øjeblikket drøftes, er blevet struktureret og afgrænset, hvilket har gjort det muligt at uddrage 
typeeksempler på god praksis. Medlemsstaterne er f.eks. blevet enige om at etablere en liste 
over god praksis ud fra den analyse, der blev foretaget på de seminarer, hvor formålet var at 
undersøge støtteforanstaltninger til etablering af nye virksomheder. Disse eksempler på god 
praksis bliver udsendt i en reklamefolder. I folderen gøres der også opmærksom på det 
internetsted, der medio 1999 vil være operationelt, hvor man kan få yderligere oplysninger om 
de samordnede aktioner, og hvor interesserede organisationer opfordres til at deltage i en aktiv 
drøftelse om god/bedste praksis inden for de berørte områder. Der er i de seneste år også sket 
store fremskridt inden for udarbejdelsen af egnede procedurer i samarbejde med 
medlemsstaterne, bl.a. i form af et rullende kontinuerligt arbejdsprogram. 
Vedrørende opfølgningen på de anbefalinger, som Taskforcen for forenkling af erhvervs­
klimaet (BEST) har udarbejdet, godkendte Rådet handlingsplanen den 29. april 1999. 
Handlingsplanen er vidtspændende og samler for første gang alle de indsatsområder, der har 
indflydelse på iværksætterånd og virksomheder. Kommissionen vil aktivt og energisk følge op 
på handlingsplanens gennemførelse i tæt samarbejde med medlemsstaterne. Dette indebærer 
regelmæssige rapporter til Rådet fra år 2000 om den igangværende gennemførelse, hvor der 
4 Se publikationen "Enterprises In Europe", GD XXIII/Eurostat, 5. rapport juni 1999. 
gives detaljerede oplysninger om de konkrete nye aktioner, der er iværksat. Kommissionen vil 
også sammen med medlemsstaterne udvikle metoder, som skal gøre det muligt at måle, om der 
sker fremskridt inden for de politikker, der skal fremme iværksætterånd. Det kunne f.eks. ske 
på basis af en uafhængig evaluering med deltagelse af erhvervslivet. Evalueringen skulle være 
koncentreret om den virkning, som handlingsplanen har på virksomhedernes resultater, og 
bidrage til at afgrænse de områder, hvor yderligere arbejde anses for nødvendigt. Med henblik 
herpå skulle evalueringen om nødvendigt indeholde konkrete forslag til anbefalinger. 
Med hensyn til erhvervskonsekvensanalysesystemet mener Kommissionen, at der er sket 
væsentlige forbedringer i analysen af nye bestemmelsers konsekvenser, og at der har været 
mere omfattende konsultationsprocedurer. Imidlertid anerkender Kommissionen, at der er 
behov for yderligere forbedringer i kvaliteten af erhvervskonsekvensanalyser. I øjeblikket 
drøfter man nye retningslinjer for gennemførelse af en erhvervskonsekvensanalyse, og en ny 
formular til erhvervskonsekvensanalyseformularer - begge dele forventes vedtaget snarest. Der 
er her tale om interne arbejdsprocedurer, men Kommissionen overvejer også at offentliggøre 
de ændrede retningslinjer og den ændrede formular. 
Materialet om euroen, som der henvises til, består ikke bare af en cd-rom, men af både en cd-
rom og en folder. Folderen indeholder et resumé af cd-rommen og er derfor tiltænkt 
virksomheder (navnlig små virksomheder), der ikke har adgang til udstyr til cd-rommer. 
Denne fremgangsmåde, der går ud på at offentliggøre dels en cd-rom, dels en folder, skulle 
være til gavn for alle SMV'er uanset størrelse. Det indtryk, som rapportens resumé giver, 
nemlig at materialet kun består af en cd-rom og derfor ikke er egnet til de mindste SMV'er, 
skal ses i lyset heraf. 
Konklusionerne om værdien af og omkostningseffektiviteten i forbindelse med det arbejde, der 
er udført vedrørende de europæiske økonomiske firmagrupper (EØFG), forekommer 
subjektive og ikke velbegrundede. Da EØFG er den eneste tværnationale retlige form, som 
EU-virksomheder kan benytte, er det vigtigt at henlede opmærksomheden på dens eksistens. 
Der er oprettet ca. 1 000 EØFG'er. Denne facilitet har kun fået begrænset omtale gennem en 
vejledende brochure samt gennem oplysninger om EØFG fra databasen REGIE. Det har aldrig 
været Kommissionens hensigt at fremme EØFG direkte over for virksomhederne, men snarere 
at anvende kanaler såsom Euro-Info-Centre og erhvervsorganisationer, samtidig med at man 
tillader markedskræfternes frie spil. Kommissionen følger nøje interessen herfor og giver 
udtømmende oplysninger om EØFG via sit internetsted. Som det fremgår af rapporten, er 
omkostningerne ved denne aktion minimale. Hertil kommer, at Europa-Parlamentet har ytret 
ønske om en mere dynamisk og målrettet indsats for så vidt angår EØFG5. 
3.2. Mål B & Joint European Ventures (Jev) 
Med hensyn til rundbordskonferencen mellem banker og SMV'er og formidlingen af 
resultaterne bestod den endelige rapport fra den anden rundbordskonference af et resumé og 
anbefalinger, der blev oversat til alle officielle sprog og offentliggjort sammen med hele 
rapporten på engelsk. Der blev trykt 8 500 eksemplarer, og alle interesserede fik et eksemplar. 
Med hensyn til emnerne, der var omfattet af den tredje rundbordskonference, var det nød­
vendigt at kombinere adgangen til lånefinansiering med adgangen til ekstern kapital, hvilket er 
en ikke særlig udbredt finansieringsform i Europa. Det er vigtigt at pege på nye 
finansieringskilder for SMV'er for at begrænse deres afhængighed af lånefinansiering, som ca. 
1/3 af SMV'erne stadig har problemer med at få adgang til. På baggrund af den endelige 
Europa-Parlamentets beslutning af 14.7.98, der er baseret på Kommissionens meddelelse af 9.9.1997 (KOM(97) 
434). 
rapport fra den tredje rundbordskonference, der vil blive offentliggjort og lagt ud på 
Internettet, har Kommissionen til hensigt at afholde mindst 3 konferencer i medlemsstaterne, 
som kunne knyttes til de samordnede aktioner, således som det var blevet anbefalet. 
Med hensyn til Crea-programmet offentliggjorde Kommissionen i henhold til artikel 3, stk. 
2, i Rådets afgørelse 97/15/EF faktisk årsrapporter om pilotaktionen Startkapital I og lod 
foretage en omfattende ekstern evaluering. Forvaltningsudvalget med repræsentanter fra 
medlemsstaterne for det tredje flerårige program (artikel 4-udvalget) blev holdt løbende 
underrettet om de opnåede fremskridt og havde mulighed for at komme med bemærkninger til 
den eksterne evaluering. Det gav også sin tilslutning til etableringen af Crea-programmet. 
Derfor forekommer kritikken af Crea-programmet så meget desto mere overraskende. 
Udgangspunktet for det nye Crea-program, som Kommissionen vedtog i november 1998, er, at 
de europæiske kapitalmarkeder stadig ikke kan levere startkapital. Hvert år bliver flere tusinde 
innovative SMV'er ikke etableret, fordi der mangler risikovillig kapital. Kommissionen 
foreslog flere væsentlige ændringer til den første startkapitalaktion for både at forøge antallet 
af de nye SMV'er, der oprettes under Crea-programmet, og antallet af arbejdspladser, som 
disse SMV'er skaber, herunder indførelsen af et minimumskrav til kapitalen på 4 mio. EUR, og 
et krav om, at 50 % af kapitalen skal stamme fra den private sektor (således at man kun støtter 
levedygtige projekter) samt åbne muligheden for gennem aktionen at dække overførslen af 
eksisterende virksomheder til nye ejere, hvilket i de fleste tilfælde i juridisk forstand udgør en 
nyetableret virksomhed. 
Crea-programmet er også et svar på Europa-Parlamentets anmodning om, at der på en 
økonomisk rationel måde i budgettet for dette program skal fokuseres på etableringen af nye 
virksomheder og på oprettelsen af nye arbejdspladser. Det er stadigvæk et program af 
begrænset omfang men vil på europæisk plan vise de muligheder, der findes for at støtte 
etableringen af innovative SMV'er gennem startkapitalinvesteringer og finansiering i den 
tidlige etableringsfase. Hvad angår den første startkapitalaktion, vil Kommissionen sørge for 
dels en evaluering af Crea-programmet, dels formidle resultaterne. 
Udkastet til direktivet om forsinkede betalinger, som vurderes at vaere mere effektivt hvad 
angaar omkostninger, er et stort politisk initiativ i forhold til SMV'er, som vil blive fulgt noeje. 
Kommissionen byder den politiske loesning velkommen, som blev opnaaet ved Industri 
Raadsmoedet den 29 april under det tyske formandsskab, og beder Europa Parlamentet og 
Raadet om at hurtigt at optage direktivet. De konkrete aktioner der omhandler uddannelse i 
kasse-management for SMV'er vil blive gennemgaaet i lyset af resultaterne fra de aktioner, der 
allerede er blevet sat i gang. 
Den stoerste part af JEV er blevet sat i gang uden for det tredje fleraarige program. Med 
hensyn til Jev, vidste Kommissionen godt, at der manglede et marketingværktøj til Jev, som 
mange SMV'er stadig ikke kender. Kommissionen besluttede derfor at lancere en facilitet i 
begyndelsen af 1999 til fremme heraf for at hjælpe SMV-organisationer med at tilrettelægge 
Jev-begivenheder, hvor SMV'er fra mindst to medlemsstater får lejlighed til at mødes. 
Hvad angår procedurerne, er Kommissionen godt klar over, at både finansielle formidlere og 
SMV'er ønsker en administrativ forenkling på dette område. Imidlertid må man sørge for, at 
der er ligevægt mellem en procedureforenkling på den ene side og behovet for effektiv 
bekæmpelse af svig på den anden side med det deraf følgende rapporteringssystem. 
Vedrørende støtte til feasibilityundersøgelsen er dette en forudsætning for at få adgang til de 
10 %'s investeringspræmie, der udbetales, når det tværnationale joint venture er oprettet. Hvis 
dette andet investeringsværktøj ikke fandtes, ville Kommissionen kun yde støtte til dyre 
feasibilityundersøgelser uden at have nogen egentlig indflydelse på etableringen af nye joint 
ventures. Eftersom der maksimalt ydes 100 000 EUR til hvert projekt, er der en tendens til, at 
SMV'erne holder omkostningerne til feasibilityundersøgelserne nede for at opnå 
investeringspræmien, der fører til oprettelsen af nye arbejdspladser. 
3.3. Mål C 
Kommissionen noterer med tilfredshed den generelt positive evaluering af Euro-Info-Centrene 
(EIC-nettene), der tegner sig for mere end en tredjedel af de samlede udgifter under det 
flerårige program. De fortsatte bestræbelser på at forbedre kvaliteten af dette net har været 
vellykkede, og det vurderes, at man har fået valuta for pengene. Den kvalitetspolitik, der er ført 
til dato, vil blive videreført, for at virksomhederne får den bedst mulige service. I den 
forbindelse og i forbindelse med begrebet "First Stop Shops" har Kommissionen til hensigt at 
styrke EIC-nettenes rolle, for så vidt angår et tættere samarbejde med andre lokale og regionale 
erhvervsrådgivningsnetværk for således at skabe en samlet og overskuelig facilitet for SMV'er. 
Erhvervsdialoginitiativet, der indgår i "dialogen med borgerne og erhvervslivet", som blev 
iværksat på Det Europæiske Råd i Cardiff i juni 1998, har haft en stor andel i denne udvikling. 
I denne politik indgår også bestræbelserne på at opnå en større synergieffekt i relation til 
nationale SMV-rådgivningscentre. 
I rapporten anføres det, at der er sket store ændringer inden for BC-nettene og BRE for at 
gøre disse mere effektive, og at det er for tidligt at vurdere resultaterne. Imidlertid er der tegn 
på, at ændringerne, såsom det nye edb-værktøj, der blev indført i 1998, begynder at vise resul­
tater. Kommissionen er enig i, at der bør foretages en omfattende, uafhængig evaluering af 
BC-nettene og BRE i år 2000. Når evalueringsresultaterne foreligger, vil Kommissionen 
overveje, hvad der er mest hensigtmæssigt i det videre forløb, herunder også undersøge, om 
det er muligt at slutte disse net sammen. 
Europartenariat og Interprise begivenheder vurderes i store traek at vaere effektive, hvad 
angaar omkostninger. De foerste resultater fra den sidste Europartenariat begivenhed i Wien 
den 10.-11. maj, som var kombineret med et PHARE-Partenariat og hvor cirka 2.700 
virksomheder deltog, viser den fortsatte succes for disse store begivenheder. Saerlige 
evalueringer af Europartenariat, Interprise and IBEX begivenheder vil blive gennemfoert i 
1999-2000, men der arbejdes allerede paa at forbedre kvaliteten af disse begivenheder og at 
udvikle nye vaerktoejer. 
Kommissionen mener også, at det er nødvendigt med en yderligere arbejdsindsats på det 
vigtige område underentrepriser. Som et resultat af det andet europæiske forum om 
underentrepriser, der blev afholdt i Graz i oktober 1998, vil der blive udarbejdet en meddelelse 
om underentrepriser inden udgangen af 1999. En væsentlig del af denne meddelelse bliver et 
nyt arbejdsprogram om underentrepriser i de kommende år. 
Hvad angår udvidelsen af de eksisterende GD XXIII-programmer, undlader rapporten at 
omtale EU-udvidelsen, samt at det tredje flerårige program nu er gjort tilgængeligt for 7 
ansøgerlande6, og at yderligere 4 lande sandsynligvis tilslutter sig i slutningen af 1999. Disse 
lande har vist, at de er engageret i programmet ved at bidrage med egne midler til budgettet. 
