ir** il il 
ii ir 
ir ii 
it** KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 04.03.1998 
KOM(1998) 122 endelig udg. 
Kommissionens situationsrapport om 
opfølgningen af Kommissionens meddelelse: 
"Integrering af lige muligheder for kvinder og 
mænd i alle fællesskabspolitikker og -aktioner" 
(forelagt af Kommissionen) 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
RESUMÉ 4 
INDLEDNING 7 
DEL 1. METODE 9 
1.1 Indarbejdelse af mainstreaming-strategien 9 
1.2 Resultater i form af en række evalueringskriterier 10 
1.2.1 Engagement på højt niveau 11 
1.2.2 Bevidstgørelse 12 
1.2.3 Den tosidede strategi 12 
1.2.4 Samarbejdsstrukturer 13 
1.2.5 Tildeling af ansvarsområder 14 
1.2.6 Ekspertise på ligestillingsområdet 14 
1.2.7 Overvågning og evaluering 14 
1.3 Hindringer for fremskridt 15 
1.3.1 Bevidstgørelsesaktiviteter internt i generaldirektoraterne 15 
1.4 Næste skridt med hensyn til metode 16 
1.4.1 Indførelse afkønsspecifikke konsekvensanalyser af 
politikker 16 
1.4.2 Etablering af procedurer for ligestillingsvurdering 17 
1.4.3 Udvikling af ekspertisen på ligestillingsområdet 
i generaldirektoraterne 17 
DEL 2. RESULTATERNE I FORM AF POLITIKKER: 
FREMSKRIDT OG UDFORDRINGER 18 
2.1 Politiske resultater 18 
2.1.1 ' 'Beskæftigelsen - lad os handle samlet " 18 
2.1.2 ' 'Euro - sidste udkald ' ' 20 
2.1.3 ' 'Agenda 2000 - betyder reformer " 21 
2.1.4 ' 'EU og verden - EU's position og rolle må styrkes " 24 
2.2 Politiske udfordringer 25 
Beskæftigelses- og arbejdsmarkedspolitik 25 
Samhørighed og regionalpolitik 25 
ØMU, euroen og det indre marked 26 
Forskningspolitik, nye teknologier og 
informationssamfundet 26 
Udvidelsesprocessen 27 
Borgernes Europa 27 
Modernisering af Kommissionens 
administrationsstrukturer 27 
RESUME 
Med Amsterdam-traktaten, som endnu ikke er ratificeret, udvides retsgrundlaget for 
Fællesskabets bestræbelser på at skabe ligestilling mellem kvinder og mænd betydeligt. I 
artikel 2 og 3 i den nye traktat formaliseres Fællesskabets forpligtelse til at integrere 
kønsaspektet i alle politikker og aktioner (mainstreaming), idet ligestilling mellem kvinder 
og mænd opstilles som en specifik opgave for Fællesskabet og samtidig som en horisontal 
målsætning, der ska) have indflydelse på alle Fællesskabets aktiviteter. Traktaten er derfor 
af meget stor betydning som retsgrundlag og som incitament til at videreudvikle 
mainstreaming-politikken. 
Siden Kommissionens meddelelse om "Integrering af lige muligheder for kvinder og mænd 
i alle fællesskabspolitikker og -aktioner"1 blev vedtaget for to år siden, er der indom 
rammen af gruppen af kommissærer for lige muligheder etableret en ny struktur med det 
formål konsekvent at indføje ligestillingsdimensionen i alle fællesskabspolitikker og -
aktioner. De enkelte generaldirektorater er ansvarlige for at integrere kønsaspektet i deres 
respektive politikker, og denne proces befordres af et tværtjenstligt samarbejde mellem 
tjenestemænd med beføjelser på området. 
Denne meddelelse er den første situationsrapport om ovenstående. Den er udarbejdet på 
grundlag af bidrag fra 18 generaldirektorater og horisontale tjenester vedrørende disses 
aktiviteter på ligestillingsområdet. Den viser også de hindringer og mangler, der stadig gør 
sig gældende. De politiske resultater er mest mærkbare på områderne forbindelserne 
udadtil, blandt andet inden for udviklingssamarbejdet og kvinders menneskerettigheder, 
beskæftigelsespolitik og strukturfondene, undervisning, uddannelse og ungdoms­
anliggender samt Kommissionens personale- og informationspolitik. Dette kan næppe 
betegnes som overraskende, idet der i disse sektorer - i højere grad end på andre områder -
er tradition for, at der tages hensyn til lige muligheder for mænd og kvinder. Man er inden 
for disse politikker og sektorer begyndt at gå bort fra isolerede foranstaltninger til fordel 
for kvinder og over til en mere integreret fremgangsmåde. Eksempler herpå er det tredje 
handlingsprogram om lige muligheder for mænd og kvinder i Europa-Kommissionen 
(1997-2000), Fællesskabets fjerde handlingsprogram på mellemlang sigt om lige 
muligheder for mænd og kvinder (1996-2000) samt vedtagelsen og gennemførelsen af 
Rådets resolutioner om integrering af princippet om lige muligheder for mænd og kvinder i 
de europæiske strukturfonde og om integrering af kønsaspektet i udviklingssamarbejdet. 
Samarbejdet på tværs af tjenestegrenene og den omfattende integrering af 
ligestillingsdimensionen i det igangværende arbejde med at ændre den overordnede 
strukturfondsforordning fortjener særlig opmærksomhed. 
Der er gjort betydelige fremskridt på området, men samtidig eksisterer der stadig åbenlyse 
hindringer og mangler. Der gøres en stor indsats for at fremme ligestillingen mellem kvinder 
og mænd, men størsteparten af initiativerne er isolerede foranstaltninger uden større betydning 
for den generelle situation på ligestillingsområdet. Dertil kommer, at aktiviteterne ikke i 
væsentlig grad influerer på udformningen af de generelle fællesskabspolitikker. Selvom 
positive særforanstaltninger i en overskuelig fremtid fortsat vil spille en afgørende rolle som 
led i en tosidet strategi, forudsætter mainstreaming en langt mere helhedsorienteret 
fremgangsmåde. De væsentligste hindringer for yderligere fremskridt er følgende: 
KOM(96) 67 endelig uiig. af"21. februar 1996. 
-4-
• Bevidstheden om kønsaspektet blandt beslutningstagerne er alt for begrænset; 
• de menneskelige og budgetmæssige ressourcer, der er afsat til disse opgaver, er 
utilstrækkelige; 
• ekspertisen på ligestillingsområdet er mangelfuld. 
Der må træffes følgende foranstaltninger med henblik på at fjerne barriererne og forbedre 
de organisatoriske og metodologiske rammer for integrering af kønsaspektet i alle 
politikker og aktioner: 
• Der må udfoldes bcvidstgørelsesaktivitcter, først og fremmest henvendt til 
medarbejdere på overordnet ledelses- og mellemlederniveau; 
• der må gennemføres et omfattende uddannelsesprogram med henblik på at opbygge 
den nødvendige ekspertise på ligestillingsområdet; 
• kønsspecifikke konsekvensanalyser af politikker må gøres til en fast procedure; 
• der skal foretages ligestillingsvurderinger for at sikre, at alle forslag til retsakter samt 
politiske dokumenter og fællesskabsaktiviteter bidrager til at opfylde målsætningen 
om fremme af lige muligheder for mænd og kvinder2. 
Hvad angår betydningen for udformningen af politikker af Kommissionens politiske 
prioritering i arbejdsprogrammet for 19983, er der i denne meddelelse sat fokus på visse 
politikker, som kræver særlig opmærksomhed: 
• De opnåede resultater på det beskæftigelsespolitiske område må overvåges nøje med 
henblik på at sikre, at målsætningen vedrørende lige muligheder i retningslinjerne for 
beskæftigelsespolitikken gennemføres fuldt ud, og at ligestillingsdimcnsionen 
integreres i gennemførelsen og overvågningen af de tre øvrige prioriterede opgaver; 
• det må sikres, at princippet om lige muligheder forankres fuldt ud i den igangværende 
reform af de europæiske strukturfonde, og at det anvendes i praksis i gennemførelses-, 
overvågnings- og evalueringsprocessen; 
• det må sikres, at der i den "nye generation" af fællesskabsprogrammer, som er ved at 
blive udarbejdet, følges op og bygges videre på fremskridtene inden for uddannelse og 
ungdomsanliggender; 
som led i de ordninger, der har til formål at fremme deltidsarbejde, fleksibilitet og nye 
former for tilrettelæggelse af arbejdet, må der tilskyndes til at skabe en ligelig 
fordeling mellem kvinder og mænd af pligterne på arbejdspladsen og i familien; 
2 1 overensstemmelse med Amsterdam-traktatens artikel 3. 
3 KOM (97) 517 endelig udg. af 15. oktober 1997. 
• kønsopdelingen på arbejdsmarkedet må afskaffes med henblik på at fremme lige 
muligheder og skabe et velfungerende indre marked, hvilket skal ske ved at fjerne 
stivheder, der gør sig gældende som følge af vertikal og horisontal kønsopdeling; 
• en kønsspecifik konsekvensanalyse skal sikre, at kvinder og mænd får lige stor gavn 
afØMU'enogEURO'en; 
• det må sikres, at kvinderne deltager fuldt ud og drager lige så stor fordel som 
mændene af de muligheder, som de nye teknologier og informationssamfundet 
frembyder; 
• såvel behovene i forbindelse med som følgerne af udvidelsesprocessen for 
ligestillingen mellem kvinder og mænd må behandles; 
• fremme af ligestilling mellem kvinder og mænd bør tildeles en fremtrædende plads i 
Kommissionens interne reformprogram. 
• integreringen af kønsaspektet i alle politikker og aktioner må overvåges løbende, 
ligesom der regelmæssigt skal aflægges rapport om de opnåede resultater. 
