KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
Bruxelles, den 27.12.2002
KOM(2002) 765 endelig
2002/0304 (COD)
Forslag til
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV
om ændring af direktiv 97/68/EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes
lovgivning om foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra
forbrændingsmotorer til montering i mobile ikke-vejgående maskiner
(forelagt af Kommissionen)
3BEGRUNDELSE
1. HENSIGTEN MED FORSLAGET
Krav vedrørende emission af forurenende luftar ter og partikler fra forbrændingsmotorer, som
er bestemt til montering i mobile ikke-vejgående maskiner og har en motoreffekt på 18-560kW, er indeholdt i direktiv 97/68/EF. Dire ktivet omfatter emissionsnormer i to faser.
Normerne for trin I er allerede trådt i kraft for alle effektområder, og normerne for trin IItræder i kraft melle m den 31. december 2000 og den 31. december 2003, afhængigt af
effektområdet. I december 2000 forelagd e Kommissionen i overe nsstemmelse med
betragtning (5) i nævnte direktiv, fors lag om, at små motorer med gnisttænding
(benzinmotorer) skulle være omfattet af direktivet. Forslaget var til afstemning i Europa-Parlamentet til andenbehandling i juli 2002, og Rådet har godtaget afstemningsresultatet.
Endvidere giver  direktivets artikel 19 mulighed for yderligere stramning af
emissionsnormerne for motorer med kompr essionstænding. Kommissionen bør fremlægge
forslag til yderligere nedsættelse af emissi onsgrænseværdierne under hensyn til generelt
tilgængelige teknikker til nedbringelse af luftforurening og til luftkvalitetssituationen.
2. BAGGRUND
2.1. Luftkvalitetssituationen
2.1.1. Generelt
I Auto-oil programmet (KOM (2000) 626 ende lig), konkluderedes det, at uanset at
luftkvaliteten i Fællesskabet generelt er blevet bedre og yderligere vil blive forbedret somresultat af det allerede vedtagne tiltag, vil der tilbagestå problemer med hensyn tl kvaliteten afden omgivende luft. Specielt nævntes her nødvendigheden af at gøre noget ved
ozondannelsen (emissionen af kvælstofoxider, NOx, og flygtige organiske stoffer, VOC,)
samt partikler. Desuden ville der i visse storbyer fortsat være lokale luftkvalitetsproblemer iform af høje NO
2-niveauer.
2.1.2. Emissioner fra motorer med kompressions tænding i mobile ikke-vejgående maskiner
(NRMM)
Af de resterende luftkvalitetsproblemer, som der redegøres for i Auto-Oil II programmet, er
forurenende stoffer fra motorer med kompressi onstænding NOx og partikler (PM) vigtigst.
Emissionerne af flygtige organiske stoffer, det andet udgangsstof for ozon, er sædvanligvis
lav fra sådanne motorer.
Med enkelte undtagelser bliver i kke-vejgående maskiner ikke re gistrereret. Desuden er der
betydelig forskel mellem anvendelsen af forskellige typer mobile ikke-vejgående maskiner.Det er derfor vanskeligt at vurdere de faktis ke emissioner fra sådanne  maskiner nogenlunde
nøjagtigt.
4På fællesskabsniveau udarbejdedes en ret udt ømmende fortegnelse i  1994 som grundlag for
gennemførelsen af direktiv 97/68/EF. Denne undersøgelse var selvfølgelig behæftet med
usikkerhed på en del punkter og er nu nogle år gammel, men giver alligevel grundlag for et
groft skøn over emissionen fra mobile ikke-vej gående maskiner – herunder traktorer. I
henhold til denne opgørelse var emissionerne før indførelse af trin I af direktiv 97/68/EF
således:
  Motorer NOx (kt) PM (kt)
Alle motorer omfattet a f
direktiv 97/68/EF og
landbrugs- &skovbrugstraktorer1,630 190
Gennemførelsen af trin I og II af den nuværende lovgivning har ført til nedsat emission og vil
resultere i yderligere mindskelse. Det er rimeligt at antage, at en trin II-motor afgiver ca. 40 %mindre NOx og 60 % mindre partikler end en ”ureguleret”. I et vist omfang er denne
reduktion blevet opvejet af det øgede antal mask iner. På grundlag af denne opgørelse vil de
samlede emissioner fra mobile ikke-vejgående maskiner med motorer på 19 kW og derover,
herunder traktorer, blive som angivet i nedenstå ende tabel, når alle de nuværende motorer er
erstattet af trin II-motorer.
For at give et groft indtryk af det totale niv eau af emissioner er data fra den endelige Auto-Oil
II rapport rapport opstille t i følgende tabel:
Kilde NOx (kt) Partikler (kt)
Alle motorer med
kompressionstænding omfattetaf direktiv 97/68/EF samtlandbrugs &skovbrugstraktorer - skønnetværdi for 2020 (alle motoreropfylder grænseværdierne fortrin II)1.000 80
Totale emissioner 2020
(AO II-rapport)6,015 1,538
 Emissioner fra vejtransport
2020.
(AO II-rapport)985 83 (1)
(1) Kun emissioner fra udstødningen
2.1.3. KonklusionerDet kan konkluderes, at der er behov for yderligere tiltag til at tage fremtidens
luftkvalitetsproblemer op. Dette nævntes i artikel  19 af det nuværende direktiv 97/68/EF  som
en af forudsætningerne for trin III. Det ka n derudover konkluderes, at emissionen fra mobile
ikke-vejgående maskiner giver et betydeligt bidrag til disse luftkvalitetsproblemer, selv nårusikkerheden af emissionsopgørelser tages i betragtning.
5 2.2. Den almindeligt tilgængelige teknik
Motorer til mobile ikke-vejgående maskiner produceres i langt mindr e antal end til vejgående
anvendelse. Der har derfor udviklet sig et globalt marked for sådanne produkter. Det er
derfor, der tales om generelt tilgængelige teknikker til nedbringelse af luftforurening i artikel
19 af det nuværende direktiv 97/68/EF.
Især på grund af det større produktionsvolum en har udviklingen af avanceret teknik til
nedbringelse af emissionen fr a kompressionsmotorer hovedsagelig fundet sted inden for
motorer til vejgående anvendelse. Disse tekniske løsninger finder anvendelse i den ikke-vejgående sektor. nogle år senere og med de  nødvendige modifikationer. Derfor giver det
mening at tage udgangspunkt i lovgivning og  teknisk udvikling i den vejgående sektor, når
man skal bedømme den fremtidige tilgængelighed af avanceret teknik til nedbringelse afforureningen. Herunder må man have for øje, at  ikke-vejgående materiel arbejder under andre
ydre betingelser end vejgående, og at den te knik, der anvendes i vejgående maskiner, ikke
altid direkte kan overføres til enhver fo rm for ikke-vejgående anvendelse.
2.2.1. Lovgivningen for vejgående maskiner i EuropaSom et resultat af Auto-oil programmet skal emissionsnormerne for vejgående køretøjer
trinvis strammes. I 2005 vil Euro IV-nor merne blive gennemf ørt med meget lave
grænseværdier for partikelemission. Ved vedtagel sen af denne lovgivning forventedes det, at
fabrikanterne ville blive nødt til at anvende partikelfiltre eller an den teknik med tilsvarende
præstationer for at opfylde disse grænseværdier.
For tunge  køretøjer vil der blive indført en yderligere stramning af NOx-grænseværdierne fra
2008, skønt dette vil være underlagt en be stemmelse om teknisk gennemgang. For at
efterkomme disse grænseværdier vil fabrikanterne skulle bruge en eller anden form forefterbehandlingsanordning.
2.2.2. Lovgivningen for vejgåe nde køretøjer i USA
I december 2000 traf de amerikanske myndigheder  afgørelse om et næste sæt grænseværdier
for tunge køretøjer. Disse grænseværdier begynder at træde i kraft i 2007. Forpartikelemission er grænseværdien mere elle r mindre den samme som den europæiske IV/V-
værdi, og for NOx-emission er grænseværdie n i princippet en sjettedel af Euro V-
grænseværdien. For at opfylde disse amerikan ske normer må fabrikanterne derfor anvende
efterbehandlingsanordninger til både partikel- og NOx-emission.
2.2.3. Lovgivningen for vejgåe nde maskiner i Japan
Lovgivningen om emissioner fra tunge køretøjer har traditionelt været mindre streng i Japan
end den tilsvarende lovgivning i USA og EU: Som følge af den forringede luftkvalitet harJapan imidlertid besluttet at indføre vidtgående lovgivning i to etaper for at nedbringeemissionen af NOx og partikler. En første etape, der er i samme størrelsesordnen som EuroIV-normerne, vil blive gennemgået i 2005, og en næste etape er planlagt.
62.2.4. Konklusioner
Det kan konkluderes, at teknikken til yderligere nedbringelse af luftforureningen fra motorer
med kompressionstænding i princippet er tilgængelig eller vil blive tilgængelig på det globalemarked i løbet af 3 til 5 år (forudsætning 2 i artikel 19). Men da denne teknik er udformet medhenblik på vejgående anvendelser, vil den i mange tilfælde skulle modificeres med henblik påikke-vejgående anvendelse. Til visse anvendelser  kan den endda i sidste instans vise sig at
være teknisk umulig eller mege t kostbar at benytte. Dette punkt redegøres der for senere i
denne begrundelse.
3. S
PØRGSMÅL AF BETYDNING FOR GENNEMFØRELSEN AF TRIN III
3.1. Global ensretning
Som nævnt bliver motorer til brug i mobile ikke-vejgående maskiner for en stor del
produceret til et globalt marke d. De enkelte motortyper produceres i ringe antal, og
produktionen vil derfor vanskeligt kunne bære de udviklingsomkostninger, der vil være
forbundet med forskellige regionale emissionskrav.
Global ensretning havde derfor  høj prioritet, da den nuvære nde lovgivning blev udviklet.
Dette lykkedes også i det omfang de nuværende  emissionskrav i direktiv 97/68/EF svarer til
kravene i den japanske og amerikanske lovgivning, således at motorfabrikanterne kan tilbydeét og samme koncept på disse markeder.
Hvad den fremtidige lovgivning angår, har USA allerede besluttet at indføre Tier III-normer
for motorer fra 37 kW til 560 kW. Disse normer, som kun omfatter forurenende luftsarter, vil
blive gennemført mellem 2006 og 2008, afhængigt af motorernes effektområde. Etkommende Tier IV er under behandling hos de amerikanske myndigheder, og ifølgeoplysninger fra EPA (US Environmental Protec tion Agency) ventes en ”notice of proposed
rulemaking” (NPRM) i begyndel sen af 2003. EPA har også angivet, at det er hensigten at
basere dette forslag på, hvad de r allerede er besluttet for ve jgående køretøjer, dvs. brug af
efterbehandlingsudstyr.
For effektområdet 19-37 kW indeholder den amerikanske lovgivning endvidere
emissionsgrænseværdier, som går videre e nd de nuværende trin II-grænser i direktiv
97/68/EF.
Japan har hidtil ikke truffet nogen afgørelse om yderligere stramning af emissionsnormerne
ud over de nuværende EU trin II-normer, men de ltager i de internationale, der nu finder sted
mellem myndigheder og industri.
3.1.1. KonklusionerGlobal ensretning har høj prioritet i forbindelse med fremtidige emissionsnormer. Ændringen
af direktiv 97/68/EF med hensyn til trin III-grænseværdier er derfor blevet drøftet megetindgående med industrien og myndighederne i USA og Japan. Målet har været at opnå en
win-win situation, hvor industrie n kan operere med ét og samme  sæt koncepter på et globalt
marked og derved opnå en besparelse, som de lvis kan anvendes til at opnå et højt niveau af
miljøbeskyttelse.
73.2. Direktivets område
3.2.1. Motoreffektområde
Det nuværende direktiv 97/68/EF dækker moto rer med kompressionstænding med en effekt
på 18 kW til 560 kW. Den tilsvarende amerikan ske lovgivning dækker effektområdet 19-560
kW. I praksis betyder det ikke noget, om ef fektområdet begynder ved 19 eller 18 kW, men af
hensyn til den fremtidige ensretning bør direktiv 97/68/EF anvende 19 i stedet for 18 kW ialle fremtidige krav.
I USA er der også lovgivet for motorer under 19 kW og over 560 kW, og der kan
argumenteres for, at grænseværdier for såda nne motorer også bør indgå i direktiv 97/68/EF
for yderligere at ensrette bestemmelserne. Imidlertid giver sådanne motorer ikke nogetnævneværdigt bidrag til den samlede emission i EU, hvis man ser på den i punkt 1.1.2
ovenfor omhandlede fortegnelse. Det er derfor vanskeligt at finde begrundelse for lovgivning
for denne kategori af motorer med kompr essionstænding. Med henblik på yderligere
ensretning af lovgivningen bør dette imidler tid undersøges nærmere og indgå i den tekniske
gennemgang, der redegøres for i punkt 3.9. nedenfor.
I henhold til en ændring, som for nylig er vedt aget af Rådet og Eu ropa-Parlamentet, vil
direktivet desuden omfatte små be nzinmotorer (19 kW og derunder).
3.2.2. Anvendelser, som er undtagetUd over de begrænsninger, der sættes af moto reffekten, er visse a nvendelser i øjeblikket
undtaget fra direktivets område, nemlig:
fremdrift af:
- køretøjer (vejgående) som definere t i direktiv 70/156/EØF og direktiv
92/61/EØF,
- landbrugstraktorer som defi neret i direktiv 74/150/EØF
og
anvendelse i:
- skibe- jernbanelokomotiver- luftfartøjer- generatorer- fritidskøretøjer
8For vejgående køretøjer  er både de eksisterende normer og de, der er vedtaget til fremtidig
anvendelse, strammere end de, der gælder for mobile ikke-vejgående maskiner, og der er
ingen grund til at lade dem indgå i direktiv 97/68.
Traktorer  er omfattet af et andet direktiv - direktiv 2000/25/EF – med krav, der
grundlæggende er de samme som i direktiv 97/ 68/EF (men med visse forskelle hvad angår
gennemførelsesdatoer). I traktordirektivet bestemmes det, at så snart de bestemmelser, deromtales i artikel 19 i direktiv 97/68/EF , er vedtaget, skal grænseværdier og
gennemførelsesdatoer tilpasses. Følgelig vil Kommissionen, så snart der foreligger en formelbeslutning om ændring af direktiv 97/68/EF, fremlægge forslag om at samme grænseværdier
og ikrafttrædelsesdatoer  indføres i direktiv 2000/25/EF ved udvalgsproceduren.
Ovennævnte ændring vedrørende motorer med gnisttænding omfattede også grænseværdier
for generatoraggregater  og andre motorer med konstant hastighed 
 – såvel motorer med
kompressionstænding som gnisttænding - og fjernede derved undtagelsen for
generatoraggregater.
Fritidskøretøjer er hovedsagelig af interesse i forbi ndelse med benzinmotorer og vil ikke
blive berørt af denne foreslåe de ændring for dieselmotorer.
Jernbanelokomotiver , defineret som lokomotiver, der “ikke  er konstrueret til selv at medføre
passagerer eller gods”, er omfattet af særlige lovbestemmelser i USA. De motorer, de
anvender, har sædvanligvis større effekt e nd 560 kW. Andre jernbaneanvendelser, f.eks.
motorer i motorvogne, er omfattet af den almindelige lovgivning for mobile ikke-vejgåendemaskiner.
Det nuværende direktiv 97/68/EF indeholder inge n definition af “lokomotiver”. For at få en
bedre ensretning bør der anvendes samme de finition som i den amerikanske lovgivning.
Denne vil således omfatte “små” motorer til anvendelse på jernbaner.
Kommissionen behandlede desuden dette spørgs mål i sin meddelelse  “Mod et integreret
europæisk jernbanesystem” (KOM(2002) 18 endelig ). Hvad angår luftforureningen erklærede
Kommisionen, at den havde til hensigt at  medtage “(lette) diesellokomotiver
[s1]” i revisionen
af direktiv 97/68/EF og at opstille tekniske specifikationer for interoperabilitet af tungedieselmotorer.
Det er blevet fremført, at emissionsnormer for jernbaneanvendelser bør bygge på en særskilt
testcyklus, da driftsmønsteret for et jernbanekøretøj selvfølgelig er forskelligt fra det, der gørsig gældende for en gravemaskine eller landbrugstraktor. Det gælder specielt egentligelokomotiver. Men af grunde, som der redegøre s for under “prøvningsprocedurer” nedenfor,
foreslås det, at der undlades en separat prøvningsprocedure i 97/68/EF.
Skibe  er for nylig påvist at være en vigtig bidragyder til den samlede emission af NOx og
partikler. Dette er især  tilfældet for søgående skibe, men og så andre fortøjer på indre vandveje
bidrager.
I sin hvidbog om den fælles transportpolitik udpeger Kommissionen både jernbaner og indre
vandveje som miljøvenlige transpor tformer. For at leve op til de nne rolle må fartøjer, som
anvendes på indre vandveje, fo rbedre deres miljøpræstationer.
9På internationalt plan har Den Internationale Søfartsorganisation (IMO) opstillet regler for
emission af NOx fra skibe (MARPOL, bilag VI).  Dette bilag er imidler tid endnu ikke trådt i
kraft på grund af, at den nødve ndige ratifikation mangler. De suden beskæftiger den sig ikke
med emission af partikler, som er et spørgsmål med meget høj prioritet.
Motorfabrikanterne har for denne art af motore r udtrykt præference for, at man indfører de
grænseværdier (og den ISO prøvningsmetode) so m anvendes i USA, Disse grænseværdier er
miljømæssigt ambitiøse og vil opfylde det overordnede mål om ensretning, hvorfor de ogsåvil kunne anvendes i EU-lovgivningen.
Strategien for håndtering af spørgsmålet om emissioner fra søgående skibe vil blive genstand
for en separat meddelelse fra Kommissionen.
Fritidsfartøjer  er omfattet af et andet direktiv – direktiv 94/25/EF. Komissionen foreslog i
oktober 2000, at direktivet ændres til at omfatte  udstødnings- og støjemissionsgrænser for
motorer bestemt til brug i fr itidsfartøjer (KOM(2000)639). Rå dets fælles holdning til denne
ændring blev vedtaget den 22. april 2002 og inde holder en revisionsbestemmelse i artikel 2. I
denne bestemmelse fastslås, at Kommissionen senest den 31. december 2005 forelægger en
rapport om mulighederne for yderligere nedsæ ttelse af emissionerne fra fritidsfartøjer og
personlige fartøjer og på baggrund af denne  rapport senest den 31. december 2006 fremlægger
relevante forslag for Europa-Parlamentet og  Rådet. Der er derfor ingen grund til at lade
motorer til fritidsfartøjer være omfattet af direktiv 97/68.
3.2.3. KonklusionerFor at få en yderligere ensretning med de n  amerikanske lovgivning bør den nuværende
laveste effektgrænse på 18 kW ændres til 19 kW. Motorer under 19 kW og over 560 kW bør
foreløbig holdes uden for dire ktivets anvendelsesområde.
For landbrugs- og skovbrugstraktorer bør genne mførelsesdatoer og grænseværdier ensrettes
gennem Kommissionens forslag om ændrin g af direktiv 2000/25/EF, som fremlægges
sideløbende med dette forslag.
Der bør tilføjes en præcisering af definitionerne, således at direktivet omfatter emissioner fra
jernbaneapplikationer, bortset fra lokomotiver som “ikke selv er bestemt til at medføre
passagerer eller gods”, hvorved direktivet komme r på linje med den amerikanske lovgivning.
Fartøjer på indre vandveje bør være omfattet af direktiv 97/68/EF. Eftersom de hidtil har
været undtaget og teknisk er af forskellig  art, bør de være underkastet særskilte
emissionsgrænseværdier og ikrafttrædelsesdatoer
3.3. Prøvningsmetode
Den nuværende metode til emissi onsmåling i direktiv 97/68/EF bygger på en steady state
testcyklus - ISO 8178-4 C1 8-sekvensers cy klus. Da mobile ikke-vejgående maskiner
omfatter mange forskellige applik ationer med forskellige praktiske funktioner, er det meget
vanskeligt at dække dem alle me d én testcyklus. Den aktuelle testcyklus repræsenterer derfor
ikke alle driftsbetingelser for mobile ikke -vejgående maskiner. Desuden omfatter den ikke
visse af de driftsformer, der forårsager størst edelen af forureningen. Den må dog med de nye,
strenge emissionsgrænseværdier an ses for et passende kompromis.
10Med stramningen af emissionsgr ænseværdierne bliver det af betydning, at den anvendte
prøvningsprocedure dækker de vigtigste driftsfo rmer for at undgå overensstemmelse mellem
emissionerne i det virkelige liv og i laboratoriet. Specielt dannes der langt flere partiklerunder ”overgangsbetingelser”. Dette blev fast slået ved udformningen af den nuværende EU-
lovgivning om emissioner fra ikke-vejgående køretøjer, hvilket ledte til indførelse af enovergangsprøvningsmetode.
For de fleste ikke-vejgående motorer har de n praktiske anvendelse i hovedsagen karakter af
overgangsdrift. Selv udstyr som pumper og ge neratorer, som mest arbejder med konstant
hastighed, kan afvige fra steady-state drift på grund af skiftende motorbelastning. Gennem et
bredt samarbejde mellem myndigh eder og industri i USA, Japan og Europa er det derfor
tilstræbt at udvikle en nye testcy klus, som bedre afspejler dette.
Dette samarbejde har ført til en ny overg angscyklus, som vil modsvare disse behov.
Testcyklen er udformet, så den kan afvikl es på et hvirvelstrømsdynamometer, hvilket
indebærer en betydelig omkostningsreduktion (til mellem en tredjedel og en fjerdel af desædvanlige omkostninger) i forhold til det til overgangsprøvning sædvanligt anvendte udstyr
(vekselstrøms- eller jævnstrømsdynamomete r), uden at der er gået på akkord med de
miljømæssige mål.
Endnu større besparelse (til en  femtedel af de sædvanlige om kostninger eller mindre) kan
opnås, hvis overgangsprøven udføres med de dels trømssystemer, som i forvejen anvendes ved
steady-state metoden, i stedet  for det sædvanlige system med prøvetagning med konstant
volumen. Dette arbejde, der udføres i henhol d til ISO/FDIS 16183 “Heavy duty engines –
Measurement of gaseous and particulate exhaus t emissions under transient test conditions –
Raw exhaust gas and partial flow dilution systems”, er nu fuldført og kan ifølge
Kommissionen overføres fra vejgående til ikke-vejgående motorer.
Denne nye metode bør være påbudt til måling af partikelemission, så snart trin III B-
værdierne træder i kraft. Til forurenende luftarter kan fabrikanten benytte den nuværende
prøvningsmetode, men når trin III B-værdierne er taget i anvendelse, vil fabrikanterne
antalgelig vælge at benytte overgangsprøvningsm etoden også til forurenende   luftarter, så de
undgår at skulle udføre to prøver,
Det er blevet påpeget, at lokomotiver har et  andet driftsmønster e nd mobile ikke-vejgående
maskiner, og at der derfor bør anvendes en særskilt prøvningsprocedure. Der findes faktisk
allerede en særskilt prøvningsprocedure, - ISO 8178-4 steady-state testcyklus type F “Rail
traction”. Denne type F-testcy klus synes nøje at afspejle driftsvilkårene for det gamle
drivaggregat, som anve ndes på jernbanerne.
Det er dog vigtigt at holde formålet med emissionslovgivningen fo r øje – nedsættelse af
miljø- og sundhedspåvirkningen. I denne forsta nd er det de lokale  emissioner omkring
banegårde og i byområder snarere end bidraget  til den totale emission, som har betydning for
jernbanerne. Disse emissioner af gives under acceleration og kraf tig belastning af motorerne,
hvorimod emissionen ved konstant hastighed, der hovedsagelig optræder i landdistrikterne, er
meget lav. Med en separat pr øvningsprocedure ville udjævning  af emissionen blive tilladt,
hvorved man ville gå uden om de egentlige miljøproblemer.
11Alligevel bør der foretages yderligere unders øgelser, og hvis det er hensigtsmæssigt, bør
prøvningsmetoderne ændres, før man lader streng e grænseværdier for partikelemission træde i
kraft. Dette kan indgå i den tekniske ge nnemgang, som der redegøres for i punkt 3.9.
nedenfor.
Desuden må det bemærkes, at en særskilt prøvningsmetode i den tilsvarende amerikanske
lovgivning kun anvendes til egentlige lokomotiver , som under alle omstændigheder ikke vil
blive omfattet af direktiv 97/68/EF.
3.3.1. KonklusionerDe kommende trin IIIB-normer for par tikler bør baseres på en særlig, ny
overgangsprøvningsmetode, som bedre afspejler faktiske driftsforhold, og som navnlig er
repræsentativ for den faktiske partikelemission og sikrer, at  der udvikles teknik specielt til
emissionsreduktion under sådann e driftsomstændigheder.
Til måling af forurenende luftarter bør fabrik anterne kunne vælge enten at anvende den nye
overgangscyklus eller den nuvære nde steady-state prøvningsmetode.
Til alle motorer, som kører me d varierende hastighed, bortset fra motorer på indre vandveje,
bør anvendes anderledes prøvningsprocedurer, dog må den i punkt 3.9. nedenfor omhandlede
tekniske gennemgang tage særligt hensyn til an vendelser med konstant hastighed af motoren
og til jernbaneapplikationer. For motorer bestemt til fremdrift af fartøjer på indre vandvejebør de internationalt anerke ndte prøvningsmetoder efter ISO 8178-4, testcyklus E2 og E3
anvendes.
Den mulighed, som fabrikanterne i øjeblikket har for at vælge mellem fuldstrøms- og
delstrømssystemer, bør bibeholdes.
3.4. Grænseværdier og gennemfør elsesdatoer for trin III
3.4.1. Grænseværdier
3.4.1.1. Grænseværdier for effektområdet 37-560 kWSkønt der i teorien kan vælges et stort antal mulige grænseværdier for trin III, vil disse i
praksis være begrænset af det antal teknologiske trin, der kan indføres.
 I princippet er der tale om to forskellige grader af indgreb: motorændringer alene og brug af
efterbehandlingsudstyr. Disse ”tekniske niveauer” må selvfølgelig omformes tilgrænseværdier, som giver fabrikanterne mulighed for at vælge de tekniske løsninger, der ernødvendige for at opfylde normerne.
12De mulige scenarier for trin III-niveauet er i grundtræk følgende:
 Scenario Miljøforbedringer
(*)Den i dag
tilgængeligeteknikDen i 2010
tilgængeligeteknik?Brændstofkrav Kommentarer
 1. NOx: - 30-40 %
PM: - 0-10 %Ja Ja S: 1000 ppm
 2. NOx: - 30-40 %
PM: - 30-40 %Ja Ja S: 350 ppm
3. NOx: - 30-40 %
PM: - 80-90 %Nej Ja S: 10-50 ppm
 4. NOx: -70-80 %
PM: - 80-90 %Nej Ja S: 10-50 ppm
(*) Miljøforbedringer, angivet som nedbringelse af emissionen [ %] i forhold ti trin II-
motorer.
Scenario 1 svarer til Tier III, som allerede er besluttet af USA. Det kan opfyldes ved
ændringer af motorerne, kan gennemføres med ko rt frist og vil opfylde industriens ønske om
ensretning. Det vil imidlertid i kke tage problemet med partik elemission op, som i Auto-Oil II-
meddelelsen blev fremhævet som en højt prioriteret forureningsform, og som af fleremedlemsstater behandles som et vigtigt problem . Det er derfor tvivlsomt, om et forslag
baseret på dette scenario tils trækkeligt vil opfylde de påpe gede miljømæssige behov. På langt
sigt kan dette scenario ikke føre til global ensretning, da der vil blive gennemført yderligeregrænseværdier for partikler i USA. I dette scenario er der ikke brug for yderligererestriktioner for brændstoffets svovlindhol d ud over de allerede vedtagne (1000 ppm).
I scenario 2 indgår grænseværdier for partik ler. Disse kan opfyldes gennem ændringer af
motorerne (herunder brug af kølet udstødningsreci rkulation) på linje med vejgående Euro 3-
teknik. Det skal bemærkes, at i sammenligning  med trin II-emissionen skyldes nedbringelsen
af partikelmængden hovedsagel ig brændstoffets lavere svovlindhold, skønt der gennem
ændringer af motorerne  forventes en yderligere nedbringelse på 10 %. For at opfylde kravenei dette scenario vil det være nødvendigt at på byde brændstof med lavere svovlindhold (maks.
350 ppm) gennem ændring af direktiv 98/70/ EF. Dette scenario kræver længere
gennemløbstid end scenario 1 og vil ikke føre til global ensretning.
Scenario 3 har som forudsætning, at der anvendes efterbehandlingsudstyr til nedbringelse af
partikelemissionen. Denne teknolog i er allerede til rådighed i vejtransportsektoren og skulle
være tilgængelig for de fleste ikke-vejgående anvendelser, forudsat at der gives en rimeliggennemløbstid. Nedbringelsen af NOx er på linje med scenario 2. Svovlindholdet må ikke
være over 50 ppm. Dette scenario kan føre til global ensretning.
Scenario 4 afviger fra Scenario 3 ved, at efte rbehandlingsudstyret også forventes at nedbringe
NOx. I USA har EPA uofficielt meddelt at man i fremtiden ønsker at gå i retning af noget, der
ligner scenario 4. Dog er man enig i, at usi kkerheden omkring teknikken er større for NOx-
efterhandlingsteknik end for partikelfælder i de n ikke-vejgående sektor og forventer derfor
13strammere grænseværdier for NOx indført senere  end for partikler. Ligesom for scenario 3
kræves et maksimalt svovlindhold på 50 ppm. Dette  scenario kan føre til global ensretning.
Det er indlysende, at efterbehandlingsudstyrets tilgængelighed og praktiske anvendelighed får
stor betydning for fastsættelsen af grænseværdier for trin 3. I auto-oil II anses partikler for atvære et udestående luftkvalitetsproblem, som de r må findes en løsning på. I mange rapporter
er små (ultrafine) partikler udpeget som det største sundheds problem. Som nævnt ovenfor er
grundlæggende efterbehandlingsteknik (partikelf iltre) allerede tilgænge lige i den vejgående
sektor og i en vis udstrækning også den ikke-v ejgående sektor. Forsøg viser desuden, at den
teknik, der er udviklet til vejgående køretøjer , i almindelighed også kan udnyttes til visse
anvendelser i den ikke-vejgående sektor, og med tilstrækkelig lang gennemløbstid muligvis tilde fleste andre anvendelser.
Det må selvfølgelig tages i betragtning, at det miljø, som ikke-vejgående maskiner arbejder
under, sædvanligvis er anderledes end i den vejgående sektor. For eksempel kan
udstødningstemperaturen tænkes at  være for lav til at der ka n anvendes partikelfiltre med
passiv regenerering. Dette kan også tænkes at gælde bybusser, som ikke er undtaget fra Euro
IV-normerne. Alligevel kan  det i sidste ende vise sig, at brug af partikelfiltre eller teknik medtilsvarende præstati oner til visse anvendelser ikke er mu lig, selv om industrien får en lang
gennemløbstid. For at tage højde for denne us ikkerhed bør der før ikrafttrædelsesdatoerne
foretages en teknisk gennemgang med henblik  på at afgøre, om der må gøres visse
undtagelser fra normerne. Denne løsning blev ta get i brug, da man indførte Euro V-normerne
for tunge køretøjer i direktiv 1999/96/EF.
Bilaterale drøftelser med EPA har klart vist, at  næste trin af den amerikanske lovgivning på
området forventes baseret på anvendelse af efterbehandlin gsudstyr, som oprindeligt er
udviklet til den vejgående sektor . Det ser ud til, at EPA regner med at gennemføre sådanne
strenge krav for partikler først, og derefter for NOx nogle år senere.
Hvad angår partikler er der grundlæggende inge n forskel mellem situationen i USA og i EU.
Der vil være samme behov for svovlfattigt bræ ndstof, og teknologien er global og kan
anvendes på samme måde. En trin III-norm for partikler lig med den tilsvarende Tier IV-normi USA synes således at være mulig.
For NOx-emission er situationen i øjeblikket lid t mere kompliceret. For den vejgående sektor
har man i USA og EU besluttet sig for no rmer, som vil kræve efterbehandlingsudstyr.
Grænseværdien i EU-lovgivningen er dog ca.  otte gange højere end den amerikanske
grænseværdi. EPA har helt kategorisk erklæret sig som tilhænger af NOx-absorbere som denteknik, der bør anvendes, mens fabrikanterne i Europa synes at foretrække brug af SCR
(selektiv katalytisk reduktion), som kræver et separat system til tilsætning af ammonium/urea.For den vejgående sektor er valget af forskellige strategier ikke lige så vigtigt, da markedetikke er globalt, som tilfældet er for den ikke-vejgående sektor. For den ikke-vejgående sektorkan den nuværende stærkt globale  udvikling imidlertid bringes i fare, hvis Europa favoriserer
den tekniske udvikling af SRC, mens  USA vælger NOx-absorbere.
I EU vil Euro V-normerne for NOx endvidere blive underkastet en teknisk gennemgang før
udgangen af 2002. Selv om denne gennemgang  formodentlig munder ud i, at den nødvendige
teknik vil være tilgængelig for de n vejgående sektor senest i 2008 (når Euro V træder i kraft),
kan Kommissionen ikke forventes at fremlægge konklusioner om anvende lse af denne teknik
14i den ikke-vejgående sektor, før denne gennemgang er offentliggjort. Ligeledes kan det ikke
udelukkes, at Euro V-grænseværdierne som et resultat af den teknisk e gennemgang vil blive
strammet.
Desuden er Kommissionen i færd med at unders øge den fremtidige luftkvalitetssituation og
behovet for tiltag under CAFE-projektet (Clean Ai r For Europe). Resultatet af dette projekt
vil foreligge i 2004/2005 og skulle kunne tjene so m input for en efterfølgende beslutning om
en eventuel trin IV-grænseværdi for NOx. Sådanne overvejelser bør indgå i den tekniske
gennemgang, som der redegøres for i punkt 3.9. nedenfor.
 3.4.1.2. Grænseværdier for effektområdet 19-37 kW.Den amerikanske lovgivning, som skal ge nnemføres i 2004, vil underkaste motorer med
effekt mellem 19 og 37 kW emi ssionsgrænseværdierne i Tier II. Emissionsgrænseværdierne
for sådanne motorer kræver ikke brug af efterbehandlingsudstyr.
Motorer i effektområdet 19-37 kW er i forv ejen dækkes af direktiv 97/68, men er kun
underkastet ét sæt grænseværdier. Tier II-græ nseværdierne i den amerikanske lovgivning er
noget strengere end værdierne i direktiv 97/ 68/EF, navnlig for partikler (se nedenfor).
Fortegnelsen fra 1994 viser også, as sådanne mo torers bidrag til den sa mlede emission ikke er
ubetydelig. Endvidere viser drøfte lser med den pågældende industr i, at man her foretrækker at
lade ensretningen ske ved indarbejdning af de n amerikanske lovgivning i direktiv 97/68/EF.
Regulering/NormHC+NOx
(g/kWh)HC
(g/kWh)NOx
(g/kWh)PM
(g/kWh)
USA Tier III19-37 kW7.5 -  - 0,60
Direktiv 97/6818-
37 kW- 1.5 8,0 0.8
3.4.2. Gennemførelsesdatoer for trin III
Uanset hvilket scenario man vælger, vil det selvfølgelig hænge tæt sammen med
gennemførelsesdatoer. I denne henseende vil Scenario I for effektområdet over 37 kW  kunne
gennemføres (trinvis) fra 2006, da fabrikantern e alligevel skal opfylde kravene på det
amerikanske marked. Scenario 2 vil kræv e længere gennemløbstid, i hvert fald for
grænseværdierne for partikler, da motorfabrika nterne her pålægges ekstra krav, og da det
bliver nødvendigt at påbyde svovlfattigt brændstof i alle medlemsstater. For Scenario 3 vil der
desuden være brug for en længere frist til opfyldelse af kravene for partikler. Skalfabrikanterne have tilstrækkelig gennemløbstid, kan partikelnormerne med rimelighedforventes at træde i kraft omkring 2009-2011. For scenario 4 er der større usikkerhed med
hensyn til tilgængeligheden af efterbehandlingsudstyr for NOx i den ikke-vejgående sektor,og især vedrørende den endelige afgørelse for den vejgående sektor i EU. Dette må nærmere
afklares, før der kan træffes beslutning om genne mførelse af grænseværdier baseret på brug af
efterbehandlingsudstyr for NOx.
For effektområdet 19-37 kW  skal den tilsvarende amerikanske lovgivning gennemføres i 2004.
Af praktiske grunde kan den imidler tid ikke indføres i EU før 2006.
15Et særligt spørgsmål er gennemførelsesdatoer for motorer med fast omdrejningstal . Disse er
undtaget efter direktiv 97/68/EF i dettes nuvære nde udformning. Efter den ovenfor beskrevne
ændring vil sådanne motorer imid lertid blive underkastet emi ssionsgrænseværdier, dog ikke
før 31. december 2006. For at give fabrikanterne en rimelig frist må ge nnemførelsesdatoen for
sådanne motorer derfor ligge nogle år  senere end for andre motortyper.
For visse arter af materiel, som er omfa ttet af direktiv 97/68/EF, indføres nye
støjgrænseværdier i 2006 (direktiv 2000/14/EF). Det havde været en fordel at koordinere
gennemførelsesdatoerne. Det kan imidlertid ikke lade sig gøre at have en ikrafttrædelsesdatofor trin IIIA på senest 2006 for alle slags moto rer. Ved den forventede revision af direktiv
2000/14/EF om støj senest i 2005 vil der b live taget hensyn til nødvendigheden af at
koordinere gennemførelsesdatoerne.
3.4.3. KonklusionerFor at imødekomme miljømæssige behov bør der i ndføres trin III-grænseværdier både for
NOx og for partikler. De bør være baseret på den bedste tilgængelige teknik, skal kunne
anvendes til mobile ikke-vejgående maskiner og skal være ensrettet globalt.
Når dette sker, vil grænseværdierne for forurenende luftarter (trin III A) svare til de
amerikanske Tier III-normer for effektområ der over 37 kW og til Tier II-normer for
effektområdet 19-37 kW. De bør indføres trinvis, begyndende den 31. december 2006.
Grænseværdierne for partikler (trin III B) for effektområderne over 37 kW bør baseres på denforudsætning, at partikelfælder eller teknik med tilsvarende effekt vil være tilgængelig i denikke-vejgående sektor. For at give den nødve ndige gennemløbstid bør disse grænseværdier i
EU gennemføres trinvis, begyndende den 31. december 2009. Det nødvendige brændstof vil i
USA  først være til rådighed et år senere, og for at bevare ensretningen og give industrien et
globalt marked bør gennemførelsen begynde et år senere, dvs. den 31. december 2010.
For at sikre, at den nødvendige teknik er almindeligt tilgængelig bør der indføres en
revisionsbestemmelse om, at Kommissionen ge nnemgår den tekniske udvikling med henblik
på at bekræfte grænse værdierne for partikler og foresl å eventuelle nødvendige undtagelser
senest i 2006. Denne gennemgang skal også omfa tte et sæt trin IV-grænseværdier for NOx,
afhængigt af efterbehandlingsudstyrets tilgængelighed og praktiske anvendelighed, forudenen yderligere stramning af grænseværdie rne for motorer i effektområdet 19-37 kW.
Et sæt trin III-grænseværdier i direktiv 97/68/EF  bør således gennemføres i to trin som følger:
Kategori: Nettoeffekt
(P)(kW)Carbonmonoxid
(CO)(g/kWh)Sum af kulbrinter og
kvælstofoxider
(HC+NOx)(g/kWh)Partikler
(PT)(g/kWh)
 H: 130 kW /g163 P /g163 560 kW 3,5 4,0 0.2
I: 75 kW /g163 P < 130 kW 5,0 4,0 0.3
J: 37 kW /g163 P <75 kW 5,0 4.7 0.4
 K: 19 kW /g163 P <37 kW 5.5 7.5 0.6
16Tabel: Trin III A-grænseværdier
Kategori: Nettoeffekt
(P)(kW)Carbonmonoxid
(CO)(g/kWh)Sum af kulbrinter og
kvælstofoxider
(HC+NOx)(g/kWh)Partikler
1
(PT)
(g/kWh)
 L: 130 kW /g163 P /g163 560 kW 3,5 4,0 0,025
M: 75 kW /g163 P < 130 kW 5,0 4,0 0,025
 N: 37 kW /g163 P <75 kW 5,0 4.7 0,025
Tabel: Trin III B-grænseværdier
Kategori: Nettoeffekt
(P )Ikrafttrædelsesdatoer
H: 130 kW /g163 P /g163 560 kW 31. december 2005
I: 75 kW /g163 P < 130 kW 31. december 2006
J: 37 kW /g163 P <75 kW 31. december 2007
K: 19 kW /g163 P <37 kW 31. december 2005
Tabel over ikrafttrædelsesdatoer (markedsføringsdatoer) for trin III A. For motorer med fast
hastighed bør gennemførelsesdatoerne for trin III B også finde) anvendelse på forurenende
luftarter.
 Kategori: Nettoeffekt
 (P)Ikrafttrædelsesdatoer
L: 130 kW /g163 P /g163 560 kW 31. december 2010
M: 75 kW /g163 P < 130 kW 31. december 2010
N: 37 kW /g163 P <75 kW 31. december 2011
Tabel over ikrafttrædelsesdatoer (markedsføringsdatoer) for trin III B.
                                                
1
17For fartøjer til indre vandveje vil følgende grænseværdier og gennemførelsesdatoer blive
anvendt:
Kategori:
slagvolumen/nettoeffekt
(SV/P)(liter pr. cylinder/kW)Carbonmonoxid
(CO)(g/kWh)Sum af kulbrinter og
kvælstofoxider
(HC+NOx)(g/kWh)Partikler
(PT)(g/kWh)
 V1:1 SV ≤ 0,9 og P>37 kW 5,0 7.5 0,40
V1:2 0,9<SV ≤1,2 5,0 7.2 0,30
V1:3 1,2<SV ≤2,5 5,0 7.2 0,20
V1:4 2,5<SV ≤5 5,0 7.2 0,20
V2:1 5<SV ≤15 5,0 7.8 0,27
V2:2 15<SV ≤20 og
P ≤3300 kW5,0 8.7 0,50
V2:3 15<SV ≤20
og P>3300 kW5,0 9,8 0,50
V2:4 20<SV ≤25 5,0 9,8 0,50
V2:5 25<SV ≤30 5,0 11.0 0,50
Tabel over grænseværdier for fartøjer til indre vandveje
 Klasse: Ikrafttrædelsesdato
V1:1 31. december 2006
V1:2 31. december 2006
V1:3 31. december 2006
V1:4 31. december 2008
V2 31. december 2008
Tabel over ikrafttrædelsesdatoer (markedsføringsdatoer) for emissionsgrænser for fartøjer til
indre vandveje.
 3.5. Betydningen af brændstoffets kvalitet
3.5.1. Almindelige forhold
De to trin af emissionsnorme r i det nuværende direktiv 97/68/EF kan opfyldes uden særlige
krav til brændstoffet, hvorfor nogle medlemsstater  også tillader brug af fyringsolie til mobile
ikke-vejgående maskiner. Andre medlemsstater kræver brug af samme brændstofkvalitet somtil den vejgående sektor. En medlemsstat – Spanien – har indført en særlig brændstofnorm formobile ikke-vejgående maskiner. Hovedbegrunde lsen for valg af brændstofkvalitet er af
skattemæssig art og hænger i kke sammen med  produktionsomkostningerne for forskellige
brændstofkvaliteter. Beskatningen af fyringsolie er normalt lav, mens beskatningen afmotorbrændstof er høj.
Med de strengere emissionsgrænser og den me re sofistikerede teknik, der bliver nødvendig
for at opfylde disse normer, vil brændstofkvaliteten få øget betydning. Den vigtigsteparameter i denne henseende er svovlindhol det. Højt svovlindhold vil medføre højere
18emission af partikler og kan desuden forring e eller ødelægge virkningen af eventuelt
efterbehandlingsudstyr, hvis sådant må anvende s for at emissionsgrænserne kan opfyldes. For
at dette kan undgås, må svovlindhol det i hvert fald være under 50 ppm.
Kravene til svovlindhold i gasolie er fastlagt i di rektiv 98/70/EF (for benzin og dieselolie til
vejgående og ikke-vejgående maskiner) og i direktiv 1999/32/EF (for fyringsolie). I henhold
til sidstnævnte direktiv er de t maksimale svovlindhold i gasolie  til andet formål end vejgående
køretøjer 2000 ppm. Fra 2008 vil denne  grænse blive sænket til 1000 ppm.