Den omstændighed, at programmet gøres tilgængeligt, indgår som en del af Kommissionens 
strategi forud for tiltrædelsen og vil medvirke til, at integrationen af ansøgerlandene i 
6 Bulgarien, Tjekkiet, Estland, Ungarn, Polen og Slovakiet fra den 1. december 1998 og Rumænien fra den 1. januar 
1999. Det tredje flerårige program har nu 25 deltagerlande fra EU-medlemsstaterne og EØS-landene. 
Fællesskabets virksomhedspolitik og -aktioner gøres lettere. Det vil også hjælpe dem til at 
udvikle deres egne politikker og initiativer for at fremme iværksætterånden som led i 
forberedelsen af et fremtidigt EU-medlemskab. Rapportens anbefalinger, der bl.a. går ud på at 
gøre Europartenariat-begivenheder tilgængelige for virksomheder fra tredjelande, er derfor 
ikke relevante i denne sammenhæng. 
3.4. Mål D 
Det er først for nylig (siden 1997), at pilotaktionerne vedrørende innovation er blevet 
iværksat, og på nuværende tidspunkt er det for tidligt at drage endelige konklusioner. 
Resultaterne af disse pilotaktioner, som i sagens natur kun optræder én gang, vil blive 
evalueret og undersøgt nøje. Hensigten med disse pilotaktioner har altid været at afprøve 
foranstaltninger, der træffes som led i den førte politik. 
Det arbejde, der er planlagt i forbindelse med uddannelse, involverer hovedsagelig arbejde 
som led i den førte politik og medfører ikke nødvendigvis nye udgifter. Det er hensigten i løbet 
af kort tid at lægge sidste hånd på en meddelelse om uddannelse og SMV'er, som har til 
formål at analysere de behov, som SMV'er har inden for uddannelse af iværksættere, under 
hensyntagen til de initiativer, der er under udarbejdelse både i medlemsstaterne og på 
fællesskabsplan. Med hensyn til kvalitet har det eneste initiativ under det tredje flerårige 
program indtil videre været, at Kommissionen fortsat yder støtte til dele af Den Europæiske 
Kvalitetspris for SMV'er, som har eksisteret i en række år og nyder stor anseelse i 
erhvervslivet som et værdifuldt redskab til forbedring af kvalitetsstyringssystemer. 
3.5. Mål E 
Arbejdet med at fremme ivaerksaettere har faaet en stigende betydning siden Kommissionen 
udsendte Meddelsen i 1998 om at fremme ivaerksaettere. Kommissionen er enig i anbefalingen 
om at fokusere paa udvikling af forskning og paa at fremme best practice. 
De fleste af de horisontale projekter i programmet er til fordel for haandvaerkere og smaa 
virksomheder. Rådets afgørelse om det tredje flerårige program bekræftede, at der var behov 
for konkrete aktioner for at støtte håndværkere og små virksomheder såvel som 
målgrupper som kvindelige og unge iværksættere, og virksomheder, der ejes af minoriteter. 
Kommentarerne om, hvorvidt målgrupper skal gøres til genstand for konkrete aktioner, er 
derfor ikke relevante. 
Endvidere anførte Kommissionen i sit forslag til det tredje flerårige program udtrykkeligt, at 
de midler, der skal anvendes for at nå disse mål, skal omfatte pilotprojekter (tværnationalt 
samarbejde, uddannelsesforanstaltninger, fælles deltagelse i messer etc.) konferencer (der 
henvises her især til den tredje og fjerde europæiske konference for håndværksfag og små 
virksomheder) samt undersøgelser. Det er netop de metoder, der er anvendt igennem hele det 
tredje flerårige program. 
I rapporten får man indtryk af, at iværksættelsen af aktionerne på dette område har været 
langsommelig. Med hensyn til evalueringen af de projekter, der er finansieret under det andet 
flerårige program, skal det bemærkes, at nogle af disse først er afsluttet i år. Indkaldelse af 
forslag under det tredje flerårige program blev sendt ud i 1997 og 1998, hvilket ikke kan 
betegnes som sent i et fireårigt program. Kommissionen er enig i, at der nu skal fokuseres dels 
på evalueringen af resultaterne af de igangsatte aktioner, dels på en så bred formidling af disse 
resultater som muligt. 
Hvorvidt aktioner på handelsområdet er relevante, er igen et emne, der klart blev behandlet i 
Rådets afgørelse om det tredje flerårige program, der omfattede handel- og 
distributionsområdet som én af målgrupperne for en række aktioner. 
Hvidbogen om handel blev meget positivt modtaget, især af Europa-Parlamentet, Ministerrådet 
og Det Økonomiske og Sociale Udvalg. Man vil nu fokusere på en så effektiv gennemførelse 
som muligt af den handlingsplan, der var bilag til hvidbogen. Et aspekt af planen er en 
oplysningskampagne, der bl.a. vil omfatte offentliggørelsen af resultaterne fra aktionen 
Commerce 2000 (tredje fase), samt anvendelsen af Internettet til indsamling af flere eksempler 
på bedste praksis. Kommissionen er enig i, at resultaterne fra aktionen Commerce 2000 nu skal 
undersøges og formidles, og arbejdet med at gennemføre dette er allerede godt i gang. Det vil 
være via denne aktivitet, man hovedsagelig vil kunne udnytte undersøgelsesresultaterne. 
Resultaterne fra den elektroniske handel, vil indgå i oplysningskampagnen. 
4. KONKLUSIONER 
Komissionen byder denne evalueringsrapport velkommen som en nyttig vurdering af de projekter, 
der er blevet sat igang under det tredje fleraarige program. Konklusionerne og anbefalingerne, 
hvoraf nogle allerede er blevet accepteret i denne Meddelse, vil der blive taget hensyn til ved 
forberedelsen af det naeste fleraarige program. Kommissionen er enig i den overordnede anbefaling, 
at i det fremtidige arbejde skal der fokuseres paa et mindre antal af store prioriterede projekter, og at 
smaa-skala-projekter som har vist sig ikke at vaere omkostningseffektive, skal ikke foeres ud I livet. 
DG XXIII vil ogsaa bestraebe sig paa at sikre at "best value for money" bliver opnaaet for den 
resterende del af det loebende program. 
Annex: Executive Summary af evalueringsrapporten lavet af Deloitte & Touche 
1. Vores metode 
Deloitte & Touche blev udvalgt til at udføre evalueringen af det 3. Flerårige Program for Små og 
Mellemstore Virksomheder. Et team af konsulenter fra seks medlemsstater i fire kontorer har udført 
arbejdet over en periode på seks måneder som angivet i et detaljeret forslag fremlagt ved et 
konkurrencedygtigt licitationstilbud. 
Opgaven kunne opdeles i tre klare afsnit: 
• Systematisk registrering af de aktiviteter, der forekom under afviklingen af det tredje flerårige 
program; 
• Udvidet research hjemme og i marken for at bedømme aktiviteternes resultater, indvirkningen 
på interesserede parter og indtrykket af, hvor værdifulde aktiviteterne har været for 
Kommissionens, medlemsstaternes repræsentanters og andre interesserede parters 
vedkommende. 
• Analytisk evaluering af de opnåede resultater. 
Evalueringsteamet lagde særlig vægt på at tale direkte med hovedaktørerne i marken. Disse 
inkluderede: 
• Programmets målgrupper (som blev kontaktet gennem organisationer, der repræsenterer 
SMV'erne og, i visse tilfælde, individuelle firmaer); 
• Organisationer og institutioner, der danner mellemled mellem/for Kommissionen i forbindelse 
med programmet; 
• Embedsmænd i hele Kommissionen, som arbejder med dertil knyttede sagsområder; 
• Folk fra institutionerne, der overvåger programmet, d.v.s. embedsmænd fra medlemsstaterne, 
som er medlemmer af Artikel 4 Komitéen; samt 
• Embedsmænd i hele GD XXIII. 
Vores metode var at koncentrere os om fire hovedelementer, både vedrørende de enkelte elementer 
i programmet og i forhold tilprogrammet som et hele. Disse elementer var: 
• Kvaliteten af opbygning og metode. På dette område ser vi nærmere på valget af 
mellemledsorganisationer, der er udvalgt af Kommissionen og deres rolle, spørgsmål om 
subsidiaritet, og naturligvis den oprindelige begrundelse for foranstaltningen baseret på udtrykte 
behov og identificerede problemer; 
• Kvantitativ indvirkning er et område, der udviser visse vanskeligheder taget i betragtning, 
hvor relativt langt, Kommissionen befinder sig fra Europas SMV'ers virkeområde. Desuden er 
mange foranstaltninger iværksat for at afprøve et spørgsmål eller en idé, og forventes derfor 
ikke at kunne udøve en direkte kvantitativ indvirkning på nuværende tidspunkt. Her har vi, hvor 
det har været muligt, forsøgt at finde ud af, om der findes kvantitative foranstaltninger. 
• Kvalitativ indvirkning, udtrykt som en kombination af flere faktorer, såsom regelbaserede 
forandringer til fordel for SMV'erne, en øget værdi af Kommissionens aktiviteter sammenlignet 
med hvad der ville være sket, hvis det flerårige program ikke var blevet afviklet, i hvor høj grad 
nyttig information og erfaringer, man har gjort, er taget til efterretning, samt indirekte 
påvirkning, fra andre aktører til foranstaltninger til fordel for SMV'er; 
• Omkostningseffektivitet, hvor vi forsøger at etablere programforanstaltningernes effektivitet, 
virkningsfuldhed, brugbarhed og nytte. På dette område ser vi på forholdet mellem kvalitative 
og kvantitative resultater på den ene side og på den anden, foranstaltningernes omkostninger. 
Der, hvor det er relevant, prøver vi at vurdere, hvilke omkostninger, andre aktører, der skulle 
erstatte Kommissionens foranstaltninger, ville have. Vores konklusioner er baseret på vores 
subjektive afvejning af alle faktorerne. Det faktum, at visse foranstaltninger endnu ikke har nået 
et stadium, hvor resultaterne er sikre, gør det vanskeligt at fremføre en mening vedrørende disse 
foranstaltningers omkostningseffektivitet. 
Det bør bemærkes, at alle de ovenstående evalueringsforsøg er foretaget som en del af 
foranstaltningernes egen kontekst. Vi har set på det flerårige program i forhold til aktiviteterne hos 
andre Kommissionsafdelinger og myndigheder fra medlemsstaterne. Vi har også betragtet det i 
relation til de for tiden herskende politiske prioriteter i den Europæiske Union hvad angår hjælp til 
SMV'er og til stimulering af iværksætterånd og beskæftigelse. Vi har taget højde for de ressourcer, 
der var til rådighed for GD XXIII (finansielle og menneskelige) i vores konklusioner. 
Vores evaluering dækker de aktiviteter, der blev finansieret under afviklingen af det tredie Flerårige 
Program i perioden 1997-1998 og inkluderer aktiviteter, der har fundet sted i løbet af de første 
måneder i 1999. Vi har også forsøgt at medtage den sandsynlige indvirkning af initiativer, der vil 
blive gennemført senere i 1999 og endda i 2000 for så vidt, denne kunne bestemmes. Det står 
imidlertid klart, at det ikke var muligt for en "midtvej s"-evaluering som denne at udtale sig 
definitivt om den endegyldige værdi og omkostningseffektivitet af visse af initiativerne, som stadig 
var under udvikling, da vi foretog analysen. 
2. Metodik 
Vores team foretog først udførlige og ofte lange interview med et bredt udsnit af embedsmænd i GD 
XXIII. Vi besøgte dernæst samtlige medlemsstater (både for at tale med embedsmænd i landenes 
hovedstæder og for at besøge projektarramgører og regionale mellemledstjenesteydere hvert sted). 
Vi organiserede en rundbordsdiskussionsdag i Bruxelles for at give Ile de europæiske 
organisationer, der repræsenterer SMV'erne, chancen for at fremkomme med kommentarer til os. 
Vi foretog også et antal interview med embedsmænd fra andre afdelinger af Kommissionen. 
Derudover lavede vi i alt 34 forskellige spørgeskemaer, der blev udsendt til næsten to tusinde 
modtagere i 15 forskellige målgrupper; 
Alt i alt har hjemme-researchen og vores research direkte i marken været omhyggelig og 
udtømmende. Vores målsætning har ikke nødvendigvis været at frembringe statistisk gyldige 
eksempler på meninger i samtlige tilfælde (dette ville have medført en langt mere omfattende 
operation, hvad angår brugerne af tjenesteydelserne.) Vores evaluering er nødvendigvis et overblik 
over hele det flerårige programs virkning. Detaljerede evalueringer af individuelle foranstaltninger i 
forbindelse med det flerårige program udføres separat. Det har ikke været vores opgave at gentage 
disse, men derimod at få en bred række meninger ved stikprøver, og derved sætte fokus på både 
succes- og problemområder. Vi prøvede derfor at give alle kategorier af svarpersoner en chance for 
at kommentere programmet og at opnå så mange svar, at man kunne få en generel idé om 
spændvidden i svarene. 
Vi fik stor respons på de fleste spørgeskemaundersøgelser, der var rettet imod statsembedsmænd, 
mellemledsorganisationer og projektarrangører. Kun hvad angår Interprise arrangørerne, BC 
Net/BRE -mellemleddene og medlemmerne af Komitéen for Handel og Distribution, var 
resultaterne skuffende på trods af flittig opfølgning. I begge tilfælde blev der gennemført et antal 
interview som supplement til spørgeskemaet. 