INDLEDNING 
Den 21. februar 19% vedtog Europa-Kommissionen en meddelelse om "Integrering al lige 
muligheder for kvinder og mænd i alle fællesskabspolitikker og -aktioner"4. Heri præciseres 
det, at "mainstreaming"-princippet "ikke begrænses til særforanstaltninger for kvinder, men at 
alle generelle aktioner og politikker udtrykkeligt mobiliseres med henblik på fremme af 
ligestillingen"5. 
De systematiske bestræbelser på at fremme mainstreaming i alle Kommissionens 
tjenestegrene blev indledt i starten af 1997, da den tværtjenstlige gruppe med ansvar for lige 
muligheder vedtog et strategidokument, som indeholdt forslag til en række konkrete 
foranstaltninger til opfølgning af Kommissionens meddelelse om mainstreaming6. Som svar 
på en formel henstilling fra Kommissionens generalsekretær til generaldirektørerne om 
gennemførelse af strategidokumentet7 har 29 tjenestegrene8 udpeget repræsentanter med 
særligt ansvar for fremme af mainstreaming i deres respektive generaldirektorater. Der er 
nedsat en arbejdsgruppe, som består af disse "mainstreaming-repræsentanter", og som har til 
opgave at gennemføre strategidokumentet og at fungere som støtteorgan for 
generaldirektoraterne i mainstreaming-processen. En af de første opgaver, som "gruppen af 
mainstreaming-repræsentanter" løste, var at skabe et værktøj til fremme af kønsspecifikke 
konsekvensanalyser af politikker. En vejledning i kønsspecifikke konsekvensanalyser9 
foreligger nu på tre sprog. 
Løbende overvågning af aktiviteter og foranstaltninger inden for lige muligheder med henblik 
på integrering af ligestillingsdimensionen er af afgørende betydning for, at en mainstreaming-
strategi kan give resultater. Strategidokumentet10 indeholder forslag om situationsrapporter 
med bidrag fra alle Kommissionens tjenestegrene. Dette er den første situationsrapport om 
opfølgningen af Kommissionens meddelelse (KOM(96) 67) af 21. februar 1996. 
Nærværende rapport består af to dele. I del 1 beskrives mainstreaming og den metode, der 
skal anvendes. Der gøres brug af erfaringerne på tre områder under Kommissionens 
tjenestegrene, hvor der er gjort væsentlige fremskridt. 
4 KOM(96) 67 af 21. februar 1996. 
5 Ibid., s.2. 
6 KOM(96) 67 endelig udg. af 21. februar 1996. 
7 Dok. SEK(97) 692. 
s SG, CdP, SJ, PP, SC1C, SdT, CCR, GD 1, GD IB, GD III, GD IV, GD V, GD VI, GD VII, GI) VIII, GD IX, 
GI) X, GD XI, GD XII, GD XIII, GD XIV, GD XV, GD XVI, GD XX, GD XXI, GD XXII, GD XXIII. 
ÎXIIO, OPOŒ, OS. 
l) Kan las ved henvendelse til GD V/D/5. 
10 Strategidokument om mainstreaming af en strategi til opfølgning af KOM(96) 67 endelig udg., vedtaget af 
den tværtjenstlige gruppe med ansvar for lige muligheder i februar 1997. 
7-
I del 2 beskrives betydningen af mainstreaming-strategien for udformningen af politikker. 
Med udgangspunkt i Kommissionens arbejdsprogram for 1998 behandles de politiske 
områder, hvor der allerede tages hensyn til kønsdimensionen, eller hvor dette kunne være 
formålstjenligt. 
Endelig skal det nævnes, at rent interne aktiviteter i generaldirektoraterne, der iværksættes 
med henblik på gennemførelse af det tredje handlingsprogram om lige muligheder for mænd 
og kvinder i Europa-Kommissionen, anses for at falde uden for rammerne af dette dokument. 
Lige muligheder for mænd og kvinder i Kommissionen og en jævn kønsfordeling på alle 
niveauer af beslutningsprocessen er et vigtigt parameter for, hvor langt vi er nået inden for 
ligestilling mellem kvinder og mænd. Resultaterne på disse områder vil blive evalueret 
særskilt. 
-8 
DELI. METODE 
1.1 Indarbejdelse af mainstreaming-strategien 
På baggrund af bidragene fra tjenestegrenene kan det konstateres, at der er gjort fremskridt 
med hensyn til at indarbejde mainstreaming-politikken. Det er lykkedes at gennemføre 
foranstaltninger såvel på organisatorisk plan som i form af politikker. Tildelingen af ansvaret 
for mainstreaming-processen til særlige repræsentanter for tjenestegrenene er et stort skridt i 
den rigtige retning, og det samme er disse mainstreaming-repræsentanters løbende bidrag til 
det tværtjenstlige samarbejde på dette område. Dertil kommer, at der i visse tjenestegrene og 
på en række politiske områder er taget supplerende initiativer, herunder tildeling eller 
omfordeling af menneskelige ressourcer, for at udbygge samarbejdet internt i tjenestegrenene 
og styrke kønsdimensionen i programmer og aktiviteter. Tre tjenestegrene skal fremhæves i 
dette dokument, fordi deres arbejde i vid udstrækning viser, hvordan mainstreaming-metoden 
fungerer: GD IB/VIII - Udviklingssamarbejde, GD V - Beskæftigelse, Arbejdsmarkeds­
relationer og Sociale Anliggender samt GD XXII - Uddannelse og Ungdomsanliggender. 
Udviklingssamarbejde 
Siden vedtagelsen i 1995 af Kommissionens meddelelse KOM (95) 423 og af Rådets 
resolution (af 20. december 1995) om integrering af kønsaspektet i udviklingssamarbejdet er 
der gjort betydelige fremskridt på dette område. Blandt andet er der udpeget lande, der som 
led i pilotordninger er gjort til genstand for særlig opmærksomhed i forbindelse med 
bestræbelserne på at integrere kønsaspektet, eksisterende procedurer for kønsspecifikke 
konsekvensanalyser er blevet videreudviklet, sagkyndige i integrering af kønsaspekter er 
stillet til rådighed i såvel regionalt som nationalt regi, og der er iværksat programmer for 
intern uddannelse i og bevidstgørelse om kønsaspektet med henblik på at oprette kompetente 
rådgivende funktioner der, hvor mainstreaming betragtes som værende relevant. Der sættes 
navnlig fokus på at bevidstgøre de embedsmænd, der beskæftiger sig med spørgsmål som for 
eksempel kønsaspektet i forbindelse med strukturelle tilpasninger samt i sektorpolitikker og 
makroøkonomiske politikker. Bevidstgørelsesaktiviteterne har til formål at vise 
sammenhængen mellem mainstreaming af ligestilling mellem kønnene og bedre resultater af 
udviklingsbistanden. Nye finansieringsforslag og igangværende projekter evalueres i GD VIII 
og GD IB med henblik på at styrke kønsdimensionen i initiativerne. 
Forslaget til Rådets forordning om integrering af kønsaspektet i udviklingssamarbejdet1 
såfremt det vedtages, bidrage til at institutionalisere mainstreaming yderligere i sa t" ville, 
samtlige 
udviklingssamarbejdspolitikker. 
Beskæftigelse, arbejdsmarkedsrelationer og sociale anliggender 
Hvad angår beskæftigelse og sociale anliggender, har Generaldirektorat V iværksat et internt 
pilotprojekt om mainstreaming. I juli blev der for GD V's medarbejdere på overordnet 
ledelses-og mellemlederniveau afholdt et seminar, der skulle øge bevidstheden om emnet. 
Seminaret blev afholdt under ledelse af generaldirektøren og fik stor tilslutning. Direktørerne 
har specifikt faet tildelt ansvaret for at integrere ligestillingsdimensionen i deres respektive 
politikker. Man er i færd med at analysere samtlige direktoraters arbejdsprogrammer for at 
KOM(97) 265 endelig udg. 
-9-
undersøge kønsrclevansen, og der er udvalgt visse politikker med henblik p;i en imiv 
dybtgående behandling. Ligestillingsvurdering af dokumenter (dvs. vurdering ;il 
dokumenternes indhold for så vidt angår køns- og ligestillingsdimensioncn) er sal på 
dagsordenen. Beskæftigelsespolitikken er med udgangspunkt i Amsterdam-traktaten et oplagt 
målområde for konsekvent integrering af princippet om ligestilling. Den 15. december 1997 
vedtog Rådet retningslinjerne for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik i 1998, efter at 
Kommissionens forslag hertil var blevet behandlet på det ekstraordinære topmøde i 
Luxembourg den 20.-21. november 1997. I retningslinjerne er lige muligheder et af de fire 
prioriterede aktionsområder, og dette er i sig selv et væsentligt resultat inden for 
mainstreaming på det beskæftigelsespolitiske område. 
Uddannelse og ungdomsanliggender 
Man har i GD XXII gjort en indsats på det organisatoriske område, idet man blandt andet har 
udpeget "ligestillingsbrændpunkter" i de enkelte enheder og inddraget såvel ledere som 
administrativt personale i initiativet. Formålet er at gøre ligestillingsdimensionen til genstand 
for strategisk politisk planlægning og samordning på GD-niveau samt at fremme 
gennemførelsen på lederniveau. Der er i hver enkelt enhed udpeget en repræsentant, som er 
ansvarlig for mainstreaming. Etableringen af et netværk af sådanne ligestillingsbrændpunkter 
har styrket organisationsstrukturen yderligere. Princippet om lige muligheder er grundigt 
indarbejdet i programmerne vedrørende uddannelse og ungdomsanliggender (SOCRATES og 
Leonardo da Vinci, Ungdom for Europa og Europæisk volontørtjeneste). Ligestillings-
dimensionen er indarbejdet i udbudsbekendtgørelserne, de offentliggjorte retningslinjer og 
ansøgningsskemaerne samt i udvælgelseskriterierne. 
Leonardo da Vinci-programmet fortjener særlig opmærksomhed, idet ligestillingsdimensionen 
eksplicit er indarbejdet i programmålene på alle niveauer, i overensstemmelse med Rådets 
afgørelse12, de horisontale forordninger samt de specifikke (vertikale) programmål. 