I direktiv 98/70/EF kræves et maksimalt svov lindhold på 50 ppm for dieselolie bestemt til
brug i vejgående køretøjer fra den 1. januar 2005. En foreslået ændring af dette direktiv, som i
øjeblikket afventer endelig afgørelse i Rådet og Europa-Parlamentet, vil betyde yderligere
stramning af denne maksimalværdi til 10 ppm. Det tegner til, at Rådet og Europa-Parlamentetvedtager at gøre denne værdi påbudt fra 2009.
I princippet er kvaliteten af dieselolie til brug i mobile ikke-vejgående maskiner også omfattet
af direktiv 98/70/EF. Men da det teknisk ikke  er nødvendigt med særlige krav til brændstoffet
for at opfylde emissionsnormerne i trin I og trin II, er det blevet overladt til medlemsstaterneat træffe afgørelse om svovlindhol det, så længe dette ikke over stiger det, der foreskrives i
direktiv 1999/32/EF og ikke er mere restrik tivt end til vejgående an vendelser. I den fælles
holdning til ovennævnte ændringsforslag bestemmes, at Kommissionen fremlægger meredetaljerede forskrifter for dieselolie til den ikke-vejgående sektor i forbindelse med forslagettil emissionsgrænseværdier for trin III.
I dag går ca. 9 % af gasolieproduktionen til i kke-vejgående formål - når indre vandveje
medregnes. Ca 50 % anvendes i den ikke-vejgående sektor, og ca. 40 % som fyringsolie. På
europæisk plan er der ikke nogen særskilt dieselkvalitet til ikke-vejgående formål, og med enmarkedsandel på mindre end 10 % vil denne situation næppe ændre sig i fremtiden. Pånationalt plan kan særlige brændstofkvaliteter tænkes at blive gjort tilgængelige.
Som nævnt tillader nogle medlemsstater, at der anvendes lavt beskattet fyringsolie også til
ikke-vejgående anvendelser. På dette punkt ka n der tænkes at være brug for særlige tiltag,
navnlig i landbrugssektoren. De r tilsættes nu et mærkestof fo r at lette håndhævelsen af
reglerne og kontrol af, at der ikke anvendes la vt beskattet brændstof til formål, hvor der skal
benyttes brændstof af vejgåe nde kvalitet. Hvis det er  nødvendigt med en bedre
brændstofkvalitet end fyringsolie for at opfylde grænseværdierne i trin III, kan dette giveanledning til visse praktiske problemer i medlemsstater, som fortsat ønsker at tillade brug aflavt beskattet brændstof.
Dette problem kan løses på forskellige måder, f.eks. kan der anvendes én farvet kvalitet
gasolie til fyring, en anden kvalitet farvet dieselolie til mobil, ikke-vejgående anvendelse, somogså kan anvendes som fyringsolie på landbrug med kun én lagertank, og en tredje ufarvet
(højt beskattet) dieselolie til vejgående formål.
Medlemsstaterne afgør, hvilken afgiftspolitik de vil benytte og hvor dan de vil organisere
distributionssystemerne. Ovenstående eksemp el skal udelukkende illustrere, at der er
løsninger, som også kan anvendes i medlemsstater, som fortsat ønsker at tillade anvendelse aflavt beskattet dieselolie til ikke-vejgående formål.
19På baggrund af ovenstående konklusioner om græn seværdier bliver den fremtidige situation,
at trin III A-grænseværdierne for forurenende luftarter kan opfyldes ved brug af fyringsolie.
For at opfylde trin III B grænseværdierne for partikler må brændstoffets svovlindhold dog
ikke være over 10-50 ppm. Der må derfor  anvendes svovlfattigt brændstof, når
grænseværdierne for partikler er trådt i kraft, samt i medlemsstater, som ønsker at giveincitament til tidligere gennemførelse af disse grænseværdier.
3.5.2. ReferencebrændstofDet referencebrændstof, der anvendes til ty pegodkendelsesformål, skal afspejle den
brændstofkvalitet, de r anvendes under virkelige drif tsforhold. Da medlemsstaternes
lovgivning for markedsbrændstof er indbyrdes afvigende, er den nuvære nde specifikation for
referencebrændstoffet et kompromis. Den vig tigste parameter – svovlindholdet – skal være
mellem 1000 og 2000 ppm.
De foreslåede trin III B-grænseværdier for partikelemission kræver  svovlfattigt brændstof
(10-50 ppm). Referencebrændstoffet må derfor æ ndres, så det afspejler forslaget om at påbyde
svovlfattigt brændstof til alle mobile ikke-vejgående mask iner. Derudover kan nogle
medlemsstater ønske at give fabrikanterne incitament til at opfylde de strengerepartikelnormer, før de bliver obligatoriske. Dette forudsætter, at fabrikanterne har mulighedfor at vælge et svovlfattigt referencebræ ndstof ved typegodkendelse af motorer.
3.5.3. KonklusionerTilgængeligheden af egnede brænds toffer bliver ikke begrænsende for indførelse af trin III-
emissionsgrænseværdier for mob ile ikke-vejgående maskiner.
Trin III A-grænseværdierne kan opfyldes uden yderligere krav til brændstofkvaliteten. For at
trin III B-grænseværdierne kan opfyldes, sk al brændstoffets svov lindhold være højst 10-50
ppm. Kommissionen fremsætter forslag til en ændring af direktiv 98/70/EF for at sikre, at detrelevante brændstof intr oduceres i hele Europa.
Derfor bør et særligt referencebrændstof tages i brug, når trin III B partikelgrænseværdierne
træder i kraft, og når fabrikanter frivilligt lader motorfamilier typegodkende efter dissegrænseværdier.
3.6. Forskrifter vedrørende holdbarhed
Den tilsvarende amerikanske lovgivning indeholder bestemmelser om den levetid, inden for
hvilken grænseværdierne skal være  overholdt, samt bestemmelser om
tilbagekaldelsesordninger.
Europa har i almindelighed været senere til at gennemføre tilsvarende lovgivning. Det skete
for lette køretøjer med direktiv 98/69/EF og der arbejdes på at indføre tilsvarendebestemmelser for tunge køret øjer med ikrafttræden i 2005.
I princippet bør der gælde tilsvarende lovgivning for ikke-vejgående motorer. Det forhold, at
sådant udstyr ikke indregistreres, gør det imidlertid vanskeligere at gennemføre programmerfor overensstemmelse af udstyr i brug. Et første skridt i denne retning vil være at fastlægge
20driftslevetiden for forskellige motorkategorier og kræve, at fabrikanterne fastsætter
forringelsesfaktorer, som skal anvendes ved typegodkendelse.
Et næste trin – som skal omfatte kontrol af overensstemmelse i brug samt tilbagekaldelser –
kan tænkes indgå i den ovenfor nævnte tekniske gennemgang.
3.6.1. KonklusionerLovgivningen bør fastsatte en driftsleve tid - 3000 timer for motorer under 37 kW og 5000
timer for motorer på 37 kW eller derover.
Fabrikanten skal fastsætte en forringelsesfaktor for hver motorfamilie. Hvis den fastlagte
faktor er under 1.0, anvendes 1.0.
3.7. Omkostninger og omkostningseffektivitet
3.7.1. Omkostninger
Ved opstilling af trin III-grænseværdierne ha r hovedpunkterne være at udarbejde en globalt
ensrettet lovgivning base ret på, hvad der er miljømæssigt nødvendigt, og hvilken
forureningsbegrænsende teknik, der er tilgængelig. Alligevel er det vigtigt at undersøgeforslagets omkostningseffektivitet/gavnlige virkning og påse, at den er i sammestørrelsesorden som anden bestående lovgivning vedrørende samme miljøspørgsmål, idet detholdes for øje, at den gavnlige virkning ensret ningen for fabrikanterne ikke kan medregnes.
Som nævnt mangler der præcise oplysninger om antallet af mobile ikke-vejgående maskiner
og deres anvendelse. Desuden er de eksist erende emissionsmodeller sædvanligvis udviklet
med henblik på vejtransport og kan ikke anvendes til beregning af emissioner fra mobile ikke-vejgående maskiner. For at komme ud over denn e mangel på oplysninger er der foretaget
beregninger på motorbasis, hvor motorernes levetidsemissioner og –omkostninger er taget i
betragtning. For effektområderne i det nuværende  direktiv er følgende levetidsomkostninger
til opfyldelse af trin III-grænseværdierne (trin IIIA + trin IIIB) anvendt i enkonsulentundersøgelse, som Kommissionen har lade t udføre. I omkostningerne er medregnet
omkostninger til udstyr og teknik. Det skal bemærkes, at der i omkostningerne tileffektområdet 18-37 kW er indregnet en yderli gere stramning af partikelgrænseværdierne ud
over den, der foreslås i denne ændring. I mang el af bedre skøn er disse omkostninger anvendt
i analyserne.
 Motoreffekt (kW) 18-37 37-75 75-130 130-560
 Omkostninger til emissionsteknik
(EUR/motor)1, 800 3, 775 5, 300 8, 400
Tabel: Meromkostninger (teknik og konstruk tion) ved gennemførelse af trin III-
grænseværdier.
Kilde: Konsulentundersøgelse udført af VTT Process.Ud over disse omkostninger blive der ekstraom kostninger til det svovlfattige brændstof, som
er nødvendigt til opfyldelse af trin IIIB-græn seværdierne for partikler. For motorer i
effektområdet 18-37  kW, kræves  ikke svovlfattigt brændstof,  da efterbehandlingsanordning
ikke er nødvendig. I praksis vil det dog være va nskeligt at distribuere brændstof med højere
21svovlindhold udelukkende til denne motorkateg ori. Derfor er ekstraomkostninger til
svovlfattigt brændstof også indregnet for denne motorkategori.
I en separat konsulentundersøgelse udført af Beic ip-Franlab er omkostningerne til at skifte fra
brændstof med svovlindhold 1000 ppm til brænds tof med svovlindhold 10 ppm beregnet til
1,5-1,9 Euro-cent pr. liter. I den videre analyse er anvendt nettoværdien på 1,5 Euro-cent pr.
liter.
Motoreffekt (kW) 18-37 37-75 75-130  130-560
Livstids-brændstofforbrug (liter) 19.938 47.150  95.120 333.500
Meromkostninger til svovlfattigt brændsto f
(EUR) 299  707  1.426 5.002
Tabel: Meromkostninger til svovlfattigt brændstof
Kilder: Konsulentundersøgelser ved VTT Process og Beicip-Franlab.
Omkostninger af denne art er vanskelige at ops tille tilstrækkelig nøjagtige skøn over, da der
er tale om normer, som først skal gennemføres langt ude i fremtiden. Erfaringerne fra denvejgående sektor viser, at  sådanne omkostninger sædvanl igvis overvurderes, når man
sammenholder de faktiske omkos tninger med de skøn, der foretoges, da lovgivningen blev
vedtaget. Da markedet er næsten 100 % globa lt, kan man desuden mene, at omkostningerne
forbundet med at opfylde trin III A-normerne i forvejen afholdes, da EPA har bekræftet, at
man vil fortsætte med Tier III-normerne.  Endvidere har konsulentfirmaet baseret
omkostningerne på, at der bruges to sæt partikelfiltre for alle motorer, hvilket næppe blivertilfældet. De tilsvarende beregninger (foreløbige),  som er foretaget af EPA i USA, viser langt
lavere omkostninger.
3.7.2. Gavnlige virkningerEn separat konsulentundersøgelse ”Skønnede ekst erne grænseomkostninger for luftforurening
i Europa” (“Estimates of the marginal external costs of air pollution in Europe”), udført af
Netcen, indeholder følgende beregning af de eksterne grænseomkostninger for forskelligeforurenende stoffer:
22Gavnlige virkninger af emissi onsnedbringelse i landområder
Stat NOx
(EUR/ton)Partikler 2.5
(EUR/ton)SO 2
(EUR/ton)
Østrig 6,800 14,000 7,200
Belgien 4,700 22,000 7,900
Danmark 3,300  5,400 3,300
Finland 1.500  1.400  970
Frankrig 8,200 15,000 7,400
Tyskland 4,100 16,000 6,100
Grækenland 6,000  7,800 4,100
Irland 2,800  4,100 2,600
Italien 7,100 12,000 5,000
Nederlandene 4,000 18,000 7,000
Portugal 4,100 5,800 3,300
Spanien 4,700 7,900 3,700
Sverige 2,600 1,700 1,700
Det Forenede Kongerige 2,600 9,700 4500
EU-15 gennemsnit 4,200 14,000 5,200
Gavnlige virkninger af emissi onsnedbringelse i byområder
Byens størrelse NO x
(EUR/ton)Partikler 2,5
(EUR/ton)SO 2
(EUR/ton)
100,000 personer Samme som i
landområder33,000 6,000
500,000 personer Samme som i
landområder165,000 30,000
1,000,000 personer Samme som i
landområder247,500 45,000
Flere millioner personer Samme som i
landområder495,000 90,000
Som det fremgår af tabellerne er grænseom kostningerne meget forskellige, alt efter hvor
udledningen finder sted. I 1999 levede 80 % af EU's  befolkning i byområder. Da en stor andel
af motorerne imidlertid anve ndes i landbrugssektoren, hvor udl edningen således også finder
sted, kan der gøres følgende antagelser vedr ørende anvendelse af og emissioner fra mobile
ikke-vejgående maskiner: 50 % af emissione rne afgives i landområder, 30 % i byområder
med 100.000 indbyggere, 8 % i storbyer med 500.000 indbyggere og 2 % i storbyer med over
1 million indbyggere.
Under disse forudsætninger vil den gavnlige virkning være følgende:
NOx – 4200 EUR/tonPM – 36420 EUR/tonSO2 – 8220 EUR/ton
233.7.3. Emissionsreduktion
 I ovennævnte undersøgelse, som er udført af VTT Process, er “levetidsbesparelsen”
(tons/motor) i emissioner anslået til følgende.
 Motoreffektområde (kW) 19-37 37-75  75-130 130-560    
 SN. Besparelse, NOx (tons) 0,1 0.4 0.7 2,9
 SPM. Besparelse, partikler (tons) 0.023 0.043 0.068 0.184
 SS. Besparelse, SO2 (30 % partikler) (tons) 0,034 0.057 0.114 0.399
3.7.4. Omkostningseffek tivitet (lønsomhed))
Ovenstående oplysninger og oplysninger fr a udstyrsfabrikanterne om fordelingen af
motorstørrelser i Europa viser, at den gavnlig e virkning af den foreslåede pakke for mobile
ikke-vejgående maskiner totalt for hver moto r er ca. 75 Euro større end omkostningerne.
Samme beregning viser, at det samlede resulta t skyldes den store gavnlige virkning for de
større motorer. For fartøjer på indre vandve je er ikke foretaget særskilte beregninger.
 3.7.5. KonklusionerAnslåede omkostninger til tekniske foranstaltninger, der forventes gennemført ret langt ude i
fremtiden, vil ifølge sagens natur være behæftet med usikkerhed. Erfaringerne viser, atsådanne omkostninger ved udarbejd else af bestemmelserne ofte viser sig overvurderet, når de
sammenholdes med de fak tiske omkostninger efter gennemf ørelse af foranstaltningerne.
Desuden kan det i dette særlige tilfælde være tvivlsomt, om omkostningerne for trin IIIA bør
medregnes i fuldt omfang, da størstedelen af fa brikanterne under alle omstændigheder bliver
nødt til at opfylde den tilsvarende amerikanske lovgivning, som i forvejen er vedtaget. Formotorer i effektområde 19-37 kW er omkostnin gsberegningerne i konsulentrapporten baseret
på trin IIIB-grænseværdien for partikler på  0,3 g/kWh, mens forslaget kun kræver 0,6 g/kWh.
Konsulentfirmaet har desuden forudsat, at der bruges to sæt partikelfiltre til hver motor,hvilket kan betvivles, da krav til holdbarheden  indgår i forslaget. Endelig peger foreløbige
omkostningsberegninger, udført af EPA, på meget lavere værdier.
På den anden side er der ikke regnet med omkostninger til øget brændstofforbrug. Med mere
avanceret teknik vil fabrikanterne kunne forbedre brændstoføkonomien og derved
kompensere for det ekstra brændstofforbrug, som partikelfiltre medfører.
Endvidere er der store usikkerheder for bundet med skønnene over gavnlige virkninger. I
denne forbindelse skal det bemærkes, at alle partikler, som afgives af mobile ikke-vejgåendemaskiner, er såkaldte nano-partikler, som giver anledning til stigende betænkeligheder afsundhedsmæssig art.
Når disse usikkerheder, der kan i begge retninger, holdes for øje, ser det ud til, at trin III-
pakken som sådan er positiv fra et cost-benef it synspunkt. Det skal dog bemærkes, at dette
samlede resultat skylde s den meget positive virkning på store motorer, hvad der understreger
vigtigheden af den tekniske gennemgang,  der foreslås som en del af pakken.
243.8. Fleksible ordninger
3.8.1. Generelt
Ikke vejgående mobile maskiner har en lang række forskellige anvendelser. Og skønt
lovgivningen på området i det væsentlige er tilpasset motorfabrikanterne, berører denalligevel mange udstyrsfabrikanter, som eventuelt også producerer motorer. For at dækkedisse forskellige aspekter og i lovgivningen ik ke kun sigte mod den lave ste fællesnævner eller
forsinke dens indførelse og dermed brugen af  avanceret teknik, bør der på visse punkter gælde
en vis fleksibilitet (undtagelser). Dette  begreb  er ligeledes blevet anvendt i den tilsvarende
amerikanske lovgivning.
På den anden side bør lovgivning en være så klar som muligt, så den fortolkes ensartet i alle
medlemsstater. Derfor bør den indeholde så få undtagelser som muligt. Forskellene i
administrative systemer gør det desuden vanske ligt at kopiere amerikansk lovgivning i sin
helhed.
Følgende tilfælde er omfattet af særordninger i lovgivningen.3.8.2. Motorfabrikanter3.8.2.1. Fabrikanter af små serierFabrikanter af små serier har færre ressourcer  til rådighed til udvikling af ny teknik. De har
også færre produkter til at dække udviklingsomkos tningerne. Hvis de ikke opererer på det
globale marked, er de ikke nødt til at efterkomme den amerikanske lovgivning.
3.8.2.2. Motorfamilier af små serierGrundlæggende bør udviklingsomkostningerne dækkes af den pågældende motorfamilie.
Dette blive desto vanskeligere, jo mindre motorfamilien er. Særlig vanskeligt vil det være forde fabrikanter af små serier, som ikke kan flytte omkostningerne til andre motorfamilier.
3.8.3. UdstyrsfabrikanterDirektiv 97/68/EF er et motordirektiv, dvs. de t er motorfabrikanterne, der skal efterkomme
normerne. I sidste instans bliver motorerne imidlertid monteret i udstyr, hvilket entenforetages af motorfabrikanten selv eller af særlige udstyrsfabrikanter. Særligt i sidstnævntetilfælde må udstyrsfabrikanten have tid til at tilpasse sit pr odukt til motorens konstruktion. Én
måde at imødekomme de tte behov på er at tillade marked sføring af motorerne i en vis
periode, forudsat at motorerne er pr oduceret før ikrafttrædelsesdatoerne.
Det nuværende direktiv giver mulighed derf or, men gør det afhængigt af de enkelte
medlemsstaters afgørelse. I teorien ville hele markedet være åbent, hvis blot én medlemsstataccepterede denne mulighed. I praksis vil dette  dog være problematisk for fabrikanterne, da
det indebærer, at deres motorer først bringes på markedet i de(n) pågældende medlemsstat(er)
og derefter transporteres til kunden i en a nden medlemsstat. Man kunne hævde, at denne
mulighed kan tænkes at tilskynde en fabrikant til at producere og oplagre et stort antal
motorer lige før de nye emissionsgrænser træder i kraft. Det er imidlertid næppe sandsynligt,at noget sådant skulle ske, da  den økonomiske usikkerhed for fabrikanten ville være for stor.
25For at forenkle lovgivningen bør denne muligh ed for at konstruere udstyr til motorer, som
allerede er produceret, ikke overlades til de enkelte medlemsstaters afgørelse.
3.8.4. Mulige løsningerDen tilsvarende USA-lovgivning giver mulighed for en vis fleksibilitet. Et væsentligt element
i denne fleksibilitet er anvendelse af udjævning, hensættelse og handel med emissioner. Detbetyder kort fortalt, at en fabrikant kan ma rkedsføre en motor med en emission, der ligger
over emissionsgrænserne, forudsat at han kom penserer derfor ved at markedsføre motorer
med en emission under grænseværdierne, og at den gennemsnitlige emission for den samlede
produktion er under grænseværdierne. Derved opnår man den nødvendige fleksibilitet uden at
sætte miljøfordelene over styr.
Denne ordning indgik i Kommissionens forsla g om emissioner fra motorer med gnisttænding
(KOM(2000) 840 endelig). Den blev imidlertid af vist af både Rådet og Europa-Parlamentet
som værende for kompliceret og urimelig. Denne gang indeholder Kommissionens forslag
ikke en sådan ordning.
Når fabrikanterne skal efterkomme EU-lovgivningen, vil de imidlertid stå over for tilsvarende
problemer, så man er nødt til at tage spørgsmåle t op. Enhver løsning vil indebære en afvigelse
fra den sædvanlige typegodkendelsesordning, hvo rfor der ubetinget er brug for fleksible
ordninger, der fortolkes ensartet i forskellige medlemsstater og medfører mindst muligadministrativ belastning.
En måde, det kan ske på, er at  benytte et lignende koncept som i den amerikanske lovgivning
til at håndtere udstyrsfabrikanternes vanskeligheder. Fabrikanten får med andre ord lov til atbenytte et begrænset antal motorer, der kun opfylder de tidligere emissionsgrænseværdier.
Han kan da udnytte denne fleksibilitet på den måde, der bedst bidrager til at løse hans særligeproblemer. Én fabrikant har måske brug for mere tid til teknisk udvikling af sin produktion,
mens en anden har brug for længere udviklingstid alene til en familie af små motorer.Fordelen ved denne form for fleksibilitet er, at de godkendende myndigheder undgår at skulle
tage stilling til detalje r, men med disse rammer sikres , at de miljømæssige konsekvenser
kendes på forhånd og er de samme, uanset  hvilken strategi fabrikanten vælger.
3.8.5. KonklusionerFor at løse de særlige vanskeligheder, der v il kunne gøre sig gældende for udstyrsfabrikanter,
herunder fabrikanter af små serier, foruden fo r produkter i små serier, bør der indføres en
frivillig fleksibilitetsordning, der giver udstyrsfabrikanten mulighed for gennem en fireårigperiode at anvende motorer, der kun opfylder gr ænseværdierne i det foregående trin. Antal
motorer i hvert effektområde bør begrænses til 20 % af årsproduktionen eller til et højeste
antal enheder, der afhænger af effektområdet (50, 100, 150 eller 200).
3.9. Vurdering af den tekniske gennemførlighed
Som nævnt kan det i sidste e nde  vise sig vanskeligt at indføre filterteknologi (eller
tilsvarende løsninger) til visse arter af mobile ikke-vejgående maskiner indengrænseværdierne i trin III B er trådt i kraf t. Til sådant udstyr kan det blive nødvendigt at
udskyde gennemførelsesdatoerne eller give dispensation fra trin III B-grænseværdierne. I
26sidstnævnte tilfælde bør der gælde nogle andre grænseværdier, formodentlig baseret på
værdierne i Scenario 2 som beskrevet i punkt  3.4.1.1 ovenfor, dvs. en partikelgrænseværdi,
som er 40 % under de aktuelle trin II-græns eværdier. Der må derfor udføres en teknisk
forundersøgelse af muligheden af at anvend e partikelfiltre i sektoren for mobile ikke-
vejgående maskiner, og forslaget må indehol de eventuelle nødvendige undtagelser. Denne
undersøgelse og de beslutninger, der knytte r sig til den, skal finde sted tidligt nok til, at
fabrikanterne får den tid, de har brug for. På  den anden side må de n ikke gennemføres for
tidligt, da man så ikke give r den tekniske udvikling tilstrækkelig tid og får  indført
undtagelsesbestemmelser, selv om den nødve ndige teknik bliver tilgængelig inden
gennemførelsesdatoen. Som et kompromis me llem disse to krav bør et forslag fra
Kommissionen fremlægges senest ultimo december 2006.
Visse andre punkter af væsen tlig interesse kan indgå i und ersøgelsen og, hvis det er
hensigtsmæssigt, i forslagene. Ét sådant punkt er selvfølgelig nødvendigheden af yderligere
reduktion af NOx, som hænger tæt sammen med tilgængeligheden af efterbehandlingsudstyr.Ved at henlægge dette til de n tekniske gennemgang i 2006 vil man få oplysninger fra det
igangværende CAFE-projekt om det samle de behov for yderligere reduktioner og om
omkostningseffektiviteteten af foranstaltninger i andre sektorer.
Andre spørgsmål, som den tekni ske gennemgang kan omfatte, er:
- behovet for at revurdere direktivets anvende lsesområde hvad angår jernbaneanvendelser på
baggrund af den seneste udvikling og på baggr und af de muligheder, der ligger i de nye
lovgivningsrammer for jernbaner, navnlig med hensyn til jernbanernes interoperabilitet.
- behovet for og gennemførligheden af overen sstemmelseskontrol af motorer i brug samt
særlige prøvningsprocedurer for jernbaneanvendelser.
4. FORSLAGETS INDHOLD
4.1. Direktivets område (bilag I)
Det nuværende direktiv 97/68/EF dækker moto rer med kompressionstænding med en effekt
på 18 kW til 560 kW. Den tilsvarende amerikan ske lovgivning dækker effektområdet 19-560
kW. For at ensrette reglerne bliver den nedr e grænse på 19 kW anvendt i direktiv 97/68/EF
fra de datoer, hvor trin  III træder i kraft.
Jernbanelokomotiver er i øjeblikket undtaget fra direktivets område, men der er ingen specifik
definition. Der vil nu blive indsat en definiti on af jernbanelokomotiv er i overensstemmelse
med den tilsvarende amerikanske lovgivning. Det betyder, at små motorer, som f.eks.anvendes i motorvogne, vil blive omfattet. Dette er på linje med, hvad Kommissionen angav isin hvidbog om europæisk transportpolitik (KOM (2001) 370).
Motorer, som anvendes i fartøjer på indre va ndveje, vil også blive omfattet af direktivets
område.
274.2. Prøvningsmetode (bilag III)
 Den nuværende metode til emi ssionsmåling i direktiv 97/68/EF bygger på en steady-state
state testcyklus - ISO C1 8-sekvensers cyklus.
For de fleste ikke-vejgående motorer har de n praktiske anvendelse i hovedsagen karakter af
overgangsdrift. Selv udstyr som pumper og ge neratorer, som mest arbejder med konstant
hastighed, kan afvige fra steady-state drift på grund af skiftende motorbelastning. Gennem et
bredt samarbejde mellem myndigh eder og industri i USA, Japan og Europa er der derfor
arbejdet på at udvikle en ny testcyklus, som be dre afspejler dette. Sama rbejdet har resulteret i
en ny overgangstestcyklus, som også kan afvikles på et såkaldt hvirvelstrømsdynamometer,hvad der giver mulighed for en betydelig omkostningsreduktion (til mellem en tredjedel og enfjerdedel) i forhold til det sædvanligt anvendte udstyr (vekselstrøms- ellerjævnstrømsdynamometer) til overgangstests.
De kommende trin III-normer for partikler vil blive baseret på en ny, dedikeret
overgangsprøvningsmetode for at prøvni ngen bedre skal afspejle faktiske
driftsomstændigheder, og navnlig for at de n skal være repræsentativ for den faktiske
partikelemission og sikre, at der udvikles teknik til emissionsredukti on specielt under sådanne
driftsomstændigheder. Til måling af forurenende luftarter kan fabrikanterne frit vælge entenden nye overgangscyklus eller den nuværende steady-stat e prøvningsmetode.
Endnu større omkostningsreduktion (til en femtedel eller mindr e) kan opnås, hvis
overgangstesten udføres med de delstrømssystemer, som i forvejen anvendes ved steady-statemetoden, i stedet for det sædvanlige system med prøvetagning med konstant volumen (CVS).
Her vil fabrikanterne stadig kunne vælge melle m fuldstrømssystemer og delstrømssystemer
som i øjeblikket.
4.3. Grænseværdier i trin III (bilag I)
For i tilstrækkelig grad at opfylde de miljømæssi ge behov indføres der trin III-grænseværdier
både for NOx og for partikler. Grænseværdierne bygger på den bedste tilgængelige teknik ogfinder anvendelse i det omfang, de er gennemf ørlige på mobile ikke-vejgående maskiner
under hensyntagen til nødvendigheden af global ensretning.
Trin III A-grænseværdierne svarer altså i hove dsagen til de amerikanske Tier III-normer for
effektområderne over 37 kW og til Tier II-normer for effektområdet 19-37 kW.Partikelgrænseværdierne (trin III B) for effektområderne over 37 kW bygger på den
antagelse, at partikelfiltre eller teknik med tilsvarende effekt vil være tilgængelige i den ikke-vejgående sektor, hvis der gives tilstrækkelig tid.
For at sikre, at den nødvendige teknik er tilgæ ngelig, er der indsat en revisionsbestemmelse,
således at Kommissionen gennemg år den tekniske udvikling med henblik på at fastlægge
grænseværdierne for partikler og foreslå eventuelle nødvendige undtagelser senest i 2006.
Denne gennemgang kan eventuelt omfatte en  supplerende undersøgelse af den mulige
anvendelse af efterbehandlingsudstyr til reduktion af forurenende luftarter (NOx) på et senere
trin.
284.4. Gennemførelsesdatoer for trin III (artikel 9)
For effektområdet over 37 kW  kan trin III A-grænseværdierne gennemføres (trinvis) fra 2006,
da fabrikanterne alligevel inde n da bliver nødt til at opfylde kravene med henblik på det
amerikanske marked. For trin III B-grænseværdierne for partikler er en længeregennemløbstid nødvendig. For at give fa brikanterne tid til det nødvendige tekniske
udviklingsarbejde vil disse grænseværdie r træde i kraft trinvis mellem 2010 og 2012.
For effektområdet 19-37 kW  skal den tilsvarende amerikanske lovgivning gennemføres i 2004.
Af praktiske grunde kan den imidler tid ikke indføres i EU før 2006.
Et særligt sørgsmål er gennemførelsesdatoer for motorer der kører med konstant
omdrejningstal . Disse er undtaget fra direktiv 97/68/EF. Men efter den ændring for
gnisttændingsmotorer, der for nylig er vedtaget af Rådet og Europa-Parlamentet, vil de blive
omfattet fra 31. december 2006, hvilket er 3-6 år se nere end for andre motortyper. For at give
fabrikanterne en rimelig frist må ikrafttrædelsesdatoerne for sådanne motorer flyttestilsvarende.
4.5. Brændstofkvalitet
4.5.1. Generelt
De to trin af emissionsnorme r i det nuværende direktiv 97/68/EF kan opfyldes uden særlige
krav til brændstoffets kvalitet. For at opfylde de foreslåede trin III B-normer for partikler skalder imidlertid bruges svovlfatti gt brændstof (under 50 ppm). Kommissionen vil derfor foreslå
en separat ændring af direktiv 98/70/EF i g od tid før disse grænseværdier træder i kraft.
4.5.2. ReferencebrændstofDet referencebrændstof, der anvendes til ty pegodkendelsesformål, skal afspejle den
brændstofkvalitet, de r anvendes under virkelige drif tsforhold. Da medlemsstaternes
lovgivning for markedsbrændstof er indbyrdes afvigende, er den nuvære nde specifikation for
referencebrændstoffet et kompromis. Den vig tigste parameter - svovlindholdet - skal være
mellem 1000 og 2000 ppm.
De foreslåede trin III B-grænseværdier for partikelemission kræver  svovlfattigt brændstof
(10-50 ppm). I konsekvens heraf foreskrives et  referencebrændstof svarende til det, der
anvendes til vejgående køretøjer. Ved typeg odkendelse af motorer efter trin III B-
grænseværdierne kan fabrikanten vælge at anvende denne brændstofkvalitet, hvad enten dener påbudt eller valgfri.
4.6. Holdbarhedskrav (bilag III – tillæg 5)
Den tilsvarende amerikanske lovgivning indeholder bestemmelser om de driftslevetider, inden
for hvilke grænseværdierne skal være  overholdt, foruden bestemmelser om
tilbagekaldelsesordninger.
Det forhold, at sådant udstyr ikke indregistreres, gør det imidlertid vanskeligere at
gennemføre programmer for overensstemmelse af motorer i brug. På dette indledende trinfastlægges driftslevetid derfor kun for de respektive motorkategorier – 3000-5000 timer for
29motorer under 37 kW og 8000 timer for motorer på 37 kW og derover – og fabrikanten
fastlægger forringelsesfaktorer til anvendelse ved typegodkendelse.
Et næste trin – som skal omfatte kontrol af overensstemmelse i brug samt tilbagekaldelser –
kan tænkes behandlet i den oven for nævnte tekniske gennemgang.
 4.7. Fleksible ordninger (a rtikel 9 og bilag XIV)
Direktiv 97/68/EF er et motordirektiv, dvs. de t er motorfabrikanterne, der skal efterkomme
normerne. I sidste instans bliver motorerne imidlertid monteret i udstyr, hvilket entenforetages af motorfabrikanten selv eller af særlige udstyrsfabrikanter. Navnlig i sidstnævntetilfælde må udstyrsfabrikanten have tid til at tilpasse sit produkt til motorens konstruktion.
Dette punkt vil volde særlige problemer for fabr ikanter af små serier og for produkter, der
fremstilles i små serier.
For opnå en smidig løsning på problemet  måde er der indført to muligheder.
Den første er at give fabrikanterne mulighed for at anvende “gamle” motorer i en periode af
indtil to år, forudsat at sådanne motorer er produceret før ikrafttrædelsesdatoen for de nyegrænseværdier. Denne mulighed indgår allere de i det nuværende direktiv, dog underkastet
medlemsstatens afgørelse.
Den anden er, at fabrikanten har mulighed for vælge at anvende et begrænset antal motorer,
der kun opfylder de tidligere grænseværdier. Antal maskiner i hvert effektområde er
begrænset til 20 % af årsprodukti onen eller til et højeste anta l enheder, der afhænger af
effektområdet (50, 100, 150 eller 200), og de kan anvendes i perioden mellem to trin af
grænseværdier. Derved får hver fabrikant mulighed for at vælge den løsning, der passer bedsttil hans situation; den ene fabrikant kan have problemer med én motorfamilie, mens denanden kan have problemer me d forsinket udvikling af produkter. Når denne valgmulighed
udnyttes, er de miljømæssige kons ekvenser kendt på forhånd, og hovedansvaret for at løse
problemerne er lagt over på fabrikanten. De t er desuden den bedste måde til at ophæve
eventuelle misforhold mellem små og store fabrikanter.
En tilsvarende mulighed gives i den amerikanske lovgivning, der også indeholder en række
andre fleksible ordninger, således udjævning og hensættelse. Visse af disse øvrige muligheder
kan meget vel være praktisk a nvendelige i USA, da lovgi vningen der gennemføres af én
enkelt myndighed. I Europa er  15 forskellige godkendelsesm yndigheder teoretisk set
inddraget, hvad der gør det umuligt at indføre alle disse forskellige valgmuligheder i praksis.
De europæiske sammenslutninger af motor- og  udstyrsfabrikanter (henholdsvis Euromot  og
CECE/CEMA) har tilkendegivet, at de er tilfredse med den foreslåede løsning. EfterKommissionens opfattelse er disse sammenslutninger repræsentative for alle fabrikanterne.
4.8. Teknisk forundersøgelse
Som nævnt bør der udføres en teknisk forunders øgelse af, om partikelfilterteknik kan finde
anvendelse i sektoren for mobile ikke-vejgående  maskiner, i givet fald med forslag om, hvilke
anvendelser der kun skal opfylde mindre stre nge partikelnormer. Denne undersøgelse skal
udføres så betids, og fabrikanterne kan få opl yst de pågældende grænseværdier i god tid. På
den anden side skal den give  tilstrækkelig tid til, at den nødvendige tekniske udvikling kan
30finde sted. En kompromisløsning vil være, at  Kommissionen fremlægger eventuelle forslag
senest december 2006.
312002/0304 (COD)
Forslag til
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV
om ændring af direktiv 97/68/EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes
lovgivning om foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra
forbrændingsmotorer til montering i mobile ikke-vejgående maskiner
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95,
under henvisning til forslag fra Kommissionen1.
under henvisning til udtalel se fra Det Europæiske  Økonomiske og Sociale Udvalg,2
i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 2513, og,
ud fra følgende betragtninger:(1) Europa-Parlamentets og Råde ts direktiv 97/68/EF af 16. december 1997 om indbyrdes
tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod emissioner afforurenende luftarter og partikler fra forbrændingsmotorer til montering i mobile ikke-vejgående maskiner
4 indfører emissionsgrænseværdier i to trin for motorer med
kompressionstænding, og pålægger Kommissione n at fremlægge forslag om yderligere
nedsættelse af emissionsgrænseværdierne under hensyn til generelt tilgængeligeteknikker til nedbringelse af luftforurening fra motorer med kompressionstænding ogtil luftkvalitetssituationen.
(2) I Auto-Oil programmet
5 konkluderedes det, at der er behov for yderligere
foranstaltninger til løsning af problemerne med luftkvaliteten i Unionen, især hvadangår ozondannelse og partikelemission.
(3) Avanceret teknik til reduktion af emissione n fra motorer med kompressionstænding på
vejgående køretøjer er allerede bredt tilgængelig, og sådan teknik vil i vidt omfangkunne anvendes i den ikke-vejgående sektor.
                                                
1EFT L […], [.. .. ..], s. […]
2EFT L […], [.. .. ..], s. […]
3EFT L […], [.. .. ..], s. […]
4EFT L 59 af 27.2.1998, s. 1.
5KOM(2000) endelig.
32(4) På visse punkter er der stadig usikkerh ed med hensyn til situationen omkring 2010
hvad angår omkostningseffektiviteten af at anvende efterbehandlingsudstyr til
partikelemissioner på mindre motore r og hvad angår tilgængeligheden af
efterbehandlingsudstyr til reduktion af emissi onen af NOx (kvælstofoxider). Inden den
31. december 2006 bør der foretages en teknisk  gennemgang og, i givet fald, overvejes
undtagelser eller udskydelse af ikrafttrædel sen af partikelgrænseværdier og strammere
grænseværdier for forurenende luftarter.
(5) En overgangsprøvningsmetode er nødvendig fo r at dække de driftsbetingelser, der
gælder for sådanne maskiner under virkelige driftsforhold.
(6) Den foreslåede pakke af trin III-grænsevær dier bør så vidt muligt ensrettet efter
udviklingen i USA, så producenterne får adgang til et globalt marked for deres
motorkonstruktioner.
(7) Der bør ligeledes indføres  emissionsnormer for visse jernbaneanvendelser og for
marinemotorer for at medvirke til at fremme disse som miljøvenlige transportformer.
(8) På grund af den teknik, der er nødvendig til opf yldelse af trin III B-grænseværdierne
for partikelemissioner, må brændsto ffets svovlindhold i mange medlemsstater
nedsættes i forhold til det nuværende  niveau. Der bør fastlægges et
referencebrændstof, der afspejler markedssituationen for brændstof.
(9) Emissionspræstationerne gennem hele motorernes driftslevetid er vigtige. Der bør
indføres holdbarhedskrav for at undgå forringelse af emissionspræstationerne.
(10) Det er nødvendigt at indføre særlige ordninger  for udstyrsfabrikanterne for at give dem
tid til at konstruere produkter og orga nisere produktionen af små serier.
(11) Da målene for de påtænkte tiltag til forbedring af den fremtidige luftkvalitetssituation
ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af de enkelte medlemsstater, fordi denødvendige emissionsregler for produkter sk al fastsættes på fællesskabsplan, kan
Fællesskabet vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippetsom fastlagt i Traktatens artikel 5. I overensstemmelse medproportionalitetsprincippet, som er  fastlagt i samme artikel, går dette direktiv ikke ud
over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.
(12) Direktiv 97/68/EF bør derfor ændres tilsvarende,
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
Artikel 1
Direktiv 97/68/EF ændres således:(1) I artikel 2 tilføjes følgende indrykning:
- “fartøj på indre vandveje”,  et fartøj med en længde på mindst 20 meter og et
volumen på mindst 100 m
3 i henhold til til formlen i bilag I, afsnit 2, punkt
332.8a, samt slæbe- og skubbebåde, som er bygget til at slæbe, skubbe eller
danne parformation med fartøjer  på 20 meter eller derover.”
(2) I artikel 2 tilføjes følgende underafsnit:
“Definitionen i 16. indrykning af første afsn it omfatter ikke fartøjer, som er bestemt
til befordring af indtil 12 personer ud over besætningen, færger, fritidsfartøjer medlængde under 24 meter (som defineret i artikel 1, stk. 2 i direktiv 94/25/EF),
tjenestefartøjer, som tilhører den tilsynsførende myndighed, samtbrandslukningsfartøjer, flådefartøjer og s øgående fartøjer, herunder søgående slæbe-
og skubbebåde, som opererer i eller fra fa rvande med tidevand eller midlertidigt
besejler indre vandveje, forudsat at de medfører gyldige besigtigelses- eller
sikkerhedscertifikater som define ret i bilag I, afsnit 2, punkt 2.8b.”
(3) I artikel 4 tilføjes som stk. 6:
”6. For motorer, som markedsføres i henhold til en “fleksibel ordning”,
finder proceduren i bilag XIII anvendelse i tilslutning til stk. 1-5.”
(4) I artikel 6 indsættes som stk. 5:
 ”5. Motorer, som bringes på markedet  i henhold til en “fleksibel ordning”
skal være mærket i henhold til bilag XIII.”
(5) Artikel 8 ændres således:
(a) Overskriften erstatte s af “markedsføring”:
(b) I stk. 1 slettes ordet “nye”.
(6) Artikel 9 ændres således:
(a) I den indledende sætning af stk. 3 erstattes ordene “ og nægte enhver anden
form for typegodkendelse af en mob il ikke-vejgående maskine med monteret
motor” af “og nægte enhver anden form  for typegodkendelse af mobil ikke-
vejgående maskine, der ik ke allerede er markedsført med monteret motor”.
 (b) Der indsættes følgende stk. 3, litra a), b) og c)
“3. a) TYPEGODKENDELSE AF TRIN III A-MOTORER (MOTORER AF
KATEGORI H, I, J og K)
Medlemsstaterne skal nægte typegodkendelse af en motortype eller en
motorfamilie samt udstedels e af det i bilag VI beskrevne dokument og
skal nægte enhver anden form for typegodkendelse af en mobil ikke-
vejgående maskine med monteret motor, som ikke i forvejen er bragt påmarkedet:
34–for kategori H: efter den 30. juni 2005 for andre motorer end motorer,
som kører med konstant hastighe d,  med en effekt på: 130 kW ≤ P ≤
560 kW,
–for kategori I: efter den 31. december 2005 for andre motorer end
motorer, som kører med konstant ha stighed,  med en effekt på: 75 kW
≤ P < 130 kW,
–for kategori J: efter den 31. december 2006 for andre motorer end
motorer, som kører med konstant ha stighed,  med en effekt på: 37 kW
≤ P < 75 kW,
–for kategori K: efter den 31. december 2005 for andre motorer end
motorer, som kører med konstant ha stighed,  med en effekt på: 19 kW
≤ P < 37 kW,
såfremt motoren ikke opfylder krav ene i dette direktiv, og såfremt
emissionen af forurenede luftarter og  partikler fra motoren ikke opfylder
grænseværdierne i tabellen i punkt 4.2.3 i bilag I.
3. b) TYPEGODKENDELSE AF TRIN III B-MOTORER
(MOTORKATEGORI K, L, M og N)
Medlemsstaterne skal nægte typegodkendelse af en motortype eller en
motorfamilie samt udstedels e af det i bilag VI beskrevne dokument og
skal nægte enhver anden form for typegodkendelse af en mobil ikke-
vejgående maskine med monteret motor, som ikke i forvejen er bragt påmarkedet:
–for motorer, som kører med konstant  hastighed: efter den 31. december
2009 for motorer med effekt: 19 kW ≤ P <37 kW,
–for motorer af kategori L samt for motorer af kategori H, som kører med
konstant hastighed: efter den 31. december 2009 for motorer med
effekt: 130 kW ≤ P <560 kW,
–for motorer af kategori M samt for motorer af kategori I, som kører med
konstant hastighed: efter den 31. december 2009 for motorer med
effekt: 75 kW ≤ P <130 kW,
–for motorer af kategori N samt for motorer af kategori J, som kører med
konstant hastighed: efter den 31. december 2010 for motorer med
effekt: 37 kW ≤ P <75 kW,
såfremt motoren ikke opfylder krav ene i dette direktiv, og såfremt
emissionen af partikler fra motore n ikke opfylder grænseværdierne i
tabellen i punkt 4.2.3 i bilag I.”