10 
Undersøgelsens art taget i betragtning, ville det være umuligt at tilskrive de synspunkter 
videnskabelig vægtning, som folk, der repræsenterede forskellige kategorier af særinteresser, der 
har været involveret i vores research, fremkom med. Derudover afslørede de detaljerede samtaler en 
række meninger, forskellig fokus og intensitet af synspunkterne selv blandt samme kategori af 
svarperson. Den uomgængelige tendens til at pleje egne interesser, som farvede svarene, var også 
en faktor, vi blev nødt til at tage i betragtning. Vi har forsøgt at tage de meninger mere seriøst, som 
er baseret på objektivitet og enighed i større, adspurgte grupper frem for de meninger, der stammer 
fra parter, der repræsenterer særinteresser, eller isolerede enkeltpersoner. I visse tilfælde, hvor vi 
mente, at en individuel kommentar viste en usædvanlig indsigt, har vi rapporteret den og angivet, 
hvorvidt vi var enige med den udtrykte mening. 
I visse tilfælde mødte vi en udbredt uvidenhed om det detaljerede indhold af Kommissionens 
aktiviteter, selv blandt medlemmer af Artikel 4 Komitéen. Sommetider mente vi, at synspunkter var 
baseret på information, der ikke var ajourført. Vi har prøvet at tage højde for de 
uoverensstemmelser, dette kunne være skyld i, og har mange steder angivet, at vi er uenige med 
kommentarer, der kommer fra den ene eller anden part med særinteresser. Dér, hvor vi er uenige, 
forklarer vi hvorfor. 
I forhold til Artikel 4 Komitéens synspunkter afdækkede vores research mange kritiske 
kommentarer, selv på områder, hvor Komitéen enstemmigt havde vedtaget den pågældende 
foranstaltning. Vores metode har været at gengive de synspunkter, vi er blevet præsenteret for i 
fortrolighed i løbet af interviewene, helt nøjagtigt. Afstemningsmønstre i Komitéer kan have alle 
mulige motiver, og vi er ikke i stand til at kommentere, hvorfor der er uoverensstemmelser mellem 
de synspunkter, man har tilkendegivet overfor os, og dem, som man har givet udtryk for offentligt 
under møder i Komitéen. 
Vi er overbeviste om, at vores konklusioner, der delvist er baseret på synspunkterne fra alle de 
forskellige interessenter i det flerårige program, og delvist på vores egen bedømmelse af disse 
synspunkter og på de initiativer, der er taget under afviklingen af det flerårige program hidtil, er 
gyldige i den kontekst, vores opgave har haft. I rapportens bilag kan læseren finde et resumé af 
søgeresultaterne fra hver enkelt svarperson-målkategori. De steder, hvor vi udtrykker vores egne 
meninger om enkelte elementer af det flerårige program, forsøger vi at gøre dette klart i teksten. 
3. Systematisk registrering af foranstaltninger 
Målsætning A og F: Forenkling og forbedring af det administrative og regulerende 
forretningsklima. Forbedring af SMV-politikkens instrumenter. 
Vi identificerede følgende initiativer: 
• Koordinering med andre dele af GD XXIII og andre dele af Kommissionen for at øve 
indflydelse på betingelserne i den politiske debat og sikre, at SMV-interesser tages i betragtning 
ved udviklingen af EU's politiske retningslinier; 
Samråd med organisationer, der repræsenterer SMV'erne og, hvor det var muligt, med udpluk 
fra selve SMV'erne for at sikre os, at SMV- repræsentanter får chancen til at kommentere nye 
EU-lovforslag og SMV-adgang til EU-programmer; 
Overvågning af systemet "Vurdering af virkningen på virksomheder" for at sikre, at alle 
Kommissionstjenester evaluerer ethvert lovforslags potentielle indvirkning på SMV'er; 
11 
Forenede fællesskabsinitiativer (concerted actions), der fremmer koordineringen af initiativer 
mellem medlemsstaterne til hjælp til SMV'er, og som fremmer identificeringen og udbredelsen 
af "bedste praksis" og "god praksis" på alle regeringsniveauer; 
Oprettelse og befordring af Taskforce for forenkling af Erhvervsklimaet (BEST) og udgivelse af 
de to dele af BEST-rapporten. Dertil også udgivelsen af en meddelelse om Kommissionens svar 
på BEST's anbefalinger med en foreslået handlingsplan for medlemsstaterne og Kommissionen; 
Udgivelse af en anbefaling om forbedring og forenkling af erhvervsklimaet for 
virksomhedsopstart og udabejdelse af en database over medlemsstaternes initiativer til at 
fremme opstart; 
Organisering af et forum vedrørende generationsskifte plus en meddelelse om samme emne, der 
opsummerer resultaterne fra 1994-anbefalingen vedrørende dette spørgsmål og en anmodning 
om forslag til pilotprojekter vedrørende uddannelse af SMV'er på området generationsskifte; 
Specifikke foranstaltninger til at hjælpe SMV'er med at tilpasse sig indførelsen af Euroen 
(foruden det arbejde, der er beskrevet herover vedrørende indflydelse på andre 
Kommissionsforanstaltninger, der er møntet på dette spørgsmål). De specifikke foranstaltninger 
har blandt andet været: rundbordskonferencer/seminarer om specifikke spørgsmål med andre 
interesserede parter, informationskampagner, som har været kørt gennem Euro Info Centrene, 
udarbejdelsen af et adfærdskodeks mellem forbrugerorganisationer og SMV samt 
repræsentanter for turisme og handel vedrørende indførelsen af Euroen, udarbejdelsen af en CD 
Rom/Brochure til brug for SMV'er og endelig indkaldelsen af forslag til pilotprojekter om 
uddannelse af SMV'er i indførelsen af Euroen; 
Vedligeholdelse af en database, der hedder Régie, som omhandler oprettelsen af Europæiske 
Økonomiske Firmagrupper (EØFG'er), plus en meddelelse om deltagelse af EØFG'er i 
offentlige kontrakter og programmer samt udarbejdelsen af en praktisk håndbog for SMV'er 
om, hvornår EØFG'er kan være et brugbart instrument til samarbejde over grænserne; 
Arbejde med statistiske spørgsmål i forhold til SMV'er i Europa, inklusive en regelmæssig 
rapport, "Virksomheder i Europa", brochurer om specifikke spørgsmål, inklusive "statistik i 
fokus", og en publikation ved navn "Virksomhedstjenster i Europa" plus udarbejdelsen af et 
udkast til regulering af forretningsstatistikker for fremtiden; 
Regelmæssige rapporter med titlen "Det europæiske observationscenter for SMV'er" 
udarbejdede af uafhængige konsulenter og institutter omhandlende politiske spørgsmål omkring 
SMV-udviklingen og erfaringer rundt om i medlemsstaterne; 
Foretage et antal specifikke evalueringer af enkelte elementer i det flerårige program, plus 
organiseringen af den evaluering, der pågår for tiden, koordinering på dette område med 
Kommisionens GD XIX samt udvikling af præstationsindikatorer til kontinuerlig intern 
overvågning af GD XXIII-programmer. 
12 
Målsætning B (og JEV): Forbedring af det finansielle klima for virksomheder 
Vi identificerede følgende initiativer: 
• Organisering af rundbordskonferencer mellem bankfolk og SMV'er med det mål at få 
identificeret "bedste praksis" og forbedre SMV'ernes bankforbindelser, samt offentliggørelse af 
rundbordskonferencernes resultater; 
• Research-undersøgelser og seminarer vedrørende forskellige aspekter af SMV-finansiering 
inklusive risikovillig kapital, investeringsforeninger, finansiering af leasing, adgang til 
langtidskredit, finansieringsselskaber, andre finansieringstyper, aktier for SMV'er og idéen om 
et SMV-investeringsagentur; 
• Opstart af et nyt pilothandlingsprogram for kapitaltilvækst, CREA, der skal støtte oprettelsen af 
op til 30 kapitalvækstfonde til investering i nye virksomheder eller generationsskifte i 
eksisterende virksomheder; 
• Meddelelse og foreslået direktiv om bekæmpelse af betalingsforsinkelser i forbindelse med 
kommercielle transaktioner plus indkaldelse af forslag til pilotprojekter til uddannelse af SMV-
ledere i cash-flow-styring; 
• Oprettelse af Joint European Ventures (JEV) projektet ved hjælp af hvilket SMV'er, der starter 
grænseoverskridende joint ventures eller andre nye kooperative virksomheder op, har krav på 
tilskud på op til 50% af omkostningsprisen på en forundersøgelse, og på op til 10% af 
omkostningerne ved etableringsinvesteringen (med et maksimalt tilskud på lOO'OOO euro). 
Målsætning C: At hjælpe SMV'er til at europæisere og internationalisere deres strategier, 
især gennem bedre information og samarbejdstjenester. 
Vi identificerede følgende initiativer: 
• Vedligeholdelse og forbedring af netværket af Euro Info Centre gennem udviklingen af et "first 
stop shop" koncept angående rådgivning til SMV'er vedrørende EU-spørgsmål og gennem øget 
aktivitetsovervågning, kvalitetskontrol, uddannelse og netværksunderstøttelse i Bruxelles. Nye 
kategorier af "netværk-koordinator EIC'er" (EIC'er, der driver et netværk af kontakter eller 
relationer, hvorigennem de tilbyder tjenesteydelser til SMV'er) og "associerede medlemmer" 
(organisationer, der ikke kan tilbyde en komplet række EIC-tjensteydelser, men som stadig kan 
bidrage til netværket) er oprettet for at udvide netværkets rækkevidde. Der er taget initiativ til at 
bruge EIC'er til at give feedback til Kommissionen vedrørende SMV-reaktionen på politiske 
initiativer; 
• Indsatser for at fremme SMV-politiske initiativer, inklusive: Euro Info-nyhedsbrevet, brugen af 
salgsfremmende stande ved arrangementer, tildeling af en "besøgstj eneste" til at se efter de 
interessentgrupper, der besøger Kommissionen, tildeling af en informationstjeneste for 
offentligheden og oprettelse og vedligeholdelse af en GD XXIII Internet adresse / web-side. GD 
XXIII har også udgivet publikationen "Aktiviteter til fordel for SMV'er og 
Håndværkssektoren", der deltager i forståelsen af EU-initiativer på dette område; 
• Opretholdelse af firmarådgivningsnetværkene BC Net og BRE (Kontoret for 
Virksomhedssamarbejde), der bruger et computerbaseret søgesystem til at lokalisere potentielle 
13 
• forretningspartnere for SMV'er i andre EU- medlemsstater. Dette computersystem er blevet 
opdateret væsentligt, men vægten ligger nu på netværket af rådgivere i stedet for 
computerværktøjet som en måde, hvorpå man kan lokalisere partnere. Netværkene lanceres nu 
igen med en reklamekampagne, der mestendels består i nationale møder mellem handelsleddene 
i medlemsstaterne; 
Organisering af Europartenariat- og Interprise-arrangementer, hvor SMV'er kan møde andre 
SMV'er, der er interesserede i at oprette partnerskaber på tværs af grænserne. Europartenariat 
har haft to multi-sektorarrangementer om året, som er foregået i mindre udviklede regioner af 
EU. Interprise-arrangementer har været sektor-specifikke og meget mindre i omfang. Der er 
afviklet 51 Interprise-arrangementer i perioden 1997/1998. GD XXIII har udgivet en Vade 
Mecum for arrangører af begge typer arrangementer, og øget prioriteten af opfølgning og 
evaluering af arrangementernes succes; 
Et antal initiativer er blevet iværksat for at udvikle underentreprise-partnerskaber for SMV'er. 
Disse inkluderer et antal udgivelser, undersøgelser og referenceværktøjer, organiseringen af et 
forum af underentreprise-mellemled, organiseringen af nogle sektor-projekter og befordrende 
initiativer for EU-underentrepriser i tredielande, subventioneringen af SMV-deltagelse i 
uddannelsesprogrammer i Japan, yderligere udvikling af et system til at sammenkæde 
eksisterende underentreprise-databaser med organiseringen af IBEX-arrangementer 
(internationale indkøber-udstillinger); 
• Flere foranstaltninger er også blevet indført for at forbedre SMV-tilgang til internationale 
markeder uden for EU. De har bestået i udvidelsen af EIC og BC Net/BRE netværkene til 
Central- og Østeuropa, til middelhavslandene og længere ud. Europartenariat-modellen er også 
blevet udvidet til andre steder i verden for at give EU-baserede SMV'er chancen for at udvikle 
partnerskaber med firmaer over hele verden. Andre initiativer har inkluderet undersøgelser af 
internationalisering og den sandsynlige betydning af udvidelsen af EU-baserede SMV'er og 
opstarten af pilotprojekter til afprøvning af nye måder at hjælpe SMV'er med at skabe nye 
forretningskontakter på nye markeder; 
Målsætning D: Forøget SMV-konkurrencedygtighed og forbedret adgang til research, innovation 
og uddannelse. 
Vi identificerede følgende initiativer: 
• Undersøgelser, research- og pilotprojekter om innovation og teknologiske spørgsmål for 
SMV'er; 
• Udøvelse af indflydelse på andre dele af Kommissionen (især GD XII and XIII) for at sikre, at 
SMV'erne får forbedret deres adgang til EU-programmer vedrørende forskning, teknologi og 
innovation; 
• Oprettelse af et netværk af Handelsskoler (BENE- det europæiske net for erhvervsuddannelse) 
og undersøgelser om den bedste praksis i forhold til uddannelse af SMV-ledere; 
• Oprettelse af en ny Europæisk Kvalitetspris for SMV'er; 
• Finansiel understøttelse for NORMAPME, en organisation, der hjælper SMV'er med at få del i 
at bestemme normer på europæisk niveau; 
14 
• Indkaldelse af forslag til pilotprojekter til uddannelse af SMV-ledere på en række områder og 
udarbejdelse af en meddelelse; 
• Pilotplan til udvikling af en europæisk metodik til hjælp til SMV'er, der ønsker at deltage i 
EMAS, fællesskabsordningen for miljøstyring og miljørevision. 547 SMV'er var involverede i 
revisions- og statusfasen, 50 blev udvalgt til at få hjælp til EMAS-certificering. I 1997 blev der 
lavet en rapport om hele projektet; 
• Udarbejdelse af en øko-styringsguide ved EIC-miljøspecialistgruppen. 
