Henstilling med henblik på

RÅDETS HENSTILLING

om Danmarks nationale reformprogram for 2014 og med Rådets udtalelse om Danmarks konvergensprogram for 2014

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], særlig artikel 9, stk. 2,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen[2],

som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet[3],

som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,

som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

som tager følgende i betragtning:

(1) Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for beskæftigelse og vækst, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

(2) På grundlag af Kommissionens forslag vedtog Rådet den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker, som tilsammen udgør de "integrerede retningslinjer". Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

(3) Den 29. juni 2012 vedtog medlemsstaternes stats- og regeringschefer en vækst- og beskæftigelsespagt, som udgør en sammenhængende ramme for indsatsen på nationalt plan og på EU-plan samt i euroområdet under anvendelse af alle tilgængelige løftestænger, instrumenter og politikker. De traf beslutning om tiltag, der skal iværksættes af medlemsstaterne, og forpligtede sig navnlig fuldt ud til at nå målene i Europa 2020-strategien og gennemføre de landespecifikke henstillinger.

(4) Den 9. juli 2013 vedtog Rådet en henstilling om Danmarks nationale reformprogram for 2013 og afgav sin udtalelse om Danmarks opdaterede konvergensprogram for 2013-2016.

(5) Den 13. november 2013 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse[4], som markerede starten på det europæiske semester for 2014 om samordning af de økonomiske politikker. Samme dag vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen[5], hvori Danmark blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse.

(6) Den 20. december 2013 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånevilkår i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

(7) Den 5. marts 2014 offentliggjorde Kommissionen resultaterne af sin dybdegående undersøgelse af Danmark[6], jf. artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011. Kommissionens analyse førte til den konklusion, at Danmarks makroøkonomiske udfordringer i relation til den private gæld og den eksterne konkurrenceevne ikke længere kunne identificeres som ubalancer efter proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer. Navnlig lader der til at være kontrol over tilpasningen på boligmarkedet og den private gælds følger for realøkonomien og stabiliteten i den finansielle sektor. Der skal dog holdes øje med denne udvikling og drivkræfterne bag den eksterne konkurrenceevne.

(8) Den 15. april 2014 afleverede Danmark sit konvergensprogram for 2014 og sit nationale reformprogram for 2014. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

(9) Formålet med den budgetstrategi, der er beskrevet i konvergensprogrammet for 2014, er at sikre en holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud og holde den strukturelle budgetsaldo på linje med eller over den mellemfristede budgetmålsætning. Den mellemfristede budgetmålsætning på -0,5 % af BNP afspejler bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten. Danmarks offentlige underskud er i 2013 bragt ned på et holdbart niveau under 3 % af BNP. Programmet tilstræber et offentligt underskud på 1,3 % af BNP i 2014 og 2,9 % af BNP i 2015, hvilket svarer til en (genberegnet) strukturel saldo på linje med eller over den mellemfristede budgetmålsætning. Samlet set er den budgetstrategi, der beskrives i programmet, i overensstemmelse med bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten. Gælden, som i 2013 udgjorde 44,5 % af BNP, forventes at stige midlertidigt i 2015 for derefter at falde. Det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for programmets budgetmæssige fremskrivninger, er realistisk. Ifølge scenariet forventes en BNP-vækst på 1,6 % i 2014 og 1,9 % i 2015, hvilket stort set svarer til Kommissionens forårsprognose fra 2014, der opererer med en vækst på 1,5 % og 1,9 %. På baggrund af sin vurdering af konvergensprogrammet for 2014 og Kommissionens prognose finder Rådet i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97, at Danmarks offentlige finanser er sunde, og at målene i konvergensprogrammet kan forventes at blive opfyldt.

(10) Danmark har endnu ikke gjort tilstrækkelige fremskridt med at forbedre forholdene for de grupper, der befinder sig på kanten af arbejdsmarkedet, eller med at øge omkostningseffektiviteten i uddannelsessystemet. Reformerne af førtidspensions- og fleksjobordningerne er begyndt at vise resultater, kontanthjælpsreformen er trådt i kraft, der er vedtaget en sygedagpengereform, og i april fremlagde regeringen et reformforslag vedrørende de aktive arbejdsmarkedspolitikker. Der er stadig udfordringer med at sikre et tilstrækkeligt antal praktikpladser og forbedre denne type uddannelses kvalitet og image, give erhvervsuddannelserne et løft og tackle det høje uddannelsesfrafald. Eftersom gennemførelsen af reformerne befinder sig på et tidligt stadie, mangler de stadig at vise klare resultater. I februar 2014 blev der indgået en reformaftale om erhvervsuddannelserne, som forventes at træde i kraft i midten af 2015, og som sigter mod at øge uddannelsernes kvalitet gennem en lang række initiativer.

(11) En af de store udfordringer for den danske økonomi er fortsat at puste liv i produktiviteten. Europa-Kommissionens vurdering stemmer stort set overens med Produktivitetskommissionens konklusioner. I april 2014 offentliggjorde Produktivitetskommissionen 25 anbefalinger og fremlagde mere end 100 konkrete forslag inden for områder som konkurrence, offentlige indkøb, uddannelse, internationalisering, innovation, beskatning og infrastruktur. Udfordringerne med den lave produktivitetsvækst vil kunne tackles ved at gennemføre Produktivitetskommissionens anbefalinger.

(12) Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Danmarks økonomiske politik. Den har vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Danmark, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede styring ved på EU-plan at give input til kommende nationale beslutninger. Dens henstillinger som led i det europæiske semester afspejles i henstilling 1 til 3 nedenfor.

(13) På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået Danmarks konvergensprogram, og Rådets udtalelse[7] afspejles især i henstilling 1 nedenfor,

HENSTILLER, at Danmark i perioden 2014-2015 træffer foranstaltninger med henblik på følgende:

1. Efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud fortsætte med at føre en vækstfremmende finanspolitik og bevare en sund budgetstilling samt sikre fortsat opfyldelse af den mellemfristede budgetmålsætning i hele konvergensprogrammets løbetid.

2. Træffe yderligere foranstaltninger for at fremme beskæftigelsesegnetheden for de personer, der befinder sig på kanten af arbejdsmarkedet. Forbedre uddannelsesresultaterne, navnlig hos de unge med indvandrerbaggrund, og effektivisere erhvervsuddannelserne. Lette overgangen fra uddannelse til arbejdsliv, herunder gennem mere udbredt arbejdspladslæring og flere praktikpladser.

3. Øge indsatsen for at fjerne adgangsbarriererne og de lovgivningsmæssige krav med henblik på at øge konkurrencen i den indenlandske servicesektor, navnlig inden for detailhandel og bygge- og anlæg, som anbefalet af Produktivitetskommissionen.

Udfærdiget i Bruxelles, den […].

På Rådets vegne

Formand

[1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

[2] COM(2014) 405 final.

[3] P7_TA(2014)0128 og P7_TA(2014)0129.

[4] COM(2013) 800 final.

[5] COM(2013) 790 final.

[6] SWD(2014) 77 final.

[7] I henhold til artikel 9, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.