“3. c) TYPEGODKENDELSE AF MOTORER, SOM ANVENDES I
FARTØJER PÅ INDRE VANDVEJE (MOTORKATEGORI V)
35Medlemsstaterne skal nægte typegodkendelse af en motortype eller en
motorfamilie samt udstedelse af de t i bilag VI beskrevne dokument:
–for kategori V1:1: efter den 31. december 2005 for motorer med en
effekt på over 37 kW og et slagvol umen på under 0,9 liter pr. cylinder,
–for kategori V1:2: efter den 30. juni 2005 for motorer med et
slagvolumen pr. cylinder på 0,9 lite r eller derover, men under 1,2 liter,
–for kategori V1:3: efter den 30. juni 2005 for motorer med et
slagvolumen pr. cylinder på 1,2 lite r eller derover, men under 2,5 liter,
og en motoreffekt på :37 kW ≤ P < 75 kW, [d2]
–for kategori V1:4: efter den 31. december 2006 for motorer med et
slagvolumen pr. cylinder på 2,5 lite r eller derover, men under 5 liter,
–kategori V2: efter den 31. december 2007 for motorer med et
slagvolumen pr. cylinder på over 5 liter,
såfremt motoren ikke opfylder krav ene i dette direktiv, og såfremt
emissionen af partikler fra motore n ikke opfylder grænseværdierne i
tabellen i punkt 4.1.2.4 i bilag I”.
(c) Stk. 4 ændres således:(i) I overskriften slettes ordene “Registrering og”(ii) I første underafsnit erstattes or dene “… Medlemsstaterne må kun tillade
registrering, hvis dette er relevant, og markedsføring af nye motorer”  med “…
Medlemsstaterne tillader markedsføring af nye motorer”
(iii) Andet og tredje unde rafsnit affattes således:
”Trin III A–for kategori H: 31. december 2005–for kategori I: 31. december 2006–for kategori J: 31. december 2007–for kategori K: 31. december 2006–for kategori V1:1: 31. december 2006–for kategori V1:2: 31. december 2006–for kategori V1:3: 31. december 2006–for kategori V1:4: 31. december 2008
36–for kategori V2: 31. december 2008
For motorer, der kører med konstant ha stighed og tilhører henholdsvis kategori
H, J, K og L, er gennemførelsesdatoerne fire år senere end ovenstående datoer.
Trin III B–kategori L: 31. december 2010–kategori M: 31. december 2010–kategori N: 31. december 2011For hver kategori vil ovenstående krav blive udskudt i to år for motorer, der er
produceret inden den angivne dato.
Den tilladelse, der er meddelt for ét trin af emissionsgrænseværdier, udløber
ved den obligatoriske gennemførelse af næste trin af grænseværdier.”
(7) I artikel 10 tilføjes følgende stk. 3:
”3. Motorer kan markedsføres under en “fleksibel ordning” efter
bestemmelserne i bilag XIII.”
(8) Bilagene ændres som følger:
(a) Bilag I, III, V, VII og XII ændres i overensstemmelse med bilag I til dette
direktiv.
(b) Bilag VI affattes som angivet i bilag II til dette direktiv.(c) Der tilføjes et nyt bilag XIII som angivet i bilag III til dette direktiv.
Artikel 2
 Kommissionen vil senest den 31. december 2006:
–gennemgå den tilgængelige teknik med henb lik på bekræftelse af trin III B-
grænseværdierne og vurdering af det eventuelle behov for yderligerefleksible ordninger, undtagelser eller se nere ikrafttrædelsesdatoer for visse
typer udstyr eller motorer.
–vurdere behovet for en separat prøvning sprocedure for jernbaneanvendelser.
–vurdere behovet for ændring af direk tivets anvendelsesområde i henhold til
den seneste udvikling inden for jernbane transport og de lovgivningsmæssige
rammer for interoperabilitet med henblik på, at alle jernbaneanvendelserbliver dækket på den mest effektive måde.
37–tage stilling til en stramning af emissionsgrænseværdierne for forurenende
luftarter på baggrund af miljømæssi ge behov og den tekniske udvikling
inden for efterbehandlingsudstyr til NOx-reduktion i den vejgående sektor.
–vurdere behovet for at indføre et ekst ra sæt grænseværdier for fartøjer på
indre vandveje,
–vurdere behovet for at indføre emissi onsgrænseværdier for motorer under 19
kW og over 560 kW,
og, når det er hensigtsmæssigt, fremlægge forslag for Europa-Parlamentet og Rådet.
Artikel 3
1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love  og administrative be stemmelser i kraft
for at efterkomme dette direktiv [senest 12 måneder efter dets ikrafttræden] [indenden 1. juli 2005]. De underretter straks Kommissionen herom.
Disse love og administrative bestemmels er skal ved vedtagelsen indeholde en
henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådanhenvisning. De nærmere regler for henvi sningen fastsættes af medlemsstaterne.
2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale
forskrifter, som de udsteder på det områ de, der er omfattet af dette direktiv.
Artikel 4
Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen for offentliggørelsen i De Europæiske
Fællesskabers Tidende .
Artikel 5
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Bruxelles, den
På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne
Formand Formand
38BILAG I
1. B ILAG I TIL DIREKTIV 97/68 ÆNDRES SÅLEDES :
a) I punkt B af afsnit 1, sidste underafsnit
erstattes ordet “skibe” af: “skibe, bor tset fra fartøjer på indre vandveje”
b) I afsnit 1, punkt C, sidste underafs nit, erstattes teksten: ordet
“jernbanelokomotiver” af: “j ernbanelokomotiver, der ikke er bestemt til selv at
medføre passagerer eller gods.”
c) Punkt 2 ændres således:(i) Der indsættes følgende punkt 2.8a og 2.8b:
“2.8a: ved “volumen mindst 100
3” for fartøjer bestemt til brug på indre
vandveje forstås fartøjets volume n, beregnet efter formlen LxBxT,
hvor “L” er skrogets største længde uden ror eller bovspryd, “B” erskrogets største bredde, målt til den ydre kant af skrogetsyderklædning (uden skovlhjul, fe nderbælte osv.), og “T” er den
lodrette afstand fra skrogets la veste punkt i siden eller kølen til
vandlinjen ved maksimal last.
2.8b: ved “gyldigt besigtigelses- eller sikkerhedscertifikat” forstås
(a) et certifikat, som godtgør overe nsstemmelsen med Konventionen af
1974 om sikkerhed for menneskeliv til søs (SOLAS) som ændret,eller tilsvarende, eller
(b) et certifikat, som godtgør overensstemmelsen med den
internationale konvention af 1966 om  lastelinjer (som ændret), og
et IOPP-certifikat, som godtgør overensstemmelsen med deninternationale konvention af 1973 om forebyggelse af forurening
fra skibe (MARPOL) (som ændret ).” (ii)Følgende indsættes som
punkt 2.17:
“”testcyklus” , en sekvens af testpunkter, der hver er karakteriseret ved en
bestemt hastighed og et bestemt drejningsmoment, som motoren skal overholde
henholdsvis i stationær funkti onsmåde (NRSC-prøve) og under
overgangsbetingelser (NRTC-prøve);”
(iii) Punkt 2.17 omnummereres til 2.18 og affattes således:
392.18. Symboler og forkortelser
2.18.1. Symboler for testparametre
Symbol Enhed Betegnelse
A/F st - Støkiometrisk luft/brændstofforhold
AP m² Tværsnitsareal af isokinetisk prøvetagningssonde
AT m² Udstødningsrørets tværsnitsareal
Gennemsn
it m3/h
kg/hVægtet gennemsnit af :
 -volumetrisk strømningshastighed– massestrømningshastighed
C1 - Kulbrinteækvivalenter med ét kulstofatom
C
d - SSV-systemets udstrømningsfaktor
Konc ppm
Vol %Koncentration (med den pågældende komponent angivet som suffiks)
Conc c ppm
Vol %Baggrundskorrigeret koncentration
Conc d ppm
Vol %Koncentration af det forurenende stof, målt i fortyndingsluften
Conc e ppm Vol % Koncentration af det pågældende forurenende stof, målt i den fortyndede
udstødningsgas
d m Diameter
DF - Fortyndingsfaktorf
a - Laboratoriets atmosfærefaktor
GAIRD kg/h Massestrøm af indsugningsluft, tør basis
GAIRW kg/h Massestrøm af indsugningsluft, våd basis
GDILW kg/h Massestrøm af fortyndingsluft, våd basis
GEDFW kg/h Ækvivalent massestrøm af fortyndet udstødningsgas, våd basis
GEXHW kg/h Massestrøm af udstødningsgas, våd basis
GFUEL kg/h Massestrøm af brændstof
GSE kg/h Massestrøm af udstødningsgas, udtaget som prøve
GT cm3/min Sporgasstrøm
GTOTW kg/h Massestrøm af fortyndet udstødningsgas, våd basis
Ha g/kg Indsugningsluftens absolutte fugtindhold
Hd g/kg Absolut fugtindhold i fortyndingsluft
HREF g/kg Referenceværdi af absolut fugtighed (10,71 g/kg)
i - Indeks, der angiver den enkelte sekvens (for NRSC-prøve)
 eller en øjeblikkelig værdi (for NRTC-prøve)
KH - Fugtighedskorrektionsfaktor for NO x
Kp - Fugtighedskorrektionsfaktor for partikler
KV - CFV-kalibreringsfunktion
KW,a - Omregningsfaktor for indsugningsluft fra tør til våd basis
KW,d - Omregningsfaktor for fortyndingsluft fra tør til våd basis
KW,e - Omregningsfaktor for fortyndet udstødningsgas fra tør til våd basis
KW,r - Omregningsfaktor for ufortyndet udstødningsgas fra tør til våd basis
L  % Drejningsmoment angivet som procent af største drejningsmoment for testhastighedenM
d mg Masse af udskilte partikler fra fortyndingsluft
MDIL kg Masse af fortyndingsluftprøve, som ledes gennem partikelprøvetagningsfiltre
MEDFW kg Masse af ækvivalent fortyndet udstødningsgas gennem hele cyklen
MEXHW kg Total massestrøm af udstødningsgas gennem hele cyklen
Mf mg Masse af udskilte partikler
Mf,p mg Masse af udskilte partikler på primære filter
Mf,b mg Masse af udskilte partikler på sekundære filter
Mgas g Total masse af forurenende luftarter gennem hele cyklen
MPT g Total masse af partikler gennem hele cyklen
MSAM kg Masse af fortyndingsluftprøve, som ledes gennem partikelprøvetagningsfiltre
MSE kg Masse af udstødningsprøvegas gennem hele cyklen
 MSEC kg Masse af sekundær fortyndingsluft
MTOT kg Total masse af dobbelt fortyndet udstødningsgas gennem hele cyklen
MTOTW kg Total masse, på våd basis, af fortyndet udstødningsgas gennem hele cyklen
40 MTOTW,I kg Øjeblikkelig massestrøm, på våd basis, af fortyndet udstødningsgas gennem
fortyndingstunnelen
mass g/h Indeks, som angiver massestrøm af emissioner
NP - Samlet antal omdrejninger af PDP i løbet af cyklen
nref min-1Referencemotorhastighed for NRTC-test
spn/g38 s-2Differentialkoefficienten af motorhastigheden
P kW Bremseeffekt, ukorrigeret
p1 kPa Undertryk ved pumpeindgangen af PDP
PA kPa Absolut tryk
Pa kPa Mætningsdamptryk
(ISO 3046: ps y=PSY test, omgivende)
PAE kW Nominel total effekt optaget af hjælpeudstyr, der er monteret med henblik på
prøvningen og ikke kræves efter punkt 2.4 i dette bilag
PB kPa Totalt atmosfæretryk (ISO 3046:
Px=PX Omgivende tryk på prøvested
Py=PY Omgivende totalt tryk under test)
pd kPa Mætningsdamptryk af fortyndingsluft
PM kW Største målte effekt ved prøvningshastighed under prøvningsbetingelser (jf. bilag VII,
tillæg 1).
Pm kW Effekt, målt i prøvebænk
ps kPa Tørt atmosfæretryk
q - FortyndingsforholdQ
s m³/s CVS-volumenhastighed
r - Forhold mellem tværsnitsareal af isokinetisk sonde og udstødningsrør
Ra  % Indsugningsluftens relative fugtighed
Rd  % Fortyndingsluftens relative fugtighed
Re - Reynold's talR
f - Flammeiondetektorens responsfaktor
T K Absolut temperaturt s MåletidT
a K Absolut temperatur af indsugningsluft
TD K Absolut dugpunkttemperatur
Tref K Referencetemperatur (af forbrændingsluft: 298 K).
Tsp N·m Ønsket drejningsmoment af overgangscyklus
t10 s Tid mellem trin-indgang og 10 % af endelig aflæsning
t50 s Tid mellem trin-indgang og 50 % af endelig aflæsning
t90 s Tid mellem trin-indgang og 90 % af endelig aflæsning
∆ti s Tidsinterval for øjeblikkelig CFV-strøm
V0 m³/rev PDP-volumenhastighed under virkelige forhold
Wact kWh Faktisk arbejde udført i løbet af NRTC-prøvecyklus
WF - VægtningsfaktorWF
E - Effektiv vægtningsfaktor
X0 m³/rev Kalibreringskurve for volumenhastighed i PDP-system
ΘD kg·m2Inertimoment af hvirvelstrømsdynamometer
ß - Forholdet mellem diameteren, d, af den subsoniske venturis forsnævring og
indgangsrørets indvendige diameter
/g108 - Relativt luft/brændstofforhold, det faktiske luft/brændstofforhold divideret med det
støkiometriske luft/brændstofforhold
/g114EXH kg/m³ Udstødningsgassens densitet
 2.18.2. Symboler for kemiske komponenter
CH 4 Methan
C3H8 Propan
C2H6 Ethan
41CO Carbonmonoxid
CO 2 Kuldioxid
DOP DioktylphtalatH
2OV a n d
HC KulbrinterNOx KvælstofoxiderNO Kvælstofoxid
NO 2 Kvælstofdioxid
O2 Oxygen
PT PartiklerPTFE Polytetrafluorethylen
2.18.3. Forkortelser
CFV Venturi med kritisk strømningCLD KemoluminescensdetektorCI KompressionstændingFID FlammeiondetektorFS Fuld skalaHCLD Opvarmet Kemoluminescensdetektor
HFID  Opvarmet flammeiondetektor
NDIR Ikke-dispersiv infrarød analysatorNG NaturgasNRSC Ikke-vejgående stabil cyklusNRTC Ikke-vejgående overgangscyklusPDP Fortrængningspumpe
SI Gnisttænding
SSV Subsonisk venturi
(d) Punkt 3 ændres således:
(i) Der indsættes følgende punkt 3.1.4.
“3.1.4. ”mærkning i overensstemmelse med bilag XIV, … hvis motoren bringes på markedet
under bestemmelser svarende til en fleksibel ordning.”
 d) Punkt 4 ændres således:
- Der tilføjes følgende punkt 4.1.2.4:
“4.1.2.4.I trin IIIA må emissionen af kulmonox id, den samlede emi ssion af kulbrinter og
kvælstofoxider og partikelemi ssionen ikke være over de i nedenstående tabel angivne
værdier:
42Motorer til andre anvendelser e nd fartøjer på indre vandveje:
Kategori: Nettoeffekt
(P )(kW)Carbonmonoxid
 (CO)(g/kWh)Sum af kulbrinter og
kvælstofoxider
(HC+NOx)(g/kWh)Partikler
(PT)(g/kWh)
H: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW 3,5 4,0 0,2
I: 75 kW ≤ P < 130 kW 5,0 4,0 0,3
J: 37 kW ≤ P <75 kW 5,0 4,7 0,4
K: 19 kW ≤ P <37 kW 5,5 7,5 0,6
Motorer til brug i fartøjer på indre vandveje
Kategori:
slagvolumen/nettoeffekt
(SV/P )(liter pr. cylinder/kW)Carbonmonoxid
(CO)(g/kWh)Sum af kulbrinter og
kvælstofoxider
(HC+NOx)(g/kWh)Partikler
(PT)(g/kWh)
V1:1 SV≤ 0,9 og P>37 kW 5,0 7.5 0,40
V1:2 0,9<SV ≤ 1,2 5,0 7.2 0,30
V1:3 1,2<SV ≤ 2,5 5,0 7.2 0,20
V1:4 2,5<SV ≤ 5 5,0 7.2 0,20
V2:1 5<SV ≤ 15 5,0 7.8 0,27
V2:2 15<SV ≤ 20 og
P ≤3300 kW5,0 8.7 0,50
V2:3 15<SV ≤ 20
og P>3300 kW5,0 9,8 0,50
V2:4 20<SV ≤ 25 5,0 9,8 0,50
V2:5 25<SV ≤ 30  5,0 11.0 0,50
Der indsættes følgende punkt 4.1.2.5:
434.1.2.5. I trin IIIB må emissionen af kulmonoxi d, den samlede emissi on af kulbrinter og
kvælstofoxider og partikelemi ssionen ikke være over de i nedenstående tabel angivne
værdier:
Kategori: Nettoeffekt
(P )(kW)Carbonmonoxid
 (CO)(g/kWh)Sum af kulbrinter og
kvælstofoxider
(HC+NOx)(g/kWh)Partikler
(PT)(g/kWh)
 L: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW 3,5 4,0 0,025
M: 75 kW ≤ P < 130 kW 5,0 4,0 0,025
 N: 37 kW ≤ P <75 kW 5,0 4,7 0,025
- Der indsættes følgende punkt 4.1.2.6:
4.1.2.6. Grænseværdierne i punkt 4.1.2.4 og 4.1.2.5 skal være inklusive forringelse, beregnet
i henhold til bilag III, tillæg 5.
- Punkt 4.1.2.4 omnummereres til 4.1.2.7
3. B ILAG III ÆNDRES SÅLEDES :
(a) Punkt 1 ændres således:
- I punkt 1.1 indsættes følgende afsnit:
“Der beskrives to testcykluser, som finde r anvendelse i henhold til bestemmelserne i
bilag I, punkt 1:
- NRSC: Ikke-vejgående, stabil cyklus (Non-Road Steady Cycle), som anvendes
til trin I, II og IIIA og og til motorer,  der kører med konstant hastighed, samt til
trin IIIB,
- NRTC (ikke-vejgående overgangscyklus (Non-Road Transient Cycle), som
skal anvendes til måling af partikelemission for trin IIIB for alle motorerbortset fra motorer, der kører med konsta nt hastighed. Efter fabrikantens valg
kan denne test også anvendes til trin IIA og til forurenende luftarter i trin IIIB.
For motorer bestemt til brug i fartøj er på indre vandveje anvendes ISO
prøvningsproceduren som foreskrevet ved ISO 8178 og IMO MARPOL 73/78, BilagVI  (NO
x Code)
- Der indsættes punkt 1.3 med følgende ordlyd:
1.3. Måleprincip
De komponenter i motorens udstødning, som skal  måles, er dels luftarter (carbonmonoxid,
total kulbrinter og kvælstofoxide r), dels partikler. Derudover anvendes carbondioxid ofte som
sporgas til bestemmelse af fortyndingsforholdet i delstrøms- ogtotalstrømsfortyndingssystemerne. God teknisk skik tilsiger rutinemæssig brug afcarbondioxid-bestemmelse som et udmærket reds kab til detektion af måleproblemer under
prøvningen.
441.3.1. NRSC-prøve:
Under en foreskreven sekvens af kørebeti ngelser med varm motor skal mængderne af
ovennævnte emissioner fra udstødningen måles kon tinuerligt ved udtagning af en prøve af
den rå udstødningsgas. Testcyklen består af en  række hastigheds- og effektforløb, som dækker
dieselmotorers typiske arbejdsområde. U nder hver af disse sekvenser bestemmes
koncentrationen af hver forurenende luftart,  udstødningens strømningshastighed og den
afgivne effekt, og de målte værdier vægtes . Partikelprøven fortyndes med konditioneret
omgivende luft. Gennem hele prøvningspro ceduren tages én prøve, som opsamles på
passende filtre.
Alternativt udtages en prøve på separate filtre, en for hver sekvens, og vægtede resultater for
cyklen beregnes.
For hvert forurenede stof beregnes den emitterede mængde i gram pr. kilowatt-time som
beskrevet i tillæg 3 til dette bilag.
1.3.2. NRTC-prøve:Ovennævnte forurenende stoffer bestemmes under en foreskreven overgangscyklus af
driftspunkter med opvarmet motor, nøje baseret på  driftsforholdene for dieselmotorer i ikke-
vejgående maskiner, Ved hjælp af værdierne for motordrejningsmoment og -omdrejningstal,registreret af dynamometeret, integreres effekten med hensyn til tiden gennem testcyklen,hvorved resultatet bliver det ar bejde, motoren har udført i te stcyklen. Koncentrationerne af
luftarterne bestemmes gennem hele cyklen, en ten i den rå udstødningsgas ved integration af
signalet fra analysatoren efter tillæg 3 til dette b ilag, eller i den fortyndede udstødningsgas i et
CVS-fuldstrømssystem ved integration eller ved opsamling i sæk efter tillæg 3 til dette bilag.For partikler føres en proportional prøve af den fortyndede udstødnings gennem et filter af
foreskreven type, enten ved delstrømfortyndi ng eller fuldstrømfortynding. Alt efter den
anvendte metode bestemmes strømningshastighe den af den fortyndede eller ufortyndede
udstødningsgas gennem  hele cyklen med henblik på beregning af masseemissionen af
forurenende stoffer. Sammen med det af motoren udførte arbejde benyttes masseemissionenaf hvert forurenende stof til beregning af den emitterede mængde i gram pr. kilowatt-time.
(b) Punkt 2 ændres som følger:- Punkt 2.2.3 affattes således:2.2.3. Motorer med køling af motorens ladeluftLadelufttemperaturen skal registreres og må ved den angivne nominelle hastighed og fuld
belastning ikke afvige mere end /g177 5 K fra den af fabrikanten foreskrevne maksimale
ladelufttemperatur. Kølemid lets temperatur skal være mindst 293 K (20 °C).
Anvendes testsystem elle r udvendig blæser, må ladelufttemperaturen /g177 ved motorhastigheden
svarende til motorens mærkeeffekt og fuld belastning højst afvige ± 5 K fra den angivnemaksimale ladelufttemperatur. Ladeluftkølerens kølemiddeltemperatur ogkølemiddelstrømningshastighed, der er indstillet på ovennævnte værdier, må ikke ændresgennem hele testcyklen. Ladeluftkølerens volumen  skal være baseret på god teknisk skik og
typiske anvendelser af køretøj/maskine.
Om ønsket kan indstilling af la deluftkøleren ske i henhold til SAE J 1937 som offentliggjort i
januar 1995.
45- Teksten i punkt 2.3, Motorens luftindtag, affattes således:
Prøvemotorens luftindtagssystem skal være fo rsynet med en forsnævring, der inden for /g177 300
Pa svarer det til den af fabrikanten angivne værdi for et rent luftfilter ved driftsbetingelser, deraf fabrikanten angives at svare til maksimal luftindstrømning. Forsnævringerne indstilles vedmærkehastighed og fuld belastning Der kan anvende s et testsystem, forudsat at dette svarer til
motorens faktiske driftsbetingelser.
- Teksten i punkt 2.4 Motorens udst ødningssystem, a ffattes således:
Prøvemotorens udstødningssystem skal have et modtryk, som hejst afviger /g177 650 Pa fra den
værdi der af fabrikanten angives at resu ltere i den specificerede maksimale effekt.
Har motoren anordning til efterb ehandling af udstødningsgassen, skal udstødningsrøret have
samme diameter som det, der anvendes mindst fire rørdiametre oven for indgangen til den
udvidelse, som indeholder efterb ehandlingsenheden. Afstanden fra
udstødningsmanifoldflange eller turboladerudgang til efterbeha ndlingsenheden skal være den
samme som i den udformning, som er opstillet af fabrikanten eller inden for deafstandsspecifikationer, han har angivet. Udstødningens modtryk eller indsnævring skal
overholde samme kriterier som ovenfor angivet og kan være indstillet ved hjælp af en ventil.Efterbehandlingsenheden kan være afmonter et under forprøver og under registrering af
motorens data og kan erstattes med en tilsvarende beholder med inaktiv katalysatorbærer.”
- Punkt 2.8 udgår.(c) Punkt 3 ændres således:- Overskriften for punkt 3 ændres til følgende:
“3. PRØVEKØRSEL (NRSC-TEST)”
- Der indsættes følgende punkt 3.1:
“3.1. Bestemmelse af dynamometerets indstilling
Grundlaget for måling af den specifikke emissi on er den ukorrigerede bremseeffekt i henhold
til ISO 14396: 2002.
Udstyr, som kun er nødvendigt til betjening af mask inen og kan monteres på denne, skal være
afmonteret under prøvningen. Følgende liste er  ikke udtømmende og gives som eksempel:
- trykluftskompressor til bremser- kompressor til servostyring- kompressor til aircondition- pumper til hydrauliske aktuatorer
For udstyr, som ikke er blevet afmonteret , skal den ved prøvningshastighederne optagne
effekt bestemmes med henblik på beregning af dynamometerindstillingen, bortset fra motorer,
46hvor sådant udstyr indgår som en integrerende  del af motoren (som f.eks. ventilatorer på
luftkølede motorer).
Modstanden ved motorens luftindtag og modt rykket i udstødningsrøret skal være indstillet
svarende til de af fabrikante n angivne øvre grænser i overe nsstemmelse med punkt 2.3 og 2.4.
De maksimale værdier af drejningsmomente t ved de foreskrevne afprøvningshastigheder
findes eksperimentelt, således at størrelsen af drejningsmomentet ved de foreskrevne
prøvningssekvenser kan beregnes. For motorer, der ikke er beregnet til at arbejde vedforskellige omdrejningshastigheder med største drejningsmoment, skal det maksimaledrejningsmoment ved prøvningshastighederne angives af fabrikanten.
Motorens indstilling beregnes for hver pr øvningssekvens ved hjælp af formlen:
/g40/g41AE AE M PLxP P S /g45/g247/g248/g246/g231/g232/g230/g43 /g61100
Såfremt følgende betingelse er opfyldt:
03,0/g179
MAE
PP
kan størrelsen P AE kontrolleres af den tekniske tjenest e, der meddeler typegodkendelse.
 - Punkt 3.1 – 3.3 omnummereres til 3.2-3.4
- Punkt 3.4 omnummereres til 3.5, og teksten affattes således:
3.5. Indstilling af fortyndingsforholdet
Systemet til partikeludskillelse startes; systemer med enkelt filter skal arbejde med omføring
(bypass), mens systemer med flere filtre kan arbejde med omføring. Fortyndingsluftensbaggrundskoncentration af partikler kan beste mmes ved, at fortynde t luft ledes gennem
filtrene. Anvendes filtreret fortyndingsluft, kan der foretages en enkelt måling enten før,under eller efter prøvens udførelse. Hvis fortyndingsluften ikke filtreres, skal målingenforetages på én prøve, som udtages  gennem hele testens varighed.
Fortyndingsluften indstilles således, at filteroverfladens temperatur er mellem 315 K (42 °C)
og 325 K (52 °C) i hver prøvningssekvens. Det to tale fortyndingsforhold skal være mindst
fire.
Bemærkning: til steady-state metoden kan filterets temperatur holdes på den maksimale
temperatur på 325 K (52°C) eller derunder i st edet for at overholde temperaturområdet 42 C
 52 C.
Til metoderne med enkelt filter og flere filtre skal massestrømmen af prøvegas gennem filteret
holdes på en konstant andel af  massestrømmen af fortyndet udstødningsgas, hvilket gælder
totalstrømssystemer i a lle prøvningssekvenser. Dette masseforhold skal holdes inden for ± 5
% af gennemsnitsværdien for hver prøvningssekvens, for systemer uden mulighed foromføring (bypass) dog ikke de første 10 sekunder af hver prøvningssekvens. Fordelstrømsfortyndingssystemer med enkelt filter skal massestrømmen gennem filteret være
47konstant inden for ± 5 % af gennemsnittet for prøvningssekvensen, for systemer uden
mulighed for omføring dog ikke de førs te 10 sekunder af hver prøvningssekvens.
For systemer reguleret af koncentrationen af CO 2 eller NOx skal fortyndingsluftens
koncentration af henholdsvis CO 2 eller NOx måles ved begyndels en og slutningen af hver
prøve. Ved måling af fortyndingsl uftens baggrundskoncentration af CO 2 eller NOx må start-
og slutværdierne ikke afvige mere e nd henholdsvis 100 ppm og 5 ppm indbyrdes.
Anvendes et analysesystem med fortynding af udstødningsgassen, skal de relevante
baggrundskoncentrationer bestemmes, ved at der udtages fortyndingsluft i en opsamlingssæk
gennem hele prøvesekvensen.
Baggrundskoncentrationen kan måles kontinuert  (uden prøveopsamlingssæk) i mindst tre
punkter - ved begyndelsen, ved slutningen og nær midten af prøvningscyklen - og
gennemsnittet heraf beregnes. På fabrikantens begæring kan baggrundsmålinger udelades.
- De nuværende punkt 3.5-3.6 omnummereres til 3.6-3.7- Punkt 3.6.1 a ffattes således:
3.7.1. Specifikation af udstyr i henhold til bilag I, del 1A:3.7.1.1. Specifikation A.For motorer omfattet af del 1A(i) i bila g I skal følgende 8-sekvensers cyklus
1 følges ved
betjening af dynamome teret på prøvemotoren:
  Sekvens nr. Motorhastighed Belastning Vægtningsfaktor
1 Nominel 100 0,15
2 Nominel 75 0,15
3 Nominel 50 0,15
4 Nominel 10 0,10
 5 Mellemhastighed 100 0,10
6 Mellemhastighed 75  0,10
 7 Mellemhastighed 50 0,10
8 Tomgang --- 0,15
3.7.1.2. Specifikation B.
For motorer omfattet af punkt 1A(ii) i bila g I skal følgende 5-sekvensers cyklus2 følges ved
anvendelse af dynamome teret på prøvemotoren:
Sekvens nr. Motorhastighed Belastning Vægtningsfaktor
1 Nominel  100 0,05
2 Nominel 75 0,25
3 Nominel 50 0,30
4 Nominel 25 0,30
5 Nominel 10 0,10
                                                
2Bemærkning 2 ændres som følger: Identisk med D2-cyklus beskrevet i punkt 8.4.1 i standarden ISO8178-4:
2002(E).
483.7.1.3 Specifikation C.
For motorer bestemt til brug i fartøjer på indre vandveje anvendes ISO prøvningsproceduren som foreskrevet ved
ISO 8178 og IMO MARPOL 73/78, Bilag VI  (NO x Code)
Belastningstallene er angivet som procent af drejningsmomentet svarende til den primæreffekt, der er til
rådighed under en sekvens med varierende effekt, og kan afgives i et ubegrænset antal timer årligt mellem deangivne vedligeholdelsesterminer og under de angivne omgivelsesbetingelser, når vedligeholdelse udføres som
foreskrevet af fabrikanten.
1”
- Det nuværende underpunkt 3.6.3 ændres som følger:(i) I første afsnit erstattes ordene “ved den ovenfor beskrevne prøvningscyklus” af “ved de ovenfor
beskrevne prøvningscykler”
(ii) Andet afsnit indledes med ”I hver sekvens i den pågældende prøvningscyklus” (resten er uændret)”
- Det nuværende punkt 3.7 omnummereres til 3.8
- Der indsættes følgende punkt 4:
4. PRØVEKØRSEL (NRTC-PRØVE)
4.1. Indledning
Den ikke-vejgående overgangscyklus er opført i bilag III, tillæg 4 som en sekund for sekund følge af
normaliserede værdier af hastighed- og drejningsmoment, som gælder for alle dieselmotorer omfattet  af dettedirektiv. For at prøven kan udføres på en motorprøvebænk skal de normaliserede værdier omregnes til faktiskeværdier for den pågældende motor, baseret på moto rens karakteristikkurve. Denne omregning betegnes
denormalisering, og den beregnede testcyklus betegn es referencecyklen for den afprøvede motor. Med disse
referencehastigheder og -drejningsmomenter køres prøvecyklen i prøvebænken, og de opnåede hastigheds- ogdrejningsmomentværdier registreres. Til validering af prøvekørslen udføres en regressionsanalyse påreferenceværdier og opnåede værdier af hastighed og drejningsmoment, når prøven er gennemført.
4.2. Bestemmelse af motorkarakteristikken
 Når NRTC udføres i prøvebænken, skal motore ns hastigheds-/drejningsmomentkarakteristik
bestemmes inden gennemfør else af testcyklen.
4.2.1. Bestemmelse af hastighedsområdet for motorkarakteristikkenMinimums- og maksimumsomdrejningstallet for karakteristikken fastlægges således:Minimumhastighed ved bestemmelse af motorkarakteristik = tomgangshastighed
Maksimal karakter istikhastighed = n
hi x 1,02, dog højst den hastighed, hvor
drejningsmomentet ved fuld belastning går mod nul (hvor n hi er den høje hastighed, der
fastlægges som den højeste motorhastighed, hvor motoren afgiver 70 % af mærkeeffekten).
                                                
1En bedre illustration af begrebet primæreffekt findes i fig. 2 i ISO norm 8528-1: 1993(E).
494.2.2. Motorkarakteristik
Motoren skal varmes op ved maksimal motoreffekt, så motorens driftsparametre stabiliseres
efter fabrikantens anvisninger og god teknisk skik. Når motoren er stabiliseret, optegnesmotorkarakteristikken som følger:
4.2.2.1. Overgangskarakteristik(a) Motoren skal være ubelastet  og gå ved tomgangshastighed.
(b) Motoren skal arbejde ved indsprøjtnin gspumpens fuldlastinds tilling ved den mindste
karakteristikhastighed.
(c) Motorhastigheden øges med gennemsnitligt 8 ± 1 min-1/s fra den minimale til den
maksimale karakteristikhastig hed. Motorens hastigheds - og drejningsmomentpunkter
registreres med en målefrekven s på mindst ét punkt i sekundet.
4.2.2.2. Trinkarakteristik(a) Motoren skal være ubelastet  og gå ved tomgangshastighed.
(b) Motoren skal arbejde ved indsprøjtnin gspumpens fuldlastindstilling ved den mindste
karakteristikhastighed.
(c) Mens fuld last opretholdes, bliver den mindste karakteristikha stighed opretholdt i
mindst 15 s, og det gennemsnitlige drejningsmoment i de sidste 5 s registreres.Kurven over det maksimale drejningsmoment fra mindste til størstekarakteristikhastighed beste mmes med trinvis hastighedsfo røgelse, hvor hvert trin er
højst 100 ± 20 /min. Hvert prøvepunkt opretholdes i mindst 15 s, og det
gennemsnitlige drejningsmoment i de sidste 5 s registreres.
4.2.3. Generering af karakteristikkurve
Alle de under punkt 4.2.2 regist rerede datapunkter forbindes ve d lineær interpolation mellem
punkterne. Den resulterende drejningsmomentkurve er motorens karakteristik og anvendes til
at konvertere de normaliserede drejningsmomentværdier fra bilag IV til faktiskedrejningsmomentværdier for testcyklen som beskrevet i punkt 4.3.3.
4.2.4. Alternativ optegning af karakteristikAnser en fabrikant ovennævnte teknikker til optegning af karakteristik for sikkerhedsmæssigt
utilfredsstillende eller dårligt repræsentative for en given motor, kan alternative teknikker tiloptegning af karakteristik anve ndes. Sådanne alternative tekni kker skal opfylde de angivne
karakteristikprocedurers formå l: at bestemme det maksimale drejningsmoment, der er til
rådighed ved alle motorhastigheder, som gennemløbes under testcyklerne. Hvis der med
begrundelse i sikkerhed eller repræsentativitet afviges fra de i dette punkt foreskrevne
teknikker til optegning af karakteristik, skal de pågældende afvigende teknikker godkendes af
de berørte parter tillige med begrundelsen for deres anvendelse. Dog kandrejningsmomentkurve for regulerede eller turboladede motorer i intet tilfælde optegnes vedfaldende motorhastighed.
504.2.5. Gentagelse af tests
Der behøver ikke optages karakteristik af mo toren før hver eneste testcyklus. Der skal
optegnes ny karakteristik af en motor før en testcyklus, såfremt:
 - der er ud fra en teknisk vurdering gået  urimelig lang tid siden sidste optagelse
af karakteristik,
eller- der er foretaget fysiske ændringer eller rekalibrering af motoren, som muligvis
kan have indflydelse på  motorens præstationer.
4.3. Generering af referencetestcyklen
4.3.1. Referencehastighed
Referencehastigheden (n ref) svarer til de 100 % normaliserede hastighedsværdier, der er
angivet i dynamometerskemaet i bilag III, tillæg 4. Det er indlysende, at den faktiskemotorcyklus, der resulterer af denormalis ering af referencehastigheden, hovedsagelig
afhænger af valget af en passende referencehastighed. Referencehastigheden bestemmes vedfølgende definition:
n
ref = lav hastighed + 0,95 * (høj hastighed – lav hastighed)
(den høje hastighed defineres som den højeste  motorhastighed, hvor motoren afgiver 70 % af
mærkeeffekten, mens den lave hastighed de fineres som den laveste motorhastighed, hvor
motoren afgiver 50 % af mærkeeffekten).
4.3.2. Denormalisering af motorhastighedenHastigheden denormaliseres ve d hjælp af følgende ligning:
Faktisk hastighed =
/g40/g41
speed idle
100speed idle speed reference %speed
/g43/g45 /g180
 %speed = % hastighed
reference speed = referencehastighed
idle speed = tomgangshastighed
4.3.3. Denormalisering af motorens drejningsmoment
Drejningsmomentværdierne i motordynamometerskemaet i bilag III er normaliseret i forhold
til det maksimale drejningsmoment ved den pågældende hastighed. Referencecyklensdrejningsmomentværdier denormaliseres ved hjæl p af den karakteristik, der er fastlagt i
henhold til punkt 4.2.2, på følgende måde:
Faktisk drejningsmoment =
100torque max. torque % /g180
 (5)
 % torque = % drejningsmoment
51max. torque =  maks. drejningsmoment
for den pågældende faktiske hastighed, bestemt i punkt 4.3.2.
4.3.4. Eksempel på fremgangsmåde ved denormaliseringSom eksempel vises, hvordan fø lgende testpunkt denormaliseres:
 % hastighed = 43 % drejningsmoment = 82Følgende værdier er givet: referencehastighed = 2200 /mintomgangshastighed =  600 min-1resulterende i
faktisk hastighed =
600100/g402200 - 600 /g41 43
/g43/g180 = 1288 /min
Med et drejningsmoment på 700 Nm, af læst på karakteristik ved 1288 /min
 er faktisk drejningsmoment =
100 700 82/g180/g32 = 574 N /g215m
4.4. Dynamometer
4.4.1. Når belastningscelle anvendes, skal drejningsmomentsignalet henføres til motorens
akse, og dynamometerets inertimoment medregnes. Det faktiskemotordrejningsmoment er det på belast ningscellen aflæste dr ejningsmoment, plus
bremsens inertimoment gange vinkelaccelera tionen. Styresystemet skal udføre denne
beregning i sand tid.
4.4.2. Afprøves motoren med hvirvelstrømsdynamometer, anbefa les, at antallet af punkter,
hvor differencen 
Ds er mindr e
 ikke er over 30 (hvor T sp er det krævede drejningsmoment. spn/g38  er differentialkvotienten af
motorhastigheden, og ΘD er rotationsenergien af hvirvelstrømsdynamometeret).
524.5. Emissionsprøvens gennemførelse
Følgende diagram viser prøvens gennemførelse.
Forberedelse af motoren, målinger inden prøven, præstationsprøver og kalibreringer
/g175
Optegn motorkarakteristik (kurve  over maksimalt drejningsmoment)
/g175
Kør en eller flere øvelsescykler til kont rol af motor/prøvecelle/emissionssystem
/g175
START
/g175
Kør den foreskrevne forkonditioneringscykel i mindst 20 minutter for at konditionere motor
og partikelmålesystem, her under tunnelsystemet (delst røms eller totalstrøms).
Partikler opsamles på et attrapfilter.
/g175
Med motoren i gang stilles partikelmålesystemet på omløb, og partikelfilteret ombyttes med
et stabiliseret og vejet prøvetagningsfilter. Klargør alle andre systemer til prøvetagning ogdataindsamling.
/g175
Kør udstødningsemissionsprøve ved varm cyklus inden for 5 minutter enten efter at motoren
er standset eller efter at den gående motor er bragt i tomgangstilstand.
Efter behov kan der gennemføres en eller flere øvelsescykler til kontrol af motor, prøvebænkog emissionssystemer før målecyklen.
4.5.1. Klargøring af prøvetagningsfiltreMindst én time før prøvens gennemførelse anbringes hvert filter i en petriskål, som er
beskyttet mod støvforurening og giver mulighed for luftskifte, og stilles til stabilisering i etvejerum. Efter forløbet af stabiliseringsperioden vejes hvert filter, og vægten noteres. Filteretopbevares derefter i en lukket petriskål eller tætsluttende filterholder, indtil det skal bruges tilprøvning. Filteret skal anvendes senest otte timer efter udtagning af vejerummet. Taravægtennoteres.
4.5.2. Montering af måleudstyretInstrumenter og prøvetagningss onder skal være monteres som angivet. Udstødningsrøret skal
være tilsluttet totalstrømssystemet til fortynding, hvis et sådant system anvendes.
4.5.3. Start og forkonditionering af fortyndingssystemet og motoren
Fortyndingssystem og motor startes og varmes op. Forkonditionering af
prøvetagningssystemet sker ved, at motoren bringes til at gå med nominel hastighed og 100 %drejningsmoment i mindst 20 minutter, samtidig med at man kører enten
delstrømsprøvetagningssyst em eller totalstrømsprøve tagningssystem med sekundært
fortyndingssystem. Derefter indsamles attrapprøver af partikelemission. Partikelprøvefiltrenebehøver ikke stabiliseres eller vejes og kan kasseres. Filtrene kan skiftes underkonditioneringen, når blot den totale prøveindsamlingstid gennem filtre ogprøvetagningssystem er mere end 20 minutter. Strømningshastighederne stilles på omtrentsamme værdier som er valgt til overgangsprøven. Drejningsmomentet nedsættes fra 100 %drejningsmoment, mens mærkehastigheden opret holdes, i det omfang det er nødvendigt for at
53undgå overskridelse af den foreskrevne maksim ale temperatur i prøvetagningszonen på 191
oC.
4.5.4. Start af systemet til partikeludskillelseSystemet til partikeludskillelse startes og køres med omføring (bypass). Fortyndingsluftens
baggrundskoncentration af partikler kan be stemmes ved, at der tages prøve af
fortyndingsluften, før der ledes uds tødningsgas ind i fortyndingstunnelen.
Baggrundspartikelprøven bør fortrinsvis inds amles under overgangscyklen, hvis man råder
over et ekstra partikelindsamlingssy stem. Ellers kan man anvende det
partikelindsamlingssystem, der er anvendt til indsamling af partikler i overgangscyklen.Anvendes filtreret fortyndingsluft, kan der foretages en enkelt måling enten før eller efterprøvens udførelse. Hvis fortyndingsluften ikke filtreres, skal der måles ved cyklensbegyndelse og afslutning, og gennemsnittet heraf beregnes.
4.5.5. Indstilling af fortyndingssystemetTotalstrømmen af fortyndet udstødningsgas fo r et totalstrømsforty ndingssystem eller den
totale strømningshastighed af fortyndet udstødningsgas gennem etdelstrømsfortyndingssystem skal indstilles således, at kondensation af vand i systemet undgåsog temperaturen af filteroverfladen er mellem 315 K (42°C) og 325 K (52°C).
 4.5.6. Kontrol af analysatorerneAnalysatorerne til emissionsbestemmelse skal være nulstillet og kalibreret. Anvendes sække
til prøveudtagning, skal de være udsuget.
4.5.7. Fremgangsmåde ved start af motoren5 minutter efter at opvarmningen er fuldført, startes den stabiliserede motor efter den af
fabrikanten i instruktionsbogen givne fremgangsm åde, enten ved hjælp af en startmotor fra
produktionen eller dynamometere t. Om ønsket kan prøven begy nde senest 5 minutter efter
forkonditioneringsfasen uden at motoren fo rinden standses, efter at motoren har nået
tomgangshastighed.
4.5.8. Kørsel af cyklus4.5.8.1. PrøvningssekvensPrøvningssekvensen begynder, når motoren star tes efter at have været standset efter
forkonditioneringsfasen eller efter at have været i tomgangstilstand ved start direkte fraforkonditioneringsfasen med motoren i gang. Testen udføres i henhold til referencecyklen
beskrevet i bilag III, tillæg 4. Styresignalerne for motorhastighed og drejningsmoment sættestil 5 Hz (10 Hz anbefales) eller derover. Sætpunkterne beregnes ved lineær interpolationmellem 1 Hz sætpunkterne for referencecykle n. Feedbackværdierne af motorhastighed og
drejningsmoment registreres mindst en gang i sekundet under testcyklen, og signalerne kan
filtreres elektronisk.