Målsætning E: Befordring af iværksætterånd og hjælp til udvalgte målgrupper. 
Vi identificerede følgende initiativer: 
• Forberedelser til og organisering af en stor konference om "Beskæftigelse via innovation", der 
sætter fokus på håndværkssektoren. Forberedelserne involverede 11 forudgående konferencer 
og møder med nationale eksperter og SMV-repræsentanter. Konferencen havde hele 2'000 
deltagere; 
• Indflydelse på politikken hos andre dele af Kommissionen vedrørende behovene i håndværks-
og mikro-virksomhedssektorerne samt blandt kvinder og iværksættere; 
• Opstart af 39 undersøgelser, konferencer og pilotprojekter om identificering af behovene hos 
små virksomheder og håndværksvirksomheder, der involverer disse virksomheder i 
grænseoverskridende aktiviteter, forbedret standardisering for håndværksprodukter, finansiering 
og uddannelse til virksomheder, der drives af kvinder, befordring af iværksætterånd gennem 
uddannelse, og hjælp til at overvinde specifikke barrierer, unge iværksættere støder på; 
• Offentliggørelse af en meddelelse om "Befordring af iværksætterånd i Europa: Prioriteter for 
fremtiden"; 
• Finansiering af undersøgelser, studiegrupper, seminarer og konferencer med det mål at 
identificere fremtidige udfordringer for detail- og en-grosssektoren under Commerce 2'000 
programmet. Desuden udbredelse af bedste praksis, som identificeres gennem konferencer og 
(hurtig) offentliggørelse af resultaterne; 
• Offentliggørelse af en Grønbog og dernæst en Hvidbog om handel; 
• Møder med Komitéen for handel og distribution (CCD) og uddeling af referatet til alle 
interesserede parter, plus rapporter om CCD's meninger og dets panelrejser til tredielande; 
• Inter-service konsultationer vedrørende handelsspørgsmål; 
• En konference og opstart af undersøgelser, et pilotsystem for certificering af websider/internet­
adresser for at forbedre forbrugernes tillid samt en on-line forretningsinformationstj eneste for 
SMV'er omhandlende elektronisk handel. 
15 
i-
WD 
C 
-** 
« +* 
C 
CO 
;_ 
<2 
c/> 
"O 
ex) 
o 
0> 
es 
s-
WD 
O 
S-
0-^.' <L) 
<4H ^ 
C« <+3 
w„ «J 
OU „ o 2f> •3 tf tf -3 •S tf tf -S T2 tf 
CL) co 
-° 0> „ x> C/2 
Ir! <*> O +_> 
T3 JJ °aj T3 
*2 
•s «» T3 1) 
^ tf 
<D b tf g h o <D ^ 
»H tf 
w -tf "tf t^, 
s* ir1 <D « bo tf 
tf & • tf CD tf > 
K tf s « •• 
«cd ra -rt 
<D tf Ofi 
•-1 _,* •—> <D b0 is 
¥°f ^ CD u 
C/2 DO /-N 
-^ tf o U 'H l-l w tf 3 å de 
cistalt 
ner e 
ftfl o svar 
r, for 
milb 
tf op O) 
O tf T-I 
c« 'tf _. tf °ra 
1/3 Iri tf* 
a « ir 
32 C/2 CD M3 a M B i vær 
sse 
gra 
.i-i .-H o 
B° & O +-* ^tj 
t/1 I) « 
n- £ -° « 6^ > 3 b •rj C .O 
•-H O "^ .-tf £ OU 
tf C3H-C 
'-' t« ouj 
rH Bj U 
«J »H 
ra CL) CD 
« £ * 2 8 <2 
" 8 "i <t3.££ består 
96 om 
isnings 
+^ Ov > 
<D ^ tf 
2 tf Ctf 
bu § "5 O U -H 
si CL) ^j 
O-i -O <U h-
O 
* 
"5 •o 
3 
• 
O) 
fl> Rt otal 
li di 
H- *5 
00 
o> 0) 
*~ 
i-
0) 
"5> "O 
D • 
r>-
cn o> 
T~ 
(1) 
« 
5) 
3 n 3 ._ 
O) 
c 
c n 
+•• 
c re 
o Li. 
O) 
c 
c 
JO 
»ffl 
S m 
-si­
en 
O 
O) 
csi 
CN 
CD 
•^ 
CO 
oq 
T— 
CO 
Ci 
CNI 
CD 
m O) 
CO 
CD 
co (D 
•a 
o 
i_ 
0) 
CO 
0) S? 
•4—« 
C 
CO 
CD 
> 
CO 
CO 
CD 
^_ 
CO 
T-
< 
< O 
o 
o 
O) 
c c 
> 
O) 
> 
.O 
i 
> 
CO 
CD 
L— 
•D 
d> 
o 
O) 
o 
CD 
C 
CD 
O 
u_ 
CN 
< 
< O) 
o 
T~ 
CD 
T— 
O 
o r^-
od 
CN 
oo 
O) 
•^i-
CO 
c\i 
CO 
CD 
CD CD 
w "o 
•o <u ^s 
c-S 
CD 
X3 O) 
o 
CO 
O) 
c c »1~ CD aj co 
•o S: C 
•o > CO 
•s "^ 
^ c ° 
CO -o o 
^ ro il 
(D I-
S CD > 
c co 
Q co co 
< Q.45 
< o o 
o 
CD 
CM 
O 
O 
O 
O 
CD 
(N 
CD 
•o 
C 
CD 
;g 
i_ 
CD 
> 
O 
CD 
CO 
O) 
CO 
CO 
> 
CO 
1— 
o(0 
0 
•a i_ 
CD CD 
_Q C 
o-2 
CO 
CO 
c ^ CO 
< -b 
< <* 
O) 
r>I 
^* 
o 
U) 
CO 
U) 
(O 
<o 
<N 
C3) 
CO 
CO 
CD 
CO 
00 
T~ 
< 
C 
w 
E 
2 o H C35 
CO 
O) 
CD 
CO 
CO 
T— 
O 
LO 
I-~-
* 
CD 
'J3 
CO 
CO 
CO 
T— 
u_ 
u_ o o o 
CO 
CN 
T_ 
c\i 
o in 
i-^. 
in 
* 
i— 
CD 
C 
CD 
o 
to c o 
CO 
CD 
CO 
.a 
O 
OJ 
LL 
U_ O 
o CNJ 
00 
C35 
CO 
O 
m h~ 
m 
C3> * 
O) 
c 
0 
CO 
> LU 
CO 
LI­
LI. O) 
O) 
a> to 
00 
^* 
o> 
CO 
00 
o O) 
co 
o 
U) 
N; 
U> 
o> 
LU 
C 
8 
•CO 
E 
as 
O 
1-m 
CM 
CM 
in 
o o 
CM 
• 
CO 
CO 
,-
in 
o 
CD 
O) 
v-
O) 
C 
CD 
CO 
C 
CO 
c 
.2? 
"> o 
CO 
O) 
o 
c 
°co 
c 
CD 
O) 
C 
co en 
-o 
co 
CD 
i— "O 
CD 
-Q 
i_ 
O LL 
T-
CQ 
m 
o o 
CO 
•*• 
o 
o 
o 
T— 
CO 
^ 
CD 
to 
0 
C 
to 
to 
O) 
ro 
•4—« 
CO CO 
CM 
ca 
ffi CO 
CM 
00 
-tf 
5-
CO 
CM 
CO 
oci 
"* CO 
o 
o CM 
CD 
CD 
£ 
C CD 
E 
-1—» 
</) 
C 
0 ø 
to 
c 
ro 
c 
»4— 
CD 
O) 
"El 
to 
ro 
c 
CD 
O) 
C 
2 
> 
"O 
CD 
3=: 
CD 
_l 
CO 
CQ 
m o 
o 
o 
E 
O) 
c 
ro 
O) 
T3 
ro 
CO 
l— 
CD 
> 
CO 
CO 
O 
i_ 
CD 
•o 
<D 
V 
ro 
E 
ro 
CL 
ro 
CD 
.*: 
"> 
T3 
CD 
DO O o o 
o o o 
LO 
o 
o o o 
o o 
o 
LO 
> 
LU 
O 
CQ ^~ 
id 
00 
O) IO 
00 
CM 
CO 
O) 
r^ (O 
CO 
id o 
CO 
IO 
00 
c +-> 
8 JO 
»ro £> 
LU ro-1 IS 00 
X— 
1^-
CO 
CD 
•<3-
CD 
CM 
h~ 
CM 
00 
o h-
T-
LO 
T— 
5> 
00 
to 
O) 
CM 
T-^ 
T— 
CD 
-*-< (0 
CD 
C 
CD 
'•*—*• 
to 
c g 
ro 
E 
to 
*—» 
CD 
T3 »ro 
i_ 
ro 
CL o 
i_ 
13 LU 
O 
O o 
«fr ^ 
co 
CD 
O) 
^ •st 
CO 
•*-
CD 
o 
L_ 
CD 
C 
g 
ro 
CD 
CO 
1+^ 
o 
Q. 
CO 
£ 
to 
E 
CD i— M— 
LL 
CL 
9> 
CD 
-Q 
t_ 
O LL 
CM 
O 
O O 
LO 
1^-
LO 
CO 
O) 
T— 
o LO 
CO 
o LO 
o 
T— 
o o 
"* 
LO 
CT> 
iii 
CD 
c 
CD 
O) 
<a to 
1 1_ 
CD 
c 
-c 
ro 
Q. 
to 
O) c 
'c 
CD 
L-
o 
LU 
CO 
o 
O o o o 
o o o 
CM 
LO 
CM 
00 
O) 
CO 
4: * 
l_ 
CD 
E E ro 
CO 
o 
CL 
to 
X! 
ro 
to 
i«. 
CD 
t: 
ro 
CL 
«4-» 
ro 
c 
o 
CD 
b.? 
ro 
c 
ø 
•e 
ro 
o. 
o 
så 
o o o 
o LO 
CM 
CM 
LO 
CM 
00 
O) 
r-1 
CO 
4; * 
ø" 
(0 
CL i. 
CD 
C 
CD 
E E ro CO 
o 
Q. 
to 
.Q 
ro 
to 
CD 
C 
•c 
CD 
Q. 
i 
ro 
c 
o 
CD 
CD 
S— 
b 
<* o 
o CO 
CO 
•^ 
o 
T— 
T— 
T— 
O) 
LO 
,^-LO 
CM 
LO 
00 
00 
CM 
LO 
CD 
to 
*i_ 
CL 
CD 
"c 
CD 
"O 
C 
LO 
O 
O o 
o 
o 
0« 
CD 
ro 
E 
CD 
i_ 
"O C 
CD 
•o 
CD -deltagels 
lamfundet 6 SMV 
formationss 
O .£ 
o -* 
^ o 
CD 
05 
LO 
'f 
O 
CD 
CJ 
LO 
O 
»4— 
ro 
O) 
ø 
.52 
ro 
c 
o 
•4-J 
ro 
c 
0 
•4—» c 
CO 
o 
0 
T3 
0 
i— 
CO 
E 
0 
c 
C 
ro 
O) 
< ø 
> 
O CO 
O LO 
^t CO 
LO 
o> 
00 
CO 
IO 
o> 
t£> 
U) 
CM 
CM 
CM 
O) 
CO 
cd 
CO 
IO 
cd 
^ 
O 
• 
c 4-1 
(8 
i2 
£ 
75 
o 
i-'* 
N-
LO 
LO 
O 
CD 
CO 
O 
h-
^ 
h-
CO 
i^ 
oq 
co 
CO 
CM 
'5) o 
o 
c 
0 
•4—» 
D) 
O 
C 
o 
ro 
> o c _c 
'^ 
CO 
c 
ro 
co 
•o 
ro 
1 
> 
CO 
•*— 
ro 
ø CO 
ø 
co 
O 
LL. 
Q 
O ,-
CO 
C\l 
LO 
CO 
^_ 
co CM 
o CO 
o 
o o 
o 
LO 
_ CO 
c 'c to 
0 
•o 
c 
0 > to 
3 
c 
0 
to 
•c 
0 
CL 
to 
.*: 0 
to 
0 
c 
0 
T3 
J) 
0 1_ 
T3 
0 
O 
LL 
CM 
Q 
Q 
O) c 
'l_ 
0) co 
L_ 
03 
•D 
C 
CO 
*—» 
co 
O) 
O 
0 
"ro 
> ^. o 
o 
o 
> 
ns 
co 
CD c 
0) 
co 
CD 
> 
O) 
E o 
0) 
> 
H— 
ro 
O) 
c 
'c co ro 
Q. 
F 
CO 
D 
Q io o 00 
(b U) 
CM 
^ 
co 
o> 
o> 
h-
00 
co 
00 CM 
Q 
c 
+* 8 
oflj 
£ 
2 o H O 
o LO 
v-: 
CO 
o 
o LO 
00 
o 
•a 
»ro i— 
ti 
ro 
CO 
L_ 
ro > 
Ol 
O 
i_ 
•4—» 
CO 
O) 
c 
'c 
•4—» 
o 
u_ ,_ 
LU 
III o o O) 
"fr CD 
-t 
•sf 
o 
m 
co 
CNI 
CM 
o CD 
CO 
T— 
CM 
^ 
l— 
CD 
"O 
CD 
JO. 