1.2 Resultater i form af en række evalueringskriterier 
Som det ses af disse eksempler, er det i forbindelse med mainstreaming nødvendigt at 
anvende en sammenhængende fremgangsmåde for at opfylde Fællesskabets målsætning om i 
alle sine aktiviteter at fremme ligestilling mellem kvinder og mænd. 
Det er absolut nødvendigt at holde sig for øje, at visse elementer skal være til stede og visse 
betingelser opfyldt, for at indsatsen på området kan give de ønskede resultater. Blandt disse 
elementer og forhold kan nævnes: 
• Engagement på højt niveau 
bevidstgørelse 
en tosidet strategi (mainstreaming-strategien må ledsages af programmer, positive 
foranstaltninger og budgetkonti/tildeling af specielt øremærkede budgetmidler til 
fremme af lige muligheder) 
'- Rådets beslutning af 6. december 1994 om et handlingsprogram for gennemførelse al en 
erhvervsuddannelsespolitik i Det Europæiske Fællesskab. 
- 10 
• samarbejdsstrukturer 
• klart afgrænset fordeling af ansvarsområder 
• ekspertise på ligestillingsområdet (kønsspecifikke konsekvensanalyser og 
ligestillingsvurderinger) 
• overvågning og evaluering. 
1.2.1 Engagement på højt niveau 
Fællesskabets mainstreaming-strategi er omfattende og konsekvent. Den omfatter principielt 
samtlige tjenestegrene og alle fællesskabspolitikker- og aktioner. Dette ville ikke være muligt 
uden EU-institutionernes og medlemsstaternes store engagement. 
Den proaktive rolle, som medlemsstaterne og Den Europæiske Union spillede på den fjerde 
verdenskvindekonference i Beijing i 1995, hvor de slog til lyd for og fik vedtaget en 
mainstreaming-strategi på området ligestilling mellem kvinder og mænd, udgør i vid 
udstrækning grundlaget for det engagement, som Unionen har vist siden da. 
Europa-Parlamentet har spillet en vigtig rolle ved at presse på for at få gennemført en mere 
systematisk integrering af kønsaspektet i fællesskabspolitikkerne. I sin beslutning13 om 
Kommissionens meddelelse om mainstreaming slutter Europa-Parlamentet i meget vid 
udstrækning op om de foranstaltninger, Kommissionen har truffet for at indføre 
mainstreaming, både hvad angår de institutionelle initiativer og udvælgelsen af prioriterede 
politiske områder. Kommissionen opfordres i beslutningen (punkt 7 og 39) til at etablere 
fyldestgørende koordineringsstrukturer med henblik på at fremme mainstreaming-processen i 
dens tjenestegrene. I punkt 14, 43 og 45 anføres det, at det er nødvendigt at udarbejde 
retningslinjer for gennemførelse af kønsspecifikke konsekvensanalyser og at sikre, at der i alle 
fremtidige forslag til retsakter tages hensyn til kønsdimensionen (ligestillingsvurdcring). 
Behovet for en tosidet strategi fremhæves (punkt 11). I beslutningen peges der ligeledes på 
visse politiske områder, hvor der bør gøres en større indsats inden for mainstreaming, blandt 
andet udvidelsesprocessen (punkt 46), det indre marked og ØMU'en (punkt 31), ligesom det 
nævnes, at der er behov for kønsspecifikke data og statistikker (punkt 38). 
Kommissionens engagement ses tydeligt på kommissærkollegieniveau og af 
overvågningsindsatsen i gruppen af kommissærer for lige muligheder, som oprettedes og 
ledes af Kommissionens formand. Vedtagelsen i februar 1996 af Kommissionens meddelelse 
om mainstreaming var et klart signal om Europa-Kommissionens vilje til at fremme 
ligestilling mellem kvinder og mænd, ikke blot gennem isolerede foranstaltninger, men også 
ved at sikre, at alle generelle politikker bidrager til at opfylde dette mål14. Kommissionens 
generalsekretær anmodede alle generaldirektører om at udpege en højt placeret tjenestemand, 
som skal have hovedansvaret for at udvikle mainstreaming i de enkelte generaldirektoratet. 
13 Kuropa-Parlamentets beslutning A4-0251/97 af 16. september 1997 om Kommissionens meddelelse 
KOM(96)67: "Integrering af lige muligheder for kvinder og mænd i alle fællesskabspolitikker og -
aktioner". 
14 KOM(96) 67 endelig udg., s. 2. 
11-
Delte er endnu et vidnesbyrd om Kommissionens store engagement, også pii 
tjenestegrensniveau15. 
1.2.2 Bevidstgørelse 
Bevidstgørelse er en absolut forudsætning for engagement. I april 1997 blev der afholdt et 
seminar om mainstreaming for personalet fra hele Kommissionen, hvor udefra kommende 
sagkyndige gjorde rede for erfaringerne i andre internationale organer og medlemsstater16. 
Som nævnt under punkt 1.1 har GD V gennemført interne bevidstgørelsesaktiviteter. 
Hvad angår Kommissionen som helhed, benyttes Den Internationale Kvindedag som en 
lejlighed til at bevidstgøre Kommissionens medarbejdere om kønsrelcvante aspekter ud over 
dem, der alene vedrører lige muligheder for Kommissionens personale, blandt andet på 
området international solidaritet. 
Publikationerne fra Informationskontor for kvinder i GD X, "Europas Kvinder - Nyhedsbrev" 
og "Women of Europe dossier", når ud til en bred læserskare i hele EU og på verdensplan. 
Interne bevidstgørelses- og uddannelsesaktiviteter må prioriteres højt af mainstream i ng-
repræsentanterne, som forventes at ville spille en afgørende rolle i arbejdet med at bevidstgøre 
om kønsaspekter i deres respektive generaldirektorater. 
1.2.3 Den tosidede strategi 
Det hævdes fra visse sider, at "mainstreaming" er blevet brugt som påskud til at slette 
specifikke budgetkonti eller inddrage menneskelige ressourcer, der har været øremærket til 
forbedring af kvinders forhold. 
Hvad angår videregående uddannelse, kom mainstreaming-forpligtclsen til udtryk dels under 
SOCRATES-programmct17, dels i den målrettede tildeling af midler over en særlig 
budgetkonto18. Indtil 1996 gjorde denne budgetkonto det muligt at gennemføre særlige 
ligestillingsprojekter vedrørende blandt andet bevidstgørelse om kønsaspeklcr på 
undervisningsområdet, dvs. ved at sætte spørgsmålstegn ved stereotype kønsrollebeskrivelser 
i undervisningsmaterialer og ved at tilskynde piger og drenge/kvinder og mænd til at træffe 
atypiske valg af uddannelse. I kølvandet på beslutningen om at opprioritere mainstreaming-
strategien fjernede man muligheden for at finansiere særforanstaltninger til fremme af lige 
muligheder over denne konto. 
Forpligtelsen til at respektere princippet om lige muligheder for mænd og kvinder blev for 
første gang udtrykkeligt nævnt i 1998-vej ledningen for ansøgere. Imidlertid er der 
tilsyneladende ikke fastsat nogen specifikke bestemmelser for at sikre, at helhedsvirkningen af 
|S Dok. SI«K(97) 692. 
"' Der er udarbejdet et udkast til rapport om seminaret, som kan fås ved henvendelse til (il) V/l) .V 
17 Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 819/95/EF af 14. marts 1995 om iværksættelse af 
Fællesskabets handlingsprogram SOCRATES - EFT L 87 af 20.4.1995, s. 10. 
18 B3-1000: Forberedende foranstaltninger med henblik på en styrkelse af uddannelsessamarbejdet. 
12 
disse ændringer bliver positiv ud fra et ligestillingssynspunkt. Der er behov for at vurdere 
følgevirkningerne af disse nye tiltag tilbundsgående, så man kan foretage de tilpasninger, der 
måtte være nødvendige. 
Det er meget vigtigt at holde sig for øje, at mainstreaming må indebære, at indsatsen styrkes, 
samt at anvendelsesområdet for ligestillingspolitikkerne udvides og disses effektivitet øges. 
Der kan opstå et behov for særforanstaltninger og særlige budgetter, hvilket vil 
nødvendiggøre en passende omfordeling af ressourcer. 
1.2.4 Samarbejdsstrukturer 
Den tværtjenstlige gruppe blev nedsat i 1995 med den opgave at yde støtte til gruppen al 
kommissærer for lige muligheder og som forløber for sidstnævnte samt redskab for 
mainstrcaming-bestræbelscrne i Kommissionen. Gruppen har i høj grad øget bevidstheden i 
tjenestegrenene om Fællesskabets ligestillingspolitikker, ligesom den har lettet indgåelsen al 
aftaler om aktioner til opfølgning af Kommissionens meddelelse om mainstreaming19. Dertil 
kommer, at gruppen er forum for udveksling af oplysninger og bedste praksis på området samt 
for drøftelser om fællesskabspolitikker af relevans for ligestillingsbestræbelserne. 
I 1997 blev det tværtjenstlige samarbejde om fremme af lige muligheder styrket yderligere 
med nedsættelsen af gruppen af mainstreaming-repræsentanter. Der er tale om en 
arbejdsgruppe, som aflægger beretning til den tværtjenstlige gruppe med ansvar for lige 
muligheder, og som specifikt har til opgave at udvikle og gennemføre mainstreaming-
politikken. 
Der kan om nødvendigt nedsættes yderligere undergrupper i stil med arbejdsgruppen 
vedrørende lige muligheder i de europæiske strukturfonde. Et andet eksempel er ad hoc-
gruppen vedrørende fællcsskabsforberedclscr forud for de årlige møder i FN's 
Kvindekommission. Disse mindre og mere specialiserede arbejdsgrupper er uhyre nyttige 
redskaber, når der skal nås konkrete mål/udføres særlige opgaver. 