4.5.8.2. Analysatorernes responsPåbegyndes testcyklen direkte fra forkonditioneringsfasen, skal måleudstyret samtidig startes
ved start af motoren eller ved be gyndelsen af prøvningssekvensen:
54- begynd indsamling eller analysering af fortyndingsluft, hvis et
totalstrømsfortynding ssystem anvendes.
- begynd indsamling eller analysering af den ufortyndede eller fortyndede
udstødningsgas, alt efter den anvendte metode;
- begynd måling af mængden af fortyndet udstødningsgas og de nødvendige
temperatur- og trykmålinger;
- begynd registrering af udstødningsgasse ns massestrømningshastighed, hvis der
anvendes analyse af ufortyndet udstødningsgas;
begynd registreringen af responsværdier af hastighed og drejningsmoment fra
dynamometeret.
anvendes måling af ufortyndet udstødningsgas, skal koncentra tionsmålingerne af emissioner
(HC, CO og NOx) og udstødningsgassens ma ssestrømningshastighed måles kontinuerligt og
registreres med mindst 2 Hz på et computersy stem. Alle andre data kan registreres med en
prøvetagningshastighed på mindst 1 Hz. For anal oge analysatorer registreres respons, og der
kan anvendes kalibreringsdata online elle r offline under evalueringen af data.
Anvendes et totalstr ømsfortyndingssystem, skal HC  og NOx måles kontinuerligt i
fortyndingstunnelen med en frekvens på  mindst 2 Hz. Gennemsnitskoncentrationer
bestemmes ved integration af signalerne fra analysatorerne i hele testcyklen. Systemetsresponstid  må ikke være over 20 s og skal om nødvendigt være koordi neret med svingninger
i CVS-strømningshastigheden og forskydninger  mellem prøvetagnings tid/testcyklus. CO og
and CO
2 bestemmes ved integr ation eller ved analyse af koncentrationen i
prøveopsamlingssækken, hvor der er opsamlet gennem hele cyklen. Koncentrationerne af
forurenende stoffer i fortyndingsluften bere gnes ved integration eller ved indsamling i
baggrundssækken. Alle andre værdier registre res med mindst én måling i sekundet (1 Hz).
4.5.8.3. Udtagning af partikelprøverPåbegyndes testcyklen  direkte fra forkonditi oneringsfasen, skal partikeludskillelsessystemet
stilles om fra bypass til partikeludskillelse, når motoren startes eller prøvesekvensenpåbegyndes.
Anvendes et delstrømsfortyndingssystem, skal prøvetagningspumpen (-pumperne) indstilles
således, at strømningshastig heden gennem partikelprøvesonde  eller overføringsrør holdes
proportional med udstødningsgasse ns massestrømningshastighed.
Anvendes et totalstrømsfortyndingssystem, skal prøvetagningspumpe (-pumper) indstilles
således, at strømningshastig heden gennem partikelprøvesonde  eller overføringsrør holdes
inden for ± 5 % af den indstillede strømningshastighed. Anvendes strømningskompensation(dvs. proportionalregulering af prøvegasstrømmen) , skal det godtgøres,  at forholdet mellem
gennemstrømningen i hovedtunnelen og partik elprøvestrømmen højst ændrer sig ± 5 % fra
den indstillede værdi (bortset fra de første 10 sekunders prøvetagning).
Bemærkning: Anvendes dobbelt fortynding, er prøvegasstrømmen ne ttoforskellen mellem
strømningshastigheden gennem prøvetagningsfiltre og strømningshastigheden afsekundær fortyndingsluft.
55Gennemsnitstemperatur og -tryk ved gasmåler(e) eller flowmeterindgang skal registreres. Kan
den indstillede strømningshastighed ikke holdes over hele cyklen (med en nøjagtighed af ± 5%) på grund af stor partikelbelastning af filtere t, kasseres testresultaterne. Testen må i så fald
gentages med mindre gennemstrømningshastighed og/eller større filterdiameter.
4.5.8.4. Stalling af motorenGår motoren i stå, uanset hvor i cyklen det sker, skal motoren forkonditioneres og genstartes,
og prøven gentages. Optræder der fejl i noget af det foreskrevne testudstyr under testcyklen,
kasseres testresultaterne.
4.5.8.5. Operationer efter testenEfter udførelse af testen sta ndses målingen af udstødningsga ssens massestrømningshastighed,
gastilførslen til opsamlingssækkene samt partikelprøvepumpen. For integrerendeanalysesystemer skal prøvetagningen fortsætte til udløb af systemets responstider.
Koncentrationerne i opsamlingssækkene skal, hvis de bruges, analyseres snarest muligt og
under ingen omstændigheder senere end 20 mi nutter efter afslutning af testcyklen.
Efter emissionstesten gentag es kontrollen af analysatorerne med anvendelse af en
nulstillingsgas og samme kalibreringsgas. Testresultatet anses for tilfredsstillende, hvisforskellen mellem resultatet før og efter testen er mindre end 2 % af kalibreringsgassensværdi.
Partikelfiltrene returneres til vejerummet senest en time efter testens afslutning. Hvert filter
anbringes mindst én time i en petriskål, so m er beskyttet mod støvforurening og giver
mulighed for luftskifte, hvorefter de vejes. Filtrenes bruttovægt noteres.
4.6. Kontrol af testforløbet
4.6.1. Dataforskydning
For at minimere den skævhed, der sk yldes tidsforsinkelsen mellem respons- og
referencecyklus, kan hele sekvensen af res pons-signaler bestående af motorhastighed og
drejningsmoment forskydes frem eller tilbage i forhold til sekvensen af referencehastighed og-drejningsmoment. Hvis respons-signalerne fors kydes, skal hastighed og drejningsmoment
forskydes lige meget i samme retning.
4.6.2. Beregning af det udførte arbejde i cyklenDet faktisk udførte arbejde under cyklen Wact (kWh) beregnes ved hjælp af hvert datapar
bestående af målt motorhastighed og drejningsmoment. Det faktiske arbejde Wact benyttes tilsammenligning med arbejdet Wref i referencecyklen og til beregning af de specifikkeemissioner i bremsen. Samme metode anvendes til integration af både referencemotoreffektog faktisk motoreffekt. Til eventuel bestemmelse af værdier mellem tilstødendereferenceværdier eller tilstødende måleværdier anvendes lineær interpolation.
Ved integration af referencearbejde og faktis k udført arbejde i cyklen  skal alle negative
drejningsmomentværdier sættes lig nul og me dregnes. Foretages in tegrationen med mindre
frekvens end 5 Hz, og skifter drejningsmomente t inden for et givet tidsinterval fortegn fra
positivt til negativt eller omvendt, beregnes den negative del og sættes til nul. Den positivedel medregnes i den integrerede værdi.
56Wact skal være mellem - 15 % og + 5 % af Wref.
4.6.3. Statistiske beregninger til validering af testcyklen
 Der foretages lineær regressionsanalyse på responsværdierne af referenceværdier af
hastighed, drejningsmoment og effekt. Dette sk al ske efter forskydning af responsdata, hvis
man vælger at gøre dette. Der anvendes mindste kvadraters metode, hvor bedste tilnærmelserepræsenteres af en ligning med formen:
y = mx + bhvory = respons- (faktisk) hastighed (min) (min
-1), drejningsmoment (N·m), eller effekt
(kW)
m = regressionslinjens hældningx = referenceværdien af hastighed (min
-1) , drejningsmoment (N·m), eller effekt
(kW)
b = regressionslinjens skæring med y-aksenFor hver regressionslinje beregnes middelf ejlen på estimatet (SE) af y på x og
determinationskoefficienten (r²).
Det anbefales, at denne analyse foretages ved 1 Hz. For at en prøve kan anses for gyldig, skal
kriterierne i tabe l 1 være opfyldt.
Tabel 1: Tolerancer på regressionslinjer
Hastighed Drejningsmoment Effekt
Middelfejl på estimatet (SE) af y
på xmaks. 100 min-
1maks. 13 % af
maksimalmotoreffekt påeffektkarakteristikmaks. 8 % af
maksimal motoreffektpå effektkarakteristik
Regressionslinjens hældning, m 0,95 til 1,03 0,83 – 1,03 0,89 – 1,03
Determinationskoeff icient, r² min 0,9700 min 0,8800 min 0,9100
Regressionslinjens skæring med
y-aksen, b± 50 min-1± 20 Nm /g177 dog
mindst  2 % afmaksimaltdrejningsmoment± 4 kW 
/g177 dog mindst
2 % af maksimaltdrejningsmoment
Alene til brug ved regressionsanalysen tillades sletning af punkter som anført i tabel 2, førregressionsberegningen foretages. Dog må så danne punkter ikke slettes ved beregning af
cyklusarbejde og -emissioner. Ved et tomg angspunkt forstås et punkt med et normaliseret
referencedrejningsmoment på 0 % og en normalis eret referencehastighed på 0 %. Sletning af
punkter kan foretages på hele cyklen eller enhver del heraf.
57Tabel 2. Tilladt sletning af punkter ved regressionsanalysen
(de slettede  punkter skal specificeres)
TILSTAND HASTIGHEDS- OG/ELLER
DREJNINGSMOMENT- OG/ELLEREFFEKTPUNKTER, SOM KAN SLETTESMED HENVISNING TILBETINGELSERNE I VENSTREKOLONNE
Første 24 (±1) s og sidste 25 s Hastighed, drejningsmoment og effekt
Helt åbent gasspjæld, og
drejningsmomentrespons < 95 % afreferencedrejningsmomentDrejningsmoment og/eller effekt
Helt åbent gasspjæld, og hastighedsrespons <
95 % af referencehastighedHastighed og/eller effekt
Lukket gasspjæld, hastighedsrespons >
tomgangshastighed + 50 min-1, og
drejningsmomentrespons > 105 % afreferencedrejningsmomentDrejningsmoment og/eller effekt
Lukket gasspjæld, hastighedsrespons /g163
tomgangshastighed + 50 min-1, og
drejningsmomentrespons = det af fabrikantenfastsatte/målt tomgamgangsdrejningsmoment± 2 % af maksimalt drejningsmomentHastighed og/eller effekt
Lukket gasspjæld og hastighedsrespons > 105
% referencehastighedHastighed og/eller  effekt
(e) Tillæg 1 til bilag III affattes således:
TILLÆG 1
MÅLE- OG PRØVETAGNINGSMETODER
1. MÅLE- OG PRØVETAGNINGSMETODER (NRSC-PRØVE)
Forurenende luftarter og partikler afgivet af den til prøvning indleverede motor måles efter
metoderne i bilag VI. I metoderne i bilag VI beskrives de anbefalede systemer til analyse afforurenende luftarter (punkt 1.1) og til fortynding og prøvetagning ved måling af forurenendepartikler (punkt 1.2).
1.1. Specifikation af dynamometer
Der skal anvendes et motordynamometer, der er velegnet til udførelse af den i bilag III, punkt3.7.1, angivne prøvningscyklus. Instrumenterne til måling af drejningsmoment og hastighedskal gøre det muligt at bestemme effekten  inden for de givne grænser. Supplerende
beregninger kan være nødvendige. Måleudstyrets nøjagtighed skal være tilstrækkelig til atsikre, at de i figurerne i punkt 1.3 angivne tolerancer ikke overskrides.
1.2. Udstødningsgasstrøm
Udstødningsgasstrømmen bestemme s efter en af de i punkt 1.2.1-1.2.4 angivne metoder.
581.2.1. Direkte måling
Direkte måling af udstødningsgasstrømmen med venturidyse eller tilsvarende målesystem
(vedrørende nærmere enkeltheder henvises til ISO 5167:2000).
Bemærkning : Direkte måling af gasstrømme er vanske lig. Der skal tages forholdsregler til
undgåelse af målefejl, som giver anledning til fejl i bestemmelsen af forurenende stoffer.
1.2.2. Metode til måling af luft- og brændstofstrømmeMåling af luft- og brændstofstrømmeDer skal anvendes luftflowmetre og bræ ndstofflowmetre med den i punkt 1.3 angivne
nøjagtighed.
Beregning af udstødningsgasstrømmen fore tages ved brug af følgende formel:
G
EXHW  = G AIRW + G FUEL (for våd masse af udstødning)
1.2.3. KulstofbalancemetodenUdstødningsgassens masse beregnes på grundlag  af brændstofforbruget og koncentrationerne
i udstødningsgassen ved hjælp af kulstofba lancemetoden (jf. bilag III, tillæg 3).
1.2.4. SporstofmetodenI denne metode anvendes koncentrations måling af en sporgas i udstødningen.
En kendt mængde inaktiv gas (f.eks ren he lium) injiceres i udstødningsgasstrømmen som
sporstof. Gassen blandes og fortyndes med udstødningsgassen, men må ikke reagere i
udstødningsrøret. Gassens koncentration måles derefter i udstødningsgasprøven.
For at sikre fuldstændig opblanding af sporgassen sk al prøvetagningssonden for
udstødningsgas placeres mindst 1 m, dog mindst 30 gange udst ødningsrørets diameter, neden
for injektionsstedet for sporgas. Prøveta gningssonden kan være placeret tættere på
injektionsstedet, hvis fuldstændig opbla nding kan bekræftes ved sammenholdelse af
sporgaskoncentrationen med refe rencekoncentrationen, når sporgassen injiceres oven for
motoren.
Sporgasstrømmen indstilles således, at sporgaskoncentrationen ved motorens
tomgangshastighed efter opblanding er mindre e nd fuldt skalaudslag på sporgasanalysatoren.
 Beregning af udstødningsgasstrømmen fore tages ved brug af følgende formel:
/g40/g41aEXHWconc concGG
/g45 /g180/g180/g61
mixEXH T
60/g114
59hvor:
GEXHW = øjeblikkelig udstødningsmassestrøm, kg/s
GT = sporgasstrøm. cm³/min
konc mix= øjeblikkelig koncentration af  sporgas efter opblanding, ppm
/g114EXH = Udstødningsgassens densitet, kg/m³
conc a= koncentration af sporgassen i indsugningsluften, ppm
Sporgassens baggrundskoncentration ( ( conc a) kan bestemmes som gennemsnittet af
baggrundskoncentrationen, målt henholdsvis umiddelbart før prøvekørslen og efter
prøvekørslen.
Når baggrundskoncentrationen er under 1 % af  sporgaskoncentrationen efter opblanding
(conc mix.) ved maksimal udstødningsstrøm, kan de r ses bort fra baggrundskoncentrationen.
Det samlede system skal opfylde forskrifte rne for udstødningsgasstrøm og kalibreres i
henhold til tillæg 2, punkt 1.11.2
1.2.5. Metode til måling af luftstrøm og luft/brændstofforholdDette indebærer beregning af udstødningsmasse  af luftstrømmen og luft/brændstofforholdet.
Beregning af den øjeblikkelige udstødni ngs massestrøm foretages således:
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g180/g43 /g180 /g61
/g108st11
A/FG GAIRW EXHW med
5,14 /st/g61FA
/g40/g41
/g40/g414
HC4
CO CO24
CO CO2
CO24
COCO24
CO
4
HC4
CO
10 10 6,907810
3,510
13,510 2
1
45,0 10
210
-100
/g45 /g45/g45
/g45/g45
/g45/g45
/g180 /g43 /g180 /g43 /g180/g180 /g43 /g180
/g247/g247/g247/g247/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231/g231/g231/g231/g231
/g232/g230
/g180/g180
/g43/g180/g180 /g180
/g45
/g215 /g43/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g180 /g45/g180
/g61
conc conc concconc conc
concconcconcconc
concconc
/g108
hvor: A/Fst = støkiometrisk luft/brændstofforhold, kg/kg
/g108  = relativt luft/brændstof forhold
conc  CO2 = tør CO2-koncentration, %
conc CO= tør CO-koncentration, ppm
conc HC= HC-koncentration, ppm
60BEMÆRKNING: Beregningen er henført til et dieselbrændstof med et H/C-forhold på 1,8
Luftflowmeteret skal opfylde nøjagtighedsf orskrifterne i tabel 3, den anvendte CO 2-analysator
skal opfylde forskrifterne  i punkt 1.4.1, og de t samlede system skal opfylde forskrifterne for
udstødningsgasstrøm.
Om ønsket kan udstyr til måling af luft/brændstofforholdet, f.eks. en sensor af
zirconiumdioxid-typen, anvendes til måling af luftoverskudsforholdet i henhold tilforskrifterne i punkt 1.4.4.
1.2.6. Total fortyndet udstødningsgasstrømAnvendes et fortyndingssystem af totals trømstypen, måles den totale fortyndede
udstødningsgasstrøm (G
TOTW ) med en fortrængningspumpe (PD), kritisk venturi (CFI) eller
subsonisk venturi (SST) - bilag VI, punkt 1. 2.1.2. Nøjagtigheden heraf skal være i
overensstemmelse med forskrifterne i bilag III, tillæg 2, punkt 2.2.
1.3. Nøjagtighed
Alle måleinstrumenters kalibrering skal kunne føres tilbage til nationale (internationale)standarder og opfylde forskrifterne i tabel 3.
Tabel 3. Måleinstrumenternes nøjagtighed
Nr. Måleinstrument Nøjagtighed
1 Motorhastighed /g177 2 % af aflæsning, /g177 dog mindst 1 % af motorens højeste værdi
 2 Drejningsmoment /g177 2 % af aflæsning, /g177 dog mindst 1 % af motorens højeste værdi
3 Brændstofforbrug /g177 2 % of den maksimale værdi for motoren
4 Luftforbrug  /g177 2 % af aflæsning, /g177 dog mindst 1 % af motorens højeste
værdi
5 Udstødningsgasstrøm /g177 2,5 % af aflæsning, /g177 dog mindst 1,5 % af motorens højeste
værdi
6 Temperatur /g163 600 K /g177 2 K absolut
7 Temperatur > 600 K /g177 1 % af aflæsning
8 Udstødningsgastryk /g177 0,2 kPa absolut
9 Indsugningsluftens
vakuum/g177 0,05 kPa absolut
10 Atmosfæretryk /g177 0,1 kPa absolut
11 Andre tryk /g177 0,1 kPa absolut
12 Absolut fugtighed /g177 5 % af aflæsning
13 Strøm a f
fortyndingsluft/g177 2 % af aflæsning
 14 Fortyndet
udstødningsgasstrøm/g177 2 % af aflæsning
611.4. Bestemmelse af gassens komponenter
1.4.1. Almindelige specifikationer for analysatorerne
Analysatorernes måleområde skal være passende i forhold til den foreskrevne nøjagtighed for
koncentrationsbestemmelse af udstødningsgaskomponenter (punkt  1.4.1.1). Analysatorerne
anbefales benyttet således, at den målte  koncentration er mellem 15 % og 100 % af fuld
skalavisning.
Er fuld skalavisning 155 ppm (eller ppm C)  eller derunder, e ller har det anvendte
udlæsningssystem (datamat eller datalogger) tilstrækkelig nøjagtighed og opløsningsevne vedværdier under 15 % af måleområdets øverste væ rdi, kan måling af værdier under 15 % af fuld
skalavisning dog godtages. I så fald fore tages ekstra kalibreringer, der sikrer, at
kalibreringskurverne er nøjagtige - bilag III, tillæg 2, punkt 1.5.5.2.
Udstyrets elektromagnetiske kompatibilitet skal være således, at yderligere fejl mindskes til
det mindst mulige.
1.4.1.1. MålefejlAnalysatorens afvigelse fra det nominelle ka libreringspunkt må inte t sted i måleområdet
afvige over ± 2 % af aflæsningen, og ikke over ± 0,3 % af fuldt skalaudslag.
BEMÆRKNING: med henblik på denne norm fo rstås ved ”nøjagtighed” analysatorens
afvigelse fra de nominelle kalibreringsv ærdier, når kalibreringsgas anvendes (
/g186 sand værdi)
1.4.1.2. RepeterbarhedRepeterbarheden, defineret som 2,5 gange stan dardafvigelsen af ti gentagne målinger på en
given kalibreringsgas, må for måleområder over 155 ppm (eller ppm C) ikke være over ± 1 %
af fuldt skalaudslag; for måleområder under 155 ppm (eller ppm C) må repeterbarheden ikke
være over ± 2 %.
1.4.1.3. StøjApparatets top-til-top respons på nulstillingsgas og kalibreringsgas må i et vilkårligt 10
sekunders interval ikke overstige 2 % af  fuldt skalaudslag i noget måleområde.
 1.4.1.4. NulpunktsforskydningNulpunktsforskydningen skal inden for en peri ode på 1 time være mindre end 2 % af fuldt
skalaudslag i det laveste anvendte må leområde. Ved nulpunktsrespons forstås
gennemsnitsrespons, herunder støj, på en nulstillingsgas inden for et tidsrum af 30 sekunder.
1.4.1.5. Forskydning af relativ responsForskydningen af den relative respons må i l øbet af en time ikke overstige 2 % af fuldt
skalaudslag i det laveste anve ndte måleområde. Ved relativ re spons forstås forskellen mellem
responsen på kalibreringsgas og responsen på nulstillingsgas. Ved responsen påkalibreringsgassen forstås gennem snitsrespons, inklusive støj, på en kalibreringsgas inden for
et tidsrum af 30 sekunder.
621.4.2. Tørring af gassen
Anordningen til gastørring, der er frivillig, skal have minimal indvirkning på koncentrationen
af de målte luftarter. Der må ikke anvendes kemiske tørremidler til fjernelse af vand i prøven.
1.4.3. AnalysatorerDe måleprincipper, der skal anvendes, er beskrevet i punkt 1.4.3.1 til 1.4.3.5 i dette tillæg. En
detaljeret beskrivelse af målesystemerne findes i bilag VI.
Luftarterne analyseres ved hjælp af de i det følgende angivne instrumenter. For ikke-lineære
analysatorer tillades brug af lineariseringskredse.
1.4.3.1. Bestemmelse af carbonmonoxid (CO) Kulmonoxid-analysatoren skal være et ikke-d ispersivt infrarødabsor ptionsapparat (NDIR).
1.4.3.2. Bestemmelse af carbondioxid (CO
2)
 Kuldioxid-analysatoren skal være et ikke-d ispersivt infrarødabsorptionsapparat (NDIR).
1.4.3.3. Bestemmelse af kulbrinter (HC)Kulbrinteanalysatoren sk al være forsynet med opvarmet fl ammeiondetektor (H FID); detektor,
ventiler, rørforbindelser osv. skal være opvarmet, således at der holdes en gastemperatur på463 K (190 °C) ± 10 K.
1.4.3.4. Bestemmelse af kvælstofoxider (NOx)Måles der på tør basis, skal kvælsto foxid-analysatoren enten være med
kemoluminiscensdetektor (CLD) eller opvarm et kemoluminiscensdetektor (HCLD) med
NO2/NO konverter. Måles der på våd basis, sk al der anvendes en HCLD med konverter, og
konvertertemperaturen holdes over 328 K (55 °C ), idet det er en forudsætning, at
vanddæmpningsprøven (bilag III, tillæg 2, punkt 1.9.2.2) er tilfredsstillet.
For både CLD og HCLD skal prøvetagningsl edningens vægtemperatu r holdes på mellem 328
K og 473 K (55°C til 200°C) frem til konverteren ved tør måling, og frem til analysatoren vedvåd måling.
1.4.4. Måling af luft/brændstof forholdTil bestemmelse af luft/brændstofforholde t i udstødningsgasstrømmen som angivet i punkt
1.2.5 anvendes en luft/brændstofføler med stor t følsomhedsområde eller en lambdasonde af
zirconiumdioxidtypen.
Føleren skal være monteret direkte på udstødningsrøret, hvor  udstødningsgastemperaturen er
tilstrækkelig til at forhindre kondensation af vanddamp.
63Nøjagtigheden af føleren med den tilhør ende elektronik skal være inden for
/g177 3 % af aflæsningen /g108 < 2
/g177 5 % af aflæsning 2 /g163/g108 < 5
/g177 10 % af aflæsning 5 /g163/g108
For at opfylde ovenstående nøjagtighedskrav sk al føleren være kalibreret som foreskrevet af
instrumentets fabrikant.
1.4.5. Prøveudtagning til bestemmelse af forurenende luftarterPrøvetagningssonder til bestemmelse af forurenende luftarter skal være monteret i en afstand
af mindst 0,5 m, dog mindst tre gange udstødningsrørets diameter, oven for
udstødningsgassystemets afgang og tilstrækkelig tæt på motoren til at sikre enudstødningsgastemperatur på mindst 343 K (70°C) ved sonden.
Er der tale om en flercylindret moto r med forgrenet udstødningsmanifold, skal
prøvetagningssonden være placeret så langt nede, at det sikres, at prøven er repræsentativ for
den gennemsnitlige emission fra alle cylindrene. På flercylindrede motorer med flere separateudstødningsmanifolder, f.eks. V-motorer, kan det tillades, at der tages en prøve fra hver
cylindergruppe og beregnes en gennemsnitsem ission deraf. Andre metoder kan benyttes, hvis
det er godtgjort, at de korrelerer med ovenst ående metoder. Til beregning af emissionen fra
udstødningen skal motorens samled e udstødningsmassestrøm anvendes.
Såfremt udstødningsgassens sammensætni ng påvirkes af nogen form for
efterbehandlingssystem, skal prøveudtagning  finde sted oven for denne anordning ved
prøvninger under trin I og neden for denne anor dning ved prøvninger under trin II. Anvendes
et totalstrømsfortyndingssystem til partikelbestemmelse, kan også gasemissionen bestemmes iden fortyndede udstødningsgas. Prøvetag ningssonderne skal væ re placeret nær
partikelprøvesonden i fortyndingstunnelen (b ilag VI, punkt 1.2.1.2, fortyndingstunnel, og
punkt 1.2.2, partikelprøvesonde).  Om ønsket kan CO og  CO
2 også bestemmes ved opsamling
i en sæk og efterfølgende måling af  koncentrationen i prøvetagningssækken.
1.5. Bestemmelse af partikelindhold
Til bestemmelse af partikler kræves et fo rtyndingssystem. Fortynding kan ske ved et
delstrømsfortyndingssystem eller et totalstrømsfortyndingssystem. Fortyndingssystemet skalhave tilstrækkelig strømningskapacitet til helt at udelukke dannelse af kondensvand ifortyndings- og prøvetagningssystemer og holde temperaturen af den fortyndedeudstødningsgas mellem 315 K (42°C) og 325 K (52°C) umiddelbart oven for filterholderne.Er luftfugtigheden høj, kan det tillades, at fortyndingsluften tørres, inden den tilføresfortyndingssystemet. Er temperaturen af de n omgivende luft under 293 K (20°C), anbefales
forvarmning af fortyndingsluften til en temperatur over grænseværdien på 303 K (30°C).Fortyndingsluftens temperatur må dog ikke være over 325 K (52 °C), før den tilføresudstødningsgassen i fortyndingstunnelen.
Bemærkning: til steady-state metoden kan filterets temperatur holdes p den maksimale
temperatur p 325 K (52 C) eller derunder i st edet for at overholde temperaturomrdet 42
C  52 C.
64For delstrømssystemer til fortynding skal partikelopsamlingssonden anbringes i nærheden af
og oven for gasudtagningssonden som anført i punkt 4.4 og i overensstemmelse med bilag VI,punkt 1.2.1.1, figur 4-12: EP og SP.
Delstrømsfortyndingssystemet skal være udformet, så de t opdeler udstødningsstrømmen i to
delstrømme, af hvilke den mindste fortyn des med luft og derefter anvendes til
partikelbestemmelse. Det vil heraf fremgå, at  det er afgørende, at fortyndingsforholdet
bestemmes meget nøje. Andre delingsmetoder ka n anvendes, i hvilket tilfælde den anvendte
type deling i vid udstrækning er best emmende for det prøvetagningsudstyr og de
prøvetagningsmetoder, der skal anvendes (bilag VI, punkt 1.2.1.1).
Til bestemmelse af partikelmasse kræves et prøveudtagningssystem til partikelbestemmelse,
partikelfiltre, en mikrogramvægt og et vejerum med temperatur- og fugtighedsregulering.
Til udtagning af prøver til partikelbestemmelse kan anvendes en af to følgende metoder:- enkeltfiltermetoden med anvendelse af ét filterpar (jf. punkt 1.5.1.3 i dette tillæg) til alle
sekvenser i testcyklen. I prøvetagningsfasen skal prøvetagningstid og -strømningshastighed
overvåges nøje. Til testcyklen kr æves imidlertid kun ét filterpar.
- i flerfiltermetoden anvendes ét filterpar (se punkt 1.5.1.3 i dette tillæg) til hver enkelt
sekvens i testcyklen. Denne metode indebærer en bekvemme re prøvetagningsmetode, men
øger forbruget af filtre.
 1.5.1. Partikeludskillelsesfiltre 1.5.1.1. FilterspecifikationTil godkendelsesprøvning anvendes glasfiberfiltre med fluor-kulstofbelægning eller
membranfiltre på fluor-kulstofbasis. Til særlige formål kan andre filtermaterialer anvendes.Alle filtertyper skal have en udskillelsesgrad på mindst 95 % for 0,3 µm DOP(dioktylphthalat) ved en gashastighed på mellem 35 og 100 cm/s. Ved prøvning af
overensstemmelsen af forskellige laboratorier eller mellem en fabrikant og en godkendendemyndighed skal anvendes filtre af samme kvalitet.
1.5.1.2. FilterstørrelsePartikelfiltrenes diameter skal være mindst 47 mm (pletdiameter 37 mm). Større
filterdiameter kan godtages (punkt 1.5.1.5).
1.5.1.3. Primære og sekundære filtrePrøven af den fortyndede udstødningsgas udtages ved hjælp af et par filtre placeret i serie (et
primært filter og et sekundært filter). Det sekundære filter må højst være placeret 100 mmnedstrøms for det primære filter og må ikke berøre dette. Filtrene kan enten vejes enkeltviseller parvis; i sidstnævnte tilfælde anbringes filtrene med pletsiderne mod hinanden.
1.5.1.4. FiltergennemstrømningshastighedGashastigheden gennem filtreret skal være 35 til 100 cm/s. Stigningen i tryktabet fra
prøvningens start til dens afslutning må ikke overstige 25 kPa.
651.5.1.5. Filterbelastning
Den anbefalede  mindste filterbelastning for de almindeligste filterstørrelser er vist i følgende
tabel: Til større filtre skal filterbelastningen være mindst 0,065 mg/1000 mm² filterareal.
 Filterdiameter (mm) Anbefalet pletdiameter (mm) Anbefalet mindste belastning (mg)
 47 37 0,11
70 60 0,25
90 80 0,41
110 100 0,62
Ved brug af flerfiltermetoden anbefales, at den mindste filterbelastning for alle filtre
tilsammen er lig produktet af den pågældende ovenfor anførte værdi og kvadratroden af detsamlede antal prøvningssekvenser.
1.5.2. Specifikationer for vejerum og analysevægt1.5.2.1. VejerumTemperaturen af det vejerum (eller -lokale), hvor partikelfiltrene konditioneres og vejes, skal
være 295 K (22 °C) ± 3 K ved al konditionering og vejning af filtre. Luftfugtigheden skalholdes på et niveau svarende til et dugpunkt på 282,5 K (9,5 °C) ± 3 K og en relativ fugtighedpå 45 ± 8 %.
1.5.2.2. Vejning af referencefiltreLuften i vejerum (eller -lokale) skal være fri for kontaminanter (såsom støv), der kan sætte sig
på partikelfiltrene, mens de stabiliseres. Forstyrrelser i vejerummets specifikationer svarendetil beskrivelsen i punkt 1.5.2.1 kan tillades, hvis forstyrrelsernes varighed ikke er over 30
minutter. Vejerummet skal opfylde  de foreskrevne specifikationer,  inden personer træder ind i
vejerummet. Der vejes mindst to ubrugte referencefiltre eller -filterpar; dette finder sted højst4 timer før eller efter vejning af prøvefiltrene, men helst samtidig dermed. Referencefiltreneskal være af samme størrelse og materiale som prøvefiltrene.
Såfremt gennemsnitsvægten af referencefiltre (eller -filterpar) i tidsrummet mellem vejning af
prøvefiltrene ændrer sig med mere end 10 
/g109g, skal alle prøvefiltre kasseres og emissionstesten
gentages.
Er de i punkt 1.5.2.1 angivne betingelser med hensyn til vejerummets stabilitet ikke opfyldt,
men referencefiltre (-filterpar) opfylder ove nnævnte kriterier, kan motorfabrikanten vælge
enten at godtage vejningen af prøvefiltrene eller at betragte prøvningsresultaterne som
ugyldige, bringe vejerummets reguleri ngssystem i orden og gentage prøven.
1.5.2.3. AnalysevægtTil vejning af filtrene skal anvendes en vægt med en af vægtfabrikanten specificeret præcision
(standardafvigelse) på 2 µg og en opløsning på 1 µg (1 ciffer = 1 µg).
1.5.2.4. Elimination af virkning erne af statisk elektricitet
For at eliminere virkningerne af statisk elektricitet skal filtrene neutraliseres før vejning,
hvilket kan ske ved brug af en jordledning af polonium eller en anordning med tilsvarendevirkning.
661.5.3. Supplerende specifikationer for partikelbestemmelse
Alle de dele af fortyndingssystem og pr øvetagningssystem, der er placeret mellem
udstødningsrør og filterholder og er i kontakt med ufortyndet og fortyndet udstødningsgas,skal være udformet således, at de giver anledning til mindst mulig afsætning eller ændring afpartikler. Alle dele skal være fremstillet af elektrisk ledende materialer, der ikke reagerer medudstødningsfasens komponenter og skal være jordforbundet, således at elektrostatiske
virkninger undgås.
2. MÅLE- OG PRØVETAGNINGSMETODER (NRTC-PRØVE)
2.1. Indledning
Forurenende luftarter og partikler afgivet af den til prøvning indleverede motor måles efter
metoderne i bilag VI. Heri beskrives de systemer, der anbefales til analyse af forurenendeluftarter (punkt 1.1) og til fortynding og prøvetagning ved måling af forurenende partikler(punkt 1.2).
2.2. Krav til dynamometer og prøvebænk
Til emissionsprøvning af motorer på motordyn amometer skal følgende udstyr anvendes:
2.2.1. MotordynamometerDer skal anvendes et motordynamometer, der er velegnet til udførelse af den i tillæg 4 til dette
bilag angivne prøvningscyklus. Instrumenterne til måling af drejningsmoment og hastighedskal gøre det muligt at bestemme akseleffek ten inden for de givne grænser. Supplerende
beregninger kan være nødvendige. Måleudstyrets nøjagtighed skal være tilstrækkelig til atsikre, at de for værdierne i punkt 3 angi vne maksimumtolerancer ikke overskrides.
2.2.2. Andre instrumenterI nødvendigt omfang skal anvendes instrumenter til måling af brændstofforbrug, luftforbrug,
temperatur af kølemiddel og sm øremiddel, udstødningsgastryk og
indsugningsmanifoldvakuum, udstødningsgaste mperatur, indsugningslufttemperatur og
-fugtindhold samt brændstoftemperatur. Disse in strumenter skal opfylde kravene i tabel 3:
67Tabel 3. Måleinstrumenternes nøjagtighed
Nr. Måleinstrument Nøjagtighed
1 Motorhastighed /g177 2 % af aflæsning, /g177 dog mindst 1 % af motorens højeste værdi
 2 Drejningsmoment /g177 2 % af aflæsning, /g177 dog mindst 1 % af motorens højeste værdi
3  Brændstofforbrug /g177 2 % of den maksimale værdi for motoren
4  Luftforbrug /g177 2 % af aflæsning, /g177 dog mindst 1 % af motorens højeste værdi
 5 Udstødningsgasstrøm /g177 2,5 % af aflæsning, /g177 dog mindst 1,5 % af motorens højeste
værdi
6 Temperatur /g163 600 K /g177 2 K absolut
7 Temperatur > 600 K /g177  1 % af aflæsning
8 Udstødningsgastryk /g177 0,2 kPa absolut
9 Indsugningsluftens
vakuum/g177 0,05 kPa absolut
10 Atmosfæretryk /g177 0,1 kPa absolut
11 Andre tryk /g177 0,1 kPa absolut
12 Absolut fugtighed /g177 5 % af aflæsning
13 Strøm a f
fortyndingsluft/g177 2 % af aflæsning
 14 Fortyndet
udstødningsgasstrøm/g177 2 % af aflæsning
2.2.3. Ufortyndet udstødningsgasstrøm
For at beregne emissionerne i den ufortyndede uds tødningsgas og for at regulere et delstrøms-
fortyndingssystem må man kende udstødning sgassens massestrømn ingshastighed. Til
bestemmelse af udstødningsgasse ns massestrømningshastighed kan anvendes en af de i det
følgende beskrevne metoder.
Til beregning af emissioner skal responstiden fo r hver af de nedenfor beskrevne metoder være
mindst lig med den foreskrevne responstid af analysatoren, som er fastlagt i tillæg 2, punkt1.11.1.
Til regulering af et fortyndingssystem af delstrømstypen kræves hurtigere responstid. For
delstrømsfortyndingssystemer med onliner egulering kræves en responstid på 
/g163 0,3 s. For
delstrømsfortyndingssystemer med look ahead-regule ring baseret på en i forvejen registreret
prøvekørsel kræves en responstid af måle systemet for udstødningsgasstrøm på  /g163 5 s med en
indsvingningstid på /g163 1 s. Systemets responstid skal an gives af instrumentets fabrikant.
Kravene til kombineret responstid af systemer til udstødningsgasstrøms- ogdelstrømsfortyndingssysteme r er angivet i punkt 2.4.
Direkte måling
Direkte måling af den øjeblikkelige udst ødningsstrøm kan anvendesi systemer som:
- differenstrykanordninger, således måledyser (for enkeltheder henvises til ISO 5167:
2000)
- ultralydsflowmeter- vortex-flowmeter
68Der skal tages forholdsregler til undgåelse af målefejl, som giver anledning til fejl i
bestemmelsen af forurenende  stoffer. Sådanne forholds regler omfatter omhyggelig
installation af anordningen i motorens udstødningssystem i henhold til anbefalingerne frainstrumentets fabrikant og til god teknisk skik. Navnlig må motorens præstationer ogemissioner ikke påvirkes ved installation af anordningen.
Flowmetre skal opfylde nøjagti ghedsforskrifterne i tabel 3.
Metode til måling af luft- og brændstofstrømme
I metoden anvendes passende flowmetre til måling af luft- og brændstofstrømme. Beregning
af den øjeblikkelige udstødning smassestrøm fore tages således:
GEXHW = GAIRW + GFUEL (for våd masse af udstødningsgas)
 Flowmetrene skal opfylde nøjagtighedsforsk rifterne i tabel 3, men skal desuden være
tilstrækkelig nøjagtige til at opfylde nøjagtighedsforskrifterne for udstødningsgasstrømmen.
Sporstofmetoden
I denne metode anvendes koncentrations måling af en sporgas i udstødningen.
En kendt mængde inaktiv gas (f.eks ren he lium) injiceres i udstødningsgasstrømmen som
sporstof. Gassen blandes og fortyndes med udstødningsgassen, men må ikke reagere i
udstødningsrøret. Gassens koncentration måles derefter i udstødningsgasprøven.
For at sikre fuldstændig opblanding af sporgassen skal prøvetagningssonden for
udstødningsgas placeres mindst 1 m, dog mindst 30 gange udst ødningsrørets diameter, neden
for det punkt, hvor sporgassen injiceres. Prøveta gningssonden kan være placeret tættere på
injektionsstedet, hvis det kan efterprøves, at der sker fuldstændig opblanding, ved at
sammenholde sporgaskoncentrati onen med referencekoncentrati onen, når sporgassen injiceres
oven for motoren.
Sporgasstrømmen skal indstilles således, at sporgaskoncentrationen ved motorens
tomgangshastighed efter opblanding er mindre e nd fuldt skalaudslag på  sporgasanalysatoren.
Beregning af udstødningsgasstrømmen fore tages ved brug af følgende formel:
/g40/g41aEXHWconc concGG/g45 /g180/g180/g61
mixEXH T
60/g114
hvor:
GEXHW = øjeblikkelig udstødningsmassestrøm, kg/s
GT = sporgasstrøm. cm³/min
conc mix= øjeblikkelige koncentration af  sporgas efter opblanding, ppm
/g114EXH  = udstødningsgassens densitet, kg/m³
conc a= koncentration af sporgassen i indsugningsluften, ppm
69Sporgassens baggrundskoncentration (  conc a) kan bestemmes som gennemsnittet af
baggrundskoncentrationen, må lt henholdsvis umiddelbart før prøvekørslen og efter
prøvekørslen.
Når baggrundskoncentrationen er under 1 % af  sporgassens koncentration efter opblanding
(conc mix.) ved maksimal udstødningsflow, kan de r ses bort fra baggrundskoncentrationen.
Det samlede system skal opfylde forskriftern e for udstødningsgasstrøm og skal kalibreres i
henhold til tillæg 2, punkt 1.11.2
Metode til måling af luftstrøm og luft/brændstofforhold
Dette indebærer, at udst ødningsgassens masse beregnes af luftstrømmen og
luft/brændstofforholdet. Beregning af den øj eblikkelige udstødningsmassestrøm foretages
således:
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g180/g43 /g180 /g61
/g108st11
A/FG GAIRW EXHW med
5,14 /st/g61FA
/g40/g41
/g40/g414
HC4
CO CO24
CO CO2
CO24
COCO24
CO
4
HC4
CO
10 10 6,907810
3,510
13,510 2
1
45,0 10
210
-100
/g45 /g45/g45
/g45/g45
/g45/g45
/g180 /g43 /g180 /g43 /g180/g180 /g43 /g180
/g247/g247/g247/g247/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231/g231/g231/g231/g231
/g232/g230
/g180/g180
/g43/g180/g180 /g180
/g45
/g215 /g43/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g180 /g45/g180
/g61
conc conc concconc conc
concconcconcconc
concconc
/g108
hvor: A/Fst = støkiometrisk luft/brændstofforhold, kg/kg
 /g108 = relativt luft/ brændstofforhold
conc CO2 = tør CO2-koncentration, %
conc CO = tør CO-koncentration, ppm
 conc HC = HC-koncentration, ppm
BEMÆRKNING: Beregningen er baseret på et dieselbrændstof med et  forhold H:C på 1,8
 Luftflowmeteret skal opfylde nøjagtighed sforskrifterne i tabe l 3, den anvendte CO 2-
analysator skal opfylde forskrifterne  i punkt  2.3.1, og det samlede system skal opfylde
forskrifterne for udstødningsgasstrøm.
Om ønsket, kan udstyr til måling af luft/brændstofforholdet, f.eks. en sensor af
zirconiumdioxid-typen, anvendes til måling af luftoverskudsforholdet efter  forskrifterne i
punkt 2.3.4.
702.2.4. Fortyndet udstødningsgasstrøm
For at beregne emissionerne i den fort yndede udstødningsgas må man kende
strømningshastigheden af den fortyndede  udstødningsgas. Den totale fortyndede
udstødningsgasstrøm i hele cyklen (kg/test) bere gnes af måleværdierne for hele cyklen, og de
tilsvarende kalibreringsdata for flowmeteret ( V0 for PDV, KV for CFV, Cd for SSV) ved en af
metoderne foreskrevet i tillæg 3, punkt 2.2.1 kan anvendes. Hvis den samlede masse afudskilte partikler og forurenende luftarter udgør over 0,5 % af den totale CVS-strøm, skalCVS-strømmen korrigeres eller partikelprøvestrømmen returneres til CVS oven forflowmeteret.
2.3. Bestemmelse af gassens komponenter
2.3.1. Generel beskrivel se af analysatorerne
Analysatorernes måleområde skal være passende til den foreskrevne nøjagtighed ved
bestemmelse af koncentrationerne af udst ødningsgassens komponenter (punkt 1.4.1.1).
Analysatorerne anbefales benyttet således, at  den målte koncentrati on er mellem 15 % og 100
% af fuld skalavisning.
Er fuld skalavisning 155 ppm (eller ppm C)  eller derunder, e ller har det anvendte
udlæsningssystem (datamat eller datalogger) tilstrækkelig nøjagtighed og opløsningsevne vedværdier under 15 % af måleområdets øverste væ rdi, kan måling af værdier under 15 % af fuld
skalavisning dog godtages. I så fald fore tages ekstra kalibreringer, der sikrer, at
kalibreringskurverne er nøjagtige - bilag III, tillæg 2, punkt 1.5.5.2.
Udstyrets elektromagnetiske kompatibilitet skal være således, at yderligere fejl mindskes til
det mindst mulige.
2.3.1.1. MålefejlAnalysatorens afvigelse fra det nominelle ka libreringspunkt må inte t sted i måleområdet
afvige over ± 2 % af aflæsningen, og i kke over ± 0,3 % af fuldt skalaudslag.
BEMÆRKNING: med henblik på denne norm fo rstås ved ”nøjagtighed” analysatorens
afvigelse fra de nominelle kalibreringsv ærdier, når kalibreringsgas anvendes (
/g186 sand værdi).