E o CO 
JX: 
> 
1 
o J* 
E 
O) 
o 
<D 
T3 
CD 
JZ E o 
CO 
> 
»CO 
E 
CO 
ro 
> 
T3 
C 
»CO 
X 
CM 
LU 
LU CD 
CD 
CO 
o> •"d-
00 
T— 
T— 
1^ 
CO 
y~ 
q 
T-
oo 
CD 
CD 
CO 
00 
C 
o 
ZJ 
•*-» 
CO 
T3 
0« 
"55 •a 
c 
ro 
X 
CO 
LU 
LU IO 
r>-M-
CM 
CO 
•«a-
eb 
LO 
CM 
LO 
CD 
CO 
o o o 
o 00 
CM 
o« 
CD 
d) 
TD 
Q) 
CO 
"O 
0) 
-C 
E o 
CO 
-id 
'> 
0) 
O) c 3 
tø ^ 
"O 'C per (kvin 
de gruppe Målgrup 
nstigt stille 
•*t D) 
LU ZJ 
LU M" 
•*" 
CM 
co 
CM 
OO 
CM 
T— 
CD 
00 
00 
00 
CD 
CM 
LO 
00 
LO 
CO 
CD 
LO 
LO 
r^ 
LU 
c 
4-1 
tt 
tn 
-C8 
E 
ro 
o I-00 
^* 
co" 
CM 
CM 
cd 
to 
U) 
^ 
o 
LO 
id 
co 
(O 
(O 
co 
cd i^ 
CM 
co 
S 
o +•> 
4-> 
£ 
ro V) HH 
au rt 
d 
-4-» 
C/3 
°o3 
a • -H 
l-l 
tal) 
C 
£ 
cd 
CO 
s 03 
m 
o ^2 cd 
Vi 
O <+H 
< crt 
-4-» 
1 
r-o\ ON 
* V 
xn 
S-l 
12 
T3 
§ 
CC 
c3 
ti rrj 
O 
w 
VH 
.o <+H 
S-I 
<D 
i 
c3 
t--
ON 
OS 
•—i 
48-* 
4. Identificerede initiativtyper 
Under evalueringen viste der sig fire forskellige typer GD XXIII- initiativer: 
• Udvikling af politiske initiativer 
• Pilotprojekter eller demonstrationsinitiativer 
• Driftsforanstaltninger 
• Publikationer, databaser og andre informationsinitiativer 
Det er naturligvis ikke altid muligt rent praktisk at skelne nøjagtigt mellem de fire typer initiativer. I 
mange tilfælde er pilotprojekter en integreret del af den politiske proces, for eksempel der, hvor de 
kan bruges til at teste den politiske reaktion på problemer, som er blevet identificeret gennem 
politiske analyser og research. Nogle pilotforanstaltninger kan være små forløbere til 
driftsforanstaltninger i stort format, og nogle udgivelser er også forbundet med 
driftsforanstaltninger. Ikke desto mindre er det efter vores mening nyttigt at kunne se forskel på de 
forskellige typer af aktiviteter, der finder sted under afviklingen af det tredie flerårige program, især 
da et vist antal temaer dukkede op i forbindelse med vores research angående svarene fra de 
forskellige parter og vores egne meninger i relation til hver enkelt type foranstaltning. 
Politisk udvikling 
Under "politisk udvikling" inkluderer vi alle foranstaltninger vedrørende researchproblemer og 
vanskeligheder, som SMV'erne stilles overfor. Dette inkluderer diskussioner med de interesserede 
parter, konferencer og seminarer samt udarbejdelsen af undersøgelsesrapporter og analyser af 
specifikke områder. Det inkluderer også udarbejdelsen af meddelelser, anbefalinger og udkast til 
initiativer og planer i forhold til politiske reformer vedrørende de identificerede problemer og 
enhver anden form for arbejde, der kan identificere mulige, politiske løsninger på specifikke 
problemer. 
Alle grupper er enige om, at GD XXIII har en klar rolle at spille i udformningen af politikken for 
udviklingen af virksomheder. Der menes, at en europæisk dimension til undersøgelse af politik er af 
enorm værdi, fordi den muliggør udveksling af erfaringer mellem medlemsstater og analyser i 
europæisk målestok. Kommissionen kan sammenligne og sætte de meget forskellige erfaringer, 
man har gjort forskellige steder, op imod hinanden, og dernæst hjælpe til med at analysere, hvilke 
løsninger, der har vist sig at være effektive. En sådan analyse (og resultaterne af selve 
undersøgelsen) skal imidlertid efter vores mening udbredes overalt, og diskuteres med 
medlemsstaterne for at få så meget som muligt ud af den. Dette skyldes, at den relevante politiske 
reaktion måske skal fremsættes på nationalt eller regionalt niveau, snarere end af selve EU, 
afhængig af problemets art. 
Alle grupper er også enige om, at GD XXIIIs aktiviteter for at få resten af Kommissionen til at 
antage en SMV-venlig politik og lovgivning er af allerstørste betydning. 
Pilotprojekter 
Som "pilotprojekter" inkluderer vi alle prøve- eller demonstrationsinitiativer finansieret af GD 
XXIII, som ikke er af tilstrækkelig størrelse til at have nogen som helst generel virkning inden for 
EU. Den direkte kvantitative virkning af pilotinitiativer er typisk lokal, og begrænset i forhold til 
det potentielle antal af dem, der drager fordel deraf i EU som helhed. Hovedværdien af initiativerne 
ligger i muligheden for at øve indflydelse på en politisk debat og i at blive kopieret af andre aktører, 
eller af selve Kommissionen, hvis de er vellykkede. De bruges sædvanligvis til at afprøve 
19 
forskellige politiske reaktioner på identificerede problemer, og kaldes ofte 
"demonstrationsprojekter" på grund af deres evne til at demonstrere brugbare fremgangsmåder for 
politiske initiativer for fremtiden. 
Vores svarpersoner var ofte skeptiske omkring værdien af visse af GD XXIIIs initiativer af denne 
type. De var for det meste ikke principielt imod pilotinitiativer, men det blev ofte påpeget, at 
pilotinitiativer kun burde bruges til at afprøve mulige politiske reaktioner, og at det kun skulle være 
spørgsmål, der ikke allerede var ved at blive undersøgt andre steder. Dette betyder, at de kun skulle 
sættes i gang efter en udtømmende analyse af de relevante politiske valgmuligheder. De skulle 
anskues som kliniske forsøg på at afprøve en ny medicins duelighed. Man må ikke starte dem op, 
før researchen er færdiggjort, og man behøver dem ikke for at teste en medicin, som allerede er 
blevet afprøvet i et andet laboratorium, med mindre afprøvningen dér var udført under andre 
forhold. 
Vores egen mening er, at pilotinitiativer absolut skal sammenkædes med politisk udvikling og ikke 
bare sættes i gang isoleret. Desuden skal resultaterne af pilotinitiativer undersøges i dybden og 
videresendes til alle relevante instanser og interesserede grupper, der er med til at danne politiske 
meninger. Endelig skal formålet med pilotinitiativer være klart, og om muligt skal der laves 
præstationsindikatorer til at måle pilotinitiativets gode eller dårlige resultat, før det overhovedet 
sættes i gang. 
Driftsforanstaltninger 
Driftsforanstaltninger gennemføres i stor målestok af Kommissionen, fordi det er fornuftigt at 
foranstaltningerne ledes på europæisk niveau. Den "store målestok" behøver imidlertid kun at være 
stor i forhold til den potentielle modtagergruppe. For eksempel vil en foranstaltning, der kun 
vedrører sektoren "leverandører af scooterindustrikomponenter" kun have interesse for nogle få 
hundrede virksomheder i hele Europa, så et initiativ, som omfattede hundrede af dem, ville være 
"driftsmæssig". På den anden side kan et projekt, som er iværksat til gavn for hundrede SMV'er i 
bagerisektoren eller restaurationssektoren udelukkende blive et pilotinitiativ, fordi det kun vil have 
en generel virkning ved at øve indflydelse på ændringer i den førte politik. 
Vi kom ikke ud for nogen fundamental modstand imod GD XXIII's engagement i driftsinitiativer, 
så længe der var en klar identificering af nødvendigheden for handling på Europæisk niveau. Når 
Kommissionen går i gang, blev det imidlertid ofte påpeget, at det så vidt muligt bør ske i 
samarbejde med nationale og regionale programmer i medlemsstaterne. EU-initiativer bør 
integreres så meget som muligt med andre mekanismer for at opnå større udsyn og større 
effektivitet, og for at undgå en nøjagtig gentagelse og spild af pengemidler. 
Som ved pilotinitiativer er vores mening den, at formålene med handlingen skal være klare, og at 
der skal være indbygget præstationsindikatorer i programmerne, således at en uafhængig bedømmer 
kan afgøre, om det har været en succes. 
Endelig skal driftsprogrammer efter vores mening køres i en målestok, som er tilstrækkelig til at 
have en reel virkning. Dette er nødvendigt for at opnå stordriftsfordele og administrativ effektivitet. 
At behandle flere små programmer er langt mere tidskrævende end at arbejde med et stort. For at 
opnå den nødvendige aktivitetsvolumen og markedsgennemslagskraft skal disse handlinger efter 
vores mening også være godt markedsført, finansieret, og planlagt på en flerårig basis, så de får en 
langvarig virkning. 
20 
Publikationer, databaser og andre informationsinitiativer 
De fleste udgivelser og andre informationsinitiativer, som frembringes af GD XXIII er direkte 
forbundet med direktoratets politiske arbejde, og ingen af disse er blevet alvorligt kritiseret. 
Publikationer er ofte forbundet med udbredelsen af resultaterne af EU-initiativer. Disse er heller 
ikke blevet kritiseret generelt. Den tredje type af informationsinitiativ er forbundet med 
befordringen af EU-politik for SMV'er. Man har ikke betvivlet disse initiativer hvad angår deres 
formål og brugbarhed, omend der er fremkommet visse detaljerede kommentarer. Nogle få 
udgivelser og databaser har imidlertid et bredere virksomhedsrådgivende formål, og mange af disse 
er der stillet spørgsmålstegn ved. 
I forbindelse med denne type initiativer var der enighed om, at sådanne aktiviteter i særdeleshed 
skulle fokusere på specifikke formål af politisk karakter, hvis de skulle have en reel værdi. 
Kommissionen bør efter vores mening ikke overtage rollen som akademisk forlægger, eller 
iværksætte aktiviteter, som andre institutioner, såsom mellemled eller handelsorganisationer, kan og 
bør udføre selv. EU-initiativer bør udtænkes, så de enten glider ind i en specifik politisk ramme, 
eller med et specifikt formål med henblik på at have en direkte virkning på de europæiske SMV'er. 
5. Anvendelsen af emnerne på GD XXIII's aktiviteter 
Politisk udvikling 
Det meste af Kommissionens politiske arbejde blev rost og budt velkommen af svarpersonerne i 
vores undersøgelser og vurderes efter vores mening højt. Nye initiativer såsom BEST (Taskforce 
for forenkling af erhvervslivet) og forenede fællesskabsinitiativer (concerted actions) fandt man 
særlig nyttige, og de fleste svarpersoner erkendte de fremskridt, som var gjort ved at sætte SMV-
politik på dagsordenen hos andre GD'er og medlemsstaterne. De fleste kommentarer, som faldt fra 
de forskellige interesserede parter, drejede sig om yderligere at forbedre områder, som allerede 
fungerede rimeligt godt, og om at integrere de forskellige initiativer med hinanden. 
En ofte forekommende kommentar, som vi fandt nyttig, var, at emnerne for research i politik og 
udveksling af informationer konsekvent burde afspejles i hele Kommissionens mange værktøjer. 
Dette ville for eksempel betyde, at en undersøgelsesopgave, der var overgivet til Observatoriet 
skulle danne grundlag for specifikke, dybdeborende undersøgelser af praktiske anvendelser, og 
derved medføre et forenet fællesskabsinitiativ (concerted action) med udveksling af meninger 
blandt medlemsstaterne. Derefter kunne det analyseres yderligere og måske blive genstand for 
opfølgningsundersøgelser eller konferencer, og så til sidst for en analytisk rapport, der måske 
inkluderede en anbefaling eller et pilotinitiativ til afprøvning af en ny løsningsmodel. Der er flere 
eksempler på denne type konsekvent, politisk aktivitet indenfor et givent emne i det tredje flerårige 
projekt, som har opnået praktiske resultater hvad angår ændring i politikken hos medlemsstaterne, 
såvel som i selve Kommissionen. 
Der er imidlertid somme tider en fornemmelse af, at undersøgelser af politikken er blevet påbegyndt 
midt i denne proces eller standset efter at kun et eller to af elementerne er blevet færdiggjort. 
Researchinitiativer, der er udført i det Europæiske Observationscenters regi for SMV'er, er ikke 
altid sammenkædet med andre initiativer, og visse forenede fællesskabsinitiativer har fundet sted 
med meget lidt forberedelse eller pan-europæisk analyse som specifikt grundlag for diskussioner. I 
nogle sektorer tror vi, at Kommissionen måske behandler for mange emner samtidig, uden at der er 
tildelt midler til spørgsmål om politik, som kan dække så stort et område af emner. Nogle af 
emnerne blev også blandt visse af de interesserede grupper anset for at være for generelle til at 
berettige uddrageisen af specifikke konklusioner, skønt vi ikke er sikre på, at denne kritik altid var 
rimelig. 
21 
Endelig blev udbredelsesniveauet af resultaterne fra nogle af de forskellige undersøgelses- og 
politikudviklingsinitiativer også kritiseret. Vi er enige i, at udbredelsen af resultaterne af 
undersøgelserne i nogle tilfælde kunne forbedres. 
Pilot- og demonstrationsprojekter 
De fleste initiativer fra Kommissionen på dette område blev kritiseret af i hvert fald nogle af de 
eksperter, som vi kontaktede. Noget af den fremførte kritik, specielt fra visse medlemmer af Artikel 
4 Komitéen, var temmelig fundamental. I nogle tilfælde har vi sympati for kritikken, men i andre 
tilfælde mener vi, at den er uretfærdig. 