Integrering af kønsaspektet i alle politikker og aktioner forudsætter først og fremmest en 
samlet politisk strategi samt tjenestegrenenes samarbejde. Indførelsen af mainstreaming 
internt i generaldirektoraterne kan betegnes som vellykket, når spørgsmålet om ligestilling 
mellem kvinder og mænd regelmæssigt er på GD-lederstabernes politiske dagsorden, og mere 
eller mindre officielle netværk eller samarbejdsstrukturer samtidig er på plads. Disse 
strukturers funktion er at forme, ajourføre og motivere "ligestillingsbrændpunkterne", som i 
stadig højere grad vil fungere som spydspidser i den mainstreaming-proces, der finder sted i 
de enkelte direktorater og enheder. Indsatsen i GD XXII (jf. punkt 1.1) er et godt eksempel 
herpå. Der udfoldes tilsvarende netværksaktiviteter, med deltagelse af blandt andet 
ligestillingsbrændpunkterne, på områderne udviklingssamarbejde og personalepolitik (GD IB, 
GD VIII og GD IX). 
19 KOM(96) 67 endelig udg. 
- 13 
1.2.5 Tildeling af ansvarsområder 
I 29 generaldirektorater og tværgående tjenester har man udpeget mainstreaming-
repræsentanter. En del af disse er tilstrækkelig højt placeret til at kunne påvirke 
beslutningstagningen i deres respektive generaldirektorater. Det næste skridt ville være at 
decentralisere ansvaret internt i generaldirektoraterne, hvilket kunne ske ved at tildele 
ansvarsområder til ligestillingsbrændpunkterne i alle relevante direktorater og enheder samt 
ved at afgrænse ansvarsområderne for medarbejderne på overordnet ledelses- og mellemleder­
niveau. GD XXII, GD V, GD IB og GD VIII har leveret gode eksempler på sådanne tiltag. 
De meget fa tjenestegrene, som endnu ikke deltager i det tværtjenstlige samarbejde om 
fremme af lige muligheder, opfordres til at udpege en GD-repræsentant. 
1.2.6 Ekspertise på ligestillingsområdet 
Mainstreaming indebærer, at samtlige tjenestegrene er forpligtet til at undersøge, hvordan 
deres respektive politikker og aktiviteter vil påvirke henholdsvis kvinder og mænd 
(kønsspecifik konsekvensanalyse), og for om nødvendigt at ændre deres politikker. Forslag til 
retsakter må vurderes i de forskellige faser af beslutningsprocessen, således at det kan sikres, 
at der er taget tilstrækkeligt hensyn til kønsdimensionen (ligestillingsvurdering). 
Mainstreaming-repræsentanterne spiller en central rolle i denne forbindelse. Der er behov for 
deres indsats til at tilpasse de foranstaltninger, der indgås aftale om på tværtjenstligt plan, til 
forholdene og behovene i de enkelte generaldirektorater og på de enkelte politiske områder, 
samt udbrede kendskabet til disse foranstaltninger. En forudsætning for, al disse medarbejdere 
kan udføre deres opgaver, er som nævnt, at ledelsen yder støtte hertil, blandt andet ved al 
afsætte den nødvendige tid og tilstrækkelige menneskelige og budgetmæssige ressourcer. Det 
er ligeledes, behov for at uddanne disse medarbejdere i brugen af de relevante redskaber, 
såsom kønsspecifik konsekvensanalyse og ligestillingsvurdering. 
I GD IB og GD VIII har man allerede uddannet de ansvarlige medarbejdere i gennemførelse 
af kønsspecifikke analyser inden for udviklingssamarbejdspolitikker. 
I visse tilfælde er det muligt at trække på sagkyndige udefra, dels med henblik på 
gennemførelse af vurderinger af kønsrelevans på politiske områder, hvor der er begrænset 
viden om emnet, dels i situationer, hvor de mulige følgevirkninger anses for særlig komplekse 
eller betydningsfulde. GD V offentliggjorde i 1997 en indkaldelse af interessetilkendegivelser 
vedrørende ekspertise og ydelse af konsulentbistand på generaldirektoratets forskellige 
interesseområder, med angivelse af kønsrelevansen på hvert enkelt område. 
1.2.7 Overvågning og evaluering. 
Det er absolut nødvendigt at foretage en løbende overvågning for at sikre fremskridt, evaluere 
resultater og tilpasse strategien, hvor dette måtte være formålstjenligt. Det fremgår af 
strategidokumentet fra februar 1997, at samtlige tjenestegrene skal tage del i et løbende 
rapporteringsarbejde. Nærværende rapport er den første gennemgang af den førte politik. 
14 
Også de specifikke politikker evalueres og overvåges. GD IB and GD VIII har som led i 
gennemførelsen af Rådets resolution om integrering af kønsaspektet i udviklingssamarbejdet10 
udarbejdet den første situationsrapport herom. Rapporten indeholder en overskuelig 
gennemgang af de foranstaltninger, der er truffet på institutionelt plan, og af resultaterne heraf 
i form af relevante projekter med et indarbejdet kønsperspektiv. 
Man (GD III) er i færd med at evaluere ESPRIT-programmcl med henblik på al danne sig et 
overblik over den nuværende deltagelsesfrekvens for henholdsvis mænd og kvinder. 
Evaluering af indvirkningen på ligestillingssituationen er en anden højt prioriteret opgave i 
forbindelse med midtvejsevalueringen af strukturfondsprogrammerne for udvikling af 
landdistrikterne. 
GD XII finansierer, inden for rammerne af programmet for målrettet socioøkonomisk 
forskning, et forskningsprojekt vedrørende foregribelse af politiske følgevirkninger -
ligestillingsmæssig vurdering som et redskab til at vurdere politikkers sandsynlige 
konsekvenser for kvinder. Sigtet med dette toårige forskningsprojekt, som blev iværksat i 
december 1997, er at udvikle en procedure for ligestillingsmæssig vurdering af politikker. 
1.3 Hindringer for fremskridt 
I adskillige af bidragene til nærværende rapport nævnes manglen på opbakning på højt niveau 
som en alvorlig hindring for fremskridt inden for mainstreaming. Det er absolut nødvendigt 
med en langt større indsats på bevidstgørelsesområdet, hvis det skal lykkes at gennemføre 
mainstreaming-strategien, som det også påpeges i bidraget fra Generaldirektorat VIII. GD 
VIII nævner samtidig nedenstående beslægtede begrænsninger: 
• Mangelfuld intern ekspertise på ligestillingsområdet, 
• begrænsede budgetmidler til ansættelse af sagkyndige udefra, 
• manglende bevidsthed om kønsaspektet blandt de politiske beslutningstagere. 
Generaldirektører, direktører og kontorchefer spiller en afgørende rolle i processen, fordi de 
har både mandat og beføjelser til at sikre, at der lige fra starten tages hensyn til 
kønsperspektivet ved udformningen af politikker, og at der afsættes de nødvendige ressourcer. 
Der må tages initiativ til at sikre fuld og aktiv støtte fra toppen. 
1.3.1 Bevklstgørelsesaktiviteter internt i generaldirektoraterne 
Mainstrcaming-rcpræscntantcrne blev udpeget efter en formel anmodning fra Kommissionens 
generalsekretær til samtlige generaldirektører. Generaldirektørerne skulle sikre, at der afsætles 
den nødvendige tid og tilstrækkelige menneskelige og budgetmæssige ressourcer til 
mainstream ing-processcn i de enkelte generaldirektorater. Man kan kun forvente et slorre 
engagement fra generaldirektørerne, såfremt disse overbevises om, at der er muligheder i 
mainstreaming som middel til at højne politikkernes kvalitet og effektivitet. Deres 
engagement og støtte vil kunne øges yderligere ved hjælp af bevidstgørelsesaktivitetcr, og i 
20 Rådets resolution af 20. december 1995 om integrering af kønsaspektet i udviklingssamarbejdet. 
- 15 
forbindelse med sådanne initiativer bør man trække på den mest anerkendte ekspertise på 
området. 
Formålet med bevidstgørelsesaktiviteter bør være at øge den eksisterende viden om 
kønsrelationer og fællesskabspolitikker, der sigter på at "fjerne uligheder og fremme 
ligestilling mellem mænd og kvinder"21. Aspekterne vedrørende såvel fair behandling som 
kvaliteten af politikker med et integreret kønsperspektiv må behandles. Når ledelsesgrupperne 
i de forskellige generaldirektorater er blevet overbevist om deres forpligtelser og om de 
muligheder, som mainstreaming åbner for at højne politikkernes kvalitet og effektivitet, vil 
det kunne forventes, at de instruerer lederne på mellemste og laveste niveau i 
overensstemmelse hermed. GD V's initiativ med at indarbejde mainstreaming i direktørers 
(frivillige) arbejdskontrakt er et eksempel på god praksis. 
1.4 Næste skridt med hensyn til metode 
På grundlag af denne evaluering kan det udledes, at processen med at indarbejde 
mainstreaming-strategien er i fuld gang. Der er dog behov for at konsolidere og videreudvikle 
denne proces samt for at inddrage tjenester og politikker, som ikke hidtil har været berørt. Det 
skal i øvrigt nævnes, at fremskridtene indtil nu har været temmelig sporadiske. Der er 
gennemført talrige aktiviteter, men helhedsindtrykket er, at isolerede foranstaltninger stadig er 
reglen. Der er behov for en langt mere systematisk fremgangsmåde, som blandt andet omfatter 
anvendelse af kønsspecifikke konsekvensanalyser af politikker, procedurer for 
ligestillingsvurdering og et omfattende uddannelsesprogram til opbygning af ekspertise på 
ligestillingsområdet. Den tosidede strategi må ikke opgives. I en overskuelig fremtid vil 
positive særforanstaltninger fortsat spille en afgørende rolle i bestræbelserne på at fremme 
ligestilling mellem kvinder og mænd. 
I det følgende er nævnt en række prioriterede foranstaltninger, som nødvendigvis må træffes. 
1.4.1 Indførelse af kønsspecifikke konsekvensanalyser af politikker 
Kønsspecifikke konsekvensanalyser anvendes til at vurdere, om forslag til politikker må 
formodes at ville forfordele det ene køn, og omvendt hvordan en given politik for eksempel 
vil kunne bidrage til opfyldelsen af den overordnede målsætning om fremme af ligestilling 
mellem kvinder og mænd. Analysen vil for eksempel kunne vise, at det er nødvendigt at 
træffe særlige foranstaltninger til at fjerne uligheder, eller at det pågældende forslag må 
ændres, så det tilpasses ligestillingsdimensionen. Parlamentet har anbefalet, at der foretages 
kønsspecifikke konsekvensanalyser af alle lovgivningsforslag på linje med de 
indvirkningsundersøgelscr, der allerede gennemføres med hensyn til SMV og miljøet22. 
Pålidelige, sammenlignende kønsspecifikke statistikker og kønsrelcvante data er af afgørende 
betydning for gennemførelsen af kønsspecifikke konsekvensanalyser. Det Statistiske Kontor 
spiller en hovedrolle i arbejdet med at udarbejde sådanne statistikker på alle relevante 
Amsterdam-traktatens artikel 3. 
22 Europa-Parlamentets beslutning A4-0251/97 (punkt 43 og 45) om Kommissionens meddelelse om 
integrering af lige muligheder for kvinder og mænd i alle fællesskabspolitikker og -aktioner (KOM(96) 67). 
16 
områder. Det påregnes, at der træffes de nødvendige foranstaltninger til at sikre indsamling og 
analyse af sådanne data på europæisk plan. 
Gruppen af mainstreaming-repræsentanter udarbejdede i 1997 en vejledning i kønsspecilikke 
konsekvensanalyser ("A Guide to gender impact assessment"). Denne vejledning kunne gøres 
mere fuldstændig, ved at man indføjede konkrete eksempler fra en bred vifte af politiske 
områder og sektorer. Derved ville det blive lettere at vurdere kønsrelevansen af politikker, der 
traditionelt er blevet betragtet som kønsneutrale. Vejledningen ville være et nyttigt redskab 
for alle de af Kommissionens tjenestemænd, der er med til at udforme politikkerne. Det ville 
blive lettere at bruge vejledningen, hvis ekspertisen på ligestillingsområdet internt i 
tjenestegrenene udvikledes. Man ville i visse tilfælde med fordel kunne benytte sig af bistand 
fra sagkyndige udefra. De enkelte generaldirektorater kunne eventuelt udarbejde en database 
eller en liste over sagkyndige på ligestillingsområdet. 
1.4.2 Etablering af procedurer for ligestillingsvurdering 
Ligestillingsvurdering betyder at sikre, at der er gennemført en kønsspecifik 
konsekvensanalyse, inden en given afgørelse træffes. Formålet er at sikre, at der ikke 
fremsættes forslag til politikker, der vil kunne lægge hindringer i vejen for den overordnede 
målsætning om ligestilling mellem kønnene. Målet er på lang sigt at sikre, at alle forslag til 
retsakter og andre politiske dokumenter fra Kommissionen "ligestillingsvurderes" på forhånd. 
Hvert enkelt generaldirektorat vil få brug for en intern procedure til dette formål. I de tilfælde, 
hvor resultatet af ligestillingsvurderingen er negativt - hvor der f.eks. ikke er taget 
tilstrækkeligt hensyn til kønsrelevans - bør forslaget sendes tilbage til den ansvarlige 
tjenestegren for at blive ændret. Om nødvendigt konsulteres udefra kommende sagkyndige på 
ligestillingsområdet. Det vil i et vist omfang være nødvendigt at uddanne de tjenestemænd, 
der er ansvarlige for ligestillingsvurdering, for at disse kan varetage deres opgaver. 
1.4.3 Udvikling af ekspertisen på ligestillingsområdet i generaldirektoraterne 
GD IX vil i løbet af 1998 foranstalte uddannelse i kønsspecifik analyse og kønsspecifik 
konsekvensanalyse for nøglepersonale, såsom mainstreaming-repræsentanterne og/eller disses 
medarbejdere. Målet vil være at lette arbejdet med at vurdere kønsrelevans, indprente viden 
om kønsrelationer og ligestillingspolitikker samt skabe forståelse af, hvordan generelle 
politikker påvirker kønsrelationerne og situationen på ligestillingsområdet. Der vil muligvis 
være behov for mere end én ekspert i kønsrelaterede spørgsmål i hvert generaldirektorat. Man 
kan håbe på en multiplikatorvirkning i forbindelse med denne uddannelsesindsats. På længere 
sigt er målet at sætte alle de medarbejdere, der arbejder med udformning og 
gennemførelse/evaluering af politikker, i stand til at vurdere kønsrelevans og bidrage til at 
gøre fællesskabspolitikkerne kønsopmærksomme. 
17 
DEL 2. RESULTATERNE I FORM AF POLITIKKER: FREMSKRIDT OG 
UDFORDRINGER 
I den følgende del undersøges det, i hvilket omfang kønsaspektet er indarbejdet i de 
prioriterede politiske opgaver i Kommissionens arbejdsprogram for 199823. Efter en 
beskrivelse af de opnåede resultater følger en gennemgang af sektorer og prioriterede 
politikker, hvor der kan være behov for at tildele kønsperspektivet en mere fremtrædende 
plads. 
2.1 Politiske resultater 
2.1.1. "Beskæftigelsen - lad os handle samlet "24 
• I retningslinjerne for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik, som Rådet vedtog i 
december 1997, er lige muligheder for mænd og kvinder angivet som en af de lire 
hovedhjørnesten. Samtidig vil ligestillingsdimensionen indgå som en integreret del af 
gennemførelsen og resultatvurderingen under de tre øvrige hjørnesten. Medlemsstaternes 
gennemførelse af de beskæftigelsespolitiske retningslinjer vil hvert år blive gennemgået af 
Kommission og Rådet. En tilbundsgående analyse af medlemsstaternes nuværende 
flerårige beskæftigelsesprogrammer har vist, at lige muligheder må prioriteres langt højere 
i fremtiden. Den fremtrædende plads, som lige muligheder indtager i de nye 
beskæftigelsespolitiske retningslinjer, er et resultat heraf. 
• Man har siden 1993 arbejdet på at fremme lige muligheder for mænd og kvinder inden for 
rammerne af Den Europæiske Socialfond, idet der er sat fokus på de områder, hvor 
kvinderne er underrepræsenteret, på kvinder uden faglige kvalifikationer og på kvinder, der 
vende tilbage til arbejdsmarkedet. Blandt de særforanstaltninger, der er truffet til gavn for 
kvinder, kan nævnes diverse former for uddannelse, lærlingeordninger, beskæftigelses- og 
ansættclscstilskud, fremme af iværksætterånden blandt kvinder, videreuddannelse i SMV, 
vejledning, rådgivningstjenester og arbejdsformidlinger samt, i visse lande, børnepasning 
og andre tiltag, der skal gøre det lettere al forene pligterne i familien og på arbejdspladsen. 
Nogle medlemsstater følger en mainstreaming-strategi, medens de øvrige har vedtaget 
særforanstaltninger til fremme af lige muligheder. 
• Grundlaget for Den Europæiske Socialfonds opgaver inden for de ændrede strukturfonde 
vil som udgangspunkt være det nye afsnit om beskæftigelse i Amsterdam-traktaten samt 
retningslinjerne for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik. I henhold til forslaget til ny 
forordning for perioden fra år 2000 skal Den Europæiske Socialfonds opgaver koncentreres 
om fem politiske områder25, herunder øget inddragelse af kvinder på arbejdsmarkedet og 
forbedring af kvinders karrieremuligheder, adgang til nye jobmuligheder og selvstændig 
virksomhed samt afskaffelse af (den vertikale og horisontale) kønsopdeling på 
23 Kommissionens arbejdsprogram for 1998 - De politiske prioriteringer (KOM (97) 517 endelig udg.) al 1> 
oktober 1997. 
24 Alle overskrifter i kursiv i afsnit 2.1 er kopieret direkte fra Kommissionens arbejdsprogram for 199X. 
25 Udarbejdelse af en aktiv arbejdsmarkedspolitik, fremme af social integration, livslang uddannelse, 
foregribelse og lettelse af økonomiske og sociale ændringer samt lige muligheder for mænd og kvinder. 
- 18 
27 arbejdsmarkedet. Derudover vil der blive fulgt en mainstrcaming-stratcgi inden for 
samtlige politikker. Kommissionens tjenestegrene er i færd med at udarbejde passende 
værktøjer og uddannelsesordninger, der skal lette gennemførelsen af denne tosidede 
strategi. 
I Kommissionens forslag til ny forordning for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling 
(IiFRU) nævnes fremme af ligestilling mellem kvinder og mænd som et mål, ligesom 
oprettelse af nye virksomheder samt forening af arbejde og familieliv prioriteres højt. 
I 1997-rapporten om beskæftigelsen i Europa behandles en række spørgsmål vedrørende 
fremme af lige muligheder for mænd og kvinder, mindskelse af arbejdsløsheden blandt 
kvinder og andre initiativer til opfølgning af henstillingerne fra Det Europæiske Råd i 
Essen. Lige muligheder behandles også i den årlige oversigt ("Tableaux de Bord"), der 
udarbejdes i samarbejde med Det Europæiske Observationsorgan for Beskæftigelse, som 
vurderer alle arbejdsmarkedspolitikker og -foranstaltninger i medlemsstaterne. 
I grønbogen "Partnerskab - Vejen til en ny tilrettelæggelse af arbejdet"26 behandles 
integreringen af en ligestillingsdimension samt muligheden for at tilpasse den sociale 
infrastruktur på en sådan måde, at det bliver lettere at forene pligterne på arbejdspladsen og 
i familien. I oktober 1997 afholdt Kommissionen og det luxembourgske formandskab i 
fællesskab en konference om integrering af lige muligheder i tilrettelæggelsen af arbejdet. 
Der vil blive arbejdet videre med disse emner i det kommende år. 
Inden for rammerne af dialogen med arbejdsmarkedets parter har de væsentligste 
resultater i den senere tid været de indgåede rammeaftaler, der har udmøntet sig i 
direktiverne om henholdsvis forældreorlov27 og deltidsarbejde28. Direktivet om 
deltidsarbejde sigter på at forhindre enhver form for diskriminering af deltidsarbejdere, 
højne kvaliteten af deltidsarbejde samt fremme udviklingen af deltidsarbejde som en 
valgmulighed med henblik på at bidrage til en fleksibel tilrettelæggelse af arbejdstiden. Der 
er i denne forbindelse behov for at fremme en mere ligelig fordeling af deltidsarbejde 
mellem kvinder og mænd med henblik på at undgå, at de økonomiske uligheder mellem 
kvinder og mænd rodfæstes yderligere. 
Dialogen med arbejdsmarkedets parter er af GD V udpeget som en af de politikker, der 
gøres til genstand for særlig opmærksomhed i forbindelse med GD V's pilotprojekt om 
mainstreaming. Kommissionen støtter, ved hjælp af undersøgelser og konferencer, 
ligestillingsrelevante drøftelser mellem arbejdsmarkedets parter, også på sektorniveau. 
Arbejdsmarkedets parter opfordres inden for rammerne af Fællesskabets handlingsprogram 
på mellemlang sigt om lige muligheder for mænd og kvinder til at deltage, og den 5. 
februar 1998 blev der afholdt et informationsmøde i Bruxelles med deltagelse af UNICE, 
EFS og CEEP - arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer på EU-niveau - med det formål 
26 " Partnerskab - Vejen til en ny tilrettelæggelse af arbejdet" (KOM(97) 128 endelig udg.). 
Rådets direktiv 96/34/EF af 3. juni 1996 om den rammeaftale vedrørende forældreorlov, der er indgået af 
UNICE, CEEP og EFS. 
28 Rådets direktiv 97/8l/EF af 15. december 1997 om rammeaftalen vedrørende deltidsarbejde, der er indgået 
afUnice, CEEP og EFS. 
19 
• at anspore til fremlæggelse af fælles forslag til ligestillingsaktivitcter. Der er bestilt en 
undersøgelse om kvinders arbejdsvilkår i forskellige sektorer af europæisk økonomi-"', som 
sætter fokus på en bedre forening af arbejde og familieliv, for at sætte gang i dialogen 
mellem arbejdsmarkedets parter på sektorniveau. 
Demografisk rapport 199730 indeholder en detaljeret analyse af udskiftningen i 
befolkningen i den arbejdsdygtige alder. De demografiske virkninger sammenholdt med 
forskelle i økonomisk aktivitet kønnene imellem fremgår klart. Man gennemførte i samme 
forbindelse en undersøgelse af det fremtidige udbud af arbejdskraft i EU, hvori der sættes 
fokus på mulighederne for at øge erhvervsfrekvensen for kvinder31. 
• I Kommissionens meddelelse fra 1997 om modernisering og forbedring af den sociale 
beskyttelse i Den Europæiske Union understreges behovet for at gøre den sociale 
beskyttelse mere beskæftigelsesvenlig samt at tilpasse denne til den nye jævne 
kønsfordeling i arbejdslivet og til de ændrede familiestrukturer32. 
• Kommissionen har offentliggjort en beretning33 om sundhedssituationen for kvinder i Det 
Europæiske Fællesskab, hvori kvinders helbred blandt andet kædes sammen med en række 
socioøkonomiske faktorer, der i særlig grad påvirker kvinder. Der er, i overensstemmelse 
med direktiv 92/85/EØF, ved at blive udarbejdet retningslinjer for vurdering af de kemiske, 
fysiske og biologiske agenser samt de industrielle processer, der anses for at udgøre en fare 
for gravide arbejdstagere, arbejdstagere, som lige har født, og ammende arbejdstagere. 
Kommissionen offentliggør i 1998 en rapport om gennemførelsen af direktivet om gravide 
arbejdstagere (92/85). 
2.1.2 "Euro - sidste udkald" 
• Kommissionen har siden 1996 stået for et kommunikationsprogram om euroen som led i 
PRINCE/prioriterede informationsaktioner. Programmet har henvendt sig til alle 
samfundsgrupper, herunder forbrugerne, og har derved været til mindst lige så stor gavn for 
kvinder som for mænd. Der er blevet gennemført en række aktioner med henblik på at sikre 
en gnidningsløs overgang til euroen. Kommissionen vil blandt andet udarbejde 
henstillinger om rimelige gebyrer i pengeinstitutsektoren og - for at gøre borgerne 
fortrolige med euroen - angivelse af priser i såvel euro som national valuta. Endelig 
afholdtes konferencerne "L'Euro et les Femmes" og "Femmes - Europe - Information" for 
nylig i henholdsvis Italien og Frankrig. Finlands EU-repræsentation samfinansierede en 
publikation med titlen "Women and the EMU: Information, experience and perspectives". 
29 En informationssamlingsundersøgelse bestilt hos Ecotec research and Consulting Ltd. 
30 Demografisk rapport 1997 (KOM(97) 361 endelig udg. af 9. juli 1997). 
31 "The future of European labour supply" af Jill Rubery og Mark Smith, European Work and Employment 
(entre, Manchester School of Management, UMIST, november 1997. 
32 KOM(97) 102 endelig udg. 
33 Beretning fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og 
Regionsudvalget af 22. maj 1997 (KOM(97) 224 endelig udg.). 
20-
2.1.3 "Agenda 2000 - betyder reformer " 
"Det indre marked skal fungere harmonisk " 
• Der er foretaget en undersøgelse af det indre markeds indvirkning på udviklingen i 
kvindernes erhvervsaktivitet og beskæftigelse34. Det konkluderes i denne undersøgelse, at 
der er behov for aktive politikker, der sigter på at skabe en ligelig fordeling mellem kvinder 
og mænd af pligterne på arbejdspladsen og i familien, så det kan forhindres, at kvinder 
rammes hårdere end mænd af de nedskæringer, der foretages i de offentlige udgifter som et 
resultat af konvergenspolitikker i medlemsstaterne, hårdere konkurrence, øget pres på 
lønninger og sociale standarder samt deregulering af beskæftigelsen. 
• Der er vedtaget en meddelelse fra Kommissionen med titlen "Handlingsplan for 
arbejdskraftens frie bevægelighed"35.1 meddelelsen behandles den jævne kønsfordeling på 
arbejdsmarkedet, ligesom der foretages en vurdering af indvirkningen af den frie 
bevægelighed på familier og børn. 
"En konkurrencedygtig og vækstorienteret økonomi" 
Fremme af iværksætterånden blandt kvinder er indarbejdet som et mål i det tredje flerårige 
program for små og mellemstore virksomheder36 (SMV) i Den Europæiske Union (1997-
2000). Blandt de behandlede emner er kvindelige iværksætteres adgang til finansiering og 
uddannelse. I årsberetningen for 1996 fra Det Europæiske Observationscenter for SMV drages 
en række konklusioner med hensyn til, hvordan man kan øge deltagelsesfrekvensen og 
forbedre forholdene for kvindelige iværksættere og medhjælpende ægtefæller til selvstændige 
erhvervsdrivende. Det anføres, at der er behov for at udarbejde statistikker over såvel 
kvindelige iværksættere som medhjælpende ægtefæller, således at Kommissionen kan basere 
sin ligestillingspolitik på en pålidelig statistisk analyse af situationen på området. Med hensyn 
til medhjælpende ægtefæller fremhæves behovet for at vedtage retfærdige 
socialsikringsbestemmelser og ændre gældende lovgivning. 
' ' Fremtidssektorerne 
Der er under fællesskabsprogrammerne på området uddannelse og ungdomsanliggender en 
lang tradition for at fremme lige muligheder for mænd og kvinder, og denne indsats er blevet 
intensiveret i de seneste år, som beskrevet under punkt 1.1. Unge kvinder er i stadig større 
udstrækning mindst lige så veluddannede som unge mænd, og deres potentiel bør udnyttes 
fuldt ud. Der er imidlertid behov for at træffe foranstaltninger til at lette kvinders adgang til de 
muligheder og fordele, som de nye teknologier og informationssamfundet frembyder. Et af 
målene med Kommissionens meddelelse om "Informationssamfundets sociale og 
arbejdsmarkedsmæssige dimension - Mennesket i centrum - De næste skridt"37 er at øge 
bevidstheden om kønsdimensionen. Der er en tendens til, at brugen af nye teknologier i meget 
34 V /1734/96. 
35 K()M(97) 5X6 endelig udg. 
3(' Rådets afgørelse af 9. december 1996. 
37 KOM(97) 390. 
21-
høj grad er kønsopdelt, således at kvinderne udgør flertallet af de personer, der er beskæftiget 
med rutinepræget og dårligt betalt hjemmearbejde og telearbejde38. Instituttet for 
Teknologiske Fremtidsstudier (JRC) driver videregående forskning på dette og beslægtede 
områder. Kommissionen vil høre arbejdsmarkedets parter om det eventuelle behov for 
fællesskabsaktioner til beskyttelse af telearbejderne, som fortrinsvis er kvinder. Der vil blive 
forsket yderligere i telearbejdernes arbejdsvilkår. 
Der er iværksat en række aktiviteter, der sigter på at gøre kvinder opmærksomme på de 
muligheder, som informationssamfundet frembyder. I 1997 finansieredes via GD Ill's og GD 
XIII's fælles projektkontor for informationssamfundet (ISPO) en række projekter vedrørende 
kvinderelaterede aspekter af informationssamfundet og arbejdslivet. Europa-Parlamentet 
udtrykte bekymring over39, at sigtet og målene med forskningsindsatsen på 
ligestillingsområdet ikke eksplicit var opstillet som en prioriteret opgave i forslaget til det 
femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, 
teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002). Spørgsmålet er taget op i det ændrede 
forslag, som Kommissionen vedtog den 14. januar 1998 (KOM(98) 5 endelig udg.), og det 
anføres i en af betragtningerne, at der må tages hensyn til Fællesskabets ligestillingsprincippcr 
i forbindelse med gennemførelsen af det femte rammeprogram. 
Den 28.-29. april 1998 afholder Kommissionen sammen med Europa-Parlamentet en 
konference i Bruxelles om kvinder og videnskab med det formål at fremme 
ligestillingsdimensionen inden for forskning. Ud over ønsket om at fremme lige muligheder 
for mænd og kvinder i forskningssektoren, hvor kvinderne traditionelt er underrepræsenteret, 
er der to konkrete grunde til at gøre en indsats for i højere grad at inddrage kvinder i 
forskningsaktiviteterne i Europa: 
• Der er store fordele at hente i udnyttelsen af det enorme potentiel i halvdelen af 
befolkningen til forskning og videnskabelige resultater. 
• I lyset af den stigende tendens til at udforme EU's og medlemsstaternes 
forskningspolitikker på en sådan måde, at disse imødekommer økonomiske og sociale 
behov, kan kvinderne yde et værdifuldt bidrag. 
"Tilpasning med henblik på større fremskridt" 
Lige muligheder for mænd og kvinder er i en vis udstrækning allerede integreret i 
Fællesskabets økonomiske og sociale samhørighed, idet ligestilling siden 1993 har været et 
udtrykkeligt mål for de europæiske strukturfonde. I 1996 indarbejdedes lige muligheder (or 
mænd og kvinder i Kommissionens retningslinjer for ændring af strukturfondsprogrammerne 
(frem til udgangen af 1999); målsætningen integreredes i anden fase af programmeringen for 
mål 2 og siden hen også i mål 1-, mål 5b- og mål 6-programmerne. Et af målene er at yde 
støtte til kvinders oprettelse og udvikling af SMV og kooperative virksomheder. I denne 
forbindelse er de centrale emner ressourcecentre for kvinder samt kvinders rolle som deltagere 
i regionaludvikling og som iværksættere. Man er i færd med at udvikle evalueringskriterier og 
38 V/641 /96 (" Telearbejde og køn" ). 
M) Furopa-Parlamentets udtalelse af 24. september 1997 fra Udvalget om Kvinders Rettigheder til Udvalget 
om Forskning, Teknologisk Udvikling og Fnergi. 
-22 
et nyt overvågningssystem til integrering af lige muligheder i strukturfondsinterventionerne, 
idet tanken er at etablere rammerne for et overvågningssystem, herunder succesparametrc. Der 
vil blive udarbejdet en intern evaluerings vej ledning for ESF-programansvarlige inden 
sommeren 1998. 
I september 1998 afholder Kommissionen sammen med de ansvarlige portugisiske 
myndigheder en konference på europæisk plan om "Strukturfondene og lige muligheder". 
Hovedemnerne er: 
- Gennemførelsen af strukturfondene, 
- foreliggende vurderinger (undersøgelser og evalueringer i fællesskabsregi og på nationalt 
plan), 
den igangværende reform af strukturpolitikkerne. 
Såvel opfølgningen af Madrid-topmødets erklæring om fremme af lige muligheder som 
Amsterdam-traktaten og Rådets resolution af 2. december 199640 forpligter Kommissionen og 
medlemsstaterne til at gøre en vedvarende, forstærket og energisk indsats for at integrere 
princippet om lige muligheder for mænd og kvinder i alle foranstaltninger, som støttes med 
strukturfondsmidler. I forbindelse med udarbejdelsen af forslaget til den nye overordnede 
forordning er et af målene at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem kvinder og 
mænd i økonomiske og sociale sammenhænge ved anvendelse af en mainstreaming-strategi. 
Denne strategi vil være synlig i hele gennemførelsesprocessen, fra programmerings- til 
rapporteringsfasen. Samtidig vil der stadig kunne opstå behov for at gennemføre 
særforanstaltninger for kvinder eller mænd med henblik på at rette op på specifikke 
skævheder. 
Der skal på alle niveauer og i alle faser af processen foretages vurderinger af og aflægges 
rapport om ligestillingsmålsætningen, blandt andet på grundlag af indsamling og anvendelse 
af relevante data opdelt efter køn og efter andre anerkendte parametre. På alle niveauer af 
beslutningsprocessen er målet at opnå en jævn kønsfordeling samt at sikre, at de ansvarlige 
myndigheder og organer bestræber sig på at fremme ligestilling mellem kvinder og mænd. 
I landbrugssektoren har man analyseret forholdene for kvinder, der arbejder som 
landbrugere eller medhjælpende ægtefælle, og der er iværksat en undersøgelse om 
aflønningen af kvinder i sektoren. Der er gennemført en lang række informations- og 
bevidstgørelsesinitiativer, deriblandt en konference i Bruxelles i september 1996 for 
kvindelige landbrugere i EU, som omfattede politiske workshops og udstillinger, og som 
blandt andre kommissionsmedlem Fischler og medlemsstaternes landbrugsministre deltog i. 
Inden for rammerne af programmerne for udvikling af landdistrikterne er kvinder blevet 
uddannet i nye teknologier, innovation og PR. Kvinder har som led i LEADER-initiativet 
iværksat en lang række projekter vedrørende turisme, små og mellemstore virksomheder, 
håndværk og regionale produkter. De hidtidige erfaringer med gennemførelsen af de 
forskellige programmer for udvikling af landdistrikterne viser, at kvinders deltagelse er en 
decideret forudsætning for, at Fællesskabets politikker vedrørende udvikling af 
**° Kadets resolution om integrering af prineippet om lige muligheder for mænd og kvinder i de europæiske 
strukturfonde (96/C 386/1 ). 
-23 
landdistrikterne kan give de ønskede resultater. Kommissionens vilje til at sikre en højere 
deltagelsesfrekvens forkvinder illustreres af, at den offentliggjorde et udbud til en værdi af 20 
mio. ECU vedrørende pilot- og demonstrationsprojekter til fremme og udvikling af 
kvindernes rolle i landdistrikterne. 
Betydningen af ligestilling fremhævedes også i midtvejsevalueringen af strukturfonds­
programmerne for udvikling af landdistrikterne. I 1977 iværksatte man i fiskerisektoren et 
pilotprogram til fordel for småfiskeri langs kysterne. Omkring 50% af projektforslagene og al 
de udvalgte projekter, som vedrørte oprettelse af virksomheder eller erhvervsdrivende 
foreninger (kooperative virksomheder, andelsselskaber m.v.), uddannelsesaktiviteter og 
udveksling af bedste praksis, havde fiskeres hustruer som målgruppe. 
2.1.4 "EU og verden - EU 's position og rolle må styrkes " 
Fremme og sikring af lige muligheder for mænd og kvinder indgår som en del af en 
integreret strategi for forbindelserne udadtil, som omfatter 
menneskerettighedsdimensionen og udviklingssamarbejdet. Fællesskabet har længe haft en 
forpligtelse til at fremme menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og har i 
diverse internationale fora slået til lyd for princippet om ikke-diskriminering og 
ligebehandling af alle mennesker. Dette er i tråd med De Forenede Nationers pagt samt med 
principperne i verdenserklæringen om menneskerettigheder og i andre internationale og 
regionale menneskerettighedsinstrumentcr. Fællesskabets indsats er samtidig i 
overensstemmelse med den erklæring, som på verdenskonferencen om menneskerettigheder i 
Wien i 1993 blev fremsat om, at kvinders og pigers grundlæggende rettigheder er en 
umistelig, integreret og udelelig bestanddel af de universelle menneskerettigheder. Delte 
princip var udgangspunkt for Den Europæiske Unions standpunkt på den fjerde 
verdenskvindekonference i Beijing i 1995. Kommissionens meddelelse fra november 1995 
vedrørende EU og de udenrigspolitiske aspekter af menneskerettighedspolitikkerne41 var et 
betydningsfuldt fremskridt og danner grundlag for Kommissionens aktiviteter til fremme af 
kvinders og pigers menneskerettigheder. Det fremgår udtrykkeligt af meddelelsen, at 
kvinderne udgør en af de sårbare grupper, der har brug for særlig beskyttelse, men samtidig 
fremhæves kvindernes dynamiske potentiel som uundværlige aktører i bestræbelserne på at 
opnå reelt demokrati. Målsætningen om at fremme lige muligheder for kvinder og mænd, 
herunder navnlig at sikre en højere andel af kvinder i de beslutningstagende organer, indgår 
som en del af de fleste bilaterale og multilaterale drøftelser og aftaler, som EU deltager i. At 
forbedre kvindernes forhold og at sætte dem i stand til at deltage i samfundet på lige fod er 
centrale mål i Fællesskabets udviklingssamarbejdspolitikker, og de forsøges nået både ved 
hjælp af en mainstreaming-strategi og via særforanstaltninger. 
Som led i EU's indsats for "at skabe fred, stabilitet og velstand på det europæiske kontinent 
og i verden" ydes der støtte til projekter, der sigter på at styrke kvindernes rolle i 
fredsprocessen på Balkan. Projekterne vedrører afholdelse af møder mellem kvindelige 
tænkere fra krigsførende nationer, europæiske politikere og medlemmer af internationale 
organisationer samt etablering af netværk for og drøftelser om fredelig konfliktløsning. Også 
behovene blandt kvindelige ofre for krig og væbnede konflikter behandles. 
41 Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet - "Den Europæiske Union og de 
udenrigspolitiske aspekter af menneskerettighederne fra Rom til Maastricht-traktaten og i tiden fremover". 
24 
Kønsopmærksomhed er ved at udvikle sig til et af de væsentligste aspekter i forbindelse med 
gennemførelsen af aktiviteter i Det Europæiske Fællesskabs Kontor for Humanitær Bistand 
(ECHO). 
Fællesskabsaktioner til bekæmpelse af kønsbaseret vold og organiseret kriminalitet, såsom 
menneskehandel med kvinder og børn, overvejende handel med kvinder og børn med 
henblik på seksuel udnyttelse, evalueres som led i Fællesskabets forberedelser til det 42. møde 
i FN's Kvindekommission og FN's overvågning af gennemførelsen af den globale 
handlingsplatform, der vedtoges på den fjerde verdenskvindekonference i Beijing. 
STOP-programmet og DAPHNE-initiativet, som gennemføres af taskforcen vedrørende 
retlige og indre anliggender, fortjener at blive nævnt. Formålet med STOP-programmet, som 
er flerårigt (6,5 mio. ECU over fem år (1996-2000)), er at tilskynde til praktisk samarbejde 
mellem de kompetente myndigheder i medlemsstaterne om bekæmpelse af menneskehandel 
og seksuel udnyttelse af børn. Programmet omfatter finansiering af aktiviteter med deltagelse 
af dommere, offentlige anklagere, politienheder, immigrationsmyndigheder, embedsmænd og 
andre berørte offentlige tjenestegrene. DAPHNE-initiativet (3 mio. ECU hvert år i 19(>7 og 
1998) henvender sig i højere grad til ikke-statslige organisationer end til myndighederne i 
medlemsstaterne, og det sigter primært på bekæmpelse af og beskyttelse mod vold samt 
rehabilitering af ofre, herunder ofre for menneskehandel. 
2.2 Politiske udfordringer 
Det fremgår af denne vurdering, som er baseret på Kommissionens arbejdsprogram for 1998, 
at kønsaspektet allerede i et vist omfang er indarbejdet i mange af Fællesskabets prioriterede 
politiske opgaver for 1998. Kønsaspektet tillægges allerede stor vægt, navnlig i forbindelserne 
udadtil, beskæftigelses- og strukturpolitikkerne og i Kommissionens interne program for 
reform af forvaltningsstrukturerne, og denne tendens skal videreudvikles og styrkes. På den 
anden side viser vurderingen, at der fortsat eksisterer markante skævheder - centrale politikker 
og sektorer, der er så godt som uberørte af mainstreaming-politikken. Der må i det kommende 
år gøres en særlig indsats for at rette op på disse skævheder. Til slut gennemgås de politikker, 
der ud fra et ligestillingssynspunkt fortjener særlig opmærksomhed: 
Beskæftigelses- og arbejdsmarkedspolitik 
• Der må følges op på de fremskridt, der er gjort inden for beskæftigelsespolitikkerne. Det 
må sikres, at den centrale målsætning om lige muligheder i de beskæftigelsespolitiske 
retningslinjer opfyldes i ånd og bogstav, og at ligestillingsdimensionen gøres til en 
integreret del af gennemførelsen og overvågningen af de tre øvrige prioriterede opgaver; 
• Der må tilskyndes til at skabe en ligelig fordeling mellem kvinder og mænd af pligterne på 
arbejdspladsen og i familien, og dette skal ske som led i de nye ordninger, der har til 
formål at fremme deltidsarbejde, fleksibilitet og nye former for tilrettelæggelse af arbejdet. 
Samhørighed og regionalpolitik 
Der er behov for en energisk indsats for at sikre, at princippet om lige muligheder, som 
tillægges så stor vægt i forbindelse med den igangværende reform af de europæiske 
25 
strukturfonde, knæsættes og også finder anvendelse i gennemførelses-, overvågnings- oj 
evalueringsprocessen. 
26-
ØMU, euroen og det indre marked 
Det anføres i Europa-Parlamentets beslutning42 om Kommissionens meddelelse om 
mainstrcaming, at "der bør tages større hensyn til kvinders position og situation i samfundet, 
når der udformes politik til støtte for det indre marked, og ikke mindst politik til støtte for 
ØMU". Der må træffes de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at virkeliggørelsen af 
ØMU'en og skattemæssig konsolidering indvirker positivt på situationen på 
ligestillingsområdet. 
Det må sikres, at virkeliggørelsen af et indre marked, som skaber øget vækst, 
konkurrenceevne og beskæftigelse, ikke hæmmes af ufleksible systemer, der har rod i 
kønsbestemt arbejdsopdeling. Der må træffes målrettede foranstaltninger til så hurtigt som 
muligt at afskaffe denne kønsopdeling på arbejdsmarkedet, navnlig gennem fremme af 
forskellighed og en optimal udnyttelse af kvinders færdigheder og potentiel i ledende 
stillinger og i beslutningsprocessen43 i såvel den offentlige som den private sektor. 
I takt med de demografiske forandringer og aldringen af Europas befolkning bliver 
spørgsmålet om det fremtidige udbud af arbejdskraft af stadig større betydning44. Det anføres i 
Kommissionens arbejdsprogram for 1998, at "skattereglerne har negative virkninger på 
beskæftigelsen", og at "Kommissionen vil foreslå en række initiativer, der gradvis skal rette 
op på disse funktionsfejl." Det kunne overvejes at indføre individualiseret beskatning som et 
bcskæftigelsesincitamcnl. Da kvinder i stadig større udstrækning er lige så velkvalificerede 
som mænd, eller sågar bedre kvalificerede, ville et sådant initiativ øge udbuddet af kvalificeret 
arbejdskraft og derved kunne gøre det indre marked mere velfungerende. 
Forskningspolitik, nye teknologier og informationssamfundet 
Det er af allerstørste betydning, at kvinderne ikke holdes udenfor, når der skal opbygges viden 
og kvalifikationer. Kvindernes fulde deltagelse i processen er nødvendig for opbygningen af 
et kønsopmærksomt informationssamfund, der tilgodeser kvinder og mænd lige meget. Der er 
iværksat en lang række mere eller mindre isolerede, fællesskabsfinansierede foranstaltninger. 
Imidlertid er dette område stadig mandsdomineret. Kvinderne er fortsat underrepræsenteret på 
de højeste akademiske niveauer og inden for forskning og innovation. Der er behov for en 
sammenhængende, ligestil li ngsbaseret strategi for gennemførelsen af det femte 
rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk 
udvikling og demonstration (1998-2002) og af andre fællesskabsaktioner på dette område. Der 
er store fordele at hente i en optimal udnyttelse af såvel kvinders som mænds potentiel til 
forskning og videnskabelig udvikling. Målet er, at den videnskabelige forskning samt 
udviklingen og brugen af nye teknologier beriges og tilføres den synergi, der opstår af 
kombinationen af mandlige og kvindelige perspektiver. I lyset af den stigende tendens til på 
42 Europa-Parlamentets beslutning A4-0251/97 af 16. september 1997 om Kommissionens meddelelse 
KOM(96)67: "Integrering af lige muligheder for kvinder og mænd i alle fællesskabspolitikker og -
aktioner", punkt 31. 
4l .11. Radcis lirnslillinj', om ligelig deltagelse af mænd og kvinder i beslutningsprocessen (<><»/<»*>-l/l •-!•">. 
14 Demografisk rapport IW7 (KOM('>7) MA endelig udg. al «>. juli 1997): Se også "The future ol l'imopcan 
labour supply" af Jill Rubery og Mark Smith, Huropcan Work and employment Research ( 'entre, 
Manchester School of Management, UMIST, november 1997. 
27-
EU-plan og i medlemsstaterne at udforme forskningspolitikker under særlig hensyntagen til 
økonomiske og sociale behov kan kvinderne yde et afgørende bidrag. 
Udvidelsesprocessen 
Der er et stort behov for mere systematisk at behandle såvel kravene i forbindelse med som 
følgerne af udvidelsesprocessen på ligestillingsområdet. Der må gøres fuld brug af gældende 
fællesskabsret på ligestillingsområdet til at styrke den nuværende tiltrædelsesstrategi. 
Ligestilling mellem kvinder og mænd må gøres til et udtrykkeligt mål, ved at 
• der indarbejdes et kønsperspektiv i de generelle programmerne, samtidig med at der 
afsættes de nødvendige øremærkede midler til ligestillingsfremmende aktiviteter 
• ansøgerlandene tilskyndes til at deltage i fællesskabsprogrammer, der bidrager til at 
fremme lige muligheder for mænd og kvinder, såsom Fællesskabets fjerde 
handlingsprogram på mellemlang sigt om lige muligheder for mænd og kvinder 
(1996-2000). 
Borgernes Europa 
Eurobarometer-undersøgelser har vist, at kvinder og mænd ser forskelligt på spørgsmål 
vedrørende europæisk intregration. Kvinder er mere skeptiske over for integrationen end 
mænd. Der må foretages en analyse af disse kønsbestemte forskelle45 med henblik på om 
nødvendigt at tilpasse fællesskabspolitikkerne. Lige stor tilslutning fra kvinder og mænd bør 
være en målestok for, om den europæiske integration er en succes. 
Modernisering af Kommissionens administrâtionsstrukturer 
Fremme af lige muligheder er et vigtigt element i det program, som Kommissionen har 
iværksat for at modernisere sine administrations- og beslutningsstrukturer (MAP 2000). 
Effektiviteten og tilrettelæggelsen af arbejdet bruges, og vil også fremover blive brugt, som et 
middel til blandt andet at gøre det lettere at forene pligterne på arbejdspladsen og i familien. 
Der er vedtaget et tredje handlingsprogram om lige muligheder for mænd og kvinder i 
Europa-Kommissionen (1997-2000), som sigter på at skabe en kønsopmærksom 
arbejdskultur, hvori der tages hensyn til kvindelige og mandlige værdier samt kønsbestemte 
forskelle i holdninger, prioriteringer, arbejdsmetoder og behov. Programmet omfatter blandt 
andet årlig fastsættelse af mål for ansættelse og udnævnelse af kvinder samt overvågning af 
kvindernes deltagelsesfrekvens på alle niveauer i Kommissionen. Fremme af ligestilling 
mellem kvinder og mænd må tildeles en fremtrædende plads i Kommissionens interne 
reformprogram. 
45 Hurobarometer 44.3 fra december 1996. 
2X-
ISSN 0254-1459 
KOM(98) 122 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 05 04 06 16 
Katalognummer : CB-CO-98-142-DA-C 
ISBN 92-78-31861-2 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
0&