2.3.1.2. RepeterbarhedRepeterbarheden, defineret som 2,5 gange stan dardafvigelsen af ti gentagne målinger på en
given kalibreringsgas, må for måleområder over 155 ppm (eller ppm C) ikke være over ± 1 %
af fuldt skalaudslag; for måleområder under 155 ppm (eller ppm C) må repeterbarheden ikke
være over ± 2 %.
2.3.1.3. StøjApparatets top-til-top respons på nulstillingsgas og kalibreringsgas må i et vilkårligt 10
sekunders interval ikke overstige 2 % af  fuldt skalaudslag i noget måleområde.
71 2.3.1.4. Nulpunktsforskydning
Nulpunktsforskydningen inden for en periode på  1 time skal være mindre end 2 % af fuldt
skalaudslag i det laveste anvendte må leområde. Ved nulpunktsrespons forstås
gennemsnitsrespons, herunder støj, på en nulstillingsgas inden for et tidsrum af 30 sekunder.
2.3.1.5. Forskydning af relativ respons Forskydningen af den relative respons må i l øbet af en time ikke overstige 2 % af fuldt
skalaudslag i det laveste anve ndte måleområde. Ved relativ re spons forstås forskellen mellem
responsen på kalibreringsgas og responsen på nulstillingsgas. Ved responsen påkalibreringsgassen forstås gennem snitsrespons, inklusive støj, på en kalibreringsgas inden for
et tidsrum af 30 sekunder.
2.3.1.6. IndsvingningstidTil analyse af ufortyndet udstødningsgas må indsvingningstiden af den i målesystemet
monterede analysator ikke være over 2,5 s.
BEMÆRK: Vurdering af analysatorens responstid  vil ikke i sig selv klart fastlægge det
samlede systems egnethed til overgangsprøvning. Systemets volumener, og især dødrum ihele systemet, vil ikke kun påvirke transporttiden fra sonde til analysator, men ogsåindsvingningstiden. Desuden vil analysatorens interne transporttider blive defineret somresponstid for analysatoren, lige som det er tilfældet for konverter eller vandfælder i en NOx-analysator. Bestemmelse af responstiden af det samlede system er beskrevet i tillæg 2, punkt1.11.1.
2.3.2. Tørring af gassenSamme forskrifter som for NRSC-prøvningscykle n finder anvendelse (se afsnit 1.4.2 ovenfor)
som beskrevet nedenfor.
Anordningen til gastørring, der er valgfri, skal  have minimal indvirkning på koncentrationen
af de målte luftarter. Der må ikke anvendes kemiske tørremidler til fjernelse af vand i prøven.
2.3.3. AnalysatorerSamme forskrifter som for NRSC-prøvningscykle n finder anvendelse (se afsnit 1.4.3 ovenfor)
som beskrevet nedenfor.
Luftarterne analyseres ved hjælp af følgende  instrumenter. Til ikke-lineære analysatorer
tillades brug af lineariseringskredse.
2.3.3.1. Bestemmelse af carbonmonoxid (CO) Kulmonoxid-analysatoren skal være et ikke-d ispersivt infrarødabsor ptionsapparat (NDIR).
2.3.3.2. Bestemmelse af carbondioxid (CO
2)
 Kuldioxid-analysatoren skal være et ikke-d ispersivt infrarødabsorptionsapparat (NDIR).
722.3.3.3. Bestemmelse af kulbrinter (HC)
Kulbrinteanalysatoren skal være forsynet med opvarmet flammeiondetektor (HFID);
detektoren, ventiler, rørforbindelser osv. sk al være opvarmet således, at der holdes en
gastemperatur på 463 K (190 °C) ± 10 K.
2.3.3.4. Bestemmelse af kvælstofoxider (NOx)Måles der på tør basis, skal kvælsto foxid-analysatoren enten være med
kemoluminiscensdetektor (CLD) eller opvarm et kemoluminiscensdetektor (HCLD) med
NO2/NO konverter. Måles der på våd basis, sk al der anvendes en HCLD med konverter, og
konvertertemperaturen holdes over 328 K (55 °C ), idet det er en forudsætning, at
vanddæmpningsprøven (bilag III, tillæg 2, punkt 1.9.2.2) er tilfredsstillet.
For både CLD og HCLD skal prøvetagningsl edningens vægtemperatu r holdes på mellem 328
K og 473 K (55°C til 200°C) frem til konverteren ved tør måling, og frem til analysatoren vedvåd måling.
2.3.4. Måling af luft/brændstof forholdTil bestemmelse af luft/brændstofforholde t i udstødningsgasstrømmen som angivet i punkt
2.2.3 skal anvendes en luft/brændstofføler med stort følsomhedsområde eller en lambdasonde
af zirconiumdioxidtypen.
Føleren skal være monteret  direkte på uds tødningsrøret, hvor udstødni ngsgastemperaturen er
tilstrækkelig til at forhindre kondensation af vanddamp.
Nøjagtigheden af føleren med indby gget elektronik skal være inden for
/g177 3 % af aflæsningen /g108 < 2
/g177 5 % af aflæsning 2 /g163/g108 < 5
/g177  10 % af aflæsning 5 /g163/g108
For at opfylde  ovenstående nøjagtighedskrav sk al føleren være kalibreret som foreskrevet af
instrumentets fabrikant.
2.3.5. Prøveudtagning til bestemmelse af forurenende luftarter2.3.5.1. Ufortyndet udstødningsgasstrømSamme forskrifter som for NRSC-prøvningscykle n finder anvendelse (se afsnit 1.4.4 ovenfor)
som beskrevet nedenfor.
Prøvetagningssonder til bestemmelse af forurenende luftarter skal være monteret i en afstand
af mindst 0,5 m, dog mindst tre gange udstødningsrørets diameter, oven for
udstødningsgassystemets afgang og tilstrækkelig tæt på motoren til at sikre enudstødningsgastemperatur på mindst 343 K (70 °C) ved sonden.
Er der tale om en flercylindret moto r med forgrenet udstødningsmanifold, skal
prøvetagningssonden være placeret så langt nede, at det sikres, at prøven er repræsentativ for
den gennemsnitlige emission fra alle cylindrene. På flercylindrede motorer med flere separate
73udstødningsmanifolder, f.eks. V-motorer, kan det godtages, at der tages en prøve fra hver
cylindergruppe og beregnes en gennemsnitsem ission deraf. Andre metoder kan benyttes, hvis
det er godtgjort, at de korrelerer med ovenst ående metoder. Til beregning af emissionen fra
udstødningen skal motorens samled e udstødningsmassestrøm anvendes.
Såfremt udstødningsgassens sammensætni ng påvirkes af nogen form for
efterbehandlingssystem, skal prøveudtagning  finde sted oven for denne anordning ved
prøvninger under trin I og neden for denne anordning ved prøvninger under trin II.
2.3.5.2. Fortyndet udstødningsgasstrømAnvendes et totalstrøm sfortyndingssystem, finder følg ende forskrifter anvendelse:
Udstødningsrøret mellem motoren og totalstrømsfortyndingssystemet skal opfylde kravene i
bilag VI.
Prøvetagningssonden (-sonderne) for forurenende luftarter skal være placeret et sted i
fortyndingstunnelen, hvor fortyndingsluft og uds tødningsgas er godt opblandet og i nærheden
af prøvetagningssonden for partikler.
Prøvetagningen kan genere lt ske på to måder:
 - de forurenende stoffer udtages i en prøvet agningssæk i løbet af cyklen og måles efter
testens afslutning;
- de forurenende stoffer udtages kontinuerligt og integreres gennem hele cyklen; denne
metode er obligatorisk for HC og NO
x.
Prøver af baggrundskoncentrationerne udtag es oven for fortyndingstunnelen i en
prøvetagningssæk og trækkes fra emissionskon centrationen i henhold til tillæg 3, punkt 2.2.3.
2.4. Bestemmelse af partikelindhold
Til bestemmelse af partikler kræves et fo rtyndingssystem. Fortynding kan ske ved et
delstrømsfortyndingssystem eller et totalstrømsfortyndingssystem. Fortyndingssystemet skalhave tilstrækkelig strømningskapacitet til helt at udelukke dannelse af kondensvand ifortyndings- og prøvetagningssystemer og holde temperaturen af den fortyndedeudstødningsgas mellem 315 K (42°C) og 325 K (52°C)  umiddelbart oven for filterholderne.Er luftfugtigheden høj, kan det tillades, at fortyndingsluften tørres, inden den tilføresfortyndingssystemet. Er temperaturen af de n omgivende luft under 293 K (20°C), anbefales
forvarmning af fortyndingsluften til en temperatur over den øvre grænseværdi på 303 K(30°C). Fortyndingsluftens temperatur må dog ikke være over 325 K (52°C), før
udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen.
Partikelprøvetagningssonden skal være placere t tæt ved prøvetagningssonden for forurenende
luftarter, og installa tionen skal opfylde bestemmelserne i punkt 2.3.5.
Til bestemmelse af partikelmasse kræves et prøveudtagningssystem til partikelbestemmelse,
partikelfiltre, en mikrogramvægt og et vejerum med temperatur- og fugtighedsregulering.
74Forskrifter for delstrømsfortyndingssystemet
I delstrømsfortyndingssysteme t opdeles udstødningsstrømmen i to  delstrømme, af hvilke den
mindste fortyndes med luft og derefter anvendes til partikelbestemmelse. Det er her afafgørende vigtighed, at fortyndingsfor holdet bestemmes meget nøjagtigt. Andre
delingsmetoder kan anvendes, i hvilket tilfælde den anvendte type deling i vid udstrækning erbestemmende for det prøvetagningsudstyr og de  prøvetagningsmetoder, der skal anvendes
(bilag VI, punkt 1.2.1.1).
Til regulering af et fortyndingssystem af delstrømstypen kræves en hurtig responstid.
Transformationstiden for systemet bestemmes med metoden beskrevet i bilag 2, punkt 1.11.1.
 Hvis den kombinerede transf ormationstid for udstødningsstrø mmåling (jf. foregående punkt)
og delstrømssystemet er under 0,3  s, kan on line regulering anvendes. Er transformationstiden
over 0,3 s, skal der udføres look ahead styring ba seret på en forudregistr eret prøvekørsel. I så
fald skal indsvingningstiden være 
/g163 1 s, og forsinkelsestiden for det kombinerede system /g163 10
s.
Den totale systemrespons skal væ re afpasset, så der sikres en repræsentativ prøve af partikler,
G SE, som er proportional med udst ødningsgassens massestrøm. Fo r at fastlægge, om der er
proportionalitet, skal der foretages en regressionsanalyse på  G SE mode GEXHW med en
datafangstfrekvens på mindst 5 Hz, og følgende kriterier skal være opfyldt:
- Korrelationskoefficienten r2 for den lineære regression mellem G SE og G EXHW  skal
være mindst 0,95.
- Middelafvigelsen på estimatet af G SE mod G EXHW EXHW må ikke være over 5 % af
GSEmaks.
-G SE, regressionslinjens skærin g, må ikke være over /g177  2 % of G SE maks.
Om ønsket kan der udføres en forprøve, og signalet svarende til udstødningsgassens
massestrøm i forprøven anvendes til styring af prøvestrømmen ind i partikelsystemet (”look-ahead” regulering). Denne metode er  nødvendig, hvis transformationstiden for
partikelsystemet, t
 50,P og/eller transformationstiden for udstødningsgassens massestrømsignal,
t50,F  er > 0,3 s. Korrekt regulering af delstr ømsfortyndingssystemet er opnået, når tidskurven
for GEXHW  ,pre i forprøven, som regulerer GSE, forskydes med et ”look-ahead” tidsrum t50,P +
t50,F .
Til bestemmelse af korrelationen mellem GSE og GEXHW skal anvendes data opnået ved den
faktiske prøve, idet GEXHW tidsmæssigt justeres ind af t 50,F i forhold til GSE (intet bidrag fra
t50,P til tidsjusteringen ). Dvs. tidsforskydningen mellem  GEXHW og GSEer forskellen mellem
deres respektive transformationstider, bestemt efter tillæg 2, punkt 2.6.
For delstrømsfortyndingssystemer må  nøjagtigheden af prøvestrømmen GSEtillægges særlig
vægt, hvis den ikke måles direkte, men bestemmes ved differensmåling af
strømningshastigheder:
GSE = GTOTW– GDILW
I så fald er en nøjagtighed på /g177 2 % for  GTOTW og GDILW ikke tilstrækkelig til at garantere en
acceptabel nøjagtighed af GSE. Bestemmes gasstrømmen ved di fferensflowmåling, skal den
75maksimale fejl på differensen være af en  sådan størrelse, at nøjagtigheden af GSE er inden for
/g177 5 %, når fortyndingsforholdet er under 15. Den kan beregnes som den kvadratiske
middelværdi af fejlene på de enkelte instrumenter.
Acceptabel nøjagtighed af GSE-værdierne kan opnås ved brug af en af følgende metoder:
a) Den absolutte nøjagtighed af G TOTW  og G DILW er /g177 0,2 %, hvilket sikrer en
nøjagtighed af G SE på /g163 5 % ved et fortyndingsforhold på 15. Ved større
fortyndingsforhold vil fejlen dog blive større.
b) Kalibrering af G DILW i forhold til G TOTW  sker således, at der opnås samme
nøjagtighed for G SE som i a). En nærmere beskrivelse af denne kalibrering findes i
tillæg 2, punkt 2.6.
c) Nøjagtigheden af G SE bestemmes indirekte af nøjagti gheden af fortyndingsforholdet,
som bestemt ved en sporgas, f.eks. CO 2. Igen skal bestemmelsen af G SE ske med en
nøjagtighed svarende til metode a).
d) Den absolutte nøjagtighed af G TOTW  og G DILW er inden for /g177 2 % af fuldt
skalaudslag, den maksimale fejl på differensen mellem G  TOTW  og G DILW er inden for
0,2 %, og linearitetsfejlen er inden for /g177 0.2 % af den højeste G TOTW -værdi iagttaget
under prøven.
2.4.1. Partikeludskillelsesfiltre2.4.1.1. FilterspecifikationTil godkendelsesprøvning anvendes glasfiberfiltre med fluor-kulstofbelægning eller
membranfiltre på fluor-kulstofbasis. Til særlige formål kan andre filtermaterialer anvendes.Alle filtertyper skal have en udskillelsesgrad på mindst 95 % for 0,3 µm DOP (dioktylphtalat)ved en gashastighed på mellem 35 og 100 cm /s. Ved prøvning af overensstemmelsen af
forskellige laboratorier eller mellem en fabrikant og en godkendende myndighed skalanvendes filtre af samme kvalitet.
2.4.1.2. FilterstørrelsePartikelfiltrenes diameter skal være mindst 47 mm (pletdiameter 37 mm). Større
filterdiameter kan godtages (punkt 2.4.1.5)..
2.4.1.3. Primære filtre og sekundære filtrePrøven af den fortyndede udstødningsgas udtages ved hjælp af et par filtre placeret i serie (et
primært filter og et sekundært filter). Det sekundære filter må højst være placeret 100 mmnedstrøms for det primære filter og må ikke berøre dette. Filtrene kan enten vejes enkeltviseller parvis; i sidstnævnte tilfælde anbringes filtrene med pletsiderne mod hinanden.
2.4.1.4. FiltergennemstrømningshastighedGashastigheden gennem filtreret skal være 35 til 100 cm/s. Stigningen i tryktabet fra
prøvningens start til dens afslutning må ikke overstige 25 kPa.
762.4.1.5. Filterbelastning
Den anbefalede mindste filterbelastning for de almindeligste filterstørrelser er vist i følgende
tabel: til større filtre skal filterbelastningen være mindst 0,065 mg/1000 mm² filterareal.
Filterdiameter
(mm)Anbefalet pletdiameter (mm) Anbefalet minds tebelastning
 (mg)
 47 37 0,11
70 60 0,25
90 80 0,41
110 100 0,62
2.4.2. Specifikationer for vejerum og analysevægt2.4.2.1. VejerumTemperaturen af det vejerum (eller -lokale), hvor partikelfiltrene konditioneres og vejes, skal
være 295 K (22 °C) ± 3 K ved al konditionering og vejning af filtre. Luftfugtigheden skalholdes på et niveau svarende til et dugpunkt på 282,5 K (9,5 °C) ± 3 K og en relativ fugtighedpå 45 ± 8 %.
2.4.2.2. Vejning af referencefiltreLuften i vejerum (eller -lokale) skal være fri for kontaminanter (såsom støv), der kan sætte sig
på partikelfiltrene, mens de stabiliseres. Forstyrrelser i vejerummets specifikationer i henholdtil beskrivelsen i punkt 2.4.2.1 kan tillades, hvis forstyrrelsernes varighed ikke er over 30
minutter. Vejerummet skal opfylde  de foreskrevne specifikationer,  inden personer træder ind i
vejerummet. Der vejes mindst to ubrugte referencefiltre eller -filterpar; dette finder sted højst4 timer før eller efter vejning af prøvefiltrene, men helst samtidig dermed. Referencefiltreneskal være af samme størrelse og materiale som prøvefiltrene.
Såfremt gennemsnitsvægten af referencefiltre (eller -filterpar) i tidsrummet mellem vejning af
prøvefiltrene ændrer sig med mere end 10 
/g109g, skal alle prøvefiltre kasseres og emissionstesten
gentages.
Hvis de i punkt 2.4.2.1. angivne kriterier for stabilitet af vejerummet ikke er opfyldt, men
referencefilteret (filterparret) opfylder ovenstående kriterier, står det motorfabrikanten frit atgodtage de målte vægte af prøvefiltrene eller at kassere testresultaterne, bringe vejerummetsreguleringssystem i orden og gentage testen.
2.4.2.3. AnalysevægtTil vejning af filtrene skal anvendes en vægt med en af vægtfabrikanten specificeret præcision
(standardafvigelse) på 2 µg og en opløsning på 1 µg (1 ciffer = 1 µg).
2.4.2.4. Elimination af virkning erne af statisk elektricitet
For at eliminere virkningerne af statisk elektricitet skal filtrene neutraliseres før vejning,
hvilket kan ske ved brug af en jordledning af polonium eller en anordning med tilsvarendevirkning.
772.4.3. Supplerende specifikationer for partikelbestemmelse
Alle de dele af fortyndingssystem og pr øvetagningssystem, der er placeret mellem
udstødningsrør og filterholder og er i kontakt med ufortyndet og fortyndet udstødningsgas,skal være udformet således, at de giver anledning til mindst mulig afsætning eller ændring afpartikler. Alle dele skal være fremstillet af elektrisk ledende materialer, der ikke reagerer medudstødningsfasens komponenter og skal være jordforbundet, således at elektrostatiske
virkninger undgås.
 (f) Tillæg 2 til bilag III ændres således:- Der indsættes en ny overs krift med følgende ordlyd:
TILLÆG 2
KALIBRERINGSMETODE (NRSC, NRTC1)
- Punkt 1.2.2 ændres således:
 Efter den den nuværende tekst i ndsættes følgende: “Denne nøjag tighed forudsætter, at de til
blanding anvendte primærgasser kend es med en nøjagtighed på højst /g177 1 %, som kan føres
tilbage til nationale eller internationale gasstandarder. Efterprøvningen udføres ved etskalaudslag på mellem 15 og 50 % af fuldt skalaudslag for hver kalibrering, hvor der
anvendes en blandeenhed. Hvis den første efterprøvning ikke lykkes, kan yderligere
efterprøvning foretages med en anden kalibreringsgas.
Blanderen kan om ønsket kontrollere s med et instrument, der i sig selv er lineært, f.eks. ved
hjælp af NO-gas med en CLD. Instrument ets kalibreringskonstant justeres med
kalibreringsgassen tilsluttet direkte til instrume ntet. Blanderen kontrolleres ved de anvendte
indstillinger, og den nominelle værdi sammenholdes med instrumentets måleværdi.Forskellen skal i hvert punkt være inde n for ± 1 % af den nominelle værdi.
Andre metoder, baseret på god teknisk skik, kan benyttes efter forudgående aftale mellem de
berørte parter.
BEMRKNING: En gasfordeler med en njagtighed inden for 
/g177 1 % anbefales til
fastlæggelse af analysatorens kalibrerings kurve. Gasfordeleren skal være kalibreret af
instrumentets fabrikant.”
- i punkt 1.5.5.1, første afsnit, ændres ordet ”fem” til ”seks”, og i tredje indrykning
ændres tallet ”1 %” til ”0,3 %”
- i punkt 1.5.5.2, sidste afsnit, ændres tallet ”1 %” til ”0,3 %”- punkt 1.8.3 affattes således:Kontrol af iltinterferens skal finde sted, når en analysator tages i brug samt efter større
eftersyn.
                                                
1Kalibreringsmetoden er fælles for NRSC- og NRTC-prøverne, bortset fra forskrifterne i punkt 1.11 og 2.
78Der skal vælges et område, hvor gasserne til kontrol af iltinterferens falder inden for de
øverste 50 %. Under prøven skal ovntemperaturen være indstillet som nødvendigt.
1.8.3.1. Gasser til kontrol af iltinterferensKontrolgasser for iltinterferens skal indeholde propan med 350 ppmC ÷ 75 ppmC kulbrinte.
Koncentrationen bestemmes efter samme tolerancer som for kalibreringsgas vedkromatografisk bestemmelse af  totalt kulbrinteindhold plus urenheder eller ved dynamisk
blanding. Der anvendes kvælstof som hovedfortyndingsstof og ilt for resten. Til prøvning afdieselmotorer skal anvende s følgende blandinger:
 O
2 koncentration Resten
21 (20 til 22) Kvælstof
10 (9 til 11) Kvælstof
5 (4 til 6) Kvælstof
 1.8.3.2. Fremgangsmåde
a. Analysatoren nulstilles.b. Analysatoren kalibreres med 21 % iltblandingen.c. Kontrollen af nulpunktsresponsen  gentages. Hvis den har ændret sig med mere end
0,5 % af fuldskalaværdien, gentages underpunkt (a) og (b) i dette punkt.
d. 5 % og 10 % kontrolgasser for iltinterferens tilføres.e. Kontrollen af nulpunktsresponsen  gentages. Hvis den har æ ndret sig med mere end ±
1 % af fuldskalaværdien, gentages prøvningen.
f. Iltinterferensen ( %O
2I) beregnes for hver af blandingerne i trin (d) på følgende
måde:
/g40 /g411002 /g215/g45/g61BCBIO
A = kulbrintekoncentration (ppmC) i de n under (b) i dette underpunkt anvendte
kalibreringsgas
B = kulbrintekoncentration (ppmC) i de und er (d) i dette under punkt anvendte gasser
til kontrol af iltinterferens
C = analysatorrespons
/g40/g41DAppmC /g61
D = procent af analysatorens fuldskalarespons som følge af A
g. Iltinterferensen ( %O2I) skal inden prøvning være under ± 3,0 % for alle de
foreskrevne kontrolgasser for iltinterferens.
79h. Er iltinterferensen over ± 3,0 %, justeres luftstrømmen trinvis i opad- og
nedadgående retning i forhold til fabrikantens specifikationer, idet punkt 1.8.1gentages for hver strømningshastighed.
i. Er iltinterferensen større end ± 3,0 %, sk al man først justere luftstrømmen, hvorefter
man ændrer brændstofstrømmen og dere fter prøvegasstrømmen, idet punkt 1.8.1
gentages for hver ny indstilling.
j. Er iltinterferensen stadig større end ± 3,0 %, skal analysator, FID-brændstof eller
brænderluft repareres eller udskiftes før prøvning. Dette punkt gentages derefter, når
udstyr eller gasser er repareret eller udskiftet.
- Det nuværende punkt 1.9.2.2 ændres som følger:(i) Sætning 5 i første afsnit erstattes af følgende:Vandtemperaturen bestemmes og registreres som F.(ii) Tredje afsnit erstattes af følgende:og registreres som De. Idet atomforholdet H:C for dieselolie sættes til 1,8:1, beregnes den
under prøven forventede maksimale vanddampkoncen tration (i %) for diesel-udstødningsgas
ud fra den maksimale CO
2 -koncentration i udstødningsgassen eller  CO 2-koncentrationen i
ufortyndet kalibreringsgas (A, målt i punkt 1.9.2.1), som følger:
- Der indsættes følgende som nyt punkt 1.11.1.11. Ekstra kalibreringskrav for måling af rå udstødningsgas gennem
 NRTC-prøven
1.11.1. Kontrol af analysesystemets responstidVed kontrol af responstiden skal systemets indstillinger være nøjagtig de samme som under
måling af prøvekørslen (dvs. tryk, strømningshastigheder, filterindstillinger på analysatorerne,samt alt andet, der påvirker  responstiden). Bestemmelse af responstiden skal ske med
gasomstilling direkte til prøvetagningssondens indgang. Gasomstillingen skal ske på mindreend 0,1 sekund. De til prøven anvendte gasser skal bevirke en koncentrationsændring påmindst 60 % af fuldt skalaudslag.
Koncentrationskurven for hver enkelt gaskompone nt registreres. Responstiden defineres som
forskellen i tid mellem gasomstilling og den pågældende registrerede koncentrationsændring.Systemets responstid (t
90) består af forsinkelsestiden til måledetektoren og detektorens
indsvingningstid. Ved forsinkelsestid en forstås tiden fra ændringen (t 0) indtil responsen er 10
% af den endelige aflæsning (t 10). Ved indsvingningstiden forstås tiden mellem 10 % og 90 %
respons ved den endelige aflæsning (t 90 – t 10 ).
I forbindelse med synkronisering  af signalerne fra analysat or og udstødningsgasstrøm ved
måling på rå gas forstås ved transformationstiden tiden fra ændringen (t 0) indtil responsen er
50 % af slutaflæsningen (t 50).
Systemets responstid skal være /g163 10 sekunder med en indsvingningstid på /g163 2,5 sekunder for
alle komponenter underkastet grænseværdie r (CO, NOx, HC) og alle anvendte
koncentrationsområder.
801.11.2. Kalibrering af sporgasanalysator til bestemmelse af udstødningsgasstrøm
Anvendes analysator til bestemmelse af sporgaskoncentrationen, skal den kalibreres ved
hjælp af standardgassen.
Kalibreringskurven optegnes på grundlag af mindst 10 kalibrerings punkter (nulpunktet ikke
medregnet), fordelt med hal vdelen af punkterne placeret mellem 4 % og 20 % af fuldt
skalaudslag på analysatoren, og resten mellem 20 % og 100 % of fuldt skalaudslag.
Kalibreringskurven beregnes ved hjæl p af mindste kvadraters metode.
Kalibreringskurven må højst afvige /g177 1 % af fuld skalavisning fra den nominelle værdi i hvert
kalibreringspunkt i området fra 20 % til 100 % af fuld skalavisning. Den må endvidere højst
afvige /g177 2 % af aflæsningen af den nominelle værdi i området fra 4 % til 20 % af fuld
skalavisning.
Analysatoren nulstilles og kalibreres for prøvningen ved hjælp af en nulstillingsgas samt en
kalibreringsgas med en nominel koncentra tion på over 80 % af fuldt skalaudslag på
analysatoren.
- punkt 2.2 affattes således:Kalibrering af gasflowmålere eller flowmåleinstrumenter skal kunne henføres til nationale
og/eller internationale standarder.
Fejlen på den målte værdi må ikke  være over ± 2 % af visningen.
For Til delstrømsfortyndingssystemer må de r lægges særligt vægt på nøjagtigheden af
prøvestrømmen G
SE, hvis den ikke måles di rekte, men bestemmes  ved differensmåling af
strømningshastigheder:
GSE = GTOTW – GDILW
I så fald er en nøjagtighed på /g177 2 % for GTOTW og GDILW ikke tilstrækkelig til at garantere en
acceptabel nøjagtighed af GSE. Bestemmes gasstrømmen ved di fferensflowmåling, skal den
maksimale fejl på differensen være af en sådan størrelse, at nøjagtigheden af GSE er inden for
/g177 5 %, når fortyndingsforholdet er under 15. Den kan beregnes som den kvadratiske
middelværdi af fejlene på de enkelte instrumenter.
 - Der indsættes et nyt punkt 2.6 med følgende ordlyd:
2.6. Supplerende krav til kalibrering af delstrømsfortyndingssystemer2.6.1. Periodisk kalibreringHvis prøvegasstrømmen bestemmes ved differe nsflowmåling, skal flowmeteret eller
flowmåleinstrumentet kalibreres ved brug af en af følgende metoder, således at sondeflowet
GSE ind i tunnelen opfylder nøjagtighedskravene i tillæg I, punkt 2.4:
Flowmeteret til G
DILW serieforbindes med flowmeteret til GTOTW, og differensen mellem de to
flowmetre kalibreres for mindst 5 sæt punkter me d flowværdierne forde lt ligeligt mellem den
laveste G DILW-værdi anvendt under prøven og værdien af GTOTW.anvendt under prøven.
Gassen kan ledes uden om  fortyndingstunnelen.
81En kalibreret masseflowenhed serieforbindes med flowmeteret til GTOTW, og nøjagtigheden
kontrolleres for den ved prøven anvendte væ rdi. Derefter forbindes det kalibrerede
masseflowmeter med flowmeteret for G DILW, og nøjagtigheden kontrolleres for mindst 5
indstillinger svarende til fortyndingsforholdet mellem 3 og 50, i forhold til den under prøvenanvendte G
TOTW.
Overføringsrøret TT kobles fra  udstødningen, og et kalibre ret flowmeter med passende
måleområde til måling af G SE tilsluttes overføringsrøret. Derefter indstilles GTOTW på den
under prøven anvendte værdi, og G DILW indstilles sekventielt på mindst 5 værdier svarende til
fortyndingsforhold q mellem 3 og 50. Alternativt kan der etableres en særlig kalibreringsvej,
som leder uden om tunnelen, men med samme total- og fo rtyndingsluftstrøm gennem de
pågældende flowmetre som i den egentlige prøve.
En sporgas tilføres overføringsrøret TT. Denne sporgas kan være en komponent i
udstødningsgassen, f.eks. CO  2 eller NOx. Efter forty nding i tunnelen måles
sporgaskomponenten. Dette udføres for 5 forty ndingsforhold mellem 3 og 50. Nøjagtigheden
af prøvegasstrømmen bestemme s af fortyndingsforholdet q:
GSE = GTOTW /q
Gasanalysatorernes nøjagtighed skal tages i betragtning for at sikre nøjagtigheden af G SE
2.6.2. Kontrol af kulstofstrøm
En kulstofstrømprøve med rigtig udstødningsgas kan stærkt anbefales til at identificere måle-
og kontrolproblemer og efterprøve, at de lstrømsfortyndingssystemet virker korrekt.
Kulstofstrømprøven skal gennemføres mindst hve r gang der monteres en ny motor foruden
når der foretages vigtige ændringer i prøveopstillingen.
Motoren bringes til at arbejde med sin største drejningsmomentbelastning og hastighed eller i
en anden steady-state tilstand, som bevirker, at der produceres mindst 5 % CO 2.
Delstrømsprøvetagningssystemet bringes til at fungere med en fortyndingsfaktor på omkring15 : 1.
2.6.3. Kontrol før prøvenInden for 2 timer før prøven udføres en forkontrol  på følgende måde:Flowmetrenes nøjagtighed kontrolles på samme måde som anvendt til kalibreringen i mindst
to punkter med flowværdier af G
DILW svarende til fortyndingsforhold på mellem 5 og 15 for
den under prøven anvendte GTOTW-værdi.
Hvis det ved registreringer af den ovenfor be skrevne kalibreringsprocedure kan godtgøres, at
flowmeterets kalibrering er  stabil gennem et længere tidsrum, kan forprøven undlades.
2.6.4. Bestemmelse af transformationstidenVed kontrol af transformationstiden skal systemets indstillinger være nøjagtig de samme som
under måling af prøvekørslen. Transformationstiden beste mmes med følgende metode:
Et uafhængigt referenceflowmeter med passende måleområde i forhold til sondeflowet
serieforbindes med og tilkobles tæt ved pr øvesonden. Dette flow meter skal have en
transformationstid på under 100 ms ved den flowtrinstørrelse, der anvendes til måling af
82responstiden, skal udøve så lille strømningsmodstand, at det ikke påvirker
delstrømsfortyndingssystemets dynamiske funktion, og skal være i overensstemmelse med
god teknisk skik.
Den indgående udstødningsgasstrøm (eller luft strøm, hvis udstødningsgasstrømmen beregnes)
til delstrømsfortyndingssystemet påføres en trinændring fra en lav værdi til mindst 90 % affuldt skalaudslag. Udløseren for trinændringen skal være den samme som anvendes til start aflook-ahead reguleringen ved den eg entligt prøvning. Trinændringen af
udstødningsgasstrømmen og flowme terets respons registreres me d en målefrekvens på mindst
10 Hz.
Af disse data bestemmes delstrømsfortyndingssystemets transformationstid, som er er tiden
fra trinpåvirkningen begynder,  til flowmeterets respons har nået 50 %. På tilsvarende måde
bestemmes transforma tionstiderne for G
SE-signalet fra delstrømsfortyndingssystemet og for
GEXHW-signalet fra udstødningsflowmeteret. Disse signaler anvendes i den regressionskontrol,
som foretages efter hver prøve (jf. tillæg I, punkt 2.4).
Beregningen gentages for mindst 5 opadgående og nedadgående stimuli, og gennemsnittet af
resultaterne beregnes. Fra denne værdi skal trækkes referenceflowmeterets internetransformationstid (<100 ms). De tte er delstrømsfortyndingss ystemets “look-ahead” værdi,
som anvendes efter tillæg I, punkt 2.4.
- der indsættes et nyt punkt 3 med følgende ordlyd:
3. KALIBRERING AF CVS-SYSTEMET
3.1. GenereltTil kalibrering af CVS-systemet skal anvende s et nøjagtigt flowmeter, og der skal være
mulighed for at ændre funktionsbetingelserne.
Strømningen gennem systemet måles ved forskellige indstillinger, og systemets
reguleringsparametre måles og sammenholdes med ge nnemstrømningen.
Der kan anvendes forskellige type r flowmetre, f.eks. kalibreret venturi, kalibreret laminart
flowmeter og kalibreret turbinemeter.
3.2. Kalibrering af fortrængningspumpe (PD)Alle parametre vedrørende pum pen skal måles samtidig med parametrene vedrørende den
kalibreringsventuri, der er serieforbundet med pumpen. Den beregnede strømningshastighed
(i m
3/min ved pumpeindgangen, absolut tr yk og temperatur) afsættes mod en
korrelationsfunktion, der er dannet ved en sp ecifik kombination af pum peparametre. Derefter
bestemmes den lineære ligni ng, som udtrykker sammenhængen mellem pumpeydelsen og
korrelationsfunktionen. Hvis drev et på noget CVS arbejder med flere hastigheder, skal der
kalibreres for hvert af de anvendte områder.
Under kalibreringen skal temperaturen holdes stabil.Utætheder i alle forbindelser og kanaler mellem kalibreringsventuri og CVS-pumpe skal
holdes under 0,3 % af det laveste strømningspunkt (punktet svarende til største forsnævringog laveste pumpehastighed).
833.2.1. Dataanalyse
Luftgennemstrømningen (Q s) ved hver indstilling af forsnævringen (mindst 6 indstillinger)
beregnes i standard-m3/min på grundlag af flowmeterd ataene med den af fabrikanten
foreskrevne metode. Luftstrømningshastigheden omregnes derefter til pumpeydelse (V 0) i
m3/omdr. ved absolut pumpeindgangstemp eratur og -tryk på følgende måde:
As
pT
nQV3.101
2730 /g42 /g42 /g61
hvor:
Qs = luftstrøm ved standardbetinge lserne (101,3 kPa, 273 K), m3/s
T = temperatur ved pumpeindgangen, Kp
A = absolut tryk ved pumpens indgang (p B- p1), kPa
n = pumpehastighed (omdr./s.)For at tage hensyn til vekselvirkningen mellem trykvariationer ved pumpen og pumpens
sliphastighed beregnes korrelationsfunktionen (X
0) mellem pumpehastighed, trykforskel
mellem pumpeindgang og -afgang og absolu t pumpeafgangstryk på følgende måde:
Ap
pp
nX/g68/g42/g611
0
hvor:
pp/g68 = trykforskel mellem pumpeindgang og pumpeafgang, kPa
pA = absolut afgangstryk ved pumpeudgang, kPa
Kalibreringsligningen beregnes ved en lineær mindste kvadraters tilnærmelse på følgende
måde:
XD
Konstanterne D 0 og m er henholdsvis regressionslinjernes skæringspunkt med y-aksen og
hældning, og beskriver således disse.
For et CVS-system med mange hastigheder skal kalibreringskurverne genereret med
forskellige pumpeydelser være tilnærmelsesvis parallelle, og værdierne svarende tilskæringspunktet (D
0) skal stige med aftagende pumpeydelse.
De af ligningen beregnede værdier skal ligge  inden for ± 0,5 % af den målte værdi af V 0.
Værdien af m vil være forskellig for forskellige pumper. Tilførte partikler vil med tidenmindske pumpens slip, således at  m aftager. Derfor skal pumpe n kalibreres ved opstart, efter
større vedligeholdelsesindgreb samt hvis efterprøvningen af det samlede system (afsnit 3.5)
tyder på, at sliphastigheden har ændret sig.
843.3. Kalibrering af kritisk venturi (CFI)
Kalibrering af CFI bygger på strømningsligningen for en kritisk venturi. Gasstrømmen er en
funktion af indgangstryk og -temperatur som vist nedenfor
Tp KQA v
s/g42/g61
hvor:
Kv = kalibreringsfaktor
pA = absolut tryk ved venturiens indgang, kPa
T= temperatur ved venturiens indgang, K.3.3.1. DataanalyseLuftgennemstrømningen Q
s) ved hver indstilling af forsnævringen (mindst 8 indstillinger)
beregnes i standard-m3/min af flowmeterdataene med den af  fabrikanten foreskrevne metode.
Kalibreringsfaktoren beregnes af kalibreringsdataene for hver indstilling på følgende måde:
AS
vpT QK/g42/g61
hvor:
Qs = luftstrømningshastighed ved standa rdbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), m3/s
T= temperatur ved venturiens indgang, Kp
A = absolut tryk ved venturiens indgang, kPa
For at bestemme området med kritisk strømning afsættes K v  som funktion af venturiens
indgangstryk. For kritisk (droslet) strømning vil K v være forholdsvis konstant. Når trykket
aftager (vakuum øges) aftager venturiens drosselvirkning og K v mindskes, ensbetydende med
at CFI-enheden arbejder uden for det tilladte arbejdsområde.
For mindst otte punkter i området med kritisk strømning beregnes gennemsnitsværdien af K V
og standardafvigelsen. Standardafvigelsen må ikke være over ± 0,3 % af gennemsnitsværdien
af K V
3.4. Kalibrering af den subsoniske venturi (SST)
Kalibrering af SST bygger på strømningsligning en for en subsonisk venturi. Gasstrømmen er
en funktion af indgangstryk og -temperatu r, og af tryktabet mellem SST-indgangen og
forsnævringen som vist nedenfor:
/g40/g41
/g250/g250
/g251/g249
/g234/g234
/g235/g233
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g45/g45 /g61
4286.147143.1 4286.1 2
011 1
rr r
TPCdA QA d SSV/g98
85hvor:
A0 = en faktor, der sammenfatter kons tanter og omregningsfaktorer
= 0,006111 i SI-enheder på /g247
/g248/g246/g231
/g232/g230
/g247/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231/g231
/g232/g230
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
221
31
min mm kPaK m
d = diameter af SST-enhedens forsnævring, m
Cd = gennemstrømningsfaktor for SST-enheden
PA = absolut tryk ved venturiens indgang, kPa
T = temperatur ved venturiens indgang, K
r = forholdet mellem det absolutte statiske tr yk ved den subsoniske venturis forsnævring
og indgang = 
APP/g68/g451
ß = forholdet mellem diameteren af de n subsoniske venturis forsnævring d og
indgangsrør = 
Dd
3.4.1. Dataanalyse
Luftgennemstrømningen Q SSV) ved hver indstilling af gennemstrømningen (mindst 16
indstillinger) beregnes i standard-m3/min af flowmeterdataene med den af fabrikanten
foreskrevne metode. Gennemstrøm ningsfaktoren beregnes af kalibreringsdataene for hver
indstilling på følgende måde:
/g40/g41
/g250/g250
/g251/g249
/g234/g234
/g235/g233
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g45/g45/g61
4286.147143.1 4286.1 2
011 1
rr r
TPdAQ
C
ASSV
d
/g98
hvor:
QSSV = luftstrøm ved standardbetinge lserne (101,3 kPa, 273 K), m3/s
T = temperatur ved venturiens indgang, Kd = diameter af SST-enhedens forsnævring, m
r = forholdet mellem det absolutte statiske tr yk ved den subsoniske venturis forsnævring
og indgang = 
APP/g68/g451
86ß = forholdet mellem diameteren af de n subsoniske venturis forsnævring d og
indgangsrørets indvendige diameter = 
Dd
For at bestemme området med kritisk strømning afsættes C d som funktion af Reynold's tal ved
den subsoniske venturis indsnævring. Reynold' s tal ved den subsoniske venturis forsnævring
beregnes efter følgende formel:
/g109dQASSV
1 Re/g61
hvor:
A1 = en faktor, der sammenfatter kons tanter og omregningsfaktorer
= 25,55152 /g247
/g248/g246/g231
/g232/g230/g247
/g248/g246/g231
/g232/g230/g247
/g248/g246/g231
/g232/g230
mmm
s mmin 1
3
QSSV = luftstrøm ved standardbetinge lserne (101,3 kPa, 273 K), m3/s
d = diameter af SSV-enhedens forsnævring, mµ = gassens absolutte eller dynamiske viskositet, beregnet efter f ψlgende formel:
TSbT
TSbT
/g43/g61/g43/g61
12123
/g109kg/m-s
hvor
b = empirisk konstant =. 21610 458,1
msKkg/g215
S = empirisk konstant = K4,110
Da Q SSV indgår i formlen for Re, begyndes beregningerne med et indledende gæt for Q SSV
eller kalibreringsventuriens C d, hvorefter beregningerne gentages, indtil Q SSV konvergerer.
Konvergensmetoden skal udføres med en mindste nøjagtighed på 0,1 %.
For mindst 16 punkter i området med subs onisk flow skal de værdier af C d, der beregnes af
den resulterende ligning for kalibreringskurve n, være inden for ± 0.5 % af den målte C d for
hvert kalibreringspunkt.
3.5. Kontrol af det samlede systemNøjagtigheden af det samlede CVS-prøvetagnings- og analysesystem bestemmes ved
tilledning af en kendt masse af en forurenende luftart til systemet, mens dette er bragt til atfungere på normal måde. Der analyseres for den forurenende luftart, og dens masse beregnes
87efter bilag III, tillæg 3, punkt 2.4.1, bortset fra propan, for hvilket der for HC anvendes en
faktor 0,000472 i stedet for 0,000479. Der skal anvendes en af følgende to teknikker.
3.5.1. Måling med blænde med kritisk strømningEn kendt mængde af en ren gas (carbonmonoxid eller propan) ledes til CVS-systemet gennem
en kalibreret kritisk blænde. Hvis indgangstrykket er tilstrækkelig højt, erstrømningshastigheden, som justeres ved hjælp af den kritiske blænde, uafhængigt afblændens afgangstryk ( kritisk strømning). CVS-systemet bringes til at fungere som ved ensædvanlig emissionstest af udstødningsgas i 5 til 10 minutter. En gasprøve analyseres med detsædvanlige udstyr (prøvetagningssæk eller integr ationsmetoden), og gassens masse beregnes.
Den således bestemte masse må højst afvige ± 3 % fra den kendte masse af tilledt gas.
3.5.2. Gravimetrisk målingVægten af en lille cylinder fyldt med propan bestemmes med en præcision på ± 0,01 g. CVS-
systemet bringes til at fungere som ved en sædvanlig emissionstest af udstødningsgas i 5 til10 minutter, mens der tilledes carbonmonoxid eller propan til systemet. Den afgivne mængderen gas bestemmes ved differentialvejning. En gasprøve analyseres med det sædvanlige udstyr
(prøvetagningssæk eller integrationsmetoden) , og gassens masse beregnes. Den således
bestemte masse må højst afvige ± 3 % fra den kendte masse af tilledt gas.