Det største emne, som kom op fra Artikel 4 Komitéens medlemmer, var, at mange af 
pilotinitiativerne ikke syntes at hænge sammen med nogen samlet politisk udviklingsplan fra 
Kommissionens side. Siden resultaterne af mange af disse initiativer hævdedes ikke være 
videregivet til medlemsstaternes myndigheder, kunne de heller ikke glide ind i den politiske proces 
dér. I disse tilfælde var pengene stort set spildt, mente mange Artikel 4 Komitemedlemmer. I nogle 
tilfælde tror man, at der heller ikke har fundet nogen evaluering af projekterne sted, og at 
langtidsformålet med nogle af projekterne ifølge visse af medlemmerne af Komiteen ikke er 
fuldkommen klar. 
En yderligere klage gik ud på, at nogle af initiativerne så ud til at blive iværksat som 
driftsforanstaltninger, men at de blev gennemført i så lille en målestok, at de aldrig vil få en generel 
virkning, undtagen i en politisk udviklingskontekst. Samtidig hævdes det, at nogle af 
foranstaltningerne ikke er innovative eller baseret på et klart, identificeret behov, og at de nogle 
gange gentager nøjagtigt de samme initiativer, der allerede har været iværksat i medlemsstaterne. 
Kommissionen burde ifølge klagerne i stedet først analysere medlemsstaternes initiativer, derefter 
udvikle en politik for først senere at igangsætte nogen form for pilotinitiativ til afprøvning af 
alternative tiltag. 
I hvert fald mener alle, at resultaterne af initiativerne skal analyseres klart og videresendes til alle 
interesserede grupper. Nogle svarpersoner påstod, at der simpelthen var for mange forskellige 
programmer og typer af initiativer til, at de alle kunne blive ordentligt evalueret og analyseret, når 
man tager personale- og budgetmæssige realiteter i betragtning. GD XXIII skulle derfor, i henhold 
til disse personer, fremkomme med færre initiativer, men sikre sig, at de alle er relevante og 
målrettede, og at deres resultater bliver evalueret og videresendt til interesserede grupper. 
Som anført ovenover mener vi ikke, at al den omtalte kritik er retfærdig. Tydeligvis er det ikke er 
helt rimeligt at kritisere Kommissionen for dens omfang af aktiviteter, når den gennemfører et 
flerårigt projekt, som medlemsstaterne er enedes om (skønt Kommissionen måske stadig kunne 
have begrænset sine initiativer som følge af det endelig godkendte henvisningsbeløb for det 
flerårige projekt og som reaktion på sin egen personalebegrænsning). 
For det andet mener vi, at nogle af de pilotprojekter, der blev iværksat under afviklingen af det 
tredje flerårige projekt, har været forbundet med politisk analyse og er foretaget indenfor en 
generel politisk ramme for at afprøve innovative fremgangsmåder. Dette er i hvert fald tilfældet 
med CREA og pilotinitiativerne i håndværkssektoren. Det er i det mindste delvist tilfældet hvad 
angår pilotinitiativer, der understøtter kvindelige og unge iværksættere. Det er mindre tydeligt 
tilfældet hvad angår pilotinitiativerne for SMV-uddannelse (undtagen hvad angår nøjagtigt 
identificerede emner, såsom generationsskifte) og hvad angår initiativerne vedrørende innovation, 
internationalisering, miljøstyring, Commerce 2'000 og elektronisk handel. 
Klagerne over manglen på evaluering og undladelsen af at udbrede resultaterne er heller ikke helt 
retfærdig, fordi mange af pilotinitiativerne først nu sættes i gang, og evaluering og udbredelse først 
22 
vil foregå om nogle måneder eller år. Forsinkelserne i evalueringen af pilotinitiativerne for 
innovation, internationalisering, miljøstyring og Commerce 2'000 er imidlertid beklagelig og har 
opmuntret til denne kritik. 
Driftsforanstaltninger 
De fleste af de virkelige driftsforanstaltninger, der er truffet under afviklingen af det flerårige 
program, er blevet budt velkommen over en bred kam, og ser ud til at fungere effektivt. I tilfældene 
med for eksempel EIC-netværket, Europartenariat, Merprise og IBEX-arrangementerne, var 
meningerne almindeligvis favorable. Værdien af initiativet på EU-niveau var klar, 
foranstaltningerne var målrettede til områder, på hvilke der var behov, og der havde været gjort 
forsøg på at differentiere produkterne fra andre programmer, som afvikles på medlemsstatniveau, 
skønt integreringen med nationale programstrukturer nok kunne forbedres. 
Initiativerne blev iværksat i en målestok, som muliggjorde en stor virkning (skønt de kunne have 
været markedsført bedre) og de blev planlagt og udført på en flerårig basis. Deres formål var 
rimelig klare, og der blev gjort forsøg på at sikre, at deres virkning blev overvåget og evalueret, og 
at kvalitetskontrollen blev opretholdt gennem hele programmet. 
Andre driftsinitiativer kom ud for mere kritik. Nogle af de mindre initiativer blev anset for at være 
utilstrækkeligt planlagt på lang sigt, og blev derfor nærmest anset for at være "ad hoc". Vi mener, 
at denne kritik måske er retfærdig i forhold til sektorinitiativer til understøttelse af EU-
underentrepriser (som jo ellers står højt på listen); den er generelt set ikke retfærdig hvad angår 
andre driftsforanstaltninger. 
En anden kritik gik på, at nogle af initiativerne blev markedsført i utilstrækkelig grad. Vi mener, at 
dette er en retfærdig kritik hvad angår JEV og BC Net/BRE, men i begge tilfælde er Kommissionen 
opmærksom på denne svaghed, og er i færd med at udbedre situationen. Kritikken forekommer os at 
være retfærdig i forhold til det Europæiske Kvalitetspris-projekt. 
Yderligere kritik af nogle af driftsinitiativerne bestod i, at de ikke var blevet evalueret tilstrækkeligt. 
Vi mener igen, at dette sikkert er en retfærdig kritik i forhold til JEV og BC Net/BRE, men der er 
omstændigheder i begge tilfælde, som i en vis udstrækning kan have retfærdiggjort en forsinkelse i 
opstarten afkomplette evalueringsforanstaltninger. 
Publikationer, databaser og andre informationsinitiativer 
Nogle af de mindre initiativer af denne type, som har været taget under afviklingen af det flerårige 
program blev også kritiseret, skønt den langt den overvejende mængde af informationsinitiativer 
som angivet herover klart var forbundet med udvikling af politik og kommunikation, og disse blev 
ikke kritiseret. 
En af udgivelserne (Euro-CD Rom/brochure) ansås af nogle svarpersoner i vores undersøgelse for 
at være en nøjagtig gentagelse af medlemsstaternes initiativer, og vi mener, at initiativerne var 
malplacerede for en offentlig myndighed (nogle af udgivelserne angående underentreprise og 
EØFG'er). Andre (hovedsageligt i forbindelse med underentreprise) fandt vi interessante, men ikke 
særlig vigtige for det pågældende område, og de optog derfor værdifuld personaletid og ressourcer 
med en begrænset virkning. Andre blev efter vores mening ikke udbredt i tilstrækkeligt omfang til 
at have nogen virkning. Informationsmaterialet, som på den anden side var lavet, så det 
sammenfattede EU's politik vedrørende SMV'er i almindelighed, blev af de fleste budt velkommen 
som en nyttig sammenfatning af aktiviteterne. 
23 
6. Konklusioner og anbefalinger opdelt på formål vedr. det Flerårige Program 
Formål A og F: Forenkling og forbedring af det administrative og regelbaserede 
erhvervsklima. Forbedring af SMV'ernes politiske redskaber. 
Konklusion 
Kommissionen skal bygge på det gode arbejde, som er foretaget ud fra idégrundlaget om Forenede 
fællesskabsinitiativer (concerted actions). Disse initiativer sikrer medlemsstaternes forpligtelse, 
forøger sandsynligheden for en stor udbredelse af de indhøstede erfaringer, og forøger muligheden 
for at der virkelig opnås nogen virkning. Vi er ikke i tvivl om, at initiativerne har været 
omkostningseffektive set fra EU's perspektiv. 
Anbefaling 
Pengemidlerne indenfor Kommissionen til dette arbejde skulle måske forøges for at sikre en 
tilstrækkelig planlægning og research forud for, under afviklingen af, og efter alle arrangementer og 
initiativer er fuldførte. Der er fuld forståelse for dette indenfor GD XXIII, og situationen ser ud til at 
være i bedring. Dér, hvor Kommissionen har investeret ressourcer til detaljerede, sammenlignende 
politiske analyser og specifikke anbefalinger af ændringer (i anbefalingerne vedrørende 
generationsskifte og virksomhedsopstart), har resultaterne været imponerende. Yderligere 
opfølgningsforanstaltninger vedrørende disse emner burde kunne konsolidere deres succes. 
Konklusion 
BEST-initiativet (Taskforce for forenkling af Erhvervsklimaet) ser ud til at have været en succes. 
Omkostningerne var begrænsede og de potentielle fordele er store. Vi er ikke i tvivl om 
omkostningseffektiviteten af dette initiativ. 
Anbefaling 
Mange iagttagere frygter, at handlingsplanen er blevet udvandet, så de øjeblikkelige ændringer vil 
blive begrænsede. Kommissionen skal måske investere ressourcer i en detaljeret opfølgning af 
BEST-initiativet for at sikre, at presset vedligeholdes. Det kan være tilrådeligt at udsende nogle 
mindre eksperthold efter BEST-modellen til at gå ind på mere specifikke områder og frembringe 
mere specifikke anbefalinger, som kan fremmes og overvåges mere direkte. 
Konklusion 
Hvad angår samråd med SMV'er er der opnået store fremskridt. Omkostningerne er minimale og 
den potentielle gevinst stor, skønt det er umuligt at sætte tal på. Aktiviteten var efter vores mening 
absolut omkostningseffektiv. 
Anbefaling 
Kommissionen bør nu investere flere ressourcer i at overbevise medlemsstaterne og/eller de 
organisationer, der repræsenterer SMV'erne om, at de bør opstille statistisk gyldige og omfattende 
databaser over SMV'erne, som skal bruges på testudvalg. Den danske model er et nyttigt eksempel, 
man kunne bruge til dette formål. Indtil dette er gjort, vil brugen af disse udvalg ikke være effektiv. 
24 
Vi mener heller ikke, man bør bruge EIC'erne systematisk til denne slags tilbagekobling, med 
mindre de bliver betalt specielt for dette, og uddannes i udtagelse af repræsentative prøver og 
prøveudtagningsteknikker. I mellemtiden må Kommissionen fortsætte med at konsultere SMV-
repræsentative organisationer, og om nødvendigt bede dem om at foretage en rundspørge hos deres 
medlemmer vedrørende emner af stor vigtighed. Andre GD'er bør bringes ind til samråd med de 
eksisterende SMV-organisationer på relevante områder. 
Konklusion 
Vedr. indflydelse på Kommissionen er det alment anerkendt, at der er gjort fremskridt i de senere 
år m.h.t. at få SMV-politik inkorporeret i de fleste af de andre GD'ers programmer. Dannelsen af 
"gruppen af Kommissærer vedrørende SMV'er og iværksættere", der tager sig af 
virksomhedspolitik som et forenet fællesskabsanliggende ("concerted"); anses for at være en stor 
succes. Der er over en kam også bemærket fremskridt i forhold til SMV-adgang til forsknings- og 
udviklingsmidler, og der synes at være gjort yderligere fremskridt i forhold til strukturfondene. Der 
er ingen problemer med omkostningseffektiviteten her. 
Anbefaling 
Indsatsen bør fortsættes efter de samme retningslinier. 
Konklusion 
Vurderingen af virkningen på virksomheder (BIA) - dette system fungerer ikke optimalt, men 
den kendsgerning, at disse vurderinger skal foretages, giver GD XXIII nogen fordel frem for de 
andre GD'er, og et spillerum til at øve indflydelse på deres aktivitet. Omkostningerne er ubetydelige 
undtagen hvad angår personaletid, og fordelene er mærkbare. Vi konkluderer, at proceduren stadig 
er omkostningseffektiv. 
Anbefaling 
BIA-systemet bør opgraderes i status, sammen med forudgående samfundsøkonomiske analyser i de 
tilfælde, hvor lovudkast vil få stor indvirkning på erhvervslivet. GD XXIII burde også undersøge 
måder, hvorpå man kan vise resten af verden, at proceduren tages alvorligt. 
Konklusion 
Der menes at være en fare for gentagelse af medlemsstaternes initiativer hvad angår den foreslåede 
CD-rom vedrørende euroen. Dette produkt er også blevet korrekt kritiseret for at være udsendt 
sent. Vi tvivler på, at CD Rom-formatet er fuldt anvendeligt for de mindste SMV'er, som er dem, 
der har mest brug for et sådant produkt. Omkostningseffektiviteten af dette initiativ kan ikke 
bestemmes endnu, men disse svagheder vil efter vores mening sandsynligvis få en negativ virkning. 
Vi tvivler også på omkostningseffektiviteten af de pilotuddannelsesinitiativer, som bliver iværksat 
vedrørende euroen, når man tænker på antallet af uddannelsesinitiativer, som iværksættes i de 
fleste medlemsstater, og den tid, det vil tage, før de erfaringer, der gøres via dette piltoinitiativ, 
filtreres ned gennem de nationale politikker. GD XXIII skulle efter vores mening som følge af det 
tidspres, der består med hensyn til at hjælpe SMV'erne med at tackle de overgangsspørgsmål, 
euroen udsætter dem for, have koncentreret sig om at sikre, at andre aktører med bedre ressourcer 
25 
integrerer SMV'ernes interesser tilstrækkeligt i deres informations- og uddannelseskampagner 
vedrørende den fælles valuta. 
På den anden side er GD XXIII's arbejde i relation til adfærdskodekset for detailhandlere blevet 
rost alle vegne og de euro-kampagner, som blev sat i gang af EIC'erne har efter vores mening været 
både værdifulde og omkostningseffektive. 