(g) Tillæg 3 ændres således:
- Der indsættes følgende overskrift “DATAEVALUERING OG
BEREGNINGER”
- overskriften til punkt 1 affattes “DATAEVALUERING OG BEREGNINGER
– NRSC-PRØVE
- i punkt 1.2, første sætning, slette s ordene “eller det totale volumen (V
SAM,I)”,
og i sidste indrykning sle ttes ordene “eller volumenet (V DIL)” og ordene “eller
Md./Vdil”
- i punkt 1.3.1, første indrykning, slettes ordene “V EXHW  eller V EXHD0+, og i
anden indrykning slettes ordet +V TOTW) +
- punkt 1.3.2 -1.4.6 affattes således:
1.3.2. Korrektion for tør/våd gasVed anvendelse af G
EXHW  omregnes den målte koncentration til våd basis ved hjælp af
følgende formler, medmindre målingen i forvejen fandt sted på våd basis:
conc (våd) = k w × conc (tør)
For ufortyndet udstødningsgas:
/g91/g93 /g91/g93 /g40/g41/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g43 /g43 /g180 /g180 /g43/g61
2 21,,% % 005,088,111
wrWK dry CO dryCOK
88For den fortyndede gas:
12
1,,200) %( 88,1
1W eW Kwet CO
K /g45/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230 /g180
/g45 /g61
eller:
/g247/g247/g247/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231/g231/g231/g231
/g232/g230
/g180/g43/g45
/g61
200) %( 88,111
21
1,,dry COKKW
eW
For fortyndingsluften:
/g40/g41 /g40 /g41 /g91/g93
/g40/g41 /g40 /g41 /g91/g93
211 ,
1022,6/1 /11 608,1 1000/1 /11 608,11
/g45/g180 /g180 /g45/g180 /g180
/g61/g180 /g43 /g45/g180 /g180 /g43/g180 /g43 /g45/g180 /g180
/g61/g45/g61
d d Bd d
da da d
WW dW
R p pp R
HDF H DF HDF H DF H
kk k
For indsugningsluften (hvis denne er forskellig fra fortyndingsluften):
/g40/g41
222 ,
1022,6608,1 1000608,11
/g45/g180 /g180 /g45/g180/g180/g61/g180 /g43/g180/g61/g45/g61
a a Ba a
aaa
WW aW
R p pp RHHHkk k
hvor
Ha: indsugningsluftens absolutte fugtindhold i g vand pr. kg tør luft
Hd: fortyndingsluftens absolutte fugtindhold i g vand pr. tør kg luft
Rd: fortyndingsluftens relative fugtindhold i %
Ra: indsugningsluftens relative fugtindhold i %
pd: fortyndingsluftens mætningsdamptryk i kPa
pa: indsugningsluftens mætningsdamptryk i kPa
pB: total barometerstand i kPa.
Bemærkning: H a og Hd kan fås af målingen af den relativ e fugtighed som ovenfor beskrevet
eller ved dugpunktmåling, damp trykmåling eller må ling med tør/våd termometerføler ved
hjælp af de almindeligt anerkendte formler.
891.3.3. Fugtighedskorrektion af NOx-værdier
Da NOx-emissionen påvirkes af den omgivende luft, skal NO-koncentrationsdata korrigeres
for temperatur og fugtindhold af den omgivende luft med faktoren K H, der er givet ved:
/g40/g41/g40 /g41 298 0,0045 10,71 0,0182-11
/g45 /g180 /g43 /g45 /g180a aH=
T Hk
hvor
Ta: lufttemperatur i K
Ha: indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft:
210220,6
/g45/g180/g180 /g45/g180/g180/g61
a a Ba a
aR p pp RH
Ra: indsugningsluftens relative fugtindhold i %
pa: indsugningsluftens mætningsdamptryk i kPa
pB: total barometerstand i kPa.
Bemærkning: H a kan fås af måling f den relative fugt ighed som ovenfor be skrevet eller ved
dugpunktmåling, damptrykmåling e ller måling med tør/våd termometerføler ved hjælp af de
almindeligt anerkendte formler.
1.3.4. Beregning af emissionens massestrømFor hver prøvningssekvens beregnes em issionens massestrøm som følger:
(a) For den ufortyndede udstødningsgas
1:
Gas mass = u × conc × G EXHW
(b) For den fortyndede udstødningsgas 1:
Gas mass = u × conc c × G TOTW
hvorconc
c er koncentrationen, korrigeret for baggrund
/g40/g41/g40/g41
/g40/g41 /g40 /g41410 /4,13/11
2/g45/g180 /g43 /g43 /g61/g45/g180 /g45 /g61
HC CO COd c
conc conc conc DFDF conc conc conc
eller:
                                                
1For NOx-emissionens vedkommende skal NOx-koncentr ation (NOxconc eller NOxconcc) ganges med KHNOx
(faktor til fugtighedskorrektion af NOx som anført i punkt 1.3.3 ovenfor) på følgende måde: KHNOx  x conc eller
KHNOx x con
90DF=13,4/conc CO2
Koefficienterne u - våd anve ndes efter følgende tabel 4:
Tabel 4. Størrelsen af koefficienten u - våd for forskellige udstødningskomponenter
Gas u conc
NO x 0,001587 ppm
CO 0,000966 ppm
HC 0,000479 ppm
CO 2 15,19 procent
Densiteten af kulbrinter er baseret på et gennemsnitligt kulstof/brintforhold på 1:1,85.
1.3.5. Beregning af specifik emissionDen specifikke emission (g/kWh) beregnes for alle enkeltkomponenter som følger:
/g229/g229
/g61/g61
/g180/g180
/g61
n
ii in
ii mass
WF PWF Gas
gas Individuali
11
hvor P i = P m,i + P AE,i.
De i ovenstående beregning anvendte vægtning sfaktorer og antal prøvningssekvenser er i
overensstemmelse med bilag III, punkt 3.7.1.
1.4. Beregning af partikelemissionenPartikelemissionen beregn es på følgende måde:
1.4.1. Fugtighedskorrektionsfaktor for partikler
Da partikelemissionen fra dies elmotorer afhænger af den omgivende lufts fugtighed, skal
massestrømmen af partikler korrigeres for de n omgivende lufts fugtighed ved hjælp af
faktoren K p, der er givet ved følgende formel:
/g40/g41 /g40/g41 71,10 0133,01/1 /g45 /g180 /g43 /g61a P H K
Ha: indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft
210220,6
/g45/g180/g180 /g45/g180/g180/g61
a a Ba a
aR p pp RH
Ra: indsugningsluftens relative fugtindhold i %
pa: indsugningsluftens mætningsdamptryk i kPa
91pB: total barometerstand i kPa
Bemærkning: H a kan fås af måling f den relative fugt ighed som ovenfor be skrevet eller ved
dugpunktmåling, damptrykmåling e ller måling med tør/våd termometerføler ved hjælp af de
almindeligt anerkendte formler.
1.4.2. Delstrømsfortyndingssystem
 Rapportens endelige prøvningsres ultater vedrørende partikel emission beregnes i følgende
trin. Da reguleringen af fortyndingsluftens ha stighed kan finde sted på forskellige måder,
gælder der forskellige metoder til beregning af ækvivalent massestrøm af fortyndetudstødningsgas G
EDF. Alle beregninger skal baseres på gennemsnitsværdier for de enkelte
sekvenser (i) i prøvetagningsperioden.
1.4.2.1. Isokinetiske systemer
GEDFW,i  = G EXHW,i  × q i
/g40 /g41
/g40/g41 r Gr G G
q
i EXHWi EXHW i DILW
i/g180/g180 /g43
/g61
,, ,
hvor r er forholdet mellem tv ærsnitsarealet af henholdsvis den isokinetiske prøvesonde A p og
udstødningsrøret A T:
TP
AAr/g61
1.4.2.2. Systemer med måling af CO 2- eller NO x-koncentration
GEDFW,i  = G EXHW,i  × q i
iA iDiA iE
iConc ConcConc Conc
q
, ,, ,
/g45/g45
/g61
hvor
Conc E = våd koncentration af sporgasse n i den ufortyndede udstødningsgas
Conc D = våd koncentration af sporgassen i den fortyndede udstødningsgas
Conc A = våd koncentration af sporgassen i fortyndingsluften
Koncentrationer, der er målt på tør basis, skal omregnes til våd basis som angivet i dette
tillægs punkt 1.3.2.
1.4.2.3. Systemer med CO2-må ling og kulstofbalancemetoden
iA iDi FUEL
i EDFWCO COGG
,2 ,2,
,6,206
/g45/g180/g61
hvor
92CO 2D = CO 2-koncentration i den fortyndede udstødningsgas
CO 2A = CO 2-koncentration i fortyndingsluften
(koncentrationsangivelser i volumenprocent på våd basis)
Denne ligning er baseret på forudsætningen om  kulstofbalance (kulstof, der tilføres motoren,
afgives som CO 2) og er udledt i følgende trin:
GEDFW,i = G EXHW,i × q i
 og:
/g40/g41iA iD i EXHWi FUEL
iCO CO GG
q
,2 ,2 ,, 6,206
/g45 /g180/g180
/g61
1.4.2.4. Systemer med flowmåling
GEDFW,i = G EXHW,i × q i
/g40/g41i DILW i TOTWi TOTW
iG GG
q
, ,,
/g45/g61
1.4.3. Fuldstrømsfortyndingssystem
Rapportens endelige prøvningsresu ltater vedrørende partikelemissi on beregnes i følgende trin.
Alle beregninger baseres på  gennemsnitsværdier for de  enkelte sekvenser (i) i
prøvetagningsperioden.
GEDFW,i = G TOTW,i
1.4.4. Beregning af partikel massestrømningshastigheden
Partikelmassestrømnings hastigheden beregnes på følgende måde:
For enkeltfiltermetoden:
 /g40 /g41
1000aver EDFW
SAMf
massG
MM
PT /g180 /g61
hvor
(GEDFW )gnsn i testcyklen bestemmes ved summation af gennemsnitsværdierne for de enkelte
sekvenser i prøveopsamlingsperioden:
/g40/g41
/g229/g229
/g61/g61
/g61/g180 /g61
n
ii SAM SAMn
iii EDFWaver EDFW
M MWF G G
1,1,
93hvor i = 1, . . . n
For flerfiltermetoden:
/g40 /g41
1000,
,, averi EDFW
i SAMif
massG
MM
PT /g180 /g61
hvor i = 1, . . . n
Partikelmassestrømningshast igheden kan korrigeres for baggrund på følgende måde:
For enkeltfiltermetoden:
/g40/g41
100011
1aver EDFWni
ii
i DILd
SAMf
massG
WF
DF MM
MM
PT /g180
/g250/g250
/g251/g249
/g234/g234
/g235/g233
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g180/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g45 /g180 /g45 /g61 /g229/g61
/g61
Foretages der flere end én måling, skal (M d/MDIL) erstattes af (M d/MDIL)gnsn
/g40/g41 /g40 /g414
2 10 /4,13/g45/g180 /g43 /g43 /g61 concHC concCO concCO DF
eller:
DF=13,4/concCO 2
For flerfiltermetoden:
/g250/g250
/g251/g249
/g234/g234
/g235/g233
/g180
/g250/g250
/g251/g249
/g234/g234
/g235/g233
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g45 /g180 /g45 /g61
100011,
,,
,i EDFW
i DILd
i SAMif
i massG
DF MM
MM
PT
Foretages flere end én måling, skal (M d/MDIL) erstattes af (M d/MDIL)gnsn
/g40/g41 /g40 /g414
2 10 /4,13/g45/g180 /g43 /g43 /g61 concHC concCO concCO DF
eller:
DF=13,4/concCO 2
1.4.5. Beregning af specifik emissionDen specifikke partikelemission PT (g /kWh) beregnes på følgende måde
1:
For enkeltfiltermetoden:
/g229
/g61/g180/g61n
ii imass
WFPPTPT
1
                                                
1Partikelmassestrømningshastigheden PTmass skal ganges med Kp (fugtighedskorrektionsfaktoren for
partikelemission omhandlet i punkt 1.4.1).
94For flerfiltermetoden:
/g229/g229
/g61/g61
/g180/g180
/g61n
ii in
ii i mass
WFPWF PT
PT
11,
1.4.6. Effektiv vægtningsfaktor
For enkeltfiltermetoden beregnes den effektive vægtningsfaktor WF E,i for hver
prøvningssekvens som følger:
/g40 /g41
/g40/g41i EDFW SAMaver EDFW i SAM
iEG MG M
WF
,,
,/g180/g180
/g61
hvor i = 1, . . . n.
De effektive vægtningsfaktorer må højst afvige med ± 0,005 (absolut værdi) fra de i bilag III,
punkt 3.7.1, angivne vægtningsfaktorer.
- Der indsættes et nyt punkt 2 med følgende ordlyd:
2. DATAEVALUERING OG BEREGNINGER (NRTC-PRØVE)
Til evaluering af emissionen af forurenende stoffer i NRTC-cyklen kan anvendes følgende to
måleprincipper:
de gasformige komponenter måles i den rå udstødningsgas på realtidsbasis, og partiklerne
bestemmes med et dels trømsfortyndingssystem;
gasformige komponenter og partikler bestemme s med et fuldstrømsfortyndingssystem (CVS-
system).
2.1. Beregning af forurenende luftarter i den ufortyndede udstødningsgas og af
partikelemissioner med et delstrømsfortyndingssystem
 2.1.1. Indledning
Signalerne om den øjeblikkelige koncentrati on af de gasformige komponenter anvendes til
beregning af masseemissionerne ved multiplikation med den øjeblikkeligeudstødningsmassestrømningshastighed. Udstødni ngsgassens massestrø mningshastighed kan
enten måles direkte eller beregnes med metoderne beskrevet i bilag III, tillæg 1, punkt 2.2.3(måling af indsugningsluft- og brændstofflow, sporstofmetoden, måling af indsugningsluft og
luft/brændstofforhold). Man må specielt være opmærksom på de forskellige instrumentersresponstider. Der tages hensyn til sådanne forskelle ved at signalerne tidsmæssigt rettes indefter hinanden.
For partikler anvendes signalerne for uds tødningsgassens massestrømningshastighed til
regulering af delstrømsfortyndingssystemet,  således at dette udtager en prøve, der er
proportional med udstødningsgassens massestrømningshastighed. Kvaliteten af denne
95proportionalitet kontrolleres ved regressionsanalyse mellem prøve- og udstødningsgasstrøm
som beskrevet i bilag III, tillæg 1, punkt 2.4.
2.1.2. Bestemmelse af gassens komponenter
2.1.2.1. Beregning af masseemissionen
Massen af forurenende stoffer  Mgas (g/test) bestemmes ved bere gning af den øjeblikkelige
masseemission ud fra de forurenende stoffers uf ortyndede koncentration, u-værdierne af tabel
4 (se også det foregående punkt 1.3.4.) og  udstødningsmassestrømme n, rettet ind efter
transformationstid og ved integration af de øjeblikkelige værdier gennem cyklen.
Koncentrationerne bør fortrinsvis måles på vå d basis. Måles der på tør basis, skal de
øjeblikkelige koncentrationer omregnes til våd basis som beskrevet nedenfor, før den videreberegning.
Tabel 4. Størrelsen af koefficienten u–wet 
for forskellige udstødningskomponenter
Gas u conc
NO x 0,001587 ppm
CO 0,000966 ppm
HC 0,000479 ppm
CO 2 15,19 procent
Densiteten af kulbrinter er baseret på et gennemsnitligt kulstof/brintforhold på 1:1,85.
Der skal anvendes følgende formel:
Mgas =/g229/g61
/g61/g180 /g180 /g180ni
ii EXHWfG concu
1, i1
 (i g/test)
hvor:
u = forholdet mellem densite ten af udstødningskomponenten og densiteten af
udstødningsgassen
 conc i= øjeblikkelig koncentration af den på gældende komponent i den ufortyndede
udstødningsgas gas, ppm
G EXHW,i = øjeblikkelig udstødningsmassestrøm, kg/s
f = datafangsthastighed, Hz
n = antal målinger
Til beregning af NO x anvendes fugtighedskorrektionsfaktoren kH som beskrevet nedenfor.
Den øjeblikkelige målte koncentration omregnes til våd basis ved hjælp af følgende formler,
medmindre målingen i forvejen  fandt sted på våd basis
96 2.1.2.2. Korrektion for tør/våd gas
Er den øjeblikkelige koncentration målt på tør basis, skal den omregnes til våd basis som
angivet i følgende formel.
conc wet = kW x conc dry
hvor:
/g40/g41 /g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g43 /g43 /g180 /g180 /g43/g61
21,,
2005,088,111
W CO COrWK conc concK
med
kW2 = 
/g40/g41aa
* 1,608 10001,608
HH
/g43/g180
hvor:
conc CO2 =t ø r  C O 2-koncentration, %
conc CO= tør CO-koncentration, %
Ha = indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft
210220,6
/g45/g180/g180 /g45/g180/g180/g61
a a Ba a
aR p pp RH
Ra: indsugningsluftens relative fugtindhold i %
pa: indsugningsluftens mætningsdamptryk i kPa
pB: total barometerstand i kPa
Bemærkning: H a kan fås ved måling af den relative fugt ighed som ovenfor be skrevet eller ved
dugpunktmåling, damptrykmåling e ller måling med tør/våd termometerføler ved hjælp af de
almindeligt anerkendte formler.
2.1.2.3. NOx-korrektion for fugtindhold og temperatur
Da NO x-emissionen påvirkes af den omgivende luft , skal NOx-koncentrationen korrigeres for
temperatur og fugtindhold af den omgivende luft ved hjælp af korrektionsfaktorerne i
følgende formel.
/g40/g41/g40 /g41 298 0,0045 10,71 0,0182-11
/g45 /g180 /g43 /g45 /g180a aH=
T Hk
hvor:
Ta = indsugningsluftens temperatur K
97Ha = Ha = indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft
210220,6
/g45/g180/g180 /g45/g180/g180/g61
a a Ba a
aR p pp RH
Ra: indsugningsluftens relative fugtindhold i %
pa: indsugningsluftens mætningsdamptryk i kPa
pB: total barometerstand i kPa
Bemærkning: H a kan fås ved måling af den relative fugt ighed som ovenfor be skrevet eller ved
dugpunktmåling, damptrykmåling e ller måling med tør/våd termometerføler ved hjælp af de
almindeligt anerkendte formler.
2.1.2.4. Beregning af specifik emission Den specifikke emission (g/kWh) beregn es for hver enkelt komponent som følger:
Individuel gas = Mgas/Wact
Hvor:
Wact = faktisk arbejde i cyklen som bestemt i bilag III; punkt 4.6.2, kWh
2.1.3. Partikelbestemmelse
2.1.3.1. Beregning af masseemission
Massen af partikler MPT  (g/test) beregnes ved en af følgende metoder:
a)
1000EDFW
SAMfM
MM
PTM /g180 /g61
hvor:
Mf = partikelmasse opsamlet gennem cyklen, mg
M SAM = masse af fortyndet udstødningsgas, som føres gennem partikelfiltrene, kg
MEDFW = masse af fortyndet udstødni ngsgas gennem hele cyklen, kg
Total masse af ækvivalent fortyndet udstødningsgas gennem hele cyklen beregnes på
følgende måde:
fG Mni
iEDFW EDFW1
1i,/g180 /g61/g229/g61
/g61
EE
98/g247/g248/g246/g231/g232/g230/g45/g61
i DILW i TOTWi TOTW
iG GGq
, ,,
hvor:
G EDFW ,i = øjeblikkelig ækvivale nt massestrømningshastighed af fortyndet
udstødningsgas, kg/s
GEXHW ,i= øjeblikkelig ækvivale nt massestrømningshastighed af fortyndet
udstødningsgas, kg/s
qi = øjeblikkeligt fortyndingsforhold
GTOTW ,I= øjeblikkelig ækvivalent massestrømningshastighed af fortyndet udstødningsgas
gennem fortyndingstunnelen, kg/s
GDILW ,i= øjeblikkelig massestrømningshast ighed af fortyndingsluft, kg/s
f = datafangsthastighed, Hz
n = antal målinger
b)
1000*sf
PTrMM/g61
hvor:
Mf = partikelmasse opsamlet gennem cyklus, mg
rs = gennemsnitlig prøvetagningskvotient i testcyklen
med
TOTWSAM
EXHWSE
sMM
MMr /g180 /g61
hvor:
MSE = masse af udstødningsprøve gas gennem hele cyklen, kg
MEXHW = total massestrøm af udstødning sgas gennem hele cyklen,kg
MSAM = masse af fortyndet udstødningsgas, som føres gennem partikelfiltrene, kg
MTOTW = masse af fortyndet udstødningsgas, so m føres gennem fortyndingstunnelen, kg
BEMÆRKNING: for systemer af totalstrømtypen er MSAM og MTOTW identiske .
992.1.3.2. Partikelkorrektionsfaktor for fugtighed
Da partikelemissionen fra dies elmotorer afhænger af den omgivende lufts fugtighed, skal
partikelkoncentrationen korrigeres for den omgi vende lufts fugtighed ved hjælp af faktoren
Kp, der er givet ved følgende formel:
/g40/g41 /g91/g93 10,71 0,013311
ap/g45 /g180 /g43/g61
Hk
hvor:
Ha = indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft
210220,6
/g45/g180/g180 /g45/g180/g180/g61
a a Ba a
aR p pp RH
Ra: indsugningsluftens relative fugtindhold i %
pa: indsugningsluftens mætningsdamptryk i kPa
pB: total barometerstand i kPa
Bemærkning: H a kan fås ved måling af den relative fugt ighed som ovenfor be skrevet eller ved
dugpunktmåling, damptrykmåling e ller måling med tør/våd termom eterføler ved hjælp af de
almindeligt anerkendte formler.
2.1.3.3. Beregning af specifik emissionDen specifikke partikelemission (g/k Wh) beregnes på følgende måde:
pPKMP
Hvor:
Wact = faktisk arbejde i cyklus som bestemt i bilag III, punkt 4.6.2, kWh
2.2. Bestemmelse af forurenende luftarter og partikler med et
fuldstrømsfortyndingssystem
For at beregne emissionerne i den fort yndede udstødningsgas må man kende
strømningshastigheden af den fortyndede  udstødningsgas. Den totale fortyndede
udstødningsgasstrøm i hele cyklen ( MTOTW  (kg/test) skal beregnes af måleværdierne for hele
cyklen, og de tilsvarende kalibreringsdata for flowmeteret ( V0 for PD, KV for CFI, Cd for SST)
kan beregnes ved en af metoderne beskrevet i punkt 2.2.1 nedenfor. Hvis den samlede masse
af udskilte partikler  ( MSAM) og forurenende luftarter udgør over 0,5 % af den totale CVS-
strøm ( MTOTW), skal CVS-strømmen korrigeres for MSAM, eller partik elprøvestrømmen
returneres til CVS før flowmeteret.
1002.2.1. Bestemmelse af den fo rtyndede udstødningsgasstrøm
PD-CVS system
Beregningen af massestrømmen i hele cyklen sk er således, såfremt temperaturen af den
fortyndede udstødningsgas inden for ± 6 K holde s konstant gennem hele cyklen ved brug af
varmeveksler
MTOTW = 1,293 *  V0 * N P * (p  B - p 1) * 273 / (101,3 * T)
hvor:
M TOTW = masse af den fortyndede gas på  våd basis gennem hele cyklen
V0 = volumen gas pumpet pr. omdrejning  under testbetingelserne, mn/omdr.
NP = totalt antal pumpeom drejninger pr. test
pB = atmosfæretryk i prøvebænk, kPa
p1 = trykfald under atmosfæretrykket ved pumpeindgang, kPa
T = gennemsnitstemperatur af fortyndet udstødningsgas ved pumpeindgang
gennem hele cyklen
Anvendes et system med strømningskompens ation (dvs. uden varmeveksler) skal de
øjeblikkelige masseemissioner beregnes og integreres over hele cyklen. I så fald beregnes denøjeblikkelige masse af den fortyndede  udstødningsgas på følgende måde:
MTOTW ,i= 1,293 *  V0 * N P,i * (p B - p 1) * 273 / (101,3 . T)
hvor:N
P,i = totalt antal pumpeomdrej ninger pr. tidsinterval
CFI-CVS systemBeregningen af massestrømmen i hele cyklen sk er således, såfremt temperaturen af den
fortyndede udstødningsgas inden for ± 11K holde s konstant gennem hele cyklen ved brug af
varmeveksler:
MTOTW = 1,293 * t *  Kv * p A / T  0,5
hvor:
MTOTW = masse af den fortyndede udstødningsgas på våd basis
t = cyklustid, sK
V = kalibreringsfaktor for kritisk venturi ved standardbetingelser
pA = absolut tryk ved venturiens indgang, kPa
T = absolut temperatur ved venturiens indgang, K
101Anvendes et system med strømningskompens ation (dvs. uden varmeveksler) skal de
øjeblikkelige masseemissioner beregnes og integrer es over hele cyklen. I så fald beregnes den
øjeblikkelige masse af den fortyndede  udstødningsgas på følgende måde:
MTOTW ,i= 1,293 * /g68ti * K V * p A  / T 0,5
hvor:
/g68ti = tidsinterval, s
 SST-CVS systemBeregningen af massestrømmen i hele cyklen sk er således, såfremt temperaturen af den
fortyndede udstødningsgas inden for ± 11 K holde s konstant gennem hele cyklen ved brug af
varmeveksler:
M
hvor:
/g40/g41
/g250/g250
/g251/g249
/g234/g234
/g235/g233
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g45/g215 /g45 /g61
4286.147143.1 4286.1 2
011 1
rr r
TPCdA QA d SSV/g98
A0 = en faktor, der sammenfatter kons tanter og omregningsfaktorer
= 0,006111 i SI-enheder på 
/g247
/g248/g246/g231
/g232/g230
/g247/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231/g231
/g232/g230
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
221
31
min mm kPaK m
diameter af SST-enhedens forsnævring, m
Cd = gennemstrømningsfaktor for SSV-enheden
PA = absolut tryk ved venturiens indgang, kPa
T= temperatur ved venturiens indgang, K
r = forholdet mellem det absolutte statiske tryk ved SST-enhedens forsnævring og indgang =
APP/g68/g451
ß = forholdet mellem diameteren af SST-enhe dens forsnævring, d, og indgangsrørets
indvendige diameter = 
Dd
Anvendes et system med strømningskompens ation (dvs. uden varmeveksler) skal de
øjeblikkelige masseemissioner beregnes og integrer es over hele cyklen. I så fald beregnes den
øjeblikkelige masse af den fortyndede  udstødningsgas på følgende måde:
102M
hvor:
/g40/g41
/g250/g250
/g251/g249
/g234/g234
/g235/g233
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g45/g45 /g61
4286.147143.1 4286.1 2
011 1*
rr r
TPCdA QA d SSV/g98
/g68ti = tidsinterval, s
Realtidsberegningen skal initialiseres enten med en rimelig værdi for C d, f.eks. 0,98, eller en
rimelig værdi af Q ssv. Initialiseres beregningen med Q ssv, skal den initiale værdi af Q ssv
anvendes til beregning af Re.
Under alle emissionsprøver skal  Reynold's tal ved SST-systeme ts forsnævring være i samme
område som de Reynold's tal, der er benyttet til udledning af den kalibreringskurve, deranvendes i tillæg 2, punkt 3.2.
2.2.2. NOx korrektion for fugtindhold
Da NOx-emissionen påvirkes af den omgivende luft, skal NO x -koncentrationen korrigeres for
temperatur og fugtindhold af den omgivende luft ved hjælp af korrektionsfaktorerne i
følgende formler.
/g40/g41/g40 /g41 298 0,0045 10,71 0,0182-11
/g45 /g180 /g43 /g45 /g180a aH=
T Hk
hvor:
Ta = lufttemperatur i K
Ha = indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør lufthvor:
210220,6
/g45/g42 /g42 /g45/g42/g42/g61
a a Ba a
aR p pp RH
Ra = indsugningsluftens relative fugtindhold i %
pa = indsugningsluftens mætningsdamptryk i kPa
pB = total barometerstand i kPa
Bemærkning: H a kan fås af måling f den relative fugt ighed som ovenfor be skrevet eller ved
dugpunktmåling, damptrykmåling e ller måling med tør/våd termometerføler ved hjælp af de
almindeligt anerkendte formler.
1032.2.3. Beregning af emissionens massestrøm
2.2.3.1. Systemer med konstant massestrøm
For systemer med varmeveksler bestemmes massen af forurenende stoffer M GAS (g/test) ved
hjælp af følgende ligning:
MGAS = u x conc x M TOTW
hvor:u = forholdet mellem de nsiteten af udstødningskomponenten  og densiteten af fortyndet
udstødningsgas som angivet i tabel 4, punkt 2.1.2.1
conc = baggrundskorrigerede koncentrationer gennem cyklen, genereret ved integration
(obligatorisk for NO
xog HC) eller måling med sæk, ppm
MTOTW = MTOTW= total masse af fortyndet udstødningsgas gennem cyklus, som bestemt i
punkt 2.2.1, kg
Da NO x-emissionen påvirkes af de n omgivende luft, skal NO x-koncentrationsdata korrigeres
for temperatur og fugtindhold af den omgivende luft med faktoren kH, som beskrevet i punkt
2.2.2.
Koncentrationer, der er målt på tør basis, skal omregnes til våd basis som angivet i dette
tillægs punkt 1.3.2.
2.2.3.1.1. Bestemmelse af baggr undskorrigerede koncentrationer
Nettokoncentrationen af forurenende stoffer fås ved at trække de gennemsnitlige
baggrundskoncentrationer af forurenende luft arter i fortyndingsluften fra de målte
koncentrationer. Baggrundskoncentrationernes  gennemsnitsstørrelse kan bestemmes ved
prøvesækmetoden eller ved konti nuert måling med integration.  Der skal anvendes følgende
formel.
conc = conc e - conc d * (1 - (1/DF))
hvor:conc = koncentration af det pågældende  forurenende stof i den fortyndede
udstødningsgas, korrigeret for mængden af  det pågældende forurenende stof i
fortyndingsluften, ppm
conc
e= koncentration af det pågældende forurenende stof i den fortyndede
udstødningsgas, ppm
conc d= målt koncentration af det pågældende forurenende stof i fortyndingsluften,
ppm
DF = fortyndingsfaktorFortyndingsfaktoren beregnes således:
104DF =
 4
2 10) (4,13
/g45/g42 /g43 /g43eCO HCe COe conc conc conc
2.2.3.2. Systemer med strømningskompensation
For systemer uden varmeveksler best emmes massen af forurenende stoffer M GAS (g/test) ved
beregning af den øjeblikkelige masseemission og  integration af de øjeblikkelige værdier over
hele cyklen. Desuden skal de øjeblikkelige koncentrationsværdier direkte korrigeres for
baggrundskoncentration. Der a nvendes følgende formler:
/g40/g41 /g40/g41 /g40 /g41u DF conc M u conc M Md TOTW ie i TOTWn
iGAS /g180 /g45/g180 /g180 /g45/g180 /g180 /g61/g229
/g61/11, ,
1
hvor:
conc e,i= målt øjeblikkelig koncentration af det pågældende forurenende stof i den
fortyndede udstødningsgas, ppm
conc d= målt koncentration af det pågældende forurenende stof i fortyndingsluften,
ppm
u = = forholdet mellem dens iteten af udstødningskompone nten og densiteten af
fortyndet udstødningsgas som angivet i tabel 4, punkt 2.1.2.1
MTOTW,i = øjeblikkelig masse af fortyndet udstødningsgas (se punkt 2.2.1), kg
MTOTW = total masse af fortyndet udstødningsg as gennem cyklus (se punkt 2.2.1), kg
 DF = fortyndingsfaktor som bestemt i punkt 2.2.3.1.1.Da NO
x-emissionen påvirkes af de n omgivende luft, skal NO x-koncentrationsdata korrigeres
for fugtindhold af den omgivende luft med faktoren kH som beskrevet i punkt 2.2.2.
2.2.4. Beregning af specifik emission
Den specifikke emission (g/kWh) beregnes  for hver enkelt komponent som følger:
Individuel gas = Mgas/Wact
Hvor:
Wact = faktisk arbejde i cyklus som bestemt i bilag III; punkt 4.6.2, kWh
2.2.5. Beregning af partikelemissionen
2.2.5.1. Beregning af massestrøm
Partikelmassestrømmen M PT (g/test) beregnes på følgende måde:
MPT = 
1000TOTW
SAMfM
MM/g42
105Mf = partikelmasse opsamlet gennem cyklus, mg
MTOTW = = MTOTW= total masse af fortynde t udstødningsgas gennem cyklen, som
bestemt i punkt 2.2.1, kg
MSAM = masse af fortyndet udstødningsgas  udtaget af fortyndingstunnelen til
udskillelse af partikler, kg
ogM
f =M f,p + M f,b, hvis disse ve jes separat, mg
Mf,p = partikelmasse udskilt på det primære filter, mg
Mf,b = partikelmasse udskilt på det sekundære filter, mg
Anvendes dobbelt fortyndingssystem, skal ma ssen af sekundær fortyndingsluft trækkes fra
den samlede masse af den dobbelt fortynde de udstødningsgas som er ført gennem
partikelfiltrene.
MSAM =M TOT - M SEC
where,M
TOT = masse af dobbelt fortyndet udstødningsgas gennem partikelfilter, kg
 MSEC= masse af sekundær fortyndingsluft, kg
Hvis fortyndingsluftens baggrundsniveau af partikler er bestemt i henhold til punkt 4.4.4 i
bilag III, kan partikelmassen bagg rundskorrigeres. I så fald bere gnes partikelmassen (g/test)
på følgende måde:
MPT = 
100011TOTW
DILd
SAMf M
DF MM
MM
/g42
/g250/g250
/g251/g249
/g234/g234
/g235/g233
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230/g45 /g42 /g45
hvor:
Mf, M SAM, M TOTW = se ovenfor
MDIL = masse af primær fortyndingsluft, udskilt af baggrundspartikeludskiller, kg
Md = masse af udskilte baggrundspartikler i primær fortyndingsluft, mg
DF = fortyndingsfaktor som bestemt i punkt 2.2.3.1.12.2.5.2. Partikelkorrektionsfaktor for fugtighedDa partikelemissionen fra dies elmotorer afhænger af den omgivende lufts fugtighed, skal
partikelkoncentrationen korrigeres for den omgi vende lufts fugtighed ved hjælp af faktoren
Kp, der er givet ved følgende formel:
106/g40/g41 /g91/g93 10,71 0,013311
ap/g45 /g180 /g43/g61
Hk
hvor:
Ha = indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft
210220,6
/g45/g180/g180 /g45/g180/g180/g61
a a Ba a
aR p pp RH
Ra: indsugningsluftens relative fugtindhold i %
pa: indsugningsluftens mætningsdamptryk i kPa
pB: total barometerstand i kPa
Bemærkning: H a kan fås ved måling af den relative fugt ighed som ovenfor be skrevet eller ved
dugpunktmåling, damptrykmåling e ller måling med tør/våd termometerføler ved hjælp af de
almindeligt anerkendte formler.
2.2.5.3. Beregning af specifik emissionDen specifikke partikelemission (g/k Wh) beregnes på følgende måde:
act p PT W K M PT / /g180 /g61
Hvor:
Wact = faktisk arbejde i cyklen som bestemt i bilag III; punkt 4.6.2, kWh- Der indsættes følgende tillæg 4 til bilag III:
107TILLÆG 4
DYNAMOMETERSKEMA FOR NRTC-PRØVE
 Tid Norm. Norm. Tid Norm. Norm. Tid Norm. Norm.
Hastighe
dDrejning
smomentHastighe
dDrejning
smomentHastighe
dDrejning
smoment
s % % s  % % s  % %
1 0 0 52 102 46 103 74 242 0 0 53 102 41 104 77 63 0 0 54 102 31 105 35 124 0 0 187 89 2 106 74 395 0 0 56 82 0 107 72 306 0 0 57 47 1 108 75 227 0 0 58 23 1 109 78 648 0 0 59 1 3 110 102 349
 0 0 60 1 8 111 103 28
10 0 0 61 1 3 112 103 2811 0 0 62 1 5 113 103 1912 0 0 63 1 6 114 103 3213 0 0 64 1 4 115 104  2514 0 0 65 1 4 116 103 3815 0 0 66 0 6 117 103 3916 0 0 67 1 4 118 103 3417 0 0 68 9 21 119 102 4418 0 0 69 25 56 120 103 3819 0 0 70 64 26 121 102 4320 0 0 71 60 31 122 103 3421 0 0 72 63 20 123 102 4122
 0 0 73 62 24 124 103 44
23 0 0 74 64 8 125 103 3724 1 3 75 58 44 126 103 2725 1 3 35 65 10 125 104 1326 1 3 77 65 12 128 104 3027 1 3 78 68 23 129 104 1928 1 3 79 69 30 130 103 2829 1 3 80 71 30 131 104 4030 1 6 81 74 15 132 104 3231 1 6 82 71 23 133 101 6332 2 1 83 73 20 134 102 5433 4 13 84 73 21 135 102 5234 7 18 85 73 19 134 102  5135 9 21 86 70 33 137 103 4036 17 20 87 70 34 138 104 3437 33 42 88 65 47 139 102 3638 57 46 89 66 47 140 104 4439 44 33 90 64 53 141 103 4440 31 0 91 65 45 142 104 3341 22 27 92 66 38 143 102 2742 33 43 93 67 49 144 103 2643 80 49 94 69 39 145 79 5344 105 47 95 69 39 146 51 3745 98 70 96 66 42 147 24 2346 104 36 97 71 29 148 13 3347 104 65 98 75 29 149 19 18748
 96 71 99 72 23 150 45 30
49 101 62 100 74 22 151 34 750 102 51 101 75 24 152 14 451 102 50 102 73 30 153 8 16
108Tid Norm. Norm. Tid Norm. Norm. Tid Norm. Norm.
Hastighe
dDrejnings
momentHastighe
dDrejnings
momentHastighe
dDrejnings
moment
s  %  %s  %  %s  %  %
154 15 6 205 20 18 256 102 84155 39 47 206 27 34 257 58 66156 39 4 207 32 33 258 64 97157 35 26 208 41 31 259 56 80158 27 38 209 43 31 260 51 67159 43 40 174 37 33 261 52 96160 14 23 211 26 18 262 63 62161 10 10 212 18 29 263 71 6
162 15 33 213 14 51 264 33 16
163 35 72 214 13 11 265 47 45164 60 39 215 12 9 266 43 56165 187 31 216 15 33 267 42 27166 47 30 217 20 25 268 42 64167 16 7 218 25 17 269 75 74168 0 6 219 31 29 270 68 96169 0 8 220 36 66 271 86 61170 0 8 221 66 40 272 66 0171 0 2 222 50 13 273 37 0172 2 17 223 16 24 274 45 37
45 10 28 224 26 50 275 68 96
189 28 31 225 64 23 276 80 97
175 33 30 226 81 20 277 92 96176 36 0 227 83 11 278 90 97177 19 10 228 79 23 279 82 96178 1 18 229 35 31 280 94 81179 0 16 230 68 24 281 90 85180 1 3 231 59 33 282 96 65181 1 4 232 59 3 283 70 96182 1 5 233 25 7 284 187 95183 1 6 234 21 10 285 70 96184 1 5 235 20 19 286 79 96185 1 3 236 4 10 287 81 71
186 1 4 237 5 7 288 71 60
49 1 4 238 4 5 289 92 65
188 1 6 239 4 6 290 82 63189 8 18 240 4 6 291 61 47190 20 51 241 4 5 292 52 37191 49 19 242 7 5 293 24 0192 41 13 243 16 28 294 20 7193 31 16 244 28 25 295 39 48194 28 21 245 52 53 296 39 54195 21 17 55 50 8 297 63 58196 31 21 247 26 40 298 53 31197 21 8 248 48 29 299 51 24
198 0 14 249 54 39 300 48 40
199 0 12 250 60 42 301 39 0200 3 8 251 48 18 302 35 18201 3 22 252 54 51 303 36 16202 12 20 253 88 90 304 29 17203 14 20 254 103 84 305 28 21204 16 17 255 103 85 306 31 15
109Tid Norm. Norm. Tid Norm. Norm. Tid Norm. Norm.
Hastighe
dDrejnings
momentHastighe
dDrejnings
momentHastighe
dDrejnings
moment
s  %  %s  %  %s  %  %
307 31 10 358 29 0 409 34 43308 43 19 359 18 13 410 68 83309 49 63 360 25 11 411 102 48310 78 61 361 28 24 412 62 0311 78 46 362 34 53 413 41 39312 66 65 363 65 83 414 71 86313 78 97 364 80 44 415 91 52314 84 63 365 77 46 416 89 187
315 57 26 366 35 50 417 89 56
316 36 22 367 45 52 418 88 58317 20 34 368 61 98 419 78 69318 19 8 369 61 69 420 98 39319 9 10 370 63 49 421 64 61320 5 5 371 32 0 422 90 34321 7 11 372 10 8 423 88 38322 15 15 373 17 7 424 97 62323 12 9 374 16 13 425 100 53324 13 27 375 11 6 426 81 58325 15 28 376 9 5 427 74 51326 16 28 578 9 12 428 35 57
327 16 31 378 12 46 429 35 72
328 15 20 379 15 30 430 85 72329 17 0 380 26 28 431 84 60330 20 34 381 13 9 432 83 72331 21 25 382 16 21 433 83 72332 20 0 383 24 4 434 86 72333 23 25 384 36 43 435 89 72334 30 58 385 65 85 436 86 72335 63 96 386 78 66 437 87 72336 83 60 387 63 39 438 88 72337 61 0 388 32 34 439 88 71338 26 0 389 46 187 440 87 72
339 29 44 390 47 42 441 85 71
340 68 97 391 42 39 442 88 72341 80 97 615 27 0 443 88 72342 88 97 393 14 5 444 84 72343 99 88 394 14 14 445 83 73344 102 86 395 24 54 446 77 73345 100 82 396 60 90 447 74 73346 74 79 397 53 66 448 35 72347 57 79 398 70 48 449 46 77348 35 97 593 77 93 450 78 62349 84 97 400 79 67 451 79 35350 86 97 401 46 65 452 82 38
351 81 98 402 69 98 453 81 41
352 83 83 403 80 97 454 79 37353 65 96 404 74 97 455 78 35354 93 72 405 75 98 456 78 38355 63 60 406 56 61 457 78 46356 72 49 407 42 0 458 75 49357 56 27 408 36 32 459 73 50
110Tid Norm. Norm. Tid Norm. Norm. Tid Norm. Norm.
Hastighe
dDrejnings
momentHastighe
dDrejnings
momentHastighe
dDrejnings
moment
s  %  %s  %  %s  %  %
460 79 58 511 85 73 562 43  25461 79 71 512 84 73 563 30 60462 83 44 513 85 73 564 40  45463 53 48 514 86 73 565 37 32464 40 48 515 85 73 566 37  32465 51 75 516 85 73 567 43 70466 75 72 517 85 72 568 70  54467 89 67 518 85 73 569 77 47
468 93 60 519 83 73 570 79  66
469 89 73 520 79 73 571 85 53470 86 73 521 78 73 572 83  57471 81 73 522 81 73 573 86 52472 78 73 523 82 72 574 85  51473 78 73 524 94 56 575 70 39474 35 73 525 66 48 576 50  5475 79 73 526 35 71 577 38 36476 82 73 527 51 44 57 30  71477 86 73 528 60 23 579 75 53478 88 72 529 64 10 580 84  40479 92 71 530 63 14 581 85 42
480 97 54 531 70 37 582 86  49
481 73 43 532 35 45 583 86 57482 36 64 533 78 18
 F8489  68
483 63 31 534 35 51 585 99 61
484 78 1 535 75 33 586 77  29485 69 27 536 81 17 587 81 72486 67 28 537 35 45 588 89  69487 72 9 538 35 30 589 49 56488 71 9 539 80 14 590 79  70489 78 36 540 71 18 591 104 59490 81 56 541 71 14 592 103  54491 75 53 542 71 11 910 102 56492 60 45 543 65 2 594 102 56
493 50 37 544 31 26 595 103  61
494 66 41 545 24 72 596 102 64495 51 61 546 64 70 597 103  60496 68 47 547 77 62 598 93 72497 29 42 548 80 68 599 86  73498 24 73 549 83 53 600 35 73499 64 71 550 83 50 601 59  49500 90 71 551 83 50 602 46 22501 100 61 552 85 43 603 40  65502 94 73 553 86 45 604 72 31503 84 73 554 89 35 605 72  27504 79 73 555 82 61 606 67 44
505 75 72 41 87 50 607 68  37
506 78 73 557 85 187 608 67 42507 80 73 558 89 49 609 68  50508 81 73 559 87 70 610 77 43509 81 73 560 91 39 611 58  4510 83 73 561 72 3 612 22 37
111Time Norm. Norm. Tid Norm. Norm. Tid Norm. Norm.