Anbefaling 
Resultaterne af pilotinitiativerne vedrørende uddannelse burde analyseres og udbredes så hurtigt, 
som muligt. Andre initiativer på dette nøgleområde burde, hvis sådanne findes, integreres med 
medlemsstaternes. 
Konklusion 
Vi er ikke overbevist om, at det arbejde, som foretages i relation til EØFG'erne er værdifuldt eller 
omkostningseffektivt, på trods af den relativt lave omkostning ved dette tiltag. Vores mening er, at 
Régie-databasen hovedsagelig tjener mellemledsorganisationernes interesser, snarere end 
SMV'ernes, og at brochurer om dette redskab ikke burde produceres for offentlige midler fjorten år 
efter at lovgivningen, som oprettede EØFG'erne, blev vedtaget. Da der efter vores mening ikke er 
noget ægte behov for, eller nogen almen nytte ved, initiativerne, forekommer de os ikke at være 
omkostningseffektive. 
Anbefaling 
Disse initiativer burde efter vores mening ikke fortsætte, når først 1999-brochuren er blevet 
udsendt. 
Konklusion 
Arbejdsprocessen med generelt at producere statistikker og research med Eurostat og SMV-
Observationscentret fremkommer efter vores mening med nyttige resultater til acceptable 
omkostninger. 
Anbefalinger 
Udøvelsen kunne være mere kreativ (hurtigere rapporter om enkelte emner, for eksempel) og tage 
bedre højde for brugerens behov (gennem Internetudbredelse). Der har også været nyttige forslag 
om at især Observatoriets arbejde kunne integreres tættere med de andre undersøgelser, der 
foretages i GD XXIII, således at Observationscentrets forskningskapacitet kan mobiliseres til at øve 
indflydelse på den politiske debat. 
26 
Konklusion 
GD XXIII's indsats på området evaluering har vist en markant forbedring under afviklingen 
af det tredje flerårige program, og er særdeles omkostningseffektiv. 
Anbefalinger 
Evalueringsaktiviteterne bør efterhånden optrappes og fremskyndes, men der kan allerede 
skimtes en bemærkelsesværdig forbedring i "evalueringskulturen". 
Formål B (og JEVj: Forbedring af det finansielle miljø for virksomheder 
Konklusion 
Bankernes rundbordskonferencer anses af næsten alle for at være nyttige, og som følge af de lave 
omkostninger ser vi ingen vanskeligheder med omkostningseffektiviteten af dette initiativ. 
Anbefaling 
Udbredelsen af mødernes resultater er blevet kritiseret, og kunne formodentlig forbedres yderligere. 
Det kan måske også forbedre rundbordskonferencernes praktiske effektivitet, hvis deres arbejde 
målrettes mere på specifikke emner, i stedet for at være spredt over en række emner. Arbejdet ved 
rundbordskonferencerne kunne også sammenkædes klarere med de forenede fællesskabsinitiativer 
(concerted actions) ved at man fremkom med forslag til diskussioner mellem medlemsstaterne. 
Dette ville også hjælpe med udbredelsen af møderesultaterne, og kunne måske frembringe idéer til 
yderligere forskning. Denne forskning kunne så fremlægges ved det næste rundbordskonference. 
Konklusion 
Indenfor feltet adgang til finansiering hilser alle grupper den research velkommen, der indtil nu er 
iværksat af Kommissionen, og man ser hen til opfølgningsforanstaltninger, som er ved at blive 
planlagt på et antal områder. Initiativerne på dette område har efter vores mening været 
omkostningseffektive hidtil. 
Anbefaling 
Der består en risiko for, at forsknings-arbejdsmængden vokser for hurtigt, og måske løber hurtigere 
end GD XXIII's evne til fortsat at følge op på sine initiativer eller offentliggøre resultaterne på 
fyldestgørende vis. Uden en sådan opfølgning vil værdien af forskningen reduceres betydeligt. 
Konklusion 
CREA- initiativet blev meget kritiseret under afviklingen af vores research. Mange 
svarpersoner påstod, at det nye pilotinitiativ til en vis grad gentog mønstret fra det første 
pilotinitiativ, og derfor ikke var tilstrækkelig innovativt til overhovedet at være et rigtigt 
pilotinitiativ. Andre klager over, at den nye plan ikke tager højde for de erfaringer, der blev 
gjort under afviklingen af den første plan. Andre mener, at CREA reelt er en 
driftsforanstaltning, men at en fuld driftsforanstaltning på dette område ville gå imod 
subsidiaritetsprincippet. Vores mening er, at Kommissionen formentlig har ret i at 
27 
iværksætte et nyt kapitalvækstfond-pilotinitiativ i lyset af de mange ændringer, som er 
blevet indført i planen, der for en stor dels vedkommende er et resultat af evalueringen af 
Kapitalvækst I. Så længe pilotinitiativerne evalueres, og resultaterne offentliggøres, mener 
vi, de kan bidrage til de politiske overvejelser på nationalt niveau. Det er imidlertid for tidligt 
at bedømme omkostningseffektiviteten af dette initiativ. 
Anbefaling 
En hurtig evaluering og analyse af dette initiativ med fuld udbredelse af resultaterne kan efter vores 
mening godt hjælpe til med fjerne mulig tvivl om planens indholdsmæssige kvalitet. 
Konklusion 
Lovgivningsarbejdet vedrørende betalingsforsinkelser svarer efter vores mening til et reelt behov, 
og koster ikke meget. Vi mener, det er omkostningseffektivt. Efter vores mening synes 
pilotinitiativer i forbindelse med uddannelse i cash-flow-styring for øjeblikket imidlertid ikke at 
passe ind i noget politisk område, hvilket sår tvivl om sandsynligheden af deres endelige 
omkostningseffektivitet. 
Anbefaling 
Lovgivningsarbejdet bør fremskyndes, i betragtning af, hvor meget det kan lette for handel og 
investerings-flow'et indenfor det Indre Marked. Hvad angår SMV-uddannelse i cash-flow-styring, 
burde Kommissionen efter vores mening først undersøge medlemsstaternes aktiviteter på dette 
område, og analysere de erfaringer, der er indsamlet fra deres egne uddannelsesprogrammer på 
området. 
Konklusion 
JEV-programmet blev i princippet hilst velkommen af næsten alle, som deltog i vores research, 
men der blev stillet spørgsmål til dets regler og restriktioner. Disse rangerede lige fra emnet om, 
hvilken selskabsform der kan understøttes (kun joint ventures), til manglen på markedsføring og 
hvorvidt, valget af finansielle mellemled i netværket var passende. Efter vores mening er JEV's 
opbygning i det store og hele god, når man tager i betragtning, at det er nødvendigt at forhindre 
svigagtige ansøgninger og minimere risikoen for "passagerer uden billet" (firmaer, der søger 
tilskud, selv om de alligevel ville have oprettet et joint venture). Den mest gyldige kritik af 
programmet drejer sig derfor indtil videre om den manglende markedsføring. 
Omkostningseffektiviteten kan ikke bestemmes på nuværende tidspunkt. 
Anbefaling 
Efter vores mening er det nødvendigt at tiltrække langt flere finansielle mellemled til projektet, så 
det kan blive almindeligt anerkendt. Man kunne også analysere arbejds- og ansvarsfordelingen 
mellem Kommissionen og de finansielle mellemled i en eventuelt endelig evaluering for at se, om 
dette kunne gøre ansøgningsprocedurerne hurtigere og lettere. Et andet emne, der skal tages højde 
for i fremtiden er, hvorvidt finansiering af en forundersøgelse alene kunne opnå næsten lige så 
meget, men til en meget lavere omkostning. 
Formål C: Hjælpe SMV'er til at europæisere og internationalisere deres strategier, især gennem 
bedre informations- og samarbejdstjenester. 
28 
Konklusion 
Euro Info Centre (EIC'er) bedømmes positivt. De har en stærk kvantitativ og kvalitativ virkning, 
voksende netværkseffekt og udvikler en merværdi for SMV'er ud over deres traditionelle rolle som 
EU informationstjenesteydelse. Det tekniske kontor i Bruxelles kører godt, og de systemer, der 
findes til overvågning af EIC-aktivitetsniveauer og opretholdelse af kvalitetskontrol er blevet 
forbedret under afviklingen af det tredje flerårige program. Vi konkluderer, at udgifterne til trods 
for denne foranstaltnings høje omkostninger og det store personale i det store og hele har været 
omkostningseffektive. 
Anbefalinger 
EIC- projektet ville have fordel af en afklaring af "first stop shop" konceptet og en accept af, at 
EIC'erne bør integreres mere i de nationale SMV-støtteagenturer i medlemsstaterne. Det skulle 
formodentligt gøres på regional basis, i det mindste i de større medlemsstater. En sådan integration 
kunne muliggøre en reduktion i antallet af EIC'er, men dette er måske ikke muligt i alle 
medlemsstaterne, og skal aftales med de pågældende, lokale myndigheder. 
Der bør ikke indgås nogen kompromiser vedrørende opretholdelsen af en streng 
kvalitetskontrolovervågning af hele netværket, inklusive "netværk EIC'er" og "associerede EIC'er". 
Enhver organisation, som har tilladelse til at bruge EIC-navnet, bør være styret af Kommissionens 
kvalitetsstandarder. Der er også et behov for undgå den forvirring eller konkurrence, som kunne 
opstå i tilfælde af flere EIC'er i den samme region. Vi tror, at "netværk EIC"-konceptet i sidste 
instans kan risikere at skabe splid, hvis det sætter regional enighed og fælles "ejendomsret" til nogle 
EIC'er på lokalt eller regionalt niveau over styr. Man må absolut foretrække at overtale alle 
afløsere, netværk og agenturer til at samarbejde på lokalt plan, frem for at bemyndige dem til på 
nationalt plan at konkurrere med hinanden på området. 
Netværksfunktionen bør udvikles yderligere for at begunstige vækst i nye, markedsbestemte 
tjenesteydelser. Det ville imidlertid være ønskeligt at afklare "netværksrettigheder og ansvar" for de 
deltagende EIC'er, at gøre "god opførsel" til en regel for deltagelse, og belønne denne på passende 
vis, da det er nøglen til dette redskabs fremtidige udvikling. 
Tilskudsniveauet bør efter vores mening revideres opad i sager, som fortjener det, men det totale 
antal EIC'er kunne også reduceres noget for stadig at få valuta for pengene. Ligesom for det 
tekniske kontor værdsættes arbejdet, men Kommissionen er nødt til at se i øjnene, at der også dér er 
mulighed for besparelser uden at miste værdifulde tjenesteydelser. Der bør lægges større vægt på 
uddannelse af EIC-personale og mindre på "opfodring" med fortyggede informationsmaterialer. 
Konklusion 
Markedsføringsinitiativerne synes alle at være fornuftige og være opstået som følge af et behov. 
Vi tror, at indholdet og opbygningen af Euro Info-Nyhedsbrevet og GD XXIII-web-siden kan 
forbedres, og at reklamestande formodentlig ikke er nødvendige ved små arrangementer såsom 
Interprisemøder. Aktiviteterne takseres imidlertid alt i alt som omkostningseffektive. 
Anbefaling 
GD XXIII bør overveje, om et trykt nyhedsbrev engang i fremtiden kan blive afløst af en opgraderet 
og mere regelmæssigt opdateret web-side. 
29 
Konklusion 
BC-Net og BRE blev alment kritiseret af de fleste svarpersoner i vores meningsmåling. 
Et europæisk initiativ i den offentlige sektor kan efter vores mening i princippet retfærdiggøres 
under subsidiaritetsprincippet på dette område. Hvis de nuværende ordninger imidlertid ikke er i 
stand til at opnå en afgørende størrelse og til at opnå støtte fra et stort antal kompetente og ivrige 
mellemledsorganisationer, bør de ikke fortsat finansieres med offentlige midler. Under alle 
omstændigheder bør de efter vores mening ikke understøttes af offentlige midler i al evighed. 
Et nyt computerværktøj blev introduceret i 1998, og nogle mellemled er begejstrede for det (skønt 
mange ikke er det). Netværkene bliver nu lanceret en gang til og der er, i henhold til 
Kommissionen, fornyet interesse for dem. Vi er ikke overbevist om, at det nye system og 
genopstarten vil tiltrække tilstrækkelig støtte af høj kvalitet, til at systemerne kan blive 
omkostningseffektive i fremtiden, men det er for tidligt at være sikker på det. Hvad angår fortiden 
anslår vi, at de begrænsede resultater ikke har været tilstrækkelige til at retfærdiggøre de væsentlige 
omkostninger. 
Anbefalinger 
Vores mening er, at BC Net/BRE bør være genstand for en omfattende, uafhængig evaluering i år 
2000. Det skulle da være muligt at bestemme, om de seneste forbedringer har været tilstrækkelige 
til at give netværket fornyet energi, således at kraftigt forbedrede resultater retfærdiggør fortsatte 
offentlige bidrag. Hvis ikke, er et radikalt indgreb efter vores mening nødvendigt. BC Net bør 
privatiseres eller lukkes ned ved afslutningen af det tredje flerårige program. EIC'erne bør 
udtrykkeligt overtage rollen med mellemledsbaseret partnersøgning de steder, hvor de er villige til 
at gøre dette. BRE bør på den anden side sættes op på Internettet med offentlig adgang for 
interesserede, men med kontrolleret adgang til at tilføje data. Dette ville gøre det nemmere at 
sammenkæde BRE med andre internetbaserede partnersøgningsmekanismer, især i USA. 
Konklusion 
Europartenariat anses, trods manglen på klare statistikker over endelige resultater hvad angår et 
varigt samarbejde, almindeligvis for at være nyttigt. 44% af de deltagende firmaer, vi adspurgte 
direkte, sagde, at de havde påbegyndt en form for nyttigt samarbejde som resultat af arrangementet. 