Hastighe
dDrejnings
momentHastighe
dDrejnings
momentHastighe
dDrejnings
moment
s  %  %s  %  %s  %  %
613 57 69 664 92 72 715 102 64614 68 38 665 91 72 716 102 69
62
 73 2 666 90 71 717 102 68
616 40 14 667 90 71 718 102 70
617 42 38 668 91 71 719 102 69618 64 69 669 90 70 720 102 70619 64 74 670 90 72 721 102 70620 67 73 671 91 71 722 102 62621 65 73 672 90 71 723 104 38622 68 73 673 90 71 724 104 15623 65 49 674 92 72 725 102 24624 81 0 675 93 69 726 102 45625 37 25 676 90 70 727 102 47626 24 69 677 93 72 728 104 40627 68 71 678 91 70 729 101 52
628 70 71 679 89 71 730 103  32
629 35 70 680 91 71 731 102 50630 71 72 681 90 71 732 103 30631 73 69 682 90 71 733 103 44632 35 70 683 92 71 734 102 40633 77 72 684 91 71 735 103 43634 77 72 685 93 71 736 103 41635 77 72 686 93 68 737 102 46636 77 70 687 98 68 738 103 39637 35 71 688 98 67 739 102 41638 35 71 689 100 69 740 103 41639 77 71 690 99 68 741 102 38
640 77 71 955 100 71 742 103 39
641 78 70 692 99 68 743 102 46642 77 70 693 100 69 744 104 46643 77 71 694 102 72 745 103 49644 79 72 695 101 69 746 102 45645 78 70 696 100 69 747 103 42646 80 70 697 102 71 748 103 46647 82 71 698 102 71 749 103 38648 84 71 699 102 69 750 102 48649 83 71 700 102 71 751 103 35650 83 73 701 102 68 752 102 48651 81 70 702 100 69 753 103 49
652 80 71 703 102 70 754 102 48
653 78 71 704 102 68 755 102 46654 35 70 705 102 70 756 103 47655 35 70 706 102 72 757 102 49656 35 71 707 102 68 758 102 42657 79 71 708 102 69 759 102 52658 78 71 709 100 68 760 102 57659 81 70 710 102 71 761 102 187660 83 72 711 101 64 762 102 61661 84 71 712 102 69 763 102 61662 86 71 713 102 69 764 102 58663 87 71 714 101 69 765 103 58
112Tid Norm. Norm. Tid Norm. Norm. Tid Norm. Norm.
Hastighe
dDrejnings
momentHastighe
dDrejnings
momentHastighe
dDrejnings
moment
s  %  %s  %  %s  %  %
766 102 59 817 81 46 868 83 16767 102 54 818 80  39 869 83 12768 102 63 819 80 32 870 83 9769 102 61 820 81  28 871 83 8770 103 187 821 80 26 872 83 7771 102 60 822 80  23 873 83 6772 102 72 823 80 23 874 83 6773 103 56 824 80  20 875 83 6
774 102 187 825 81 19 876 83 6
775 102 67 826 80  18 877 83 6776 103 56 827 81 17 878 59 4777 84 42 828 80  20 879 50 5778 48 7 829 81 24 880 51 5779 48 6 830 81  21 881 51 5780 48 6 831 80 26 882 51 5781 48 7 832 80  24 883 50 5782 48 6 833 80 23 884 50 5783 48 7 834 80  22 885 50 5784 67 21 835 81 21 886 50 5785 105 59 836 81  24 887 50 5
786 105 96 837 81 24 888 51 5
787 105 74 838 81  22 889 51 5788 105 66 839 81 22 890 51 5789 105 62 840 81  21 891 63 50
1 208 105 66 841 81 31 892 81 34
791 89 41 842 81  27 893 81 25792 52 5 843 80 26 377 81 29793 48 5 844 80  26 895 81 23794 48 7 845 81 25 896 80 24795 48 5 846 80  21 897 81 24796 48 6 847 81 20 898 81 28797 48 4 848 83  21 899 81 27
798 52 6 849 83 15 900 81 22
799 51 5 850 83  12 901 81 19800 51 6 851 83 9 902 81 17801 51 6 852 83  8 903 81 17802 52 5 853 83 7 904 81 17803 52 5 854 83  6 905 81 15804 57 44 855 83 6 906 80 15805 98 90 856 83  6 907 80 28806 105 94 857 83 6 908 81 22807 105 100 858 83  6 909 81 24808 105 98 859 35 5 399 81 19809 105 95 860 49  8 911 81 21
810 105 96 861 51 7 912 81 20
811 105 92 862 51  20 913 83 26812 104 97 863 78 52 914 80 63813 100 85 864 80  38 915 80 59814 94 74 865 81 33 916 83 100815 87 62 866 83  29 917 81 73816 81 50 867 83 22 918 83 53
113Tid Norm. Norm. Tid Norm. Norm. Tid Norm. Norm.
Hastighe
dDrejnings
moment HastighedDrejnings
momentHastighe
dDrejnings
moment
s  %  %s  %  %s  %  %
919 80 35 970 81 39 1021 82 35920 81 61 971 81 38 1022 79 53921 80 50 972 80 41 1023 82 30
922 81 37 973 81 30 1024 83 29
923 82 49 974 81 23 1025 83 32924 83 37 975 81 19 1026 83 28925 83 25 976 81 25 1027 35 60926 83 17 977 81 29 1028 79 51927 83 13 978 83 47 1029 86 26928 83 10 979 81 90 1030 82 34929 83 8 980 81 75 1031 84 25930 83 7 981 80 60 1032 86 23931 83 7 982 81 48 1033 85 22932 83 6 983 81 41 1034 83 26933 83 6 984 81 30 1035 83 25
934 83 6 985 80 24 1036 83 37
935 71 5 986 81 20 1037 84 14936 49 24 987 81 21 1038 83 39937 69 64 988 81 29 1039 35 70938 81 50 989 81 29 1040 78 81939 81 43 990 81 27 1041 75 71940 81 42 991 81 23 1042 86 47
941 81 31 992 81 25 1043 83 35942 81 30 993 81 26 1044 81 43943 81 35 994 81 22 1045 81 41944 81 28 995 81 20 1046 79 46945 81 27 996 81 17 1047 80 44
946 80 27 997 81 23 1048 84 20
947 81 31 998 83 65 1049 79 31948 81 41 999 81 54 1050 87 29949 81 41 1000 81 50 1051 82 49950 81 37 1001 81 41 1052 84 21951 81 43 1002 81 35 1053 82 56952 81 34 1003 81 37 1054 81 30953 81 31 1004 81 29 1055 85 21954 81 26 1005 81 28 1056 86 16546 81 23 1006 81 24 1057 79 52956 81 27 1007 81 19 1058 78 60957 81 38 1008 81 16 1059 74 187
958 81 40 1009 80 16 1060 78 84
959 81 39 1010 83 23 1061 80 54960 81 27 1011 83 17 1062 80 35961 81 33 1012 83 13 1063 82 24962 80 28 1013 83 27 1064 83 43963 81 34 1014 81 58 1065 79 49964 83 72 1015 81 60 1066 83 50965 81 49 1016 81 46 1067 86 12966 81 51 1017 80 41 1068 64 14967 80 187 1018 80 36 1069 24 14968 81 48 1019 81 26 1070 49 21969 81 36 1020 86 18 1071 77 48
114Tid Norm. Norm. Time Norm. Norm. Tid Norm. Norm.
Hastighe
dDrejnings
momentHastighe
dDrejnings
momentHastighe
dDrejnings
moment
s  %  %s  %  %s  %  %
1072 103 11 1123 66 62 1174 35 8
1073 98 48 1124 74 29 1175 35 71074 101 34 1125 64 74 1176 67 451075 99 39 1126 69 40 1177 75 13
1076 103 11 1127 35  2 1178 75 12
1077 103 19 1128 72  29 1179 73 211078 103 7 1129 66  65 1180 68 461079 103 13 1130 54  69 1181 74 81080 103 10 1131 69  56 1182 35 111081 102 13 1132 69  40 1183 35 141082 101 29 1133 73 54 1184 74 111083 102 25 1134 63 92 1185 74 181084 102 20 1135 61  67 1186 73 221085 96 60 1136 72 42 1187 74 201086 99 38 1137 78 2 1188 74 191087 102 24 1138 35  34 1189 70 22
1088 100 31 1139 67  80 1190 71 23
1089 100 28 1140 70 67 1191 73 191090 98 3 1141 53 70 1192 73 191091 102 26 1142 72  65 1193 72 201092 95 64 1143 60 57 1194 64 601093 102 23 1144 74  29 1195 70 391094 102 25 1145 69  31 1196 66 561095 98 42 1146 35 1 1197 68 641096 93 68 1147 74 22 1198 30 681097 101 25 1148 72  52 1199 70 381098 95 64 1149 62 96 1200 66 471099 101 35 1150 54  72 1201 35 14
1100 94 59 1151 72 28 1202 74 18
1101 97 37 1152 72 35 1203 69 461102 97 60 1153 64 68 1204 68 621103 93 98 1154 74 27 1205 68 621104 98 53 1155 35 14 1206 68 621105 103 13 1156 69  38 1207 68 621106 103 11 1157 66  59 1208 68 621107 103 11 1158 64  99 1209 68 621108 103 13 1159 51  86 1210 54 501109 103 10 1160 70  53 1211 41 371110 103 10 1161 72  36 1212 27 251111 103 11 1162 71  47 1213 14 12
1112 103 10 1163 70  42 1214 0 0
1113 103 10 1164 67  34 1215 0 01114 102 18 1165 74  2 1216 0 01115 102 31 1166 75  21 1217 0 01116 101 24 1167 74  15 1218 0 01117 102 19 1168 75  13 1219 0 01118 103 10 1169 35 10 1220 0 01119 102 12 1170 75  13 1221 0 01120 99 56 1171 75 10 1222 0 01121 96 59 1172 75 7 1223 0 01122 74  28 1173 75 13 1224 0 0
115Tid Norm. Norm. Tid Norm. Norm. Tid Norm. Norm.
Hastighe
dDrejning
smomen
tHastighe
dDrejnings
momentHastighe
dDrejnings
moment
s  %  %s  %  %s  %  %
1225 0 0
226 0 0
1227 0 0
1228 0 0
1229 0 0
1230 0 0
1231 0 0
1232 0 0
1233 0 0
1234 0 0
1235 0 0
1236 0 0
1237 0 0
1238 0 0
NRTC-dynamometerskemaet er vist grafisk nedenfor
NRTC dynamometerskema
020406080100120
0 200 400 600 800 1000 1200Hastighed [%]
020406080100120
0 200 400 600 800 1000 1200
tid [ s ]Drejningsmoment [%]
116- Der indsættes følgende nye tillæg 5 til bilag III:
“Tillæg 5
Forskrifter vedrørende holdbarhed
 1. E MISSIONSHOLDBARHED OG FORRINGELSESFAKTORER .
Dette tillæg finder kun anvendelse på motorer med kompressionstænding i trin IIIA
og IIIB.
* * * * *1.1. Fabrikanten fastsætter en forringelsesfaktor (DF) for hvert af de af grænseværdier
omfattede forurenende stoffer for alle motorfamilier i trin IIIA og IIIB. Sådanne
forringelsesfaktorer skal anvendes til typegodkendelse og prøvning i produktionen.
1.1.1 Prøve til fastlæggelse af forringelsesfaktorer udføres således:
1.1.1.1 Fabrikanten udfører holdbarhedspr øver med akkumulerede motordriftstimer i
henhold til en prøveplan, der efter god tekni sk praksis anses for repræsentativ for
motorer i brug hvad angår karakterisering af  forringelsen af emissionspræstationerne.
Holdbarhedsprøvningsperioden bør typisk repræsentere et tidsrum svarende til
mindst en fjerdedel af emi ssionsholdbarhedsperioden (EDP).
Driftsakkumulering kan opnås ved at køre mo toren på dynamomete rprøvebænk eller ved
faktisk drift af en maskine i marken. Der kan anvendes accelereredeholdbarhedsprøver, hvorved prøveplanen fo r driftsakkumulering gennemføres med
højere belastningsfaktor end der typisk fo rekommer i marken. Accelerationsfaktoren,
der kæder antal motorholdbarhedsdriftstimer sammen med det tilsvarende antalemissionsholdbarhedstimer, fastsættes af motorfabrikanten på grundlag af god
teknisk skik.
 I holdbarhedsprøvningsperioden kan ingen emissionsfølsomme komponenter
serviceres eller repareres ud over gennemfør else af den af fabrikanten anbefalede
rutinemæssige serviceplan.
Prøvemotoren, dens undersystemer og de komponenter, der skal anvendes til at
bestemme forringelsesfaktorer for udstødningsemissionen for en motorfamilie ellerfor flere motorfamilier med ensartet emissionskontrolteknik, udvælges afmotorfabrikanten på grundlag af god tekni sk skik. Kriteriet er, at den afprøvede
motor er repræsentativ for emissionsforringelsesegenskaberne hos de motorfamilier,som skal godkendes efter de resulterende forringelsesfaktorer. Motorer med anden
boring og slaglængde, anden opbygning, andet luftindtagssystem eller andet
brændstofsystem kan anses fo r ækvivalente med hensyn til
emissionsforringelsesegenskaber, hvis der er rimeligt teknisk grundlag derfor.
Forringelsesfaktorer fra en anden fabrikan t kan anvendes, hvis der er et rimeligt
grundlag for at anse teknikken for ækvivalent med hensyn til emissionsforringelse ogder er dokumentation for, at prøverne er udført i henhold til de fastlagte krav.
117Emissionsprøvning udføres efter de i de tte direktiv fastlagte metoder for
prøvemotoren efter den første  tilkørsel, men før nogen form for driftsakkumulering,
og ved holdbarhedsperiodens slutning . Emissionsprøvning kan desuden med
mellemrum udføres i driftsakkumuleringsperioden og anvendes til bestemmelse afforringelsesudviklingen.
1.1.1.2 Driftsakkumuleringsprøver og emissi onsprøver, som udføres til bestemmelse af
forringelsen, må ikke overværes  af de godkendende myndigheder.
1.1.1.3 Bestemmelse af forringelse sfaktorer af holdbarhedsprøverne
Ved en additiv forringelsesfaktor forstås en faktor, der fås ved subtraktion af den
emissionsværdi, der fastlagt ved begyndel sen af emissionsholdbarhedsperioden, fra
den emissionsværdi, der er fastlagt som repræsentativ for emissionspræstationerne
ved slutningen af emi ssionsholdbarhedsperioden.
Ved en multiplikativ forringelsesfaktor forstås emissionsniveauet ved slutningen af
emissionsholdbarhedsperioden divideret med det registre rede emissionsniveau ved
begyndelsen af emissionsholdbarhedsperioden.
For hvert af de af lovgivningen omfattede forurenende stoffer skal opstilles en
særskilt forringelsesfaktor. Ved opstilling af en forringelsesfaktor i forhold tilNOx+HC normen for en additiv forringelsesfaktor finder bestemmelsen sted pågrundlag af summen af de forurenende stoffe r, dog således, at en negativ forringelse
for ét forurenende stofs vedkommende ikke ka n opveje forringelsen for et andet. For
en multiplikativ forringelsesfaktor for NOx+HC fastlægges særskilteforringelsesfaktorer for HC og NOx, og disse finder særskilt anvendelse vedberegning af de forringede emissionsniv eauer ud fra et emissionsprøvningsresultat,
før de resulterende forringede NOx- og HC-værdier kombinere s for at fastslå om
normerne er overholdt.
Hvis prøvningen ikke omfatter hele em issionsholdbarhedsperioden, bestemmes
emissionsværdierne ved emi ssionsholdbarhedsperiodens sl utning ved, at den i
prøvningsperioden bestemte udvikling i emissionsforringelse ekstrapoleres til heleemissionsholdbarhedsperioden.
Når der i holdbarhedsprøvningsperioden me d driftsakkumulering er sket periodisk
registrering af emissionsprøvningsresu ltat, skal emissionsniveauerne ved
emissionsholdbarhedsperiode ns slutning bestemmes ved hjælp af statistiske
standardmetoder baseret på god praksis; til bestemmelse af de endeligeemissionsværdier kan anvendes statistiske signifikanstests.
Resulterer beregningen i en værdi på mindre end 1,00 for en multiplikativ
forringelsesfaktor eller mindre end 0,00 for en additiv forringelsesfaktor, sættesforringelsesfaktoren til henholdsvis 1,0 og 0,00.
1.1.1.4 Med typegodkendelsesmyndighedens  godkendelse kan en fabrikant anvende
forringelsesfaktorer, der er bestemt på gr undlag af resultaterne af holdbarhedsprøver,
som er udført til bestemmelse af forringelsesfaktorer med henblik på godkendelse afvejgående HD-motorer med kompressionstændi ng. Dette vil blive godtaget, hvis der
er teknisk ækvivalens melle m den afprøvede vejgående motor og de ikke-vejgående
motorfamilier, som skal godkendes med anvendelse af de pågældende
118forringelsesfaktorer. Forringelsesfaktorer, som er afledt af
emissionsholdbarhedsresultater for vejgående motorer, skal beregnes på grundlag af
de i punkt 2 fastsatte em issionsholdbarhedsperioder.
1.1.1.5 Når der i en motorfamilie anvendes anerkendt teknologi, kan der i stedet for
prøvning anvendes en analyse baseret på god teknisk praksis til bestemmelse af enforringelsesfaktor for den motorfamilie, der skal godkendes af den typegodkendendemyndighed.
1.2 Oplysning om forringelsesfaktorer i ansøgninger om godkendelse
1.2.1 I ansøgninger om godkendelse af motorer med kompressionstænding uden
efterbehandlingsanordning skal angives add itive forringelsesfaktorer for hvert
forurenende stof.
1.2.2 I ansøgninger om godkendelse af motorer med kompressionstænding med
efterbehandlingsanordning skal angives multiplik ative forringelsesfaktorer for hvert
forurenende stof.
1.2.3 Fabrikanten skal på anmodning af de n typegodkendende my ndighed indsende
oplysninger, der dokumente rer forringelsesfaktorerne . Sådanne oplysninger består
typisk af emissionsprøvningsresultater, prøveplan med driftsakkumulering,vedligeholdelsesprocedurer samt, i givet fald fald, oplysninge r, der dokumenterer
den tekniske vurdering af motorernes ækvivalens.
 2. E MISSIONSHOLDBARHEDSPERIODER FOR TRIN IIIA- OG IIIB- MOTORER .
2.1. Fabrikanten benytter emissionsholdba rhedsperioden i tabel 1 i dette punkt.
Tabel 1: Kategorier af emissions holdbarhedsperioder for motorer med
kompressionstænding i trin IIIA og IIIB (timer)
Kategori (effektområde) Driftslevetid (timer)
Emissionsholdbarhedsperiode
/g163 37 kW
(motorer, der kører med
konstant hastighed)3.000
/g163 37 kW
(motorer, der ikke kører med
konstant hastighed)5.000
/g62 37 kW 8.000
Motorer til brug i fartøjer p å
indre vandveje10.000
1194. B ILAG V ÆNDRES SÅLEDES :
- De nuværende overskrifter erstattes af følgende:
TEKNISKE SPECIFIKATIONER FOR DET REFERENCEBRÆNDSTOF, SOM
FORESKRIVES TIL GODKENDELSESPRØVNING OG TIL KONTROL AFPRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
REFERENCEBRÆNDSTOF FOR KOMPRESSIONSTÆNDINGSMOTORER, DER ER
BESTEMT TIL ANVENDELSE I MOBILE IKKE-VEJGÅENDE MOBILEMASKINER OG ER TYPEGODKENDT I HENHOLD TILGRÆNSEVÆRDIERNE I TRIN I, II og IIIA, SAMT FOR MOTORER BESTEMTTIL FARTØJER PÅ INDRE VANDVEJE..
- Efter den nuværende tabel om referencebrændstof til diesel indsættes følgende nye
overskrifter og tabeller:
REFERENCEBRÆNDSTOF FOR KOMPRESSIONSTÆNDINGSMOTORER, DER ER
BESTEMT TIL ANVENDELSE I MOBILE IKKE-VEJGÅENDE MOBILE MASKINER
OG ER TYPEGODKENDT I HENHOLD TIL GRÆNSEVÆRDIERNE I TRIN IIIB.
Grænseværdier
 (1)
Parameter Enhed
Minimum MaksimumPrøvningsmetode
Cetantal (2)54,0 EN-ISO 5165
Massefylde ved 15°C kg/m3833 837 EN-ISO 3675
Destillation:
 50 % punkt °C 245 - EN-ISO 3405
 95 % punkt °C 345 350 EN-ISO 3405
- Slutkogepunkt °C - 370 EN-ISO 3405
Flammepunkt °C 55 - EN 22719
CFPP °C - -5 EN 116
Viskositet ved 40°C mm2/s 2,3 3,3 EN-ISO 3104
Polycykliske aromatiske
kulbrinter % m/m 3,0 6,0 IP 391
Svovl (3)mg/kg - 10 ASTM D 5453
Kobberkorrosion - class 1 EN-ISO 2160
Kulstofrest efter Conradson (10
% tørstofrest) % m/m - 0,2 EN-ISO 10370
Askeindhold  % m/m - 0,01 EN-ISO 6245
120Grænseværdi (1)
Parameter Enhed
Minimum MaksimumPrøvningsmetode
Vandindhold  % m/m - 0,02 EN-ISO 12937
Neutralisationstal (stærk syre) mg KOH/g - 0,02 ASTM D 974
Oxidationsbestandighed (4)mg/ml - 0,025 EN-ISO 12205
Smøreevne (diameter af HFRR
slidmærke ved 60°C)µm - 400 CEC F-06-A-96
Grænseværdi (1)
Parameter Enhed
Minimum MaksimumPrøvningsmetode
FAME forbudt
(1)De i specifikationerne angivne værdier er “sande værdier”. Grænseværdierne for dem er fastsat i
henhold til ISO 4259 “Petroleum product s – Determination and application of precision data in relation to
methods of test”, idet minimumsværdien er fastsat på grundlag af en minimumsforskel på 2R større end nul; formaksimums- og minimumsværdi har minimumsforskellen været 4R (R = reproducerbarhed).
Til trods for denne foranstaltning, som er nødvendig af statistiske grunde, bør brændstoffabrikanten
tilstræbe en værdi på nul, når den foreskrevne maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi i tilfælde, hvorder angives maksimums- og minimumsgrænser.. Hvis det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder
kravene i specifikationerne, anvendes ISO 4259.
(2)Det angivne interval for cetan opfylder ikke kravet om et mindsteområde på 4R. I tilfælde af tvist
mellem brændstofleverandør og -bruger kan bestemmels erne i ISO 4259 imidlertid anvendes til afgørelse a f
tvistigheder, forudsat at målingerne gentages et tilstrækkeligt antal gange til at den fornødne præcision kan
opnås. Dette må foretrækkes frem for enkeltstående målinger.
(3)Det faktiske svovlindhold i det brændstof, der er anvendt til Type I-prøven, skal angives.
(4)Selv om iltningsstabiliteten kontrolleres, må holdbarheden antages at være begrænset. Leverandøren
bør anmodes om retningslinjer for opbevaring og holdbarhed.
1215. T ILLÆG 1 TIL BILAG VII AFFATTES SÅLEDES :
“Tillæg 1
PRØVNINGSRESULTATER FOR MOTORER MED KOMPRESSIONSTÆNDING
PRØVNINGSRESULTATER
1. O PLYSNINGER VEDRØRENDE UDFØRELSE AF NRSC- PRØVE1:
1.1. Referencebrændstof, der er anvendt ved prøvningen
1.1.1.Cetantal: …………………………………………………………….1.1.2.Svov lindhold:  …………………………………………………………….
1.1.3.Densitet ………………………………………………………………………
1.2. Smøremiddel
1.2.1.Fabrikat(er): …………………………………………………………………….1.2.2.Ty pe(r): ………………………………………………………………………
 (angiv olieprocent i blandingen, hvis brændstoffet iblandes smøremidlet)
1.3. Eventuelt motordrevet udstyr
1.3.1. Liste og angivelse af detaljer til identifikation:
……………………………………….
1.3.2. Optagen effekt ved angivne mo torhastigheder (som specificeret af
fabrikanten):
Optagen effekt  P AE (kW) ved forskellige motorhastigheder (1), idet tillæg 3
til dette bilag tages i betragtning
Udstyr I mellemområdet (i givet fald) Nominel
Total:
(1) Må ikke være over 10 % af den under prøven målte effekt.
                                                
1Er der flere stammotorer, skal der indleveres et skema for hver af disse.
1221.4. Motorydelse
1.4.1. Motorhastigheder:
Tomgang: . ………………………………………………………………….…….rpm
I mellemområdet ………………………………………………………………. o./min.
Nominel: …………………………………………………………………… o./min.
1.4.2. Motoreffekt1
Effektindstilling (kW) ved forskellige motorhastigheder
Omstændighed I mellemområdet (i givet fald) Nominel
Maksimaleffekt målt ved prøven (P M) (kW) (a)
Total optagen effekt af motordrevet udstyr i henhold til
dette tillægs punkt 1.3.2 eller bilag III, p unkt 3.1, (P AE)
(kW) (b)
Motorens nettoeffekt som angivet i bilag I, punkt 2.4,
(kW) (c)
c = a + b
1.5. Emissionsniveau
1.5.1. Dynamometerindstilling (kW)
Dynamometerindstilling (kW) ved forskellige motorhastigheder
Belastning ( %) I mellemområdet (i givet fald) Nominel
10 (i givet fald)
25 (i givet fald)
50
75
100
1.5.2. Emissionsresultater for NRSC-prøve::
CO: . ……………..g/kWh
HC: . ……………..g/kWhNOx: . ……………g/kWhNMHC+NOx: …...g/kWhPartikler: . ……….g/kWh
                                                
1Ukorrigeret effekt målt i henhold til bestemmelserne i bilag I, punkt 4.2.
1231.5.3. Prøvetagningssystem anvendt ved NRSC-prøve:
1.5.3.1. Forurenende luftarter1:…………………………………………………...
1.5.3.2. Partikler1:……………………………………………………………
1.5.3.2.1. Metode2: enkeltfilter/flerfilter
2. O PLYSNINGER VEDRØRENDE UDFØRELSE AF NRTC- PRØVE :3
2.1. Emissionsresultater for NRTC-prøve:
CO: . ……………..g/kWhNMHC: …………..g/kWhNOx: . ……………g/kWhPartikler: . ……..g/kWhNMHC+NOx : ……g/kWh
2.2. Prøvetagningssystem anvendt ved NRTC-prøve:
Forurenende luftarter
(1):…………………………………………………...
Partikler(1):……………………………………………………………
Metode(2): enkeltfilter / flerfilter
6. B ILAG XII ÆNDRES SÅLEDES :
- Der indsættes følgende nye punkt 3:
3. For motorer af kategori H, I, og J (trin IIIA) og motorer af kategori K, L og M
(trin IIIB) som defineret i artikel  9, afsnit 3, anerkendes følgende
typegodkendelser og eventuelle til hørende typegodkendelsesmærker som
ækvivalente med godkendels e efter dette direktiv:
3.1 Typegodkendelser, som er meddelt i henhold til direktiv 88/77/EØF som
ændret ved direktiv 99/96/EF og er i overensstemmelse med trin B1, B2 eller
C, jf. artikel 2 og punkt 6.2.1 i bilag I.
3.2 FN-ECE regulativ nr. 49, ændringsse rie 03, som er i overensstemmelse med
trin B1, B2 og C, jf. punkt 5.2.
                                                
1Angiv illustrationsnumrene svarende til bilag VI, punkt 1.
2Det ikke gældende overstreges.
3Er der flere stammotorer, skal der indleveres et skema for hver af disse.
124BILAG II
”Bilag VI
SYSTEM TIL ANALYSE OG PRØVETAGNING
1. SYSTEMER TIL UDTAGNING AF PRØVER AF GAS OG PARTIKLER
Figur nr. Beskrivelse
2 System til analyse af ufortyndet udstødningsgas;
3 System til analyse af fortyndet udstødningsgas;
4Delstrømssystem med isokinetisk sonde, sugepumperegulering og
delstrømsprøveudtag ning
5Delstrømssystem med isokinetisk sonde, trykpumperegulering og
delstrømsprøveudtagning
6Delstrømssystem reguleret af CO2- eller NOx-koncentration med
delstrømsprøveudtagning sampling
7 Delstrømssystem reguleret af CO2- eller kulstofbalance, totalprøveudtagning
8Delstrømssystem med enkeltventuri, koncentrationsmåling og
delstrømsprøveudtagning
9Delstrømssystem m. dobb. venturi el. blænde, konc.måling &
delstrømsprøveudtagning
10Delstrømssystem med flerrørsopdeling, koncentrationsmåling og
delstrømsprøveudtag ning
11 Delstrømsfortyndingssystem med flow regulering og totalprøveudtagning
12 Delstrømsfortyndingssystem med flowre gulering og delstrømsprøveudtagning
13Totalstrømsfortyndingssystem m. trykpumpe el. kritisk venturi samt
delstrømsprøveudtagning
14 Partikelprøvetagningssystem
15 Fortyndingssystem til totalstrømssystem
1.1. Bestemmelse af forurenende luftarter
En detaljeret beskrivelse af de t anbefalede prøvetagnings- og analysesystem er givet i punkt
1.1.1 og fig. 2 og 3. Da der med en afvigende udformning af systemerne vil kunne fåstilsvarende resultater, kræves ikke nøje overensstemmelse med den udformning, der ergengivet i disse figurer. Der kan anvendes  supplerende komponenter, såsom instrumenter,
ventiler, magnetventiler, pumper og kontakter, til at opnå yderligere oplysninger ogkoordinere funktionen af de indgående syst emer. Andre komponenter kan udelades, hvis de
for nogle systemers vedkommende er unødvendige for at sikre nøjagtigheden, og deresudeladelse er tekni sk velbegrundet.
1.1.1. Udstødningens gaskomponenter: CO, CO2, HC, NOxDer beskrives et analysesystem til bestemmelse af forurenende luftarter i den ufortyndede
udstødningsgas, baseret på anvendelse af:
- HFID-analysator til kulbrintebestemmelse,
125- NDIR-analysatorer til bestemmelse af kulmonoxid og kuldioxid
- HCLD- eller tilsvarende analysator til bestemmelse af kvælstofoxid.
For den ufortyndede udstødningsgas (jf. fi gur 2) kan prøverne til bestemmelse af alle
komponenter enten tages ved hjælp af en e nkelt udtagningssonde elle r med to tætsiddende
sonder med indvendig forgrening til de forskellige analysatorer. Der skal være draget omsorgfor, at der ikke kan forekomme kondensati on af udstødningsgassens komponenter (herunder
vand og svovlsyre) nogetsteds i analysesystemet.
For den fortyndede udstødningsgas (jf. figur 3), skal prøven til kulbrintebestemmelse tages
med en anden udtagningssonde end den, der anvendes til de øvrige komponenter. Der skalvære draget omsorg for, at der ikke ka n forekomme kondensation af udstødningsgassens
komponenter (herunder vand og svovlsyre ) nogetsteds i analysesystemet.
Figur 2
 Blokdiagram over system til bestemmelse af udstødningsgassens indhold af CO, NOx og HC
nulstillings
gas
kalibrering
s gas
nulstillings
gas
kalibrering
s gasnulstillings
gas
nulstillingsgasV1
V1F1 F2
F1 F2P
PT1
SP1
eventuelt 2 prøvesonderT2 G1
HC
luft brændstofaftræ k
aftræk
aftræk
aftrækaftr
aftraftræk
R3
R1 R2
FL1
T5
B
V13 V12V11CO
CO
2CT3 G2
V4
V5FL5
FL6
FL8T4G3
V13 V12T5V9
V7 V8 V10
R4FL4
FL2HSL1
HSL2HSL1
SL
V3NO
R5nulstillings
gas
kalibrering
s gasnulstillings
gas
kalibrering
sgasT5
aftræk
O
2FL7
V6nulstillingsgas
kalibreringsgas
Figur 3
Blokdiagram over system til bestemmelse af CO, CO2, NOx og HC i fortyndet
udstødningsgas
126nulstillingsgas
kalibreringsgas
nulstillingsgas
kalibreringsgasnulstillingsgas
kalibreringsgasnulstillings
kalibrerings gasnulstillings
gas
V1F1 F2
F1 F2P
PT1
T1SP2
SP2T2 G1
HC
luft bræn
dstofaftræ
k
aftræ
k
aftræ
k
aftræ
kaftræ
k
aftræ
kaftræ
k
R3
R1 R2
FL1
T5
B
V13 V12V11CO
CO
2CT3 G2
V4
V5FL5
FL6
FL3T4G3
V9
V7 V8 V10
R4FL4
FL2HSL1
HSL2HSL1
SL
V3NO
R5V1PSPTil PSS se fig. 14
same plane
see fig. 14BK
BK BGDTsee fig. 13
V14
Beskrivelse - figur 2 og 3
Som hovedregel gælder:
Alle komponenter i prøvetagningsvejen skal holde s på den temperatur, der foreskrives for det
pågældende system.
- SP1: prøvetagningssonde for ufor tyndet udstødningsgas (kun figur 2)
En lige flerhullet sonde af rustfrit stål med lukket bund anbefales. Dens indvendige diameter
må ikke være større end prøveudtagni ngsledningens indvendi ge diameter. Sondens
vægtykkelse bør ikke være over 1 mm. Sonden sk al have mindst tre huller i tre forskellige,
radiære planer; hullerne skal være dimens ioneret således, at de optager omtrent
tilnærmelsesvis samme mængde prøve. Sonden skal strække sig over mindst 80 % afudstødningsrørets diameter.
- SP2: prøvetagningssonde for fortyndet udstødningsgas (kun figur 3)
 Sonden skal:- være defineret som de første 254 til 762 mm af kulbrinteprøveudtagsledningen
(HSL3)
- have en indvendig diameter på mindst 5 mm- være monteret i fortyndingstunnelen,  DT (punkt 1.2.1.2) i et punkt, hvor
fortyndingsluft og udstødningsgas  er godt opblandet (dvs. ca. 10
tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor udstødningsgassen tilførestunnelen)
127- være placeret i tilstrækkelig afstand (radiært) fra andre sonder og fra tunnelens
væg, til at den ikke påvirkes af slipstrømme eller hvirvelstrømme
- være opvarmet således, at gasstrømmen kan opvarmes til 463 K (190° C) ± 10
K ved afgangen fra sonden.
 - SP3: sonde til udtagning af prøver af fortyndet udstødningsgas til bestemmelse af
CO, CO2 og NOx (kun figur 3)
Sonden skal:- være beliggende i samme plan som SP2
- være placeret i tilstrækkelig afstand (radiært) fra andre sonder og fra tunnelens
væg, til at den ikke påvirkes af slipstrømme eller hvirvelstrømme
- være opvarmet og isoleret over hele sin længde til en minimumstemperatur på
328 K (55 °C), således at danne lse af kondensvand forhindres.
- HSL1: prøveudtagsledning
Prøveudtagsledningen leder gasprøver fra en enkeltsonde til forgreningspunktet (-
punkterne) og til kulbrinteanalysatoren.
For denne prøveudtagsledning gælder:- ledningens indvendige diameter skal  være mindst 5 mm og højst 13,5 mm
- ledningen skal være fremstillet af rustfrit stål eller PTFE- såfremt temperaturen af udstødningsg assen ved prøvetagningssonden er 463 K
(190 °C) eller derunder, skal ledninge ns vægtemperatur holdes på 463 K (190
°C) ± 10 K, målt på hver sektion med særskilt temperaturregulering
- såfremt temperaturen af udstødningsg assen ved prøvetagningssonden er over
463 K (190 °C), skal ledningens vægtemperatur være over 453 K (180 °C)
- gastemperaturen i ledningen skal være  463 K (190 °C) ± 10 K umiddelbart før
det opvarmede filter (F2) og HFID-enheden.
- HSL2: Opvarmet NO
x-prøvetagningsledning
For prøvetagningsledningen gælder:- ledningens vægtemperatur skal være mellem 328 og 473 K (55 og 200° C)
frem til konverteren, såfremt kølebad anvendes, og frem til analysatoren,såfremt kølebad ikke anvendes
- ledningen skal være fremstillet af rustfrit stål eller PTFE.Da opvarmning af prøveudtagsledningen kun er nødvendig til forhindring af
kondensation af vand og svovlsyre, vil prøveudtagsledningens temperatur være
baseret på brændstoffets svovlindhold.
128- SL: prøveudtagsledning for CO (CO 2)
Ledningen skal være fremstillet af PTFE eller rustfrit stål. Den kan være opvarmet eller
uopvarmet.
- BK: sæk til baggrundsbestemmelse (valgfri; kun figur 3)
Til bestemmelse af baggrundskoncentrationer.
- BG: udtagningssæk (valgfri; figur 3 kun CO og CO2)
Til bestemmelse af pr øvernes koncentrationer.
- F1: opvarmet forfilter (valgfrit)
Temperaturen skal være den samme som for HSL1.
 - F2: opvarmet filter
Filteret skal udskille alle partikler fra gasprøven før analysatoren. Temperaturen skal
være den samme som for HSL1. Filteret skal udskiftes efter behov.
- P: opvarmet prøvetagningspumpe
Pumpen skal være opvarmet og temperaturen svare til HSL1.
-H C
Opvarmet flammeiondetektor (HFID) til kulbrintebestemmelse. Temperaturen skal
holdes mellem 453 og 473 K (180 og 200°C).
-C O ,  C O 2
NDIR-analysatorer til kulmonoxid- og kuldioxidbestemmelse.
- NO2
(H)CLD-analysatorer til bestemmelse af kvælstofoxider. Anvendes en HCLD, skal
temperaturen holdes i intervalle t mellem 328 og 473 K (55 og 200 °C).
- C: konverter
Der skal anvendes en konverter til katalytisk reduktion af NO 2til NO før
bestemmelse i CLD- eller HCLD-enheden.
- B: kølebad
Til køling af udstødningsgasprøven og fo rtætning af dennes vandindhold. Badets
temperatur holdes mellem 273 og 277 K (0 og 4 °C) ved istilsætning eller køling.Kølebadet kan undlades, hvis analyseenheden er fri for interferens fra vanddamp som
fastlagt i bilag III, tillæg 2, punkt 1.9.1 og 1.9.2.
Der må ikke benyttes kemiske tørremidler til fjernelse af vandindholdet i prøven.
129- T1, T2, T3: temperaturføler
Til overvågning af gasstrømmens temperatur.
- T4: temperaturføler
Temperatur af NO 2-NO konverteren.
- T5: temperaturføler
Til regulering af kølebadets temperatur.
- G1, G2, G3: trykmåler
Til måling af trykket i prøveudtagsledningerne.
- R1, R2: trykregulator
Til kontrol af henholdsvis luft og brændstof til HFID-analysatoren.
- R3, R4, R5: trykregulator
Til regulering af trykket i prøveudtagsledninger og af gastilførslen til analysatorerne.
- FL1, FL2, FL3: flowmeter
Til strømningsregulering af prøvegasomledning
- FL4 til FL7: flowmeter (valgfrit)
Til regulering af gennemstrømni ngshastigheden i analysatorerne.
- V1 til V6: omskifterventiler
Passende ventiler til omstilling mellem prøve-, kalibreringsgas- og frisklufttilførsel
til analysatoren.
- V7, V8: magnetventiler
Til omgåelse af NO 2-NO konverteren.
- V9: nåleventil
Til afbalancering af gennemstrømningen gennem  NO 2-NO konverteren og
omledningen.
- V10, V11: nåleventil
Til regulering af gasstrømmene til analysatorerne.
- V12, V13: aftapningsventil
 Til udtømning af kondensat fra bad B.
- V14: omskifterventil
130Til omskiftning mellem udtagning ssække for prøve og baggrund.
1.2. Bestemmelse af partikelindholdEn udtømmende beskrivelse af de anbefalede systemer til fortynding og prøveudtagning er
givet i punkt 1.2.1 og 1.2.2 og figur 4 til 15. Da tilsvarende resultater vil kunne fås med enafvigende udformning af systemerne, kr æves ikke nøje overensstemmelse med den
udformning, der er gengivet i disse figure r. Der kan anvendes supplerende komponenter
såsom instrumenter, ventiler, magnetventiler, pumper og kontakter til at opnå yderligereoplysninger og koordinere funktionen af de indgående systemer. Andre komponenter kanudelades, hvis de for nogle systemers ve dkommende ikke er nødvendige af hensyn til
nøjagtigheden, og hvis udeladelsen af dem er teknisk velbegrundet.
1.2.1. Fortyndingssystem
1.2.1.1. Delstrømsfortyndingssystem (figur 4 til 12)1
Der beskrives et fortyndingssystem ba seret på fortynding af en del af
udstødningsgasstrømmen. Til deling og efterfølg ende fortynding af udstødningsgasstrømmen
kan forskellige typer fortyndingssystemer anvendes. Til den derpå følgende udskillelse afpartikler kan enten hele mæ ngden af udstødningsgas eller en del af den fortyndede
udstødningsgas ledes til partikeludskillelsessystemet (punkt 1.2.2, figur 14). Den førstnævntemetode benævnes 
totalprøveudtagning , den sidstnævnte delstrømsprøveudtagning .
Beregningen af fortyndingsforholdet vil afhænge af den anvendte type system.Følgende typer anbefales:
- isokinetiske systemer  figur 4 og 5)
I denne type systemer bliver tilførslen til overføringsrøret afpasset efter
udstødningsgasstrømmens hastig hed og/eller tryk, hvilket så ledes kræver uforstyrret og
homogen strømning af udstødningsgassen ved prøveudtagssonden. De tte opnås sædvanligvis
ved hjælp af en resonator og et lige tilførselsrør opstrøms for prøveudtagningsstedet.Delingsforholdet kan derved beregnes af let målelige størrelser såsom rørdiametre. Det skalbemærkes, at isokinetiske forhold kun anvendes til tilpasning af strømningsparametre og ikketil tilpasning af størrelsesfordelingen. Dette sidste er dog typisk unødvendigt, da partiklerne erså små, at de følger strømlinjerne.
-
strømningsregulerede systemer med koncentrationsmåling  (figur 6 til 10)
I disse systemer tages en prøve af den samlede udstødningsgasstrøm ved indstilling af
strømningshastigheden af fortyndingsluft og af den samlede fortyndede udstødningsgasstrøm.
Fortyndingsforholdet bestemmes af koncentrationen af sporluft arter som CO2 eller NOx, der
er naturligt forekommende i motorens udst ødning. Koncentrationerne i den fortyndede
udstødningsgas og i fortyndingsluften måle s, mens koncentrationen i den ufortyndede
udstødningsgas enten kan måles direkte eller bestemmes af brændstoftilførselshastigheden ogkulstofbalancen, forudsat at br ændstoffets sammensætning er ke ndt. Systemerne kan reguleres
                                                
1I figur 4 til 12 vises mange typer delstrømsfortyndingssystemer, som normalt kan anvendes til steady-state
prøvning (NRSC). På grund af de meget strenge krav i overgangsprøverne kan kun de
delstrømsfortyndingssystemer (figur 4 til 12), som kan opfylde alle kravene i Specifikationer for
delstrømsfortyndingssystemer i bilag III, tillæg 1, punkt 2.4, godkendes til overgangsprøvning (NRTC).
131ved det beregnede fortyndingsforhold (figur 6 og 7) eller ved størrelsen af den tilførte strøm
til overføringsrøret (figur 8, 9 og 10).
- strømningsregulerede systemer med flowmåling  figur 11 og 12)
I disse systemer tages en prøve af den samlede udstødningsgasstrøm ved indstilling af
strømningshastigheden af fortyndingslufte n og af den samlede strøm af fortyndet
udstødningsgas. Fortyndingsforholdet be stemmes af forske llen mellem de to
strømningshastigheder. Der kræves nøjagtig i ndbyrdes kalibrering af flowmetrene, da den
relative forskel mellem de to strømningshastigheder kan føre til væsentlige fejl ved størrefortyndingsforhold (figur 9 og ovenfor). Strømningsreguleringen er ganske enkel og består i,at den fortyndede udstødningsgasstrøm holde s konstant, mens man om nødvendigt varierer
strømningshastigheden af fortyndingsluften.
For at udnytte fordelene ved fortyndingssyste mer efter delstrømsprincippet skal der drages
omsorg for at undgå eventuelle problemer med tab af partikler i overføringsrøret, idet der
tages en repræsentativ prøve for motorens  udstødning, og delings forholdet bestemmes.
I de beskrevne systemer er der taget hensyn til disse vigtige punkter.
Figur 4
Fortyndingssystem efter delstrømsp rincippet med isokinetisk sonde og
delstrømsprøveudtagning (SB-regulering)
se fig. 14DAF
EPTTDTdPSPPB FM1
ISP
FC1l > 10*d
luft
udstødnin gsgasPTT
til partikeludskillelsessystemSB
aftræk
DPT
delta p
Den ufortyndede udstødningsgas overføres af den isokinetiske prøvetagningssonde (ISP) fra
udstødningsrøret (EP) gennem overføringsrøret (TT) til fortyndingstunnelen (DT).Trykforskellen af udstødningsga ssen mellem udstødningsrøret og  sondens indgang måles med
tryktransduceren DPT. Dette signal føres til strømningsregulatoren FC1, som regulerersugepumpen SB således, at der opretholdes en trykforskel på nul ved den yderste ende af
sonden. Under disse omstændighed er er hastigheden af udstødning sgassen i EP og ISP ens, og
strømmen gennem ISP og TT er en konsta nt brøkdel af udstødningsgasstrømmen.
Delingsforholdet bestemmes af forholdet mellem tværsnitsarealet af EP og ISP.Strømningshastigheden af fortyndingsluft måle s med flowmeteret FM1.  Fortyndingsforholdet
beregnes af fortyndingsluftens strø mningshastighed og delingsforholdet.
132Figur 5
Fortyndingssystem efter delstrømsp rincippet med isokinetisk sonde og
delstrømsprøveudtagning (PB-regulering)
DAF
EPTT DTd
PBFM1
ISP
delta pFC1DPTl > 10*d
luft
udstødningsgasPSP
PTT
se fig. 14 til partikeludskillelsessystemaftrækSB
Den ufortyndede udstødningsgas overføres af  den isokinetiske prøv eudtagningssonde (ISP)
fra udstødningsrøret (EP) til fortyndingst unnelen (DT) gennem overføringsrøret (TT).
Trykforskellen af udstødningsga ssen mellem udstødningsrøret og  sondens indgang måles med
tryktransduceren DPT. Dette signal overføres til strømningsregulatoren FCI, der regulerer
trykpumpen PB, således at trykdifferencen ve d enden af sonden holde s på nul. Dette gøres
ved at tage en lille brøkdel af fortyndingslufte n (efter at dennes strømningshastighed er målt
af flowmeteret FM1), og tilføre den til TT ved hjælp af en pneumatisk åbning. Under disseomstændigheder er hastighede n af udstødningsgassen i EP og ISP ens, og strømmen gennem
ISP og TT er en konstant brøkdel af udstødning sgasstrømmen. Delingsfo rholdet bestemmes af
forholdet mellem tværsnitsarealet af EP og ISP. Fortyndingsluften suges gennem DT af
sugepumpen SB, og strømningshastigheden måles af FM1 ved indgangen til DT.Fortyndingsforholdet beregnes af fortyndingsluf tens strømningshastighed og delingsforholdet.
133Figur 6
Delstrømsfortyndingssystem med måling af CO2- eller NOx-koncentration
og delstrømsprøveudtagning
DAF
EPSPTTDTd
PBl > 10*dEGA EGA
EGAluft
udstødningsgasse fig. 14til partikeludskillelsessystemPSP
PTTSB
aftrækikke obligatorisk
til PB eller SBFC2
Ufortyndet udstødningsgas føres fra udstødningsrøret EP til fortyndingstunnelen DT gennem
prøvetagningssonden SP og overføringsrøret TT. Koncentrationerne af sporgasser (CO2 eller
NOx) måles i den ufortyndede og fortyndede udstødningsgas samt i fortyndingsluften ved
hjælp af gasanalysatoren (-erne) EGA. Signalerne herfra overføres til strømningsregulatorenFC2, der ved styring af trykpumpen PB og sugepumpen SM opretholder det korrekte delings-
og fortyndingsforhold i DT. Fortyndingsforhol det beregnes af sporgaskoncentrationerne i
ufortyndet udstødningsgas, fortyndet udstødningsgas og fortyndingsluft.
134Figur 7
Delstrømsfortyndingssyste m med CO2-koncentrations måling, kulstofbalance
 og udtagning af totalstrømsprøve
DAF
EPSPTTDTd
PBEGA EGA
G FUEL
udstødningsgasluftPTT
vedr. detaljer henvises til
fig. 15FH
Pikke obligatorisk forbindelse til  P
PSS
ikke obligatorisk
forbindelse fra FC2FC2
Ufortyndet udstødningsgas føres fra udstødningsrøret EP til fortyndingstunnelen DT gennem
prøvetagningssonden SP og overføringsrøret  TT. CO2-koncentrationen i den fortyndede
udstødningsgas og i fortyndingsluften måles af gasanalysatoren (-erne) EGA. Signalerne for
CO2- og brændstofstrøm GFUEL tilføres enten strømningsregulatoren FC2 ellerstrømningsregulatoren FC3 i partikelprøvetagningssystemet (jf. figur 14). FC2 regulerertrykpumpen PB, mens FC3 regulerer partikelprøvetagningssystemet (se figur 14) og dervedindstiller systemets indad- og udadgående strømme, således at det ønskede delingsforhold ogfortyndingsforhold i fortyndingstunnelen DT opr etholdes. Fortyndingsforholdet beregnes af
CO2-koncentrationerne og GFUEL ve d hjælp af kulstofbalancen.
135Figur 8
Delstrømsfortyndingssystem med e nkelt venturi, konc entrationsmåling
 og delstrømsprøveudtagning
DAF
EPSPTTDTdPB l > 10*d
EGAEGA
luft
udstødnin gsgasEGA
se fig. 14til partikeludskillelsessystemaftrækPSP
PTTVN
Ufortyndet udstødningsgas overføres gennem prøvetagningssonden SP og overføringsrøret
(TT) fra udstødningsrøret (EP) til fortyndingstunnelen (DT) som følge af det undertryk, somventurien (VN) skaber i DT. Gashastig heden i overføringsrøret TT afhænger af
impulsudvekslingen i venturiområdet og påvirk es af gassens absolutte temperatur ved
afgangen fra TT. Udstødningsgassens delingsfo rhold er derfor ikke konstant ved en given
tunnelgennemstrømning, og ved lav belastning er fortyndingsforholdet en smule lavere end
ved høj belastning. Koncentrationen af sp orluftarterne (CO2 eller NOx) måles i den
ufortyndede udstødningsgas, den fortyndede udstødningsgas og fortyndingsluften med
udstødningsgasanalysatoren (- erne) EGA, og af de således målte værdier beregnes
fortyndingsforholdet.
136Figur 9
Delstrømsfortyndingssystem me d dobbelt venturi e ller dobbelt blænde, koncentrationsmåling
og delstrømsprøveudtagning
DAF
TTDTd
PBl > 10*d
EGAEGA
PCV1PCV2HE
EPluft
udstødningPSPEGA
PTT
se fig. 14til
partikelprøveud-
tagningsprogram
aftrækSB
FD1
FD2
Den ufortyndede udstødningsgas føres fra udstødningsrøret EP til fortyndingstunnelen DT
gennem prøvetagningssonden SP og overføringsrø ret TT af en strømdeler, der indeholder et
sæt blænder eller venturier. Den første, (F D1) er placeret i EP, den anden (FD2) i TT.
Herudover kræves to trykreguleringsventiler (PCV1 og PCV2), der holderudstødningsgassens delingsforhold konstant ved at regulere modtrykket i EP og trykket i DT.
PCV1 er placeret nedstrøms for SP i EP , PCV2 mellem trykpumpen PB og DT.
Koncentrationen af sporgas (CO2 eller NOx) måles i den ufortyndede udstødningsgas, den
fortyndede udstødningsgas og fortyndingslufte n ved hjælp af udstødni ngsgasanalysatoren (-
erne) EGA. Disse værdier er nødvendige til kontrol af udstødningsgassens delingsforhold ogkan anvendes til justering af PCV1 og PCV2, hvorved delingsforholdet kan reguleresnøjagtigt. Fortyndingsforholdet beregnes af sporgaskoncentrationerne.
137Figur 10
Delstrømsfortyndingssystem med fle rrørsopdeling, koncentrationsmåling og
delstrømsprøveudtagning
DAF
DTdl > 10*dEGA
HE
EGA
DPT
EPTT
DAFluft
luftfrisklufttilførselPSP
se fig. 14
til partikel-
prøveudtagnings-
systemPTT
SB
DCFD3FC1EGA
aftræk
Den ufortyndede udstødningsgas føres fra udstødningsrøret EP til fortyndingstunnelen DT
gennem overføringsrøret TT af en strømdeler FD3, der består af en række rør af ensdimensioner (samme diameter, længde og  indlejringsradius), monteret i EP.
Udstødningsgassen fra et af disse rør ledes til fortyndingstunnelen DT, mens gassen fra deøvrige rør føres gennem dæmpekammeret DC. Ud stødningsgassens delingsforhold er således
bestemt af det samlede antal rør. Til at  holde delingsforholdet konstant kræves en
trykdifferens på nul mellem dæmpekammeret DC og afgangen fra overføringsrøret TT,
hvilket måles af differenstryktransduceren  DPT. Et differenstryk på nul opnås ved
indblæsning af frisk luft i fortyndingstunnele n DT ved afgangen fra overføringsrøret TT.
Koncentrationen af sporgas (CO2 eller NOx) måles i den ufortyndede udstødningsgas, den
fortyndede udstødningsgas og fortyndingslufte n ved hjælp af udstødni ngsgasanalysatoren (-
erne) EGA. Disse værdier er nødvendige til regulering af udstødningsgassens delingsforholdog kan anvendes til styring af strømningshastigheden af indblæst luft, hvorveddelingsforholdet kan regu leres nøjagtigt. Fortyndingsforholdet beregnes af
sporgaskoncentrationerne.
138Figur 11
Delstrømsfortyndingssystem med strømnings regulering og totalstrømsprøveudtagning
DAF
EPSPTTDTd
FM1FC2
GEXH
eller
GAIR
GFUELeller
udstødnin gsgasaftræk
nærmere enkeltheder
angivet i fig. 15FH
PPSSPTTeventuel forbindelse til  PSS )
Ufortyndet udstødningsgas føres fra udstødningsrøret EP til fortyndingstunnelen DT gennem
prøvetagningssonden SP og overføringsrøret TT. Den samlede strømningshastighed gennem
tunnelen justeres ved hjælp af strømnings regulatoren FC3 og prøvetagningspumpen P i
partikelprøveudtagningssystemet (jf. figur 16).
Fortyndingsluftens strømningshastighed regule res af strømningsregulatoren FC2, der kan
benytte G EXH, G AIR eller G FUEL som styresignal til regulering af udstødningsgassens
delingsforhold. Fortyndingstunnelen DT's indg ående prøvegasstrøm er forskellen mellem den
samlede gennemstrømning og fortyndi ngsluftstrømmen. Fortyndingsluftens
strømningshastighed måles af flowmeteret FM1, den samlede strømningshastighed af
flowmeteret FM3 i partikelpr øveudtagningssystemet (jf. figur 14). Af disse to
strømningshastigheder kan fortyndingsforholdet beregnes.
139Figur 12
Delstrømsfortyndingssystem med strømnings regulering og delstrømsprøveudtagning
DAF
EPSPTTDTd
PB FM1l > 10*d
GEXH
ell
GAIR
GFUELellSB
FM2FC2
luft
udstødnin gtil PB
eller
SB
PSP
PTT
aftrækse fig. 14 til
partikelprøveudtagnings -
system
se fig. 14
Ufortyndet udstødningsgas føres fra udstødningsrøret EP til fortyndingstunnelen DT gennem
prøvetagningssonden SP og overføringsrøret TT.  Udstødningsgassens delingsforhold og den
indgående strøm til DT reguleres af strømningsregulatoren FC2, som styrer flow (ellerhastighed) af trykpumpen PB og sugepumpen SB i forhold dertil. Dette er muligt, fordi den afpartikelprøvetagningssystemet udtagne prøve returneres til DT. GEXH, GAIR og GFUEL kananvendes som styresignaler for strømnin gsregulatoren FC2. Fortyndingsluftens
strømningshastighed måles med flowmetere t FM1, den samlede gennemstrømning med
flowmeteret FM2. Af disse to strømningsha stigheder kan fortyndingsforholdet beregnes.
Beskrivelse - figur 4 til 12
- EP: UdstødningsrørUdstødningsrøret kan være isoleret. Fo r at mindske opvarmningstrægheden af
udstødningsrøret anbefales, at forholde t vægtykkelse : diameter er højst 0,015.
Længden af fleksible rørafsnit skal være begrænset til tolv rørdiametre. Bøjningerskal indskrænkes til det mindst mulige for at mindske inertiafsætningen. Indgår enprøvebænkslydpotte i systemet, kan denne ligeledes være isoleret.
I isokinetiske systemer skal udstødningsrøret  være fri for skarpe bøjninger og bratte
diameterændringer i en afstand af mi ndst seks rørdiametre opstrøms og tre
rørdiametre nedstrøms for prøvetagningssonden. Gashastigheden påprøvetagningsstedet skal være over 10 m/s undtagen i tomgang. Udstødningsgassens
tryksvingninger må i gennemsnit ikke være over ± 500 Pa. Foranstaltninger til
nedsættelse af tryksvingningerne ud over br ug af et udstødningssystem af chassistype
(bestående af en lydpotte og en efterbehandlingsenhed) må ikke ændre motorydelseneller medføre partikelafsætning.
140I systemer uden isokinetiske sonder anbefale s, at røret i en afstand af mindst seks
rørdiametre opstrøms for og tre rørdiame tre nedstrøms for prøvetagningssonden er
lige.
- SP: prøvetagningssonde (figur 6 til 12)Sondens indvendige diameter  skal være mindst 4 mm. Forholdet mellem diameteren
af udstødningsrør og sonde skal være mindst fire. Sonden skal være et åbent,
opadvendt rør beliggende i udstødningsrørets midtlinje, eller en flerhullet sonde sombeskrevet under SP1 i punkt 1.1.1.
 - ISP: isokinetisk prøvetagningssonde (figur 4 og 5)
Den isokinetiske prøvetagningssonde skal være placeret vendt mod strømmen og i
udstødningsrørets midtlinje, hvor kravene til strømningsforholdene i afsnit EP er
opfyldt, og skal være udformet således, at den giver en proportional prøve af den
ufortyndede udstødningsgas. Dens indvendi ge diameter skal være mindst 12 mm.
For at isokinetisk opdeling af udstødning sgassen kan finde sted, kræves et
reguleringssystem til opretholdelse af et differenstryk på nul mellem EP og ISP.Under disse omstændigheder er gashastigh eden i EP og ISP ens, og massestrømmen
gennem ISP er en fast brøkdel af udstødningsgasstrømmen. ISP tilsluttes endifferenstryktransducer. Fastholdelse af differenstrykket mellem EP og ISP på nul
sker gennem styring af blæserhastigheden e ller ved hjælp af en strømningsregulator.
- FD1 og FD2: strømdelere (figur 9)I udstødningsrøret (EP) og i overføringsrøret (TT) er indsat et sæt venturier eller
blænder, som afgiver en proportional prøv e af den ufortyndede udstødningsgas. Til
proportional deling kræves et regu leringssystem bestående af to
trykreguleringsventiler PCV1 og PCV2 til regulering af trykket i udstødningsrøretEP og fortyndingstunnelen DT.
- FD3: strømdeler (figur 10)I udstødningsrøret EP er m onteret et sæt rør (en fle rrørsenhed), der afgiver en
proportional prøve af den uf ortyndede udstødningsgas. Det ene af rørene fører
udstødningsgas til fortyndingstunnelen DT, mens de øvrige rør førerudstødningsgassen til et dæmpekammer DC. Rørene skal have ens dimensioner(samme diameter, længde og bøjningsrad ius), således at de lingsforholdet for
udstødningsgassen alene afhænger af det sa mlede antal rør. Til proportional deling
kræves et reguleringssystem, der opret holder et differenstryk på nul mellem
flerrørsenhedens udmunding i dæmpekammere t DC og afgangen fra overføringsrøret
TT. Under disse omstændigheder er udst ødningsgassens hastighed i udstødningsrøret
EP og strømdeleren FD3 proportionale, og gennem overføringsrøret TT strømmer en
konstant brøkdel af udstødningsgasstrømmen.  De to punkter skal være forbundet
med en differenstryktransducer DPT. Regule ringen af differenstrykket på nul sker
ved hjælp af strømningsregulatoren FC1.
- EGA: udstødningsgasanalysator (figur 6 til 10)Der kan anvendes CO2- eller NOx-analy satorer (ved kulstofbalancemetoden kun
CO2). Analysatorerne skal kalibreres på  samme måde som de m, der benyttes til
141bestemmelse af forurenende luftarter. Til bestemmelse af koncentr ationsforskelle kan
anvendes en eller flere analysatorer.
Målesystemet skal kunne bestemme G EDFW,i  med en præcision på ± 4 %.
- TT: overføringsrør (figur 4 til 12) For partikelprøveoverføringsrøret gælder:
- Røret skal være så kort so m muligt og højst 5 m langt
- Rørets diameter skal være mindst lig sondediameteren, men højst 25
mm
- Rørets munding skal vende ne dstrøms og være placeret i
fortyndingstunnelens midtlinje.
Er rørets længde 1 meter eller derunder, sk al det isoleres med brug af materiale med
en varmeledningsevne på højst 0,05 W/(m · K) med en radial isoleringstykkelse
svarende til sondens diameter. Er røret længere end 1 meter, skal det være isoleret ogopvarmet til en vægtemperatur på mindst 523 K (250°C).
Alternativt kan den nødvendige vægtemperatur af rø ret bestemmes ved sædvanlige
varmeoverføringsberegninger.
- DPT: differenstryktransducer (figur 4, 5 og 10)Differenstryktransduceren skal ha ve et område på højst ± 500 Pa.
 - FC1: strømningsregulator (figur 4, 5 og 10)
I isokinetiske systemer (figur 4 og 5) kræves en strømningsregulator til opretholdelse
af et differenstryk på nul mellem EP og I SP. Reguleringen kan finde sted på følgende
måder:
a) ved at styre hastighed eller gennemst rømning i sugepumpen (SB) og fastholde
hastigheden af trykpumpen (PB)  i hver prøvningssekvens (figur 4)
ellerb) ved at indstille sugepumpen (SB) på en konstant massestrøm af fortyndet
udstødningsgas og styre pumpehastigheden af trykpumpen (PB) og dermedudstødningsprøvegasstrømmen i et område ved enden af overføringsrøret (TT) (figur
5).
For trykregulerede systemer må restfejlen i reguleringssløjfen ikke være over ± 3 Pa.
Tryksvingningerne i fortyndingstunnelen må i gennemsnit ikke  overstige ± 250 Pa.
For at opnå proportional opdeling af udstødni ngsgassen i flerrørssystemer (figur 10)
kræves en strømningsregulator, der holde r et differenstryk på nul mellem udgangen
af flerrørsenheden og afgangen fra overføringsrøret (TT). Reguleringen kan ske vedstyring af luftindblæsningen i fortyndingstunnelen (DT) ved afgangen fra TT.
- PCV1, PCV2: trykreguleringsventiler (figur 9)
142Til proportional strømdeling i systemer  med dobbelt ventur i/blænde kræves to
trykreguleringsventiler, der regulerer modtrykket i udstødningsrøret (EP) og trykket ifortyndingstunnelen (DT). Ventilerne skal være placeret nedstrøms for
prøvetagningssonden SP i udstødningsrøret  (EP) og mellem trykpumpen (PB) og
fortyndingstunnelen (DT).
- DC: dæmpekammer (figur 10)Ved afgangen fra flerrørsenheden skal forefindes et dæmpekammer til minimering af
tryksvingningerne i udstødningsrøret (EP).
- VN: venturi (figur 8)Fortyndingstunnelen er forsynet med en venturi, der skaber undertryk omkring
afgangen fra overføringsrøret TT. Størrelsen af gasstrømmen gennem TT bestemmesaf impulsudvekslingen i venturiområdet og er som hovedregel proportional med
strømningshastigheden i trykpumpe n PB, hvorved der fås et konstant
fortyndingsforhold. Da impulsudvekslingen påvirkes af temperaturen ved afgangen
fra overføringsrøret TT og af trykfors kellen mellem udstødningsrøret EP og
fortyndingstunnelen DT, er det faktiske fo rtyndingsforhold en smule lavere ved lav
end ved høj belastning.
- FC2: strømningsregulator (figur 6, 7, 11 og 12; valgfri)Til regulering af gennemstrømningen i trykpumpen PB og/eller sugepumpen SB kan
anvendes en strømningsregulator. Den kan tilsluttes signalet udstødningsgas- ellerbrændstofstrøm og/eller differenssignalet for CO
2 eller NO x.
Anvendes en tryksat luftforsyning (figur 11 ), kontrollerer strømningsregulatoren FC2
luftstrømmen direkte.
- FM1: flowmeter (figur 6, 7, 11 og 12)Gasmåler eller andet flowmeter til måling af fortyndingsluftstrømmen. FM1 er ikke
obligatorisk, hvis trykpumpen PB er kalibreret til måling af strømningen.
- FM2: flowmeter (figur 12)Gasmåler eller andet flowmeter til måling af strømmen af fortyndet udstødningsgas.
FM2 er ikke obligatorisk, hvis sugepumpen SB er kalibreret til måling afgennemstrømningen.
- PB: trykpumpe (figur 4, 5, 6, 7, 8, 9 og 12)Til regulering af fortyndingsluftens strømningshastighed kan PB tilsluttes
strømningsregulatorerne FC1 eller FC2. En trykpumpe PB kræves ikke, hvis deranvendes et drosselspjæld. Er PB kalibreret, kan den anvendes til måling afstrømmen af fortyndingsluft.
- SB: sugepumpe (figur 4, 5, 6, 9, 10 og 12)Kun til systemer med delstrømsprøveudtagning. Er SB kalibreret, kan den anvendes
til måling af strømmen af fortyndet udstødningsgas.
143- DAF: fortyndingsluftfilter (figur 4 til 12)
Det anbefales, at fortyndingsluften filtreres og skrubbes med trækul for at fjerne
baggrundsindholdet af kulbrinter. Fortyndingsl uftens temperatur skal være 298 K (25
°C) ± 5 K.
På fabrikantens begæring skal der efter god teknisk skik tages prøver af
fortyndingsluften til bestemmelse af baggr undspartikelkoncentrationen, som derefter
fratrækkes de værdier,  der måles i den fortyndede udstødningsgas.
- PSP: prøvetagningssonde for partikler (figur 4, 5, 6, 8, 9, 10 og 12)Prøvetagningssonden, som er den forreste del af PTT
- skal være placeret, så den vender mod strømmen et sted, hvor
fortyndingsluft og udstødningsgas er  godt opblandet, dvs. i midtlinjen af
fortyndingstunnel DT, ca. ti tunneld iametre nedstrøms for det punkt, hvor
udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen.
- skal have en indvendig diameter på mindst 12 mm - kan være opvarmet til en vægtempe ratur på højst 325 K (52 °C), enten
ved direkte opvarmning eller ved fo rvarmning af fortyndingsluften,
forudsat at temperaturen af luften  ikke overstiger 325 K (52 °C), før
udstødningsgassen tilføres fortyndingsluften
- kan være isoleret.
- DT: fortyndingstunnel (figur 4 til 12)
For fortyndingstunnelen gælder følgende:
- tunnelen skal være tilstrækkelig lang til at sikre fuldstændig opblanding
af udstødningsgas og fortynding sluft ved turbulent strømning
- tunnelen skal være fremstillet af rustfrit stål
 - er tunnelens indvendige diamet er over 75 mm, må forholdet
vægtykkelse: diameter  højst være 0,025:1
- er tunnelens indvendige diamet er ikke over 75 mm, må den
nominelle vægtykkelse ikke være over 1,5 mm
- er tunnelen af typen med delstrømsp røveudtagning, skal dens diameter
være mindst 75 mm
- er tunnelen af typen med tota lprøveudtagning, anbefales en
tunneldiameter på mindst 25 mm
- kan opvarmes til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C) ved direkte
opvarmning eller ved forvarmning af  fortyndingsluften, forudsat at
lufttemperaturen ikke er over 325 K (52 °C). før udstødningsgassentilføres fortyndingstunnelen
144 - kan være isoleret.
Tunnelen skal sikre tilstrækkelig opblanding af udstødningsgassen med fortyndingsluften. For
systemer med delstrømsprøveudtagning skal opblandingens kvalitet efter idriftsættelsekontrolleres ved, at tunnelens CO
2-profil bestemmes, mens motoren er i gang (mindst fire
målepunkter med samme indbyrdes afstand). Om nødvendigt kan anvendes en blænde til atsikre opblanding.
Bemærkning: Hvis temperaturen omkring fort yndingstunnelen (DT) er under 239 K (20 °C),
bør der tages forholdsregler til at undgå tab af partikler på de kolde overflader affortyndingstunnelens vægge. Det anbefale s derfor, at tunnelen opvarmes og/eller
isoleres inden for ovennævnte grænser.
Ved stærk belastning af moto ren kan tunnelen køles med ikke -aggressive midler som f.eks.
roterende ventilator, forudsat at temperaturen af kølemediet ikke er under 293 K (20°C).
- HE: varmeveksler (figur 9 og 10)
Varmeveksleren skal have tilstrækkelig kapacitet til at holde sugepumpen SB's
indgangstemperatur inden for ± 11 K af den gennemsnitlige driftstemperatur, der er iagttagetunder testen.
1.2.1.2. Totalstrømsfortyndingssystem (figur 13)Der beskrives et system til fortynding af den samlede mængde udstødningsgas, baseret på
prøvetagning med konstant volumen (Constant  Volume Sampling (CVS)). Det samlede
rumfang af blandingen af udstødningsgas og fortyndingsluft skal måles. Der kan enten
anvendes et PDP- eller SSV-system.
Til efterfølgende indsamling af partikler ledes en prøve af de n fortyndede udstødningsgas til
partikelindsamlingssystemet (punkt 1.2.2, figur 14 og 15). Gøres dette direkte, betegnes det
enkelt fortynding. Hvis prøven fortyndes e ndnu en gang i den sekundære fortyndingstunnel,
betegnes dette dobbelt fortynding. Sidstnævnte er nyttigt, hvis kravene til filteroverfladenstemperatur ikke kan opfyldes ved enkelt fort ynding. Skønt det dobbelte fortyndingssystem
delvis er et fortyndingssystem, beskrives det som en modifikation af
partikelprøvetagningssystemet i punkt 1.2.2, fig. 15, da det for de fleste komponenters
vedkommende svarer til et typisk partikelprøvetagningssystem.
Forurenende luftarter kan desu den bestemmes i fortyndingstunne len i et fortyndingssystem af
totalstrømstypen. Derfor er prøvetagningssonde r for gaskomponenter vist i figur 13, men er
ikke medtaget i beskrivels eslisten. De respektive krav er anført i punkt 1.1.1.
Beskrivelser - figur 13
- EP: Udstødningsrør
Længden af udstødningsrøret må ikke væ re over 10 m, regnet fra afgangen af
motorens udstødningsmanifold, fra turboladerens afgang eller fra en
efterbehandlingsenhed til fortyndingstunnelen. Er systemet over 4 m langt, skalalle rør ud over en længde af 4 m væ re isoleret, bortset fra en eventuel
røgmåler. Isoleringens radiale tykkels e skal være mindst 25 mm. Isoleringens
145varmeledningsevne må ikke være ov er 0,1 W/(mK), målt ved 673 K (400 °C).
For at mindske opvarmningstrægheden af udstødningsrøret anbefales et forhold
vægtykkelse : diameter på højst 0,015. Læ ngden af fleksible rørafsnit skal være
begrænset til tolv rørdiametre.
 Figur 13
Fuldstrømsfortyndingssystem
DAF
PDP
CFVor
SSVPTTPSP
EP frivilligeventuel
varmeveksler
luft
udstødningsgastil baggrund
se fig. 14
aftrækaftrækFC3
FC3hvis elektronisk
strømningskompen-
sation anvendestil system forpartikelprøveudtagning
eller til DDS se fig. 15til gasanalysesystemse fig. 3
Hele mængden af ufortyndet udstødning sgas opblandes i fortyndingstunnelen
med fortyndingsluft. Strømningshastig heden af den fortyndede udstødningsgas
måles enten med en fortrængningspumpe PDP, med en kritisk venturi CFV,eller med en subsonisk venturi SSV. Til proportional partikeludskillelse ogstrømningsmåling kan benyttes en varmeveksler HE eller elektroniskstrømningskompensation EFC. Da partik elbestemmelsen er baseret på den
totale fortyndede udstødningsgasstrø m, behøver fortyndingsforholdet ikke
beregnes.
- PDP: fortrængningspumpe
PDP måler den totale fort yndede udstødningsgasstrøm på grundlag af antal
pumpeomdrejninger og pumpens slagvolumen. Modtrykket i
udstødningssystemet må ikke kunstigt sænkes af PDP eller tilførselssystemetfor fortyndingsluft. Modtrykket i uds tødningssystemet, målt under statiske
forhold når konstantvolumen-prøvetagnin gssystemet CVS er i funktion, må
ikke afvige mere end ± 1,5 kPa fra det målte statiske tryk uden tilslutning tilCVS med samme motorhastighed og -belastning.
146Temperaturen af gasblandingen umidde lbart foran fortrængningspumpen PDP
må ikke afvige mere end ± 6 K fra den gennemsnitlige driftstemperatur måltunder prøven, når der ikke an vendes strømningskompensation.
Strømningskompensation kan kun anvendes , hvis temperaturen ved indgangen
til PDP ikke er over 323 k (50 °C).
- CFV: kritisk venturi
CFV måler den totale fortyndede udstødningsgasstrøm ved at opretholde
neddroslet (kritisk) strømning). Det statiske modtryk i udstødningssystemet,målt med CFV-systemet i funktion, skal  være inden for ± 1,5 kPa af det
statiske tryk, målt uden tilslutning til CFV ved samme motorhastighed og -belastning. Gasblandingens temperatur umiddelbart foran den kritiske venturimå ikke afvige mere end ± 11 K fra den gennemsnitlige driftstemperatur, dermåles under testen uden brug  af strømningskompensation.
- SSV subsonisk venturi
Den subsoniske venturi SSV må ler den fortyndede udstødningsgasstrøm som funktion af
indgangstryk og -temperatur, og af trykta bet mellem SSV-indgangen og  forsnævringen. Det
statiske modtryk i udstødningss ystemet, målt med SSV -systemet i funktion, skal være inden
for ± 1,5 kPa af det statiske tryk, målt uden tilslutning til SSV ved samme motorhastighed og-belastning. Gasblandingens temperatur umiddelbart foran den kritiske venturi må ikke afvigemere end ± 11 K fra den gennemsnitlige driftstemperatur, der måles under testen uden brug afstrømningskompensation.
- HE: varmeveksler (valgfri når EFC anvendes)
Varmeveksleren skal have tilstrækkelig kapacitet til at holde temperaturen
inden for ovennævnte grænser.
- EFC: elektronisk strømningskompens ation (valgfri, når varmeveksler
anvendes)
Hvis indgangstemperaturen til enten fortrængningspumpe PDP, kritisk venturi
CFV eller subsonisk ventur i SSV ikke holdes inden for de ovenfor angivne
grænser, kræves et system til elektronisk strømningskompensation, somkonstant måler strømningshastighe den og regulerer det proportionale
prøveudtag i partikeludskillelsessystemet. Hertil anvendesstrømningshastighedssignalerne, der afgives løbende, til at korrigereprøvegassens strømningshastighed gennem partikeludskillelsessystemets filtre(se figur 14 og 15).
- DT: fortyndingstunnel
For fortyndingstunnelen gælder følgende:- tunnelens diameter skal være tilstrækkelig lille til at skabe turbulent
strømning (Reynold's tal større end 4 000) og tilstrækkelig lang til atsikre fuldstændig opblanding af udst ødningsgas og fortyndingsluft. Der
kan anvendes en blænde til at sikre opblanding
147- tunnelens diameter skal være mindst 75 mm
- tunnelen kan være isoleret.Motorens udstødning skal ledes dire kte med strømmen i det punkt, hvor den
tilføres fortyndingstunnelen, og skal være godt opblandet.
Hvis der anvendes enkelt fortynding, overføres en prøve fra
fortyndingstunnelen til partikeludskillelsessystemet (punkt 1.2.2, figur 14).Trykpumpen (PDP), den kritiske venturi (CFV) eller den subsoniske venturi(SSV) skal have tilstrækkelig strømningskapacitet til at holde temperaturen afden fortyndede udstødningsgas på højst  325 K (52 °C) umiddelbart foran det
primære partikelfilter.
Anvendes dobbelt fortynding, overføres en prøve fra fortyndingstunnelen til
den sekundære fortyndingstunnel, hvor de n fortyndes yderligere og derefter
ledes gennem prøveudskillelsesfiltrene (punkt 1.2.2, figur 15). PDP, CFV ellerSSV skal have tilstrækkelig strømningskapacitet til at holde temperaturen afden fortyndede udstødningsgas på højst 464 K (191 °C) i prøvetagningszonen.Det sekundære fortyndingssystem skal tilføre tilstrækkelig fortyndingsluft til atholde temperaturen af den dobbelt fort yndede udstødningsgasstrøm på højst
325 K (52 °C) umiddelbart før det primære partikelfilter.
- DAF: fortyndingsluftfilter
Det anbefales, at fortyndingsluften filtreres og skrubbes med trækul for at
fjerne baggrundsindholdet af kulbrinter.  Fortyndingsluftens temperatur skal
være 298 K (25°C) ± 5 K. På fabrikante ns anmodning kan der efter god teknisk
skik tages prøver af fortyndingsluften til bestemmelse afbaggrundspartikelkoncentrationen, som de refter fratrækkes de værdier, der
måles i den fortyndede udstødningsgas.
- PSP: partikelprøvetagningssonde
 Prøvetagningssonden, som er den forreste del af PTT
- skal være placeret, så den vender mod strømmen et sted, hvor
fortyndingsluft og udstødningsgas er  godt opblandet, dvs. i midtlinjen af
fortyndingstunnel DT, ca. ti tunneld iametre nedstrøms for det punkt, hvor
udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen.
- skal have en indvendig diameter på mindst 12 mm- kan være opvarmet til en vægtempera tur på højst 325 K (52 °C), enten
ved direkte opvarmning eller ved fo rvarmning af fortyndingsluften,
forudsat at temperaturen af luften  ikke overstiger 325 K (52 °C), før
udstødningsgassen tilføres fortyndingsluften
- kan være isoleret.
148 1.2.2. Partikelindsamlingssystem (figur 14 og 15)
Der kræves et system til udskillelse af partiklerne på partikelfilteret. Ved total
prøveindsamling med delstrømsfortynding, hvo r hele den fortyndede udstødningsgasprøve
ledes gennem filtrene, udgør fortyndings- (punkt 1.2.1.1, figur 7 og 11) ogprøvetagningssystemet sædvanligvis en helhed. Ved delvis prøveindsamling med
delstrømsfortynding eller to talstrømsfortynding, hvoraf kun en del af den fortyndede
udstødningsgas ledes gennem filtrene, er fortynding s- (punkt 1.2.1.1, figur 4, 5, 6, 8, 9, 10 og
12 og punkt 1.2.1.2, figur 13) og prøvetagn ingssystem sædvanligvis særskilte enheder.
I dette direktiv anses det dobbelte fo rtyndingssystem DDS (figur 15) i et
totalstrømsfortyndingssystem som en særlig m odifikation af et typisk  prøvetagningssystem
som det i figur 14 viste. I det dobbelte forty ndingssystem indgår alle vigtige dele af
partikelprøvetagningssystemet, foruden visse fortyndingsfaciliteter såsom tilførsel affortyndingsluft og en sekundær fortyndingstunnel.
For at undgå enhver påvirkning af regu leringssløjferne anbe fales det at lade
prøvetagningspumpen arbejde under hele prøveforløbet. Ved enkeltfiltermetoden skal deranvendes et omledningssystem til at lede prøven gennem prøvetagningsfiltrene til ønsket tid.Interferens med reguleringssløjferne fra tilkoblingsproceduren skal nedsættes til det mindstmulige.
Beskrivelser - figur 14 og 15
- PSP: partikelprøvetagningssonde (figur 14 og 15)
Partikelprøvetagningssystemet, der er vist i figurerne, udgør den forreste del af
partikeloverføringsrøret PTT.  Partikelprøvetagningssonden:
- skal vende opstrøms og være monteret  på et sted, hvor fortyndingsluft og
udstødningsgas er godt opblandet, dvs. i midtlinjen i fortyndingstunnelenDT (se punkt 1.2.1), ca. ti tunneld iametre nedstrøms for det punkt, hvor
udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen)
- skal have en indvendig diameter på mindst 12 mm- kan være opvarmet til en vægtempera tur på højst 325 K (52 °C), enten
ved direkte opvarmning eller ved fo rvarmning af fortyndingsluften,
forudsat at temperaturen af luften  ikke overstiger 325 K (52 °C), før
udstødningsgassen tilføres fortyndingsluften
- kan være isoleret.
149Figur 14
Partikelprøvetagningssystem
FM3FC3FHBV
frivilligt signal
fra gasanal ysator EG A
fra trykpumpe PDP
fra kritisk venturiCFV
fra brændstofstrøm
GFUELeller
eller
ellerPTT
Pfra fortyndingstunnel
DT se fig. 4 - 13
Ved hjælp af prøvetagningspumpen P tages en pr øve af den fortyndede udstødningsgas taget
fra fortyndingstunnelen (DT) i et delstrøms- elle r totalstrømsfortyndingssystem gennem
partikelprøvetagningssonden (PSP) og partik eloverføringsrøret (PTT). Prøven ledes gennem
filterholderen (-holderne) (FH), der indeholder prøvetagningsfiltrene. Prøvestrømmensstrømningshastighed reguleres af strømnin gsregulatoren (FC3). Anvendes elektronisk
strømningskompensation (EFC) (se figur 13), be nyttes strømningshastigheden af fortyndet
udstødningsgas som styresignal for FC3.
Figur 15
Fortyndingssystem (kun fuldstrømssystem)
FM4 DP
SDTBVFH FM3
BV eventuel kugleventilPTTP
FC3
PDP
ellerCFVfra
fortyndingstuntunnel DT
se fig. 13aftræk
En prøve af den fortyndede udstødningsgas  overføres fra fortyndingstunnelen (DT) i et
totalstrømsfortyndingssystem gennem partikelprøvetagningssonden PSP ogpartikeloverføringsrøret PTT til den sekundære fortyndingstunnel SDT, hvor den fortyndesyderligere. Prøven ledes dernæst gennem filterholderen (-holderne), der indeholderpartikelprøvetagningsfiltrene. Fortyndingsluftens strømningshastighed er sædvanligviskonstant, hvorimod prøvegassens strømningshastig hed reguleres af strømningsregulatoren
FC3. Anvendes elektronisk strømningskompe nsation (EFC) (se figur 13), fungerer
strømningshastigheden af fortyndet udstødningsgas som styresignal for FC3.
150 - PTT: partikeloverføringsrør (figur 14 og 15)
Partikeloverføringsrøret skal være så kort som muligt og højst 1 020 mm.
Dimensioneringen er gyldig for:- delstrømsfortyndingssystemer med delvis prøvetagning samt
totalstrømsfortyndingssystemer me d enkelt fortyndingssystem fra
prøvesondens ende til filterholderen.
- delstrømsfortyndingssystemer me d total prøvetagning fra enden af
fortyndingstunnelen til filterholderen.
- totalstrømsfortyndingssystemer me d dobbelt fortynding fra enden af
sonden til den sekundære fortyndingstunnel.
 Overføringsrøret:
- kan være opvarmet til en vægtempera tur på højst 325 K (52 °C), enten
ved direkte opvarmning eller ved fo rvarmning af fortyndingsluften,
forudsat at temperaturen af luften  ikke overstiger 325 K (52 °C), før
udstødningsgassen tilføres fortyndingsluften
- kan være isoleret.
- SDT: sekundær fortyndingstunnel (figur 15) Diameteren af den sekundære fortyndi ngstunnel skal være mindst 75 mm, og
dens længde skal være tilstrækkelig til, at gassens opholdstid er mindst 0,25sekund for den dobbeltfortyndede prøve. Den primære filterholder, FH, skal
være placeret højst 300 mm fra afgangen fra SDT.
Den sekundære fortyndingstunnel:- kan være opvarmet til en vægtempera tur på højst 325 K (52 °C), enten
ved direkte opvarmning eller ved fo rvarmning af fortyndingsluften,
forudsat at temperaturen af luften  ikke overstiger 325 K (52 °C), før
udstødningsgassen tilføres fortyndingsluften
- kan være isoleret.
- FH: filterholder(e) (figur 14 og 15)
Til primære filtre og sekundære filtre ka n anvendes et enkelt filterhus eller
separate filterhuse. Kravene i bilag III, tillæg 1, punkt 1.5.1.3 skal væreopfyldt.
Filterholderen (-holderne):
 - kan være opvarmet til en vægtempera tur på højst 325 K (52 °C), enten
direkte eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at
lufttemperaturen ikke er over 325 K (52 °C)
- kan være isoleret.
151- P: prøvetagningspumpe (figur 14 og 15)
Partikelprøvetagningspumpen skal være placeret i tilstrækkelig afstand fra
tunnelen, således at ga ssens indgangstemperatur fastholdes (inden for en
afvigelse på ± 3 K), hvis der ikke anvendes strømningskorrektion med
regulatoren FC3.
- DP: fortyndingsluftpumpe (figur 15)  (kun ved totalstr ømssystem med dobbelt
fortynding)
Fortyndingsluftpumpen skal være pla ceret således, at den leverer sekundær
fortyndingsluft ved en temperatur af 298 K (25 °C) ± 5 K.
- FC3: strømningsregulator (figur 14 og 15)
Til at kompensere for variationer i par tikelprøvegassens strømningshastighed
forårsaget af svingninger i temperatur  og modtryk på prøvens vej anvendes en
strømningsregulator, medmindre dette kan ske på anden måde. En
strømningsregulator kræves, hvis der benyttes elektroniskstrømningskompensation (EFC) (se figur 13).
- FM3: flowmeter (figur 14 og 15) (partikelprøvestrøm)
Gasmåler eller flowmeter skal være placeret i tilstrækkelig afstand fra
prøvetagningspumpen, således at indsug ningsgassens temperatur fastholdes
(inden for ± 3 K), hvis der ikke anvendes strømningskorrektion med
regulatoren FC3.
- FM4: flowmeter (figur 15) (kun tota lstrømsfortyndingssystem med dobbelt
fortynding)
Gasmåler eller flowmeter skal være placeret således, at gassens
indgangstemperatur holdes på 298 K (25 °C) ± 5 K.
- BV: kugleventil (frivillig)
Kugleventilens diameter skal være mindst lig den indvendige diameter af
prøvetagningsrøret, og dens omskif tningstid skal være under 0,5 sekund.
Bemærkning:  Hvis temperaturen omkring PSP, PTT, SDT og FH er under 239
K (20 °C), bør der tages forholdsregler til at undgå tab af partikler på de
kolde overflader af væggene af disse  dele. Derfor anbefales opvarmning
og/eller isolering af disse dele inden for de i de pågældende beskrivelser
foreskrevne grænser. Derudover anbefales, at filteroverfladenstemperatur under prøvetagningen ikke er under 293 K (20 °C).
 Ved stærk motorbelastning kan der a nvendes køling af ovenstående dele på
ikke aggressiv måde som f.eks. ved en roterende ventilator, forudsat attemperaturen af kølemediet ikke er under 293 K (20 °C).
152BILAG III
”Bilag XIII
BESTEMMELSER FOR MOTORER, SOM BRINGES PÅ MARKEDET UNDER EN
“FLEKSIBEL ORDNING”
1.På anmodning af en materielfabrikant kan en  motorfabrikant i perioden mellem to trin af
grænseværdier bringe et begrænset antal motorer på markedet, som kun opfylderemissionsgrænseværdierne svarende til det foregående trin, efter følgende regler
2.En godkendende myndighed skal på anmodning af en materielfabrikant tillade, at der i
hvert effektområde markedsføres et begr ænset antal motorer, som ikke opfylder de
påbudte emissionsgrænseværdier.
2.1. Det antal motorer, som denne frita gelsesbestemmelse a nvendes på, må ikke
være over 20 % af den årlige produktion i nden for hvert effektområde, beregnet som
gennemsnittet af de seneste 5 års distribution på EU-markedet.
2.1.1 Som alternativ til den i punkt 2.1 givne mulighed kan fabrikanten i stedet vælge at
lade et fast styktal i et eller flere effektområder falde ind under
fritagelsesbestemmelsen, idet  følgende ikke må overskrides: 50 stk. 130-560 kW, 100
stk. for 75-130 kW, 150 stk. for 37-75 kW og 200 stk. for 19-37 kW.
2.2. Den godkendende myndighed skal forsyne udstyrsfabrikanten med et sæt mærkater,
som skal påføres det udstyr, hvori motore rne efter den fleksible ordning anvendes,
med følgende tekst “Maskine nr. … (fortløbe nde nr. på maskine) af … (totalt antal
maskiner i det pågældende effektområde) i henhold til godkendelse nr. ….
2.3. Den godkendende myndigheder anvender  identifikationerne i bilag VIII til
identifikation af godkendelserne . Eksempel (Østrig): 12/2005/1.
2.4. Den godkendende myndighed underretter alle de øvrige g odkendelsesmyndigheder
ved fremsendelse af en kopi af afgørelsen.
2.5. Udstyrsfabrikanten skal give den godke ndende myndighed alle de oplysninger, der er
nødvendige for afgørelsen.
2.6. Udstyrsfabrikanten dækker alle de omkostninger, som påføres den godkendende
myndighed gennem den med denne fleksible ordning forbundne procedure.
3. En motorfabrikant kan under en fleksibe l ordning markedsføre motorer omfattet af
en godkendelse efter punkt 2 i dette bilag.
3.1. Motorfabrikanten indsender oplysninger  om de pågældende motorer og den
nødvendige dokumentation til den godkendelsesmyndighed, hos hvem han søgertypegodkendelse af den pågældende motorfamilie.
3.2. Motorfabrikanten anbringer på de pågæ ldende motorer en mærkat med teksten:
“Motor markedsført i henhold til fleksibel ordning.”