Vores mening er, at arrangementerne tager fat på et ægte behov, og de store summer, som er brugt 
på arrangementerne, retfærdiggøres ved de kvantitative og kvalitative virkninger, som de har. De er 
derfor i det store og hele omkostningseffektive. 
Anbefalinger 
Den rent regionale metode kunne efter vores mening suppleres af en stærkere fokus på sektorer, 
men arrangementerne bør ikke blive for store. Firmaer kan og bør formodentlig betale et lille gebyr 
for at deltage. Mandatet for de nationale rådgivere kan evt. opstrammes en smule, forbundet med en 
kontraktlig forpligtelse til efterfølgende at følge op på udfaldet af arrangementet. 
Opfølgning af de kontakter, man fik under arrangementet bør skænkes mere opmærksomhed. Man 
bør også være opmærksom på at sikre, at arrangementets kvalitet ikke reduceres ved deltagelse af 
personer fra ikke-EU-udviklingslande, hvis deltagelse er finansieret, og som måske ikke fuldt ud 
forstår beskaffenheden af Europartenariats partnersøgning. Arrangører bør om muligt også være 
genstand for større evalueringsforpligtelser, måske en forpligtelse til at vælge en ekstern 
evalueringsmand. 
30 
Konklusion 
Interprise anses også generelt for at være nyttig og succesrig af næsten alle interesserede parter. 
Her hævdede 54% af de firmaer, vi adspurgte, at have knyttet en kommerciel kontakt som resultat 
af Interprise. På samme måde som med Europartenariat mener vi, at arrangementerne tager fat på et 
reelt behov, og at de store summer, der bruges på Interprise retfærdiggøres af de store resultater, der 
opnås. Initiativet er derfor i det store hele omkostningseffektivt. 
Anbefalinger 
Vi tror, at en bedre sammensætning på forhånd ville hjælpe Interprise, og at der bør placeres en 
langt større evalueringsforpligtelse hos arrangørerne som betingelse for, at de får deres støtte. 
Kommissionen kan prøve at reducere støtten pr. arrangement lidt ved slutningen af dette flerårige 
program for at se, om det har nogen indflydelse på forespørgsler fra værtsarrangører. 
Konklusion 
Hvad angår underentreprise mener vi, at udgivelserne generelt ser ud til kun at øve en ringe 
indflydelse, måske lige bortset fra mellemledsniveauet, og vi tvivler på, om de er 
omkostningseffektive, eller om Kommissionen bør være involveret i dem. Derimod virker det som 
om deltagerne sætter pris på sektorprojekterne, og de er højt anset blandt deres arrangører, i mindst 
to tilfælde. Det kan betale sig at videreføre dem, og de har formentlig været omkostningseffektive 
indtil videre, men de bør integreres i en flerårig plan, markedsføres bedre og evalueres eksternt. 
IBEX-arrangementerne fik topkarakterer af næsten alle svarpersoner i vores undersøgelse. 
Evaluering og markedsføring af arrangementerne var som sædvanlig de svage aspekter, men vi 
mener, at der bør afholdes flere IBEX-arrangementer i fremtiden, hvis Kommissionen kan finde de 
nødvendige arrangører. Disse initiativer ser ud til at have været omkostningseffektive hidtil. De 
andre initiativer vedrørende underentrepriser er i fare for at aflede opmærksomheden fra de gode 
sektor-arrangementer, men vi kan se fornuften i, at Kommissionen deltager i, (men ikke finansierer) 
konferencer for underentreprise. Det foreslåede SCAN-system, der skal sammenkæde 
underentreprise-databaser, synes at være en god idé, men det er uklart om det er muligt på 
nuværende tidspunkt. 
Anbefalinger 
Med mindre de(n) enhed(er), der er ansvarlig(e) for initiativer vedrørende underentreprise får langt 
større ressourcer, mener vi, at de(n) udelukkende bør koncentrere sig om flere sektor-projekter, og 
om de fremtidige IBEX-arrangementer. Arbejde med politik, inklusive research og analyser af 
medlemsstaternes politik og forenede fællesinitiativer (concerted actions) på dette område, kan 
imidlertid også blive værdifuldt, hvis der kan stilles flere ressourcer til rådighed. 
Konklusion 
Udvidelsen af eksisterende GD XXIII programmer videre ud i verden forekommer os at være en 
omkostningseffektiv måde at udvide programmernes virkefelt og øge deres potentielle værdi for 
SMV'er med små omkostninger. Omkostningseffektiviteten ved de andre initiativer til fremme af 
internationaliseringen er usikker på nuværende tidspunkt. 
31 
Anbefalinger 
Der skal måske lægges begrænsninger på den internationale udvidelse af de fremtidige 
arrangementer, hvis de ikke skal blive overfyldte med perifere besøgende, og dermed miste noget af 
deres oprindelige værdi. GD XXIII bør anstrenge sig for at integrere sine andre initiativer med 
medlemsstaternes på dette område. 
Målsætning D: Øgning af SMV-konkurrencedygtighed og forbedring af adgang til research, 
innovationer og uddannelse. 
Konklusion 
Innovations-initiativer bedømmes lige godt, hvad angår GD XXIII's indflydelse på indholdet af 
Initiativplanen for innovation i Europa og det femte Rammeprogram for forskning & udvikling. 
Kommissionens GD'er, der styrer disse spørgsmål, hilser GD XXIII's informationer og ekspertise 
velkommen, men sætter, ligesom også medlemsstaterne og vi, spørgsmålstegn ved, om 
pilotinitiativerne på dette område er brugbare. Omkostningseffektiviteten ved initiativer på dette 
område kan kun retfærdiggøres på grundlag af deres generelt lave omkostninger. GD XXIII's 
ressourcer til dette arbejde er meget begrænsede og målretning er yderst vigtig. 
Anbefaling 
Vi mener, at GD XXIII for fremtiden bør koncentrere sig om at øve indflydelse på den måde, 
hvorpå GD XII og XIII stiller midler til rådighed for SMV'er. Pilotinitiativer bør efter vores mening 
kun iværksættes for at afprøve politiske muligheder. 
Konklusion 
På områderne uddannelse og kvalitet har de fleste, som har kommenteret dem, stillet alvorligt 
spørgsmål ved, om GD XXIII overhovedet bør være aktiv på dette område. Spørgsmål om 
subsidiaritet dukker op sammen med det selvindlysende faktum, at alle medlemsstaterne har meget 
slagkraftige programmer under udarbejdelse og Kommissionen har store, udgiftstunge aktiviteter 
administreret af GD V og XXII. Vi betvivler, at de pilotinitiativer, der er på dette område 
overhovedet vil være omkostningseffektive, omend nogle uddannelsesinitiativer kan blive nyttige 
på områder, hvor en dybgående politisk research allerede er gennemført (såsom generationsskifte), 
men det er for tidligt at nå nogen definitiv konklusion på dette punkt. 
Anbefalinger 
GD XXIII's aktiviteter bør, hvis der ellers skal være nogen i fremtiden, være begrænset til at øve 
indflydelse på andre aktører og udføre research på politikker på dette område uden at iværksætte 
udgiftsinitiativer på egen hånd. 
Konklusion 
På den anden side set er standardisering efter vores mening et område, der kalder på et initiativ på 
EU-niveau. NORMAPME-initiativet udfylder et hul i den europæiske proces vedrørende 
fastsættelse af standarder, er omkostningseffektiv og bør offentliggøres meget bredt, så potentielle 
klienter kan komme til at benytte det. 
32 
Anbefaling 
Dette initiativ bør videreføres indtil videre med øget offentlig opmærksomhed. 
Konklusion 
Det arbejde, der er foretaget med hensyn til miljø, blev rost under vores research, al den stund, at 
det har ført til, at SMV-interesser er blevet tilgodeset ved revisionen af EMAS-regulativet. Der var 
efter vores mening en klar sammenhæng mellem Eurostyring-miljøinitiativet og EMAS, men endnu 
en gang fremkom spørgsmålet om de personaleressourcer, der var til rådighed for GD XXIII til 
administration af dette initiativ, som et emne, man så på med alvor. 
Anbefaling 
Det er uklart, om det er nødvendigt med flere initiativer på dette område, men hvis det er tilfældet, 
så mener vi, at de bør være målrettet udelukkende imod politiske emner. 
Målsætning E: Befordring af iværksætterånd og hjælp til udvalgte målgrupper 
Konklusion 
Befordring af iværksætterånd er det overordnede sigte for målsætning E, og det har haft sin 
tydeligste effekt i Kommissionens meddelelse om fremme af iværksætterånd, udgivet i 1998. Dette 
initiativ bør efter vores mening opnå større kraft som følge af konklusionerne fra Luxembourg 
Beskæftigelsestopmødet, og BEST-opfølgningen vil også spille en rolle med hensyn til at holde 
emnet i søgelyset. 
Anbefaling 
GD XXIII bør fortsat koncentrere sig om udviklingen af forskning på dette område og om at 
fremme den bedste praksis mellem alle medlemsstaternes myndigheder. 
Konklusioner 
Arbejdet med håndværkssektoren og særligt udvalgte målgrupper, såsom kvinder, unge 
iværksættere og ugunstigt stillede grupper, har ført til en vis skepsis, hvorvidt man kan forvente 
tilstrækkeligt konkrete resultater af det store antal konferencer, pilotprojeker og 
demonstrationsinitiativer, der har fundet sted. Administrations- og behandlingssystemer har hidtil 
været langsomme, således at GD XXIII først nu er ved at evaluere projekter fra den 2.flerårige 
plan, mens projekter fra den 3. flerårige plan først nu går i gang. Der er problemer m.h.t. opfølgning 
af resultaterne fra disse pilotinitiativer til det politiske udviklingsstadium, der hurtigst muligt skal 
afklares. 
Nogle medlemmer af artikel 4-Komitéen klager også principielt over udvælgelsen af håndværks- og 
mikro-virksomheder til særbehandling. I henhold til dem bør alle SMV'er behandles på lige fod 
hvad angår Kommissionens initiativer. Specielt trængte grupper bør der kun tages hensyn til 
indenfor en politisk kontekst, gennem research, fælles initiativer, o.s.v. Nogle medlemsstater har 
samme mening om specielle initiativer for kvinder og ugunstigt stillede grupper. 
Vores mening er, at pilotinitiativer for håndværkssektoren i princippet kan retfærdiggøres, idet de 
klart falder indenfor den politiske struktur, som blev oprettet ved Milanokonferencen. De vil 
33 
imidlertid kun blive omkostningseffektive, hvis resultaterne evalueres og videresendes til alle 
interesserede parter på en betimelig måde, og indføjes i EU's politiske kontekst. Det er ikke klart 
for os, om den samme politiske kontekst også findes for pilotinitiativerne til fordel for kvinder og 
unge iværksættere, og derved vil den brug, der gøres af resultaterne af disse pilotinitiativer blive en 
endnu mere afgørende faktor for, om de er omkostningseffektive. 
Anbefalinger 
Evalueringen af eksisterende initiativer og påbegyndelsen af en politisk debat om resultaternes 
implikationer bør nu efter vores mening have forrang frem for iværksættelse af flere pilotinitiativer. 
GD XXIII bør sikre sig i fremtiden, at pilotinitiativer på dette område giver mening indenfor en 
samlet politisk ramme, som er blevet godkendt af medlemsstaterne, og også af mellemleddene, 
handelsorganisationerne og lobbygrupperne for de pågældende særinteresser. 
Konklusion 
Handelssektoren er omstridt i sammenhæng med den 3. flerårige plan på grund af dens 
sektorfokusering indenfor et program, der er horisontalt. Der hersker tvivl i mange lande, om 
hvorvidt udgifter vedrørende handelssektoren skal ligge indenfor rammerne af den flerårige plan 
for SMV'er, omend vi mener, at GD XXIII har prøvet at sætte SMV-fokus på sin indsats på dette 
område. 
Ligesom for de iværksatte initiativer er den nylig udkomne Hvidbog fortrinsvis blevet hilst 
velkommen, skønt nogle har den mening, at den kunne have været mere strategisk i sin målsætning, 
og man er bange for, at ressourcebegrænsninger og forsinkelser kan betyde, at dens handlingsplan 
ikke bliver fuldt iværksat. Der er også tvivl om opfølgningen, som formodes at blive overgivet til 
Commerce 2'000's fase 3, hvor interessegrupperne frygter, at de forskellige rapporter og 
konferencekonklusioner, selv om de kan være nok så værdifulde, måske ikke nyder den detaljerede 
opmærksomhed de bør for at kunne komme videre. De elektroniske handelsinitiativer er overalt 
blevet hilst velkommen. 
Omkostningseffektiviteten ved de elektroniske handelsinitiativer kan ikke bestemmes på dette 
tidspunkt. Vi nærer tvivl om den endelige omkostningseffektivitet af de hidtidige udgifter 
vedrørende Commerce 2'000 under afviklingen af den tredje flerårige plan, men det er igen for 
tidligt at bedømme, hvilken brug, der kan blive gjort af resultaterne af disse udgifter. De andre 
politik-relaterede initiativer synes ikke at udvise nogen vanskeligheder i forhold til 
omkostningseffektiviteten, for så vidt man accepterer, at understøttelse af handelssektoren er et 
gyldigt formål under afviklingen af den flerårige plan. 
Anbefalinger 
GD XXIII bør sikre sig, at Hvidbogen føres ud i livet på effektiv vis, og at resultaterne af 
Commerce 2'000 bliver analyseret og udsendt betimeligt, og brugt til udviklingen af en forbedret 
politik for sektoren. 
7. Samlede konklusioner 
34 
liv. Det kan være tilrådeligt at omdisponere nogle af GD'ets menneskelige ressourcer for at sikre, at 
dette er muligt, og for at forøge effektiviteten og omkostningseffektiviteten generelt. 
36 
ISSN 0254-1459 
KOM(1999) 319 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 08 10 04 17 
Katalognummer : CB-CO-99-324-DA-C 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg