Meddelelse fra Kommissionen

Vejledning om genopretnings- og resiliensplaner i forbindelse med REPowerEU

(2022/C 214/01)

Siden vedtagelsen af forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten (1) har den geopolitiske kontekst ændret sig betydeligt. Den russiske invasion af Ukraine har haft en drastisk indvirkning på Unionens samfund og økonomi. Disse hidtil usete geopolitiske udfordringer gør det endnu vigtigere og presserende at mindske EU’s afhængighed af fossile brændstoffer, navnlig dem, der importeres fra Rusland, herunder ved fuld gennemførelse af Fit for 55-forslagene, samt at øge anvendelsen af vedvarende energikilder og yderligere øge energieffektiviteten. For at imødegå disse udfordringer og efter anmodning fra Det Europæiske Råd offentliggjorde Kommissionen den 18. maj 2022 en REPowerEU-plan med fælles europæiske tiltag på dette område, der supplerer de foranstaltninger, som er truffet med hensyn til energiforsyningssikkerhed og -lagring. I REPowerEU-planen foreslås der navnlig en række foranstaltninger til at spare energi, diversificere forsyningerne og fremskynde Europas omstilling til ren energi.

— Energibesparelser kan opnås i husholdninger, bygninger, transport og industri og på elsystemniveau ved at øge energieffektiviteten.

— Diversificeringen af gasforsyningerne kan ske ved at øge mængden af LNG-import og rørledningsimport fra ikkerussiske leverandører samt ved at øge niveauet af biometan og vedvarende eller fossilfri brint.

— For at fremskynde Europas omstilling til ren energi er det nødvendigt at øge andelen af vedvarende energikilder i energimikset, og der skal træffes foranstaltninger til at afhjælpe infrastruktur- og lovgivningsmæssige flaskehalse samt mangel på arbejdskraft og kvalifikationer.

Disse tre sæt interventioner understøttes af en intelligent kombination af investeringer og reformer.

Genopretnings- og resiliensfaciliteten kan spille en vigtig rolle med hensyn til at mobilisere og gennemføre tilgængelige ressourcer på EU-plan og nationalt plan for at nå målene i REPowerEU-planen. For at gøre genopretnings- og resiliensfaciliteten bedre rustet til effektivt at opfylde målene i REPowerEU-planen fremsatte Kommissionen et målrettet forslag om ændring af forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten med henblik på at opfylde REPowerEU-målet (»Kommissionens forslag til forordning om REPowerEU-kapitler i genopretnings- og resiliensplaner«). Målet er hurtigt at tilvejebringe de nødvendige rammer for at sikre, at investeringer og reformer, der styrker EU’s modstandsdygtighed på energiområdet, mobiliseres så hurtigt som muligt. I forslaget defineres et specifikt sæt af REPowerEU-mål, der bør understøtte de investeringer og reformer, som skal indgå i de eksisterende genopretnings- og resiliensplaner som en del af særlige REPowerEU-kapitler. Det indeholder desuden bestemmelser om særlige finansieringskilder til finansiering af de relevante foranstaltninger.

Retningslinjerne for udarbejdelse af REPowerEU-kapitlerne er forklaret i denne vejledning. Denne vejledning fokuserer på processen med at ændre eksisterende planer, mens vejledningen fra januar 2021 (2) fortsat gælder for udarbejdelsen af genopretnings- og resiliensplaner generelt.

Del 1 i denne vejledning omhandler de tilgængelige retsgrundlag for ændring af vedtagne genopretnings- og resiliensplaner. Del 2 vedrører udarbejdelsen og indholdet af REPowerEU-kapitlet. Det præciseres også, hvilke oplysninger medlemsstaterne skal indsende til Kommissionen om årsagerne til, målene for og arten af ændringerne i deres genopretnings- og resiliensplaner.

Ved udarbejdelsen af ændringer af deres genopretnings- og resiliensplaner for at afspejle REPowerEU-kapitlerne er det vigtigt at understrege følgende principper:

— Medlemsstaterne bør fortsat fokusere på gennemførelsen af de eksisterende genopretnings- og resiliensplaner for at muliggøre fremskridt med milepæle og mål under hensyntagen til deres relevans for hurtigere at komme på fode igen efter de økonomiske konsekvenser af pandemien og for at blive mere modstandsdygtig.

— Ændringen af genopretnings- og resiliensplanerne bør derfor være velbegrundet og begrænset til de situationer, der er beskrevet i denne vejledning, for at muliggøre en hurtig vedtagelse og mobilisering af de yderligere investeringer og reformer.

— Ambitionsniveauet i genopretnings- og resiliensplanerne kan ikke sænkes, herunder navnlig med hensyn til reformer, der tager sigte på landespecifikke henstillinger. De yderligere investeringer og reformer, der påtænkes i den reviderede genopretnings- og resiliensplan, bør fokusere på REPowerEU-målene.

Indhold

DEL I: GENEREL RAMME FOR ÆNDRING AF GENOPRETNINGS- OG RESILIENSPLANER 3

Indledning 3

I. Finansiering udelukkende til reformer og investeringer, der er omfattet af REPowerEU-kapitlerne 4

1. Artikel 21a — nye midler til REPowerEU 4

A) Overførsler fra EU-midler i henhold til artikel 26a i forordningen om fælles bestemmelser (EU) 2021/1060 4

B) Tildeling fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne 6

II. Begrundelse for ændring af genopretnings- og resiliensplaner 7

1. Artikel 14, stk. 2, i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten: revision af planen om at anmode om et lån 7

2. Artikel 18, stk. 2, i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten: ajourføring af planen 9

3. Artikel 21 i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten: ændring eller erstatning af planen som følge af, at planen eller en del af den ikke længere kan gennemføres på grund af objektive omstændigheder. 11

4. Oversigt over procedurerne 13

5. Oversigt over mulige ændringer af planerne 13

DEL II: VEJLEDNING OM UDARBEJDELSE OG PRÆSENTATION AF TILFØJELSER 14

I. REPowerEU-kapitlet 14

1. Retsgrundlag og REPowerEU-målene 14

2. Indholdet af REPowerEU-kapitlerne 15

3. Vurdering af REPowerEU-kapitlet 19

II. Generel vejledning om ændring af genopretnings- og resiliensplaner 21

1. Formålet med ændringerne 21

A) Samlet og passende afbalanceret reaktion på den økonomiske og sociale situation/bidrag til de seks søjler 22

B) Sammenhæng med de landespecifikke henstillinger og det europæiske semester 22

C) Den samlede virkning af genopretnings- og resiliensplanen 23

D) Sammenhæng 23

E) Ligestilling mellem kønnene og lige muligheder for alle 23

F) Grænseoverskridende projekter og flerlandeprojekter 23

G) Statsstøtte 24

2. Beskrivelse af ændringerne 24

A) Beskrivelse af reformer og investeringer 24

B) Den grønne og den digitale dimension 25

C) Klimasporing og digital tagging 26

D) Princippet om ikke at gøre væsentlig skade 26

E) Åben strategisk autonomi 27

F) Milepæle, mål og tidsplan 28

G) Finansiering og omkostninger 28

3. Komplementaritet og gennemførelse af genopretnings- og resiliensplanerne 29

A) Overensstemmelse med andre initiativer 29

B) Komplementaritet af finansiering 29

C) Undgåelse af dobbeltfinansiering 29

D) Gennemførelse 30

E) Høringsproces 30

F) Kontrol og revision 31

G) Kommunikation 31

BILAG: FINANSIELLE INSTRUMENTER 32

DEL I

GENEREL RAMME FOR ÆNDRING AF GENOPRETNINGS- OG RESILIENSPLANER

Indledning

I overensstemmelse med forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten og Kommissionens forslag om ændring af forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten kan medlemsstaterne foreslå ændringer af en tidligere vedtaget genopretnings- og resiliensplan med henblik på:

— artikel 21a for at drage fordel af den nye kategori af ikketilbagebetalingspligtig finansiel støtte til REPowerEU

— artikel 21b for at drage fordel af midler fra programmer under delt forvaltning (fonde under forordningen om fælles bestemmelser og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne) for REPowerEU

— artikel 14, stk. 2: en revision af planen, der ledsager en anmodning om lån

— artikel 18, stk. 2: en ajourføring af planen for at tage hensyn til det ajourførte maksimale finansielle bidrag efter den beregning, der er omhandlet i artikel 11, stk. 2

— artikel 21: en ændring eller forelæggelse af en ny plan som følge af, at planen ikke længere kan gennemføres på grund af objektive omstændigheder.

Når medlemsstaterne ændrer deres genopretnings- og resiliensplaner, opfordres de til at gøre dette på grundlag af en konsolideret udgave af deres oprindelige plan, som bør afspejle de ændringer, der er indført i vurderingsfasen, og være i fuld overensstemmelse med Rådets respektive gennemførelsesafgørelser. Medlemsstater, der ikke har konsolideret deres oprindelige plan, opfordres til at gøre dette, inden de ændrer deres plan. Medlemsstaterne bør forelægge ændrede planer i form af et tillæg til deres konsoliderede planer.

Enhver ændring af de vedtagne planer vil indebære en ny vurdering i overensstemmelse med artikel 19 i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten. Kommissionen vil anvende de relevante vurderingskriterier på hele genopretnings- og resiliensplanen, forstået som den tidligere vedtagne genopretnings- og resiliensplan samt de foreslåede ændringer.

Kommissionens positive vurdering af en ændret plan skal derefter godkendes ved Rådets vedtagelse af en gennemførelsesafgørelse foreslået af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 20 i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten. Dette følges om nødvendigt af, at der undertegnes en ny eller ændret finansierings- og/eller låneaftale mellem Kommissionen og den pågældende medlemsstat, og at der forud for enhver udbetaling undertegnes operationelle ordninger.

Når den berørte medlemsstat indsender en ændret genopretnings- og resiliensplan, bør den klart angive retsgrundlaget for de foreslåede ændringer af sin plan, ledsaget af den begrundelse, der kræves i henhold til de(n) tilsvarende artikel (artikler) i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten. Anmodningen om ændring af planen kan baseres på en hvilken som helst af ovennævnte lovbestemmelser eller en kombination af dem.

For at optimere processen med at ændre planer opfordres hver medlemsstat til at samle alle planlagte ændringer af sin plan i en enkelt anmodning, der skal indgives til Kommissionen. Finansierings- og/eller låneaftaler som følge af ændringer af en plan, som er baseret på en kombination af retsgrundlag (for så vidt som de omfatter artikel 18, stk. 2), kan undertegnes fra januar 2023.

Inden medlemsstaterne indsender ændrede genopretnings- og resiliensplaner, opfordres de til først at indlede en uformel dialog med Kommissionens tjenestegrene. Denne dialog, der svarer til den, der blev afholdt før forelæggelsen af de oprindelige genopretnings- og resiliensplaner, har til formål at hjælpe medlemsstaterne med at forberede ændringerne af genopretnings- og resiliensplanerne.

I. Finansiering udelukkende til reformer og investeringer, der er omfattet af REPowerEU-kapitlerne

1. Artikel 21a — nye midler til REPowerEU

Kommissionens forslag til forordning om REPowerEU-kapitler i genopretnings- og resiliensplaner indfører en ny kategori af ikketilbagebetalingspligtig finansiel støtte. Disse midler må kun anvendes til at finansiere reformer og investeringer, der er omfattet af REPowerEU-kapitlet, jf. artikel 21c, stk. 1, i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten, som ændret ved Kommissionens forslag (se det særlige afsnit i del II).

Medlemsstater, der ønsker at drage fordel af disse supplerende midler, skal indsende genopretnings- og resiliensplaner (for dem, der ikke har vedtagne planer) eller ændrede genopretnings- og resiliensplaner i overensstemmelse med Kommissionens forslag til forordning om REPowerEU-kapitler i genopretnings- og resiliensplaner (»Kommissionens forslag«). Medlemsstaterne opfordres til at indsende deres bidrag så tidligt som muligt efter den 30. juni 2022 for at muliggøre en hurtig udnyttelse af de disponible ressourcer til gennemførelsen af de presserende REPowerEU-mål og for at lette udbetalingen af denne yderligere finansielle støtte. Ratetidsplaner for REPowerEU-bidraget vil blive integreret med medlemsstaternes afdragsordninger for den allerede vedtagne finansielle støtte og lån, der ikke skal tilbagebetales.

A) Overførsler fra EU-midler i henhold til artikel 26a i forordningen om fælles bestemmelser (EU) 2021/1060

I forbindelse med Kommissionens forslag er der foreslået en ændring af forordningen om fælles bestemmelser for at indføre en ny mulighed for overførsler til genopretnings- og resiliensfaciliteten. I henhold til den nyligt foreslåede artikel 26a i forordningen om fælles bestemmelser har medlemsstaterne mulighed for at overføre op til 7,5 % af den nationale tildeling fra fondene omfattet af forordningen om fælles bestemmelser til genopretnings- og resiliensfaciliteten (ud over de 5 %, der allerede er fastsat i artikel 7 i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten). Sådanne overførsler supplerer den mulighed for overførsel af midler, der er omhandlet i artikel 26 i forordningen om fælles bestemmelser.

REPowerEU-kapitlet og fondene under samhørighedspolitikken har det fælles mål at støtte energiomstillingen, hvilket betyder, at investeringer til fremme af yderligere energieffektivitet og yderligere udvikling af vedvarende energikilder kan støttes under begge typer instrumenter. Med henblik på at øge synergierne mellem disse politikker rådes medlemsstaterne til at finansiere tidligere investeringer under genopretnings- og resiliensfaciliteten, hvis tidsramme løber frem til 2026, og finansiere senere investeringer under fondene under samhørighedspolitikken, som i lyset af n+3-reglen kan støtte investeringer indtil 2029. I henhold til den foreslåede ændring af artikel 21b i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten skal overførslerne finansiere nye foranstaltninger, der indgår i REPowerEU-kapitlet. Med henblik herpå skal medlemsstaterne forelægge en (ændret) genopretnings- og resiliensplan, herunder et REPowerEU-kapitel, der skitserer de reformer og investeringer, som skal støttes. For at sikre, at midlerne fra delt forvaltning støtter yderligere foranstaltninger, kan medlemsstaten i henhold til artikel 26a kun overføre det beløb, der er nødvendigt for at finansiere omkostningerne ved nye reformer og investeringer, og kun hvis medlemsstaten allerede har anmodet om overførsler fra den pågældende fond op til det loft på 5 %, der er fastsat i artikel 26.

Investeringer i infrastruktur og teknologier alene er ikke tilstrækkeligt til at sikre en reduktion af afhængigheden af fossile brændstoffer. Der bør afsættes ressourcer til omskoling og opkvalificering af mennesker for yderligere at udstyre arbejdsstyrken med grønne færdigheder. Dette er i overensstemmelse med målet for Den Europæiske Socialfond Plus, nemlig at støtte medlemsstaterne i at opnå en kvalificeret og modstandsdygtig arbejdsstyrke, der er klar til fremtidens arbejdsmarked. I lyset heraf bør midler, der overføres fra Den Europæiske Socialfond Plus, bidrage til at støtte foranstaltninger til omskoling og opkvalificering af arbejdsstyrken. Kommissionen vil vurdere, om foranstaltningerne i REPowerEU-kapitlerne bidrager væsentligt til at støtte en omskoling af arbejdsstyrken i retning af grønne færdigheder.

Medlemsstaterne kan anmode om sådanne overførsler som led i deres partnerskabsaftale eller gennem programændringer. For overførselsanmodninger, der fremsættes gennem programændringer, kan der kun overføres midler til fremtidige kalenderår. Dette har imidlertid ingen indvirkning på det samlede beløb, der kan overføres, dvs. op til 7,5 % af den oprindelige nationale tildeling.

Medlemsstaterne og Kommissionen bør drøfte den bedste løsning på grundlag af deres respektive partnerskabsaftalers og programmers status.

Hvis der allerede er vedtaget en partnerskabsaftale, og et eller flere programmer endnu ikke er vedtaget, kan der anmodes om en selvstændig overførsel gennem en meddelelse til Kommissionen om en revision af et begrænset sæt oplysninger i partnerskabsaftalen (artikel 11, stk. 1, litra c), e) og h), i forordningen om fælles bestemmelser), nemlig de beløb, der skal overføres, og begrundelsen, opdelingen af mider pr. regionskategori samt fortegnelsen over planlagte programmer med de finansielle tildelinger pr. fond og tilsvarende nationale bidrag pr. regionskategori).

Hvis et program allerede er vedtaget og skal ændres for at afspejle en sådan overførsel, vil der blive fulgt en forenklet vedtagelsesprocedure. I modsætning til den sædvanlige procedure fastlagt i artikel 40, stk. 2, i forordningen om fælles bestemmelser skal overvågningsudvalget høres om ændringen, men dets forudgående samtykke er ikke påkrævet.

Desuden vil Kommissionen godkende ændringen af programmet senest en måned efter dets forelæggelse.

Midler pr. medlemsstat for perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2027

Medlemsstat Oprindelig tildeling 2021-2027 (mio. EUR) National tildeling i alt Artikel 26a — maksimal overførsel (7,5 %) EFRU ESF+ Samhørighed EHFAF BE 1 152 1 168 0 40 2 361 202 BG 5 741 2 625 1 266 85 9 718 732 CZ 10 426 2 701 6 365 30 19 523 1 485 DK 141 120 0 201 462 38 DE 10 913 6 527 0 212 17 652 1 384 EE 1 693 503 820 97 3 113 230 IE 396 508 0 142 1 046 89 EL 11 452 5 845 3 023 375 20 695 1 533 ES 23 540 11 153 0 1 120 35 814 2 654 FR 9 070 6 675 0 567 16 312 1 263 HR 5 356 1 983 1 182 244 8 764 653 IT 26 615 14 535 0 518 41 668 3 157 CY 467 222 178 38 906 67 LV 2 493 711 1 039 135 4 378 321 LT 3 464 1 136 1 419 61 6 081 457 LU 15 15 0 0 30 4 HU 13 360 5 507 2 602 38 21 507 1 629 MT 474 124 165 22 786 59 NL 506 414 0 98 1 018 97 AT 537 394 0 7 938 86 PL 47 417 14 913 9 283 512 72 125 5 413 PT 11 497 7 497 3 399 379 22 771 1 689 RO 17 070 8 239 3 538 162 29 009 2 191 SI 1 538 727 718 24 3 007 229 SK 8 117 2 404 1 613 15 12 150 926 FI 888 605 0 72 1 564 124 SE 863 707 0 116 1 685 144 EU-27 215 021 97 958 36 610 5 310 355 083 26 869

B) Tildeling fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne

Ifølge Kommissionens forslag til REPowerEU-forordningen skal medlemsstaterne have mulighed for at overføre en del af Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) til genopretnings- og resiliensfaciliteten. Der vil blive tilføjet en særlig artikel til forordning (EU) 2021/2115 om strategiske planer under den fælles landbrugspolitik for at indføre en ny mulighed for overførsler til genopretnings- og resiliensfaciliteten. Medlemsstaterne kan vælge at tildele op til 12,5 % af den indledende ELFUL-tildeling til de reformer og investeringer, der indgår i REPowerEU-kapitlet. Medlemsstaterne bør anvende denne tildeling i overensstemmelse med den foreslåede ændring af forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten til at støtte foranstaltninger til investeringer i bedrifter til gavn for landbrugere eller grupper af landbrugere, øge produktionen af vedvarende energi og bæredygtig biomethan, dvs. produceret af organisk affald og restprodukter fra landbrug og skovbrug, samt til at øge energieffektiviteten ved at reducere anvendelsen af kunstgødning.

For at kunne drage fordel af de midler, der er tildelt fra ELFUL, skal medlemsstaterne indsende en (ændret) genopretnings- og resiliensplan, herunder et REPowerEU-kapitel, der skitserer de reformer og investeringer, som støttes af de tildelte midler.

Medlemsstaterne kan anmode om en sådan tildeling som led i deres strategiske planer under den fælles landbrugspolitik eller gennem ændringer heraf. I den forbindelse bør medlemsstaterne og Kommissionen drøfte den bedste løsning baseret på statussen for deres strategiske planer under den fælles landbrugspolitik. En sådan ændring medregnes ikke i det maksimale antal anmodninger om ændringer, der er fastsat i artikel 119, stk. 7.

De midler, der tildeles i henhold til artikel 81a i forordningen om strategiske planer under den fælles landbrugspolitik, bør anvendes til foranstaltninger, der er forenelige med og i synergi med den strategiske ramme, som medlemsstaten har fastsat for støtte til landbrug og landdistrikter, i overensstemmelse med målsætningerne i de strategiske planer under den fælles landbrugspolitik. Interessenter, der er involveret i processen med strategiske planer under den fælles landbrugspolitik, bør høres i forbindelse med udarbejdelsen af REPowerEU-kapitlet under genopretnings- og resiliensfaciliteten. Det foreslås, at landbrugsministerierne og/eller forvaltningsmyndighederne med ansvar for gennemførelsen af ELFUL inddrages i processen, da de har direkte erfaring med disse projekter under ELFUL.

Hvis der allerede er vedtaget en strategisk plan under den fælles landbrugspolitik, og den skal ændres for at afspejle en sådan overførsel, vil der blive fulgt en forenklet vedtagelsesprocedure. I modsætning til den sædvanlige procedure, der er fastsat i artikel 119, stk. 6, i forordning (EU) 2021/2115 om strategiske planer under den fælles landbrugspolitik, vedtager eller afviser Kommissionen den ændrede strategiske plan senest en måned efter at have modtaget forelæggelsen. Disse korte frister for Kommissionens vedtagelse har til formål at sikre, at gennemførelsesprocessen for den strategiske planlægning af den fælles landbrugspolitik fortsætter som planlagt, og at sikre, at der ydes hurtig støtte til landbrugerne under både den fælles landbrugspolitik og REPowerEU-kapitlet i genopretnings- og resiliensfaciliteten.

Desuden vil de midler, der er afsat til genopretnings- og resiliensfaciliteten, indgå i tildelingen af den minimale finansielle tildeling til interventioner med fokus på miljø- og klimarelaterede specifikke målsætninger som omhandlet i artikel 93 i forordningen om strategiske planer.

Oprindelig ELFUL-tildeling (2023-2027) Artikel 81a — maksimal overførsel 12,5 % BE 414 51 BG 1 410 176 CZ 1 296 161 DK 380 47 DE 5 461 682 EE 440 55 IE 1 558 194 EL 2 785 348 ES 5 402 675 FR 7 297 912 HR 1 486 185 IT 6 750 843 CY 119 14 LV 587 73 LT 977 122 LU 62 7 HU 2 084 260 MT 100 12 NL 366 45 AT 2 600 325 PL 6 600 825 PT 2 703 337 RO 4 835 604 SI 551 68 SK 1 295 161 FI 1 772 221 SE 1 059 132 EU-27 60 393 7 549

II. Begrundelse for ændring af genopretnings- og resiliensplaner

1. Artikel 14, stk. 2, i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten: revision af planen om at anmode om et lån

For at støtte nye reformer og investeringer, der foreslås i de ændrede planer, kan medlemsstaterne stadig nyde godt af finansiering under de meget gunstige finansieringsbetingelser for lån fra genopretnings- og resiliensfaciliteten. Medlemsstaterne opfordres især til at benytte sig af denne betydelige finansieringskilde, som Kommissionen kan yde inden udgangen af 2023 for at finansiere yderligere reformer og investeringer, der fremskynder gennemførelsen af REPowerEU-målene.

Den endelige frist for indgivelse af alle låneanmodninger, herunder dem, der er tildelt i henhold til artikel 14, stk. 6, i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten, er den 31. august 2023, jf. artikel 14, stk. 2, i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten.

A) Vurdering af anmodninger om lånestøtte

I overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten kan der ydes lånestøtte indtil den 31. december 2023. Alle låneaftaler bør derfor træde i kraft senest den 31. december 2023. Inden denne dato bør Kommissionen og de pågældende medlemsstater derfor undertegne låneaftalerne, og Kommissionen bør modtage juridiske udtalelser, der bekræfter, at alle forfatningsmæssige og retlige krav i forbindelse med disse aftalers ikrafttræden er opfyldt.

En anmodning om lånestøtte bør være nøje begrundet og bør navnlig omfatte:

— en begrundelse for større finansielle behov

— en liste over yderligere reformer og investeringer med tilhørende milepæle og mål

— omkostningsoverslag for den reviderede genopretnings- og resiliensplan.

Der kan opstå større finansielle behov som følge af nedenstående:

— Den pågældende medlemsstat foreslår yderligere reformer og investeringer.

— Den pågældende medlemsstat har fået sit maksimale finansielle bidrag nedsat og ændrer således sin genopretnings- og resiliensplan for at flytte nogle af foranstaltningerne fra tilskud til lån for ikke at sænke det overordnede ambitionsniveau i sin plan.

Hvis en medlemsstat anmoder om et lån til udelukkende at finansiere foranstaltninger til gennemførelse af REPowerEU-målene, bør ovennævnte oplysninger integreres i REPowerEU-kapitlet (se del II, afsnit I, REPowerEU-kapitlet).

På grundlag af disse oplysninger vil Kommissionen vurdere låneanmodningerne individuelt for hver medlemsstat. Kommissionen vil i sin vurdering tage hensyn til bidraget fra den supplerende finansiering til målene for genopretnings- og resiliensfaciliteten og navnlig, om de supplerende foranstaltninger, der skal støttes med lån, imødegår de udfordringer, der er identificeret i de landespecifikke henstillinger for 2022 og REPowerEU-målene.

B) Ekstraordinære omstændigheder i henhold til artikel 14, stk. 6, i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten

Under ekstraordinære omstændigheder og under forudsætning af, at der er midler til rådighed, kan lånestøtten forhøjes til over 6,8 % af BNI i overensstemmelse med artikel 14, stk. 6, i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten. På grundlag af Kommissionens forslag tager Kommissionen og Rådet ved anvendelsen af denne artikel hensyn til den anmodende medlemsstats behov samt anmodninger om lånestøtte i henhold til denne forordning, der allerede er indgivet eller planlagt indgivet af andre medlemsstater, under anvendelse af principperne om ligebehandling, solidaritet, proportionalitet og gennemsigtighed — i lighed med den praksis, som Kommissionen følger, når den tildeler medlemsstaterne den disponible finansieringsramme for lån under SURE.

For at fremme en ordentlig behandling af låneanmodninger på over 6,8 % opfordres medlemsstaterne til at meddele, at de agter at optage lån hurtigst muligt og senest 30 dage efter ikrafttrædelsen af forordningen om REPowerEU-kapitler i genopretnings- og resiliensplaner.

C) Yderligere oplysninger om lån

Finansieringsbetingelserne for lån fra genopretnings- og resiliensfaciliteten er meget fordelagtige på grund af EU’s højt vurderede udstedelser og en stærk investorefterspørgsel. De låneaftaler, der er indgået mellem medlemsstaterne og Kommissionen, fastsætter, at amortiserede tilbagebetalinger af hovedstolen først vil begynde efter en henstandsperiode på 10 år, hvilket giver medlemsstaterne mulighed for at drage fordel af den vækst, der udløses af reformer og investeringer, inden tilbagebetalingen påbegyndes. Efter den indledende henstandsperiode skal medlemsstaterne foretage årlige tilbagebetalinger svarende til 5 % af de udbetalte beløb. Disse betingelser vil blive gennemført på samme måde for alle medlemsstater, der modtager lån fra genopretnings- og resiliensfaciliteten.

I juli 2021 offentliggjorde Kommissionen en afgørelse, der fastsætter, hvordan omkostningerne til NextGenerationEU-finansieringspuljen fordeles på de medlemsstater, der modtager lån fra genopretnings- og resiliensfaciliteten (3). De relevante omkostninger fordeles på låntagende medlemsstater på grundlag af deres relative andel af den modtagne finansielle støtte. Denne omkostningsfordelingsmetode og dens gennemførelse vil sikre et objektivt, retfærdigt og klart dokumenteret grundlag for beregning og fordeling af den respektive andel af omkostningerne til de medlemsstater, der modtager lån fra genopretnings- og resiliensfaciliteten. Fordelene ved disse attraktive finansieringsbetingelser videregives til de medlemsstater, der modtager lån fra genopretnings- og resiliensfaciliteten (4).

2. Artikel 18, stk. 2, i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten: ajourføring af planen

I henhold til artikel 18, stk. 2, i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten kan medlemsstaterne også ajourføre deres genopretnings- og resiliensplaner for at tage hensyn til det ajourførte maksimale finansielle bidrag efter den beregning, der er omhandlet i artikel 11, stk. 2. Det endelige maksimale bidrag vil blive ajourført af Kommissionen senest den 30. juni 2022. Efter ajourføringen vil medlemsstaterne have mulighed for at indsende en ajourført plan, jf. artikel 18, stk. 2, i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten. De nærmere betingelser for ajourføring af planerne og omfanget af de forventede ændringer afhænger af arten af ændringen i den endelige tildeling (dvs. en op- eller nedjustering).

For at afspejle ajourføringen af det maksimale finansielle bidrag og retligt forpligte det beløb, der svarer til 30 % af det finansielle bidrag beregnet i overensstemmelse med bilag III til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten, bør finansieringsaftalen ændres i 2023. Det er vigtigt, at der indgås forpligtelser for alle midler inden den 31. december 2023. Derfor bør medlemsstaterne ved udarbejdelsen af anmodninger om ajourføring af deres planer give tilstrækkelig tid til både Kommissionens vurdering og Rådets godkendelsesprocedure.

Uanset om en medlemsstat beslutter at ændre sine genopretnings- og resiliensplaner, skal det nye maksimale finansielle bidrag afspejles i en ny gennemførelsesafgørelse fra Rådet, idet betalingsprofilen tilpasses for at tage højde for ændringer i det maksimale finansielle bidrag. De nærmere betingelser for justeringen af afdragsprofilen skal behandles bilateralt mellem medlemsstaten og Kommissionen.

A) Revision i opadgående retning

Medlemsstater, der modtager et højere maksimalt finansielt bidrag, opfordres kraftigt til at gøre fuld brug af de supplerende midler, der er til rådighed, ved at foreslå relevante nye reformer og investeringer eller opskalere dem, der allerede er planlagt. Det er vigtigt at bemærke, at de nyligt foreslåede foranstaltninger bør bidrage til REPowerEU-målene. For at drage fordel af det fulde maksimale finansielle bidrag bør de anslåede omkostninger ved disse nye reformer og investeringer med tilsvarende yderligere milepæle og mål mindst svare til forskellen mellem de anslåede omkostninger ved den tidligere vedtagne genopretnings- og resiliensplan og det nye maksimale finansielle bidrag.

Det er vigtigt at bemærke, at i betragtning af genopretnings- og resiliensfacilitetens resultatbaserede karakter kan det yderligere beløb, der følger af opjusteringen af det finansielle bidrag, ikke anvendes til at kompensere for en stigning i de anslåede omkostninger ved foranstaltninger, der indgår i de allerede vedtagne genopretnings- og resiliensplaner. Vurderingen af omkostningsoverslagene blev foretaget som led i vurderingen af de oprindelige genopretnings- og resiliensplaner. Hvis en medlemsstat vælger ikke at drage fordel af forhøjelsen af det maksimale finansielle bidrag, er der desuden ikke behov for en ajourført plan eller for ajourføring af Rådets gennemførelsesafgørelse.

Endelig udarbejdede en række medlemsstater deres oprindelige genopretnings- og resiliensplaner med en anslået samlet omkostning, der oversteg det oprindelige maksimale finansielle bidrag, da de forventede en opjustering af dette bidrag. Hvis deres ajourførte bidrag fortsat ligger inden for de anslåede samlede omkostninger ved deres allerede godkendte genopretnings- og resiliensplaner, kan disse medlemsstater drage fordel af de supplerende midler uden at skulle ajourføre deres genopretnings- og resiliensplaner.

B) Nedjusteringer

Selv om deres endelige maksimale finansielle bidrag reduceres, opfordres medlemsstaterne til fortsat at gennemføre deres vedtagne genopretnings- og resiliensplaner ved hjælp af alternative finansieringskilder. I betragtning af den betydning, som reformer og investeringer i genopretnings- og resiliensplanerne har for håndteringen af de udfordringer, som medlemsstaterne står over for, bør deres gennemførelse fortsat være en nøgleprioritet. Hvis en medlemsstat alligevel ønsker at tilpasse investerings- eller reformdagsordenen for sin genopretnings- og resiliensplan, skal den forelægge en ajourført plan.

En nedjustering af det endelige maksimale finansielle bidrag berettiger ikke, at reformerne nedjusteres eller fjernes fra planerne. Faktisk er der kun få eller ingen omkostninger forbundet med reformer, og de er som sådan ikke knyttet til størrelsen af det maksimale finansielle bidrag. Desuden skal den reviderede plan stadig opfylde alle vurderingskriterier og navnlig omfatte alle eller et væsentligt sæt landespecifikke henstillinger.

For at kompensere for det reducerede maksimale finansielle bidrag og opfylde REPowerEU-målene opfordres de medlemsstater, der står over for en nedjustering, til ud over nationale midler at gøre brug af følgende muligheder:

— anmode om et lån under genopretnings- og resiliensfaciliteten

— overførsler fra samhørighedspolitikken som fastsat i artikel 26 i forordningen om fælles bestemmelser og artikel 7, stk. 1, i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten

— flytte investeringer, der vil være afsluttet inden udgangen af 2023, fra genopretnings- og resiliensfaciliteten til de europæiske struktur- og investeringsfonde for programmeringsperioden 2014-2020, herunder gennem REACT-EU, i overensstemmelse med n+3-reglen

— flytte nogle af de investeringer, der er planlagt under genopretnings- og resiliensfaciliteten, til samhørighedspolitikkens programmer for 2021-2027.

Lån, der kompenserer for nedjustering

Som nævnt ovenfor kan medlemsstaterne anmode om lån indtil den 31. august 2023. En mulighed for at kompensere for det reducerede maksimale finansielle bidrag og opfylde REPowerEU’s nye mål vil være, at den pågældende medlemsstat optager et lån. I et sådant scenario finder betingelserne i artikel 14 i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten anvendelse. Medlemsstaten bør i den reviderede genopretnings- og resiliensplan præcisere, hvilke reformer og investeringer der flyttes fra det finansielle bidrag (dvs. tilskud) til lån.

Overførsler fra fondene omfattet af forordningen om fælles bestemmelser til genopretnings- og resiliensfaciliteten i henhold til artikel 26 i forordningen om fælles bestemmelser

Artikel 7, stk. 1, i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten giver medlemsstaterne mulighed for at overføre midler, der er tildelt under delt forvaltning, til genopretnings- og resiliensfaciliteten, navnlig gennem fonde, der er omfattet af forordningen om fælles bestemmelser. I henhold til artikel 26 i forordningen om fælles bestemmelser (forordning (EU) 2021/1060) kan op til 5 % af fondene omfattet af forordningen om fælles bestemmelser i budgetperioden 2021-2027 overføres til andre EU-instrumenter udelukkende til fordel for den pågældende medlemsstat, hvilket betyder, at allerede foretagne overførsler til andre instrumenter (f.eks. til Erasmus+) reducerer det maksimale beløb, der kan overføres til genopretnings- og resiliensfaciliteten. Denne bestemmelse kan gøre det muligt for medlemsstaten at øge de midler, der er til rådighed under genopretnings- og resiliensfaciliteten, og eventuelt dække nedjusteringen af det endelige maksimale finansielle bidrag.

Medlemsstaterne kan anmode om sådanne overførsler enten som led i deres partnerskabsaftale eller som led i programændringer eller, hvis partnerskabsaftalen er blevet godkendt og et eller flere programmer endnu ikke er vedtaget, ved meddelelse om en revision af visse begrænsede oplysninger i partnerskabsaftalen. Medlemsstater, der ønsker at gøre brug af en sådan mulighed, bør drøfte med Kommissionen, hvordan de kan vælge på grundlag af statussen for deres partnerskabsaftale og programmer. I henhold til artikel 26, stk. 3, i forordningen om fælles bestemmelser skal anmodninger om en sådan overførsel som led i en programændring begrundes behørigt med henblik på den komplementaritet og virkning, der skal opnås.

Som en del af begrundelsen for en sådan overførsel kan medlemsstaterne påberåbe sig, at de reformer og investeringer under genopretnings- og resiliensplanen, som sådanne overførsler vil muliggøre, generelt også bør bidrage positivt til at nå de mål, der forfølges med samhørighedspolitikken. Mange genopretnings- og resiliensplaner omfatter f.eks. reformer, der skal forbedre den offentlige forvaltnings effektivitet, eller reformer af offentlige indkøb, som vil bidrage til at øge effektiviteten af medlemsstaternes investeringer under fondene under samhørighedspolitikken.

Denne mulighed for at overføre op til 5 % i henhold til artikel 26 i forordningen om fælles bestemmelser kan anvendes til at kompensere for en reduktion i tildelingen i forbindelse med enhver foranstaltning i den eksisterende genopretnings- og resiliensplan. Den kan også anvendes til reformer og investeringer, der indgår i REPowerEU-kapitlet. Der skal sondres mellem dette og muligheden for at overføre op til 7,5 % i henhold til den nyligt foreslåede artikel 26a i forordningen om fælles bestemmelser, hvor de overførte midler udelukkende kan anvendes til reformer og investeringer, der er omfattet af kapitlet om REPowerEU, og hvor der kun kan anmodes om overførslen, hvis medlemsstaten allerede har anmodet om overførsler fra den pågældende fond op til det loft på 5 %, der er fastsat i artikel 26 i forordningen om fælles bestemmelser.

Flytning af nogle af de investeringer, der er planlagt under genopretnings- og resiliensfaciliteten, til programmerne for 2014-2020

Medlemsstater, der vil få deres maksimale finansielle bidrag til genopretnings- og resiliensfaciliteten reduceret, og som har uudnyttede samhørighedsmidler, kan flytte nogle af deres investeringer i genopretnings- og resiliensplanen hen imod samhørighedsprogrammerne for 2014-2020. Navnlig kan mange medlemsstater i betragtning af de supplerende midler, der stilles til rådighed under REACT EU, stadig tilføje nye projekter til programmerne, i det omfang de passer ind i de eksisterende programmers prioriteter, for at sikre fuld absorption. Desuden skal disse investeringer være i overensstemmelse med samhørighedspolitikkens regler, herunder støtteberettigelsesregler vedrørende lovlighed og formel rigtighed. Projekterne skal være afsluttet og fungere ved afslutningen af programmerne, dvs. den 15. februar 2025. Det er vigtigt at bemærke, at de investeringer, der flyttes fra genopretnings- og resiliensplanen til samhørighedsprogrammerne, ikke bør vedrøre milepæle og mål, der indgår i en tidligere indsendt betalingsanmodning.

Slutdatoen for støtteberettigede udgifter under samhørighedsprogrammerne for 2014-2020 den 31. december 2023 skal overholdes. Det betyder i praksis, at investeringer under programmerne for 2014-2020 stadig vil blive godtgjort, så længe de støtteberettigede udgifter er afholdt inden udgangen af 2023. I den forbindelse kan enhver betalingsanmodning, der forelægges Kommissionen under programmerne, vedrøre enhver gennemførelsesfase af en bestemt investering, herunder startfasen. Operationerne skal dog være afsluttet ved afslutningen, medmindre de indfases i samhørighedspolitikken 2021-27. Investeringer under genopretnings- og resiliensfaciliteten, som befinder sig i en tidlig gennemførelsesfase (f.eks. iværksættelse af indkaldelser af forslag eller udvælgelse af støttemodtagere), er sandsynligvis ikke modne nok til at blive overført til programmerne for 2014-20. Medlemsstaterne opfordres til at fokusere på de investeringer, hvor de tidlige gennemførelsesfaser er overstået, og hvor den konkrete gennemførelse med betalinger til de relevante støttemodtagere eller kontrahenter er påbegyndt.

Flytning af nogle af de investeringer, der er planlagt under genopretnings- og resiliensfaciliteten, til samhørighedsprogrammerne for 2021-2027

Samhørighedspolitikkens programmer for 2021-2027 giver rigelig plads både finansielt og tidsmæssigt til at tage højde for de investeringer, der oprindeligt var planlagt under genopretnings- og resiliensfaciliteten. I den forbindelse bør følgende regler tages i betragtning:

— De overførte projekter skal følge samhørighedspolitikkens støtteberettigelse for 2021-2027 og andre regler og være i overensstemmelse med anvendelsesområdet for det program, som de skal finansieres under.

— Sådanne overførsler kan ikke føre til, at samhørighedspolitikkens krav til tematisk koncentration eller klimamål ikke opfyldes.

— I henhold til artikel 63, stk. 6, i forordning (EU) 2021/1060 (forordningen om fælles bestemmelser) udvælges operationer ikke til at modtage støtte fra fondene, hvis de fysisk er afsluttet eller fuldt ud gennemført, før ansøgningen om finansiering under programmet er indgivet, uanset om alle tilhørende betalinger er blevet foretaget.

3. Artikel 21 i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten: ændring eller erstatning af planen som følge af, at planen eller en del af den ikke længere kan gennemføres på grund af objektive omstændigheder.

Hvis en eller flere milepæle og et eller flere mål i en vedtaget genopretnings- og resiliensplan ikke længere kan nås på grund af objektive omstændigheder, kan den pågældende medlemsstat indgive en begrundet anmodning til Kommissionen om at ændre sin genopretnings- og resiliensplan. Kommissionen vil vurdere de begrundede anmodninger fra sag til sag. Forud for en formel forelæggelse opfordres medlemsstaterne til at indlede en uformel dialog med Kommissionens tjenestegrene, navnlig for at nå frem til en fælles forståelse af de praktiske retningslinjer for denne procedure.

Når medlemsstaterne fremsætter en ændring eller forelægger en ny plan på grundlag af artikel 21, bør de give en begrundelse for følgende tre elementer:

1) de specifikke foranstaltninger, der ikke længere kan gennemføres

2) de objektive omstændigheder

3) den direkte forbindelse mellem de foreslåede ændringer og de objektive omstændigheder.

For det første bør en medlemsstat begrunde, at den vedtagne genopretnings- og resiliensfacilitet ikke længere kan gennemføres:

— helt eller delvis

— inden for tidsplanen for genopretnings- og resiliensfaciliteten (indtil 2026) eller ganske enkelt slet ikke, selv med en forsinkelse.

For det andet skal den pågældende medlemsstat begrunde, at den manglende mulighed for at gennemføre (en del af) planen skyldes objektive omstændigheder. Det er afgørende, at de relevante objektive omstændigheder er veldokumenterede. Ved vurderingen af den begrundelse, som den pågældende medlemsstat har fremlagt, vil Kommissionen navnlig tage hensyn til:

— Foregribelse af omstændighederne: om de objektive omstændigheder var til stede eller med rimelighed kunne forudses på tidspunktet for vedtagelsen af genopretnings- og resiliensplanen.

— Adgang til alternative løsninger: om der findes alternative foranstaltninger, som den pågældende medlemsstat med rimelighed kunne iværksætte for fortsat at gennemføre de relevante foranstaltninger uden at ændre dem.

— Medlemsstaternes ansvarlighed: om den pågældende medlemsstat primært er ansvarlig for, at de påberåbte objektive omstændigheder indtræder.

For det tredje bør den pågældende medlemsstat fremlægge en liste over de foranstaltninger, der skal ændres, en beskrivelse af de nøjagtige foreslåede ændringer og en redegørelse for den direkte forbindelse mellem de foreslåede ændringer og virkningen af de objektive omstændigheder, der påberåbes som begrundelse for ændringen.

De foreslåede ændringer bør ikke påvirke ambitionsniveauet i den oprindelige plan. Desuden bør foranstaltninger, der erstatter de foranstaltninger, som anses for uopnåelige, så vidt muligt bidrage til REPowerEU-målene (f.eks. overgang fra gaskedler til varmepumper).

Anmodning i forbindelse med prisstigninger på specifikke investeringer

For det første skal det erindres, at genopretnings- og resiliensfaciliteten er et resultatbaseret instrument. Omkostningerne ved planen blev anslået af medlemsstaterne, og medlemsstaterne modtog deres maksimale tildeling af ikketilbagebetalingspligtig støtte, så længe disse omkostninger var lig med eller højere end dette maksimum.

For det andet skal det også bemærkes, at medlemsstaterne i et vist omfang har integreret inflationen og deres forventninger om fremtidig inflation i deres omkostningsberegning. Inflationsantagelserne blev, når de blev specificeret af medlemsstaterne, generelt anvendt for hver enkelt foranstaltning. Disse antagelser blev vurderet af Kommissionen som led i vurderingen af sandsynligheden og rimeligheden af de anslåede omkostninger efter meget detaljerede drøftelser med medlemsstaterne om de antagelser, der blev lagt til grund for hver reform og investering.

Den russiske aggression mod Ukraine har imidlertid haft en drastisk indvirkning på priserne på energi og byggematerialer og energi. Den lagde også yderligere pres på de globale forsyningskæder. Alvoren af denne udvikling kunne ikke have været forudset på det tidspunkt, hvor faciliteten blev oprettet, og på det tidspunkt, hvor de fleste medlemsstater indsendte deres genopretnings- og resiliensplaner. Denne udvikling kan have en direkte indvirkning på leveringen af nogle af de investeringer, der indgår i genopretnings- og resiliensplanerne, og kan påberåbes som objektive omstændigheder, der ligger til grund for en anmodning i henhold til artikel 21.

Hvis en betydelig stigning i omkostningerne ved en bestemt foranstaltning fører til en situation, hvor den tilknyttede milepæl eller det tilknyttede mål ikke længere kan nås, kan medlemsstaten anmode om en ændring af den pågældende milepæl eller det pågældende mål. Anmodningen bør være baseret på en grundig begrundelse. Medlemsstaterne skal fremlægge dokumentation for den direkte indvirkning på de(n) foranstaltning(er), de ønsker at revidere. Disse stigninger kunne heller ikke berettige en ændring af investeringer, der ikke er direkte berørt af råvarepriserne (f.eks. indkøb af medicinsk udstyr eller forskningstilskud til undersøgelser af socialt boligbyggeri) eller vigtige begrænsninger i forsyningskæden.

Disse prisstigninger kan ikke udgøre objektive forudsætninger for at revidere reformerne, da reformerne generelt ikke er omkostningsafhængige. Desuden bør ingen anmodninger om ændringer undergrave den overordnede gennemførelse af genopretnings- og resiliensplanerne.

4. Oversigt over procedurerne

Nedenstående tabel giver en oversigt over de procedurer, der gælder for alle de scenarier, der er beskrevet i de foregående afsnit.

Scenario Behov for ændret genopretnings- og resiliensplan/tillæg Yderligere REPowerEU-finansiering Medlemsstaten foretager en overførsel i overensstemmelse med artikel 26 og 26a i forordningen om fælles bestemmelser eller artikel 81a i forordningen om strategiske planer under den fælles landbrugspolitik. Ja Medlemsstaten ønsker at drage fordel af det REPowerEU-bidrag, der er omhandlet i artikel 21a i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten. Ja Ajourføring af det maksimale finansielle bidrag Maksimal stigning i det finansielle bidrag ud over de anslåede omkostninger ved den tidligere vedtagne genopretnings- og resiliensplan, som medlemsstaten ønsker at drage fordel af. Ja Maksimal stigning i det finansielle bidrag inden for de anslåede omkostninger ved den tidligere vedtagne genopretnings- og resiliensplan, som medlemsstaten ønsker at drage fordel af. Nej Medlemsstaten ønsker ikke at drage fordel af stigningen. Nej Nedjustering af det maksimale finansielle bidrag Medlemsstaten kompenserer for faldet med nationale midler. Nej Medlemsstaten ønsker at ajourføre planen, så den afspejler et lavere maksimalt finansielt bidrag. Ja Medlemsstaten optager et lån for at kompensere for faldet. Ja Medlemsstaten kompenserer for faldet med en overførsel (maks. 5 %) fra fondene omfattet af forordningen om fælles bestemmelser for 2021-27 (artikel 26 i forordningen om fælles bestemmelser). Ja Medlemsstaten kompenserer for faldet ved at flytte en række investeringer under samhørighedsprogrammerne for 2014-2020. Ja

5. Oversigt over mulige ændringer af planerne

Det forventes, at ændringerne af de oprindelige planer i nogle tilfælde vil blive baseret på mindst to og nogle gange tre retsgrundlag, der forelægges i et enkelt tillæg. Nedenstående tabel opsummerer den gældende proces. Det skal bemærkes, at forpligtelsen til at forelægge et REPowerEU-kapitel i overensstemmelse med artikel 21c i Kommissionens forslag også vil finde anvendelse i alle nedenstående scenarier.

Scenario Retsgrundlag for genopretnings- og resiliensfaciliteten Medlemsstaten foreslår yderligere foranstaltninger for at opfylde målene for REPowerEU og drage fordel af det bidrag, der er omhandlet i artikel 21a i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten. Artikel 18 Medlemsstaten foreslår yderligere foranstaltninger for at opfylde målene for REPowerEU og drage fordel af yderligere lånestøtte. Artikel 14 Medlemsstaten foreslår yderligere foranstaltninger for at opfylde målsætningerne i REPowerEU og foretager en overførsel af EU-midler i overensstemmelse med artikel 26 og 26a i forordningen om fælles bestemmelser og artikel 81a i forordningen om strategiske planer under den fælles landbrugspolitik. Artikel 18 Medlemsstaten foreslår yderligere foranstaltninger for at opfylde målene for REPowerEU og drage fordel af en opjustering af det maksimale finansielle bidrag og af yderligere lånestøtte. Artikel 14 og 18 Medlemsstaten ændrer genopretnings- og resiliensplanen for at anmode om et lån til at: — kompensere for en nedjustering af det maksimale finansielle bidrag — finansiere yderligere foranstaltninger til opfyldelse af REPowerEU-målene. Artikel 14 og 18 Medlemsstaten ændrer genopretnings- og resiliensplanen ved at foreslå yderligere foranstaltninger, der opfylder REPowerEU-målene og dermed kunne: — drage fordel af en opjustering af det maksimale finansielle bidrag — reagere på en objektiv ændring af de omstændigheder, der forhindrer gennemførelsen af visse foranstaltninger. Artikel 18 og 21 Medlemsstaten ændrer genopretnings- og resiliensplanen ved at foreslå yderligere foranstaltninger, der tager sigte på at opfylde REPowerEU-målene og erstatte eksisterende foranstaltninger med henblik på at: — drage fordel af yderligere lånestøtte — tage højde for en objektiv ændring af de omstændigheder, der forhindrer gennemførelsen af visse foranstaltninger. Artikel 14 og 21 Medlemsstaten ændrer genopretnings- og resiliensplanen ved at foreslå yderligere foranstaltninger, der tager sigte på at opfylde REPowerEU-målene og erstatte eksisterende foranstaltninger med henblik på at: — drage fordel af opjusteringen af det maksimale finansielle bidrag — drage fordel af yderligere lånestøtte — reagere på en objektiv ændring af de omstændigheder, der forhindrer gennemførelsen af visse foranstaltninger. Artikel 14, 18 og 21 Medlemsstaten ændrer genopretnings- og resiliensplanen for at tage højde for objektive ændringer i de omstændigheder, der forhindrer gennemførelsen af visse foranstaltninger, ved at tilpasse de berørte foranstaltninger til de nye udfordringer. Artikel 21

DEL II

VEJLEDNING OM UDARBEJDELSE OG PRÆSENTATION AF TILFØJELSER

Dette afsnit indeholder overordnede retningslinjer for udarbejdelsen og præsentationen af tilføjelser til en vedtaget genopretnings- og resiliensplan, herunder udarbejdelsen af REPowerEU-kapitlet. I denne del anvendes udtrykket »ændring« til at dække alle ændringer af den vedtagne genopretnings- og resiliensplan uafhængigt af retsgrundlaget. Når medlemsstaterne ændrer deres planer, bør de fremlægge dokumentation vedrørende de vurderingskriterier, der er fastsat i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten, samt de ajourførte oplysninger, som er omhandlet i artikel 18 og 21c i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten.

Omfanget af de nye oplysninger bør stå i et rimeligt forhold til de ændringer, der foreslås i tillægget. Hvis de foreslåede ændringer ikke har nogen indvirkning på et afsnit, er det ikke nødvendigt at udfylde den tilhørende del af skabelonen. Forelæggelsen af REPowerEU-kapitlet kan sammenlignes med en yderligere komponent til disse målrettede reformer og investeringer. Det vil ikke være nødvendigt at omstrukturere den allerede vedtagne plan, og gentagelser bør undgås. Forklaringer vedrørende eksisterende foranstaltninger, der støttes af genopretnings- og resiliensfaciliteten, og foranstaltninger, der ikke er omfattet af genopretnings- og resiliensfaciliteten, kan begrænses til det nødvendige minimum som nærmere beskrevet nedenfor.

Denne del II er opdelt i to hovedafsnit: en vejledning i udarbejdelsen af REPowerEU-kapitler og en vejledning om de oplysninger, der skal forelægges som led i den generelle ændring af genopretnings- og resiliensplanerne.

I. REPowerEU-kapitlet

1. Retsgrundlag og REPowerEU-målene

Kommissionens forslag til forordning om REPowerEU-kapitler i genopretnings- og resiliensplaner har til formål at gøre den tilhørende retlige ramme bedre egnet til at opfylde REPowerEU-målene. Artikel 21c, nr. 1), som foreslået, definerer en række af REPowerEU-målene.

For at nå REPowerEU-målene skal medlemsstater, der beslutter at ændre deres genopretnings- og resiliensplaner, samtidig forelægge et REPowerEU-kapitel. Forelæggelsen af et REPowerEU-kapitel kan kombineres med andre typer ændringer af genopretnings- og resiliensplanen som forklaret i del I.

REPowerEU-kapitlet bør give et kort overblik over alle reformer og investeringer, der skal gennemføres af en medlemsstat for at opfylde REPowerEU-målene. I praksis kan REPowerEU-kapitlet tage form af en særlig komponent i genopretnings- og resiliensplanen. Ud over medtagelsen af REPowerEU-kapitlet som en særlig komponent i genopretnings- og resiliensplanen bør ændringen af genopretnings- og resiliensplanen også ledsages af andre oplysninger, som der anmodes om i artikel 18 og 21c som foreslået, og som er beskrevet i afsnit I.2 og II nedenfor.

2. Indholdet af REPowerEU-kapitlerne

A) Reformer og investeringer, der finansieres af genopretnings- og resiliensfaciliteten, og som indgår i REPowerEU-kapitlerne

Medlemsstaterne bør i deres REPowerEU-kapitel foreslå reformer og investeringer, der bidrager til REPowerEU-målene. I den forbindelse bør det erindres, at reformerne og investeringerne bør bidrage til effektivt at tackle alle eller en betydelig del af de udfordringer, der er identificeret i de relevante landespecifikke henstillinger, herunder de landespecifikke henstillinger, der skal vedtages i forbindelse med 2022-semestercyklussen, og som bl.a. henviser til de energiudfordringer, som medlemsstaterne står over for.

Kun reformer og investeringer, der bidrager til REPowerEU-målene, er støtteberettigede i henhold til artikel 21a og 21b. Medlemsstaterne opfordres også til at støtte disse foranstaltninger med lån fra genopretnings- og resiliensfaciliteten i henhold til artikel 14. Reformer og investeringer, der indgår i REPowerEU-kapitlet, jf. artikel 21c, stk. 1, i Kommissionens forslag, henviser til reformer og investeringer, der ikke tidligere var omfattet af medlemsstatens genopretnings- og resiliensplan (jf. artikel 21c, stk. 2, litra a)), og som er udformet med henblik på at opfylde REPowerEU-målene.

REPowerEU-kapitlet kan under begrænsede omstændigheder omfatte foranstaltninger, der tidligere var indeholdt i genopretnings- og resiliensplanerne, men disse foranstaltninger bør opskaleres, så de kan betragtes som »nye« foranstaltninger. Kun investeringer, hvor ændringerne fører til en væsentlig forbedring, der afspejles i udformningen og niveauet af milepælen og målene, og som fører til øget ydeevne, når man ser på kvantificeringen af energibesparelser eller besparelser i forbruget af fossile brændstoffer, er berettiget til yderligere finansiering. En medlemsstat kan f.eks. opretholde en foranstaltning i en eksisterende komponent, men øge målet under REPowerEU-kapitlet betydeligt for at drage fordel af den nyligt tilgængelige finansiering (f.eks. vil en øgning af VE-elproduktionskapaciteten fra 1 000 MW til 1 300 MW blive præsenteret som en opskalering på 300 MW).

Ved udarbejdelsen af deres REPowerEU-kapitler bør medlemsstaterne sikre, at reformer og investeringer, der indgår i REPowerEU-kapitlerne, ledsages af et tilsvarende sæt milepæle og mål.

Investeringerne og reformerne af REPowerEU-kapitlerne med henblik på at diversificere udbuddet væk fra Rusland og mindske efterspørgslen efter gas på kort sigt bør fastlægges, hvilket viser solidariteten med hensyn til forsyningssikkerhed. Med henblik herpå bør de udformes således, at de imødekommer regionale og nationale behov på en omkostningseffektiv måde og tager hensyn til EU’s oversigt over beredskabet på kort sigt over gasforsyningsafbrydelser, der frigives til medlemsstaterne.

Eksempler på investeringer, der kan medtages i REPowerEU-kapitlerne

Der findes flere typer investeringer, der bidrager til REPowerEU-målene, og som kan støttes under genopretnings- og resiliensfaciliteten. Hvad angår investeringer i gasinfrastruktur er det vigtigt, at de er i overensstemmelse med resultaterne af vurderingen af behovet for yderligere energiinfrastruktur som beskrevet i Kommissionens meddelelse om REPowerEU af 8. marts 2022 (COM(2022) 108 final) og drøftelserne med medlemsstaterne i de regionale grupper på højt plan, der arbejder inden for rammerne af TEN-E-politikken. Disse investeringer kan navnlig vedrøre:

— forøgelse af kapaciteten til bæredygtig produktion af biometan og vedvarende eller fossilfri brint

— fortsat reduktion af energiforbruget og forbruget af fossile brændstoffer (energimæssig soliditet)

— fremskyndelse af udbredelsen af vedvarende eller fossilfri brint i de sektorer, der er svære at dekarbonisere, ved at lette teknologiskift til brintbaserede processer og applikationer

— brintinfrastruktur, herunder rørledninger, oplagring og havneterminaler

— energieffektivitets- og dekarboniseringsforanstaltninger i industrisektorer, navnlig inden for varmeprocesser, systemer til efterspørgselsstyring og efterspørgselsreaktion

— renoveringsordninger og -teknologier, der øger bygningers energieffektivitet og dekarboniseringen af varme, såsom udrulning af varmepumper, fjernvarme fra vedvarende energikilder, solcelletag, energilagring, intelligente termostater og topisolering

— programmer til fremme af energisyn og rådgivning til husholdninger og virksomheder

— elektrificering af industrielle processer og substitutionsteknologier til gasanvendelser i industriel varme (især lavtemperaturvarme), stålbjælker og råstofanvendelser

— anlæg til energilagring og gaslagringsanlæg

— produktionskapacitet for vedvarende energikilder

— udvikling af det nationale eldistributions- og eltransmissionssystem

— etablering af samkøringslinjer for elektricitet

— infrastruktur og faciliteter, der muliggør diversificering af medlemsstaternes gasforsyning, herunder LNG-terminaler (såsom flydende LNG-lagrings- og genforgasningsenheder), gasrørledninger og -lagring og deres cybersikkerhed

— udvikling af værdikæder inden for centrale materialer, teknologiske komponenter og udstyr i forbindelse med den grønne omstilling

— omskoling og opkvalificering for at lette omfordelingen til nye job, navnlig inden for produktion af vedvarende energi og andre sektorer i den grønne økonomi

— støtte til elektrificering af transportinfrastrukturen, herunder jernbaner, og etablering af alternative optanknings- og opladningsinfrastrukturer, der forsyner køretøjer med elektricitet eller brint til transportformål

— nulemissionskøretøjer til offentlig transport, som har en betydelig og direkte virkning i form af en reduktion af efterspørgslen efter fossile brændstoffer.

For så vidt angår foranstaltninger, der bidrager til forsyningssikkerheden, såsom energiinfrastruktur og -anlæg, samkøringslinjer eller produktionskapacitet, opfordres medlemsstaterne til at være opmærksomme på projekternes cybersikkerhedsdimension for så vidt muligt at mindske de potentielle risici for energiafbrydelser.

Eksempler på reformer, der kan medtages i REPowerEU-kapitlerne

Desuden er der forskellige typer reformer, som medlemsstaterne kan overveje for at maksimere virkningen af de investeringer, der gennemføres inden for rammerne af REPowerEU. Disse omfatter:

— reformer, der fremskynder tilladelsesprocedurerne for projekter vedrørende vedvarende energi og minimerer den tid, det tager at gennemføre dem, samt reformer i forbindelse med forbedringer af netinfrastrukturen, ledsaget af de nødvendige forstærkninger af administrationen for at håndtere fremskyndelsen og det øgede antal anmodninger om tilladelse

— gennemsigtige tidsplaner for ajourføringer af distributionsnet og auktioner over vedvarende energi

— risikoforsikrings- og afbødningsordninger for investeringer i projekter vedrørende udvikling/modernisering af vedvarende varme og fjernvarme, planlagte erstatningsordninger for fossile opvarmningssystemer med vedvarende teknologier, skatteincitamenter for virksomheder og forbrugere til at skifte fra fossilbaseret opvarmning til lavemissionsløsninger (vedvarende varme, fjernvarme baseret på vedvarende energi, anvendelse af industrielle spildvarme- og kølenet) og udrulning af lokal vedvarende kapacitet (5)

— incitamenter til at fremme skabelsen af kvalitetsjob inden for produktion af vedvarende energi og andre sektorer i den grønne økonomi, herunder målrettede og veludformede ansættelses- og omstillingsincitamenter (6)

— reformer med henblik på at øge fleksibiliteten i elsystemet, gøre det muligt for ressourcer på efterspørgselssiden at deltage i elmarkederne og udvikle incitamenter til prisfleksibelt elforbrug, herunder energilagring

— incitamenter til at opkvalificere den eksisterende arbejdsstyrke og uddanne kvalificerede fagfolk i bygge- og anlægssektoren, f.eks. installatører af opvarmning baseret på vedvarende energi

— udformning af passende lovgivningsmæssige rammer for vedvarende eller fossilfri brint, transport og lagring

— incitamenter til etablering af alternative optanknings- og opladningsinfrastrukturer, der forsyner køretøjer med elektricitet eller brint til transportformål

— udvikling af viden og fremsyn om arbejdsmarked og færdigheder og tilpasning af undervisningsplaner til behovene i forbindelse med den grønne omstilling.

Grænseoverskridende projekter og flerlandeprojekter til støtte for REPowerEU-målene

Medlemsstaterne opfordres kraftigt til at udvikle og styrke grænseoverskridende initiativer. Projekter af fælles interesse, der udvælges under politikken for transeuropæiske energinet (TEN-E), er berettigede til støtte fra Connecting Europe-faciliteten. Sideløbende med projekterne af fælles interesse støtter Connecting Europe-faciliteten også grænseoverskridende projekter for vedvarende energi, som udvikles af mere end én medlemsstat på grundlag af de samarbejdsmekanismer, der er fastsat i direktivet om vedvarende energi. Disse projekter bidrager allerede til REPowerEU-målene ved at tilvejebringe vedvarende energikilder som alternativ til fossile brændstoffer, mindske importafhængigheden og gøre bedre brug af Europas potentiale for vedvarende energi.

Projekter, der ikke finansieres af CEF, bør prioriteres af medlemsstaterne, når de overvejer foranstaltninger, der foreslås med henblik på yderligere finansiel støtte fra REPowerEU-finansieringskilder inden for genopretnings- og resiliensfaciliteten. Medlemsstaterne opfordres navnlig til at overveje muligheden for finansiering fra genopretnings- og resiliensfaciliteten til yderligere gasprojekter, der er udpeget i den vurdering af infrastrukturbehovene, som er foretaget med henblik på REPowerEU-planen. Genopretnings- og resiliensfaciliteten kan f.eks. spille en afgørende rolle med hensyn til at opfylde medlemsstaternes ambition om at udvikle yderligere centrale værdikæder, navnlig inden for grænseoverskridende energitransmission, vedvarende eller fossilfri brint og forsyning af kritiske råstoffer.

B) Foranstaltninger, der bidrager til REPowerEU, som allerede indgår i genopretnings- og resiliensplanerne

For at REPowerEU-kapitlerne kan være udtømmende og selvstændige, bør disse kapitler også indeholde en beskrivelse af, hvordan de foranstaltninger, der allerede indgår i de vedtagne genopretnings- og resiliensplaner, bidrager til REPowerEU-målene (artikel 21c, stk. 2, litra a), i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten som ændret ved Kommissionens forslag).

REPowerEU-kapitlerne bør indeholde en liste over disse foranstaltninger sammen med en kort redegørelse for deres bidrag til REPowerEU-målene. Målet er ikke at flytte foranstaltningerne i de eksisterende komponenter til REPowerEU-kapitlet for at undgå at omstrukturere hele genopretnings- og resiliensplanen og potentielt påvirke dens balance og sammenhæng, men at forklare de bidrag, som de eksisterende foranstaltninger yder til REPowerEU-målene.

Følgende tabel bør anvendes i den forbindelse:

Fenix-referencenummer Foranstaltningens navn Bidrag til REPowerEU-målene Forventet reduktion af importen af fossile brændstoffer CX.RX Reform af den grønne beskatning Incitamenter for virksomheder og enkeltpersoner til at skifte til nulemissions- og lavemissionskøretøjer vil sikre et lavere forbrug af fossile brændstoffer og dermed mindske afhængigheden af udenlandsk import af disse brændstoffer. CY.IY Renovering af bygninger Renovering af X mio. kvadratmeter med et mål om en stigning i energibesparelserne på mindst 30 %. CZ.IZ Offshorevindkraft Installation af 500 MW offshorevindkraft.

C) REPowerEU-foranstaltninger finansieret af andre kilder end genopretnings- og resiliensfaciliteten

For at REPowerEU-kapitlet kan give et samlet billede af alle de foranstaltninger, der vil bidrage til REPowerEU-målene, bør dette kapitel også omfatte vigtige foranstaltninger, der finansieres af andre kilder, hvad enten de er nationale eller på EU-plan, og som også bidrager til REPowerEU-målene. Det er vigtigt at bemærke, at disse foranstaltninger ikke vil blive taget i betragtning ved fastlæggelsen af de disponible midler under genopretnings- og resiliensplanen. Disse foranstaltninger er heller ikke omfattet af de revisions- og kontrolkrav, der er fastsat i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten.

Overvågningen af REPowerEU-foranstaltninger, der ikke finansieres af genopretnings- og resiliensfaciliteten, vil primært blive gennemført inden for rammerne af det europæiske semester. For hver REPowerEU-foranstaltning, der finansieres af andre kilder end genopretnings- og resiliensfaciliteten, bør medlemsstaterne i REPowerEU-kapitlet medtage følgende oplysninger:

— foranstaltningens navn

— anslåede omkostninger og finansieringskilde(r)

— foranstaltningens mål og forbindelse til REPowerEU-målene

— de nærmere bestemmelser for gennemførelsen

— de vigtigste trin og den tilhørende tidsplan for gennemførelsen

— foranstaltningens anslåede virkning, f.eks. besparelser/diversificering af gasimportkilder, samlede energibesparelser, installeret kapacitet til produktion af vedvarende energi og forventet reduktion af drivhusgasemissioner

— henvisning til foranstaltninger i genopretnings- og resiliensplanen, som den supplerer eller suppleres af (hvis en sådan findes).

Medlemsstaterne bør illustrere komplementariteten mellem de foranstaltninger, der indgår i deres REPowerEU-kapitel. De bør navnlig forklare, hvordan foranstaltninger styrker hinanden.

Ud over beskrivelsen af alle de foranstaltninger, der er omhandlet i ovenstående afsnit, bør REPowerEU-kapitlerne forklare, hvordan kombinationen af alle disse foranstaltninger er sammenhængende, effektiv og forholdsmæssig med henblik på at nå REPowerEU-målene (artikel 21c, stk. 2, litra c), i Kommissionens forslag om ændring af forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten).

— Som reaktion på kravet om »sammenhæng« forventes medlemsstaterne at redegøre for deres begrundelse for tilføjelsen af foranstaltningerne i REPowerEU-kapitlet til de allerede eksisterende eller planlagte foranstaltninger. De bør forklare, hvorfor disse foranstaltninger udfylder de resterende mangler på nationalt plan og/eller EU-plan, som tidligere foranstaltninger endnu ikke har afhjulpet.

— Med hensyn til kriteriet om »effektivitet« bør det forklares, hvorfor og hvordan REPowerEU-foranstaltningerne generelt er velegnede til ovennævnte formål.

— For at give et tilfredsstillende argument for »proportionalitet« bør medlemsstaterne beskrive, hvordan foranstaltningerne i REPowerEU-kapitlet står i et rimeligt forhold til, hvad der er nødvendigt for at nå REPowerEU-målene, og hvordan en afvejning af legitime interesser støtter de pågældende foranstaltninger.

Medlemsstaterne bør fremlægge en kvantitativ analyse af deres REPowerEU-foranstaltningers bidrag til det mål, der er fastsat i REPowerEU-planen.

3. Vurdering af REPowerEU-kapitlet

Som fastsat i artikel 21c, stk. 4, i forslaget til ændring af forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten finder de øvrige bestemmelser i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten tilsvarende anvendelse på reformer og investeringer i REPowerEU-kapitlet, medmindre andet er fastsat. Reformer og investeringer, der indgår i REPowerEU-kapitlet og finansieres af genopretnings- og resiliensfaciliteten, vil derfor udgøre en integreret del af genopretnings- og resiliensplanerne. De bør opfylde alle betingelserne i artikel 18 og er underlagt de vurderingskriterier, der er fastsat i artikel 19 og bilag V, medmindre andet er angivet, navnlig i forbindelse med digital tagging i henhold til artikel 19, stk. 3, litra f), og afsnit 2.6 i bilag V til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten.

A) Undtagelse fra forpligtelsen til at bidrage til det digitale mål på 20 %

Med forbehold af ovenstående og i overensstemmelse med artikel 21c, stk. 3, i forslaget om ændring af forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten vil de reformer og investeringer, der indgår i kapitlerne om REPowerEU, og som skal finansieres under genopretnings- og resiliensfaciliteten, være omfattet af metoden for digital tagging, der er fastsat i artikel 19, stk. 3, litra f), og bilag VII til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten, men støtten til foranstaltninger under REPowerEU-kapitlet vil ikke blive taget i betragtning ved beregningen af, om det digitale mål på 20 % er nået. I betragtning af den hidtil usete hastende karakter og betydning af de energiudfordringer, som Unionen står over for, er en sådan undtagelse nødvendig for at sikre, at den digitale tagging ikke begrænser medlemsstaternes mulighed for at finansiere de foranstaltninger, der bidrager til REPowerEU-målene.

Selv om de reformer og investeringer, der foreslås i REPowerEU-kapitlet, er undtaget fra beregningen af det digitale mål, opfordres medlemsstaterne til at foreslå digitale investeringer, der er relevante for målene i REPowerEU. Sådanne investeringer kan f.eks. omfatte:

— digitalisering af energinet, herunder intelligente net

— indførelse af intelligente målere, intelligente opladningssystemer og sensorer kombineret med energieffektivitetsrenoveringsarbejder

— klimaneutralitet i datacentre og -netværk og genanvendelse af deres spildvarme

— cybersikkerhed for energisystemet, som er af afgørende betydning ud fra et forsyningssikkerhedsperspektiv

— datainfrastrukturer, der muliggør en vidtstrakt udvikling af efterspørgselsreaktion (f.eks. med det fælles europæiske energidataområde) og energilagring

— foranstaltninger til digitalisering af transport, der til dels er rettet mod reduktion af drivhusgasemissioner

— digitale færdigheder eller applikationer til styrkelse af energiforbrugernes indflydelse.

Endelig vil den digitale tagging for at opretholde genopretnings- og resiliensfacilitetens digitale ambitioner fortsat finde anvendelse på al støtte til foranstaltninger, der foreslås i revisionerne af genopretnings- og resiliensplanerne, som falder uden for anvendelsesområdet for artikel 21c, stk. 1, i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten.

B) Yderligere vurderingskriterium vedrørende REPowerEU-målene

Desuden vil reformer og investeringer, der indgår i REPowerEU-kapitlerne og finansieres under genopretnings- og resiliensfaciliteten, blive vurderet i henhold til et yderligere 12. vurderingskriterium, jf. bilag V, afsnit 2.12, i den foreslåede ændring af forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten, vedrørende deres effektive bidrag til REPowerEU-målene. I henhold til bilag V til Kommissionens forslag kan dette kriterium anses for at være opfyldt, hvis disse foranstaltninger opfylder et af disse mål:

— forbedrer energiinfrastrukturen og mulighederne for at opfylde det umiddelbare behov for forsyningssikkerhed vedrørende olie og gas og navnlig for at muliggøre diversificering af forsyningen i hele Unionens interesse

— øger energieffektiviteten i bygninger, dekarboniserer industrien, øger produktionen og udbredelsen af bæredygtig biometan og vedvarende eller fossilfri brint og øger andelen af vedvarende energi

— afhjælper interne og grænseoverskridende energitransmissionsflaskehalse, navnlig ved at etablere forbindelser med andre medlemsstater, eller støtter nulemissionstransport og dens infrastruktur, herunder jernbaner

— støtter ovennævnte mål gennem en fremskyndet omskoling af arbejdsstyrken til grønne færdigheder samt støtte til værdikæder inden for centrale materialer og teknologier med relation til den grønne omstilling

og også opfylder denne betingelse:

— komplementaritet og et betydeligt bidrag fra reformer og investeringer i REPowerEU-kapitlet (artikel 21c, stk. 1) sammen med de øvrige beskrevne foranstaltninger (21c, stk. 2, litra a) og b)) med henblik på at opnå en diversificering af Unionens energiforsyning eller mindske dennes afhængighed af fossile brændstoffer inden 2030.

C) Måling af indvirkning

Medlemsstaterne bør påvise, at investeringerne og reformerne vil opfylde REPowerEU-målene ved at måle:

— reduktionen af importen af fossile brændstoffer fra Rusland

— for gasimport den anslåede reduktion i mia. kubikmeter sparet fra Rusland ved tilsvarende foranstaltninger

— den anslåede reduktion af energiforbruget

— moderniseringen af netinfrastrukturen med henblik på decentralisering, markedsintegration eller forbedring af forsyningssikkerheden.

REPowerEU-kapitlet bør indeholde en tabel med angivelse af arten af hver foranstaltning (dvs. ny eller ændret foranstaltning, eksisterende foranstaltninger i genopretnings- og resiliensplanen, foranstaltninger finansieret af andre kilder), deres forventede indvirkning på reduktionen af naturgasimporten fra Rusland, udtrykt i mia. kubikmeter.

Foranstaltningens navn Forventet reduktion i naturgasimporten fra Rusland i 2027 i forhold til 2019 (i mia. kubikmeter) Reform X Investering Y I alt

D) Princippet om ikke at gøre væsentlig skade (DNSH-princippet):

Ifølge Kommissionens forslag vil foranstaltninger til forbedring af energiinfrastruktur og -anlæg for at opfylde det umiddelbare behov for forsyningssikkerhed vedrørende olie og gas, navnlig for at muliggøre diversificering af forsyningen i hele Unionens interesse, ikke nødvendigvis skulle overholde DNSH-princippet. Dette vedrører navnlig investeringer i gas- og oliekapacitet, som er afgørende for at sikre en meget hurtig reduktion af afhængigheden af russiske leverandører. Denne undtagelse vedrører foranstaltninger, der er nødvendige for at garantere forsyningssikkerheden på kort sigt, og bør ikke hindre den overordnede udvikling i retning af 2050-målene under hensyntagen til de nationale energi- og klimaplaner.

Alle andre foranstaltninger vedrørende REPowerEU-målene skal overholde DNSH-princippet i overensstemmelse med forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten. Generelt bidrager overholdelse af DNSH-princippet til at nå REPowerEU-målene i overensstemmelse med følgende vejledende principper:

— Foranstaltninger, for hvilke der findes et teknologisk og økonomisk gennemførligt alternativ med lav miljøpåvirkning, overholder generelt DNSH-princippet, navnlig dem, der ikke er baseret på fossile brændstoffer som f.eks. vedvarende energikilder. Dette mindsker ikke blot afhængigheden af import af fossile brændstoffer fra Rusland, men forbedrer også miljøkvaliteten.

— For foranstaltninger, for hvilke der ikke findes noget teknologisk og økonomisk gennemførligt alternativ med lav miljøpåvirkning, kan medlemsstaterne påvise overholdelse af DNSH-princippet ved at foreslå de bedste tilgængelige niveauer for miljøpræstationer i sektoren. Dette kan omfatte aktiviteter og aktiver, der anvender færre eller ingen fossile brændstoffer. Princippet om ikke at gøre væsentlig skade bidrager således til at mindske importafhængigheden og dermed bidrage til REPowerEU-målene.

Disse principper støtter navnlig den anden søjle i REPowerEU, som opfordrer til at investere i et integreret energisystem i hele Unionen, der i vid udstrækning er baseret på vedvarende energi og betydeligt højere energieffektivitet, for at mindske EU’s afhængighed af fossile brændstoffer.

Mange foranstaltninger til støtte for REPowerEU-målene er allerede medtaget i de vedtagne genopretnings- og resiliensplaner og anses for at være i overensstemmelse med DNSH-princippet. Disse omfatter foranstaltninger til fremme af vedvarende energi, etablering af fremtidssikret fleksibel energiinfrastruktur og øget energieffektivitet. For at lette udarbejdelsen af ændrede planer illustrerer eksemplerne nedenfor, hvordan man sikrer overholdelse af DNSH-princippet for målet om modvirkning af klimaændringer for yderligere REPowerEU-foranstaltninger.

Dekarbonisering af industrien: I henhold til genopretnings- og resiliensfaciliteten skal foranstaltninger til støtte for anlæg, der er omfattet af EU’s emissionshandelssystem (ETS), i overensstemmelse med fodnote 27 i de tekniske retningslinjer opnå forventede drivhusgasemissioner, der er betydeligt lavere end de relevante benchmarks (7) . Selv om der for nogle af disse aktiviteter i øjeblikket ikke findes noget teknologisk og økonomisk gennemførligt alternativ med ingen eller lav miljøpåvirkning, vil denne tilgang støtte en reduktion af anvendelsen af fossile brændstoffer og dermed mindske EU’s importafhængighed. Til produktion af brint tilskyndes der til anvendelse af vedvarende energikilder.

Større elektrificering : Det fremgår af den tekniske vejledning om princippet om ikke at gøre væsentlig skade, at foranstaltninger, der fremmer større elektrificering (f.eks. industri, transport, bygninger), anses for at være forenelige med kriteriet om ikke at gøre væsentlig skade for modvirkning af klimaændringer, forudsat at medlemsstaterne begrunder, at større elektrificering ledsages af øget produktionskapacitet for vedvarende energi på nationalt plan. Medlemsstaterne kan i deres ændrede planer medtage (flere) foranstaltninger til støtte for yderligere elektrificering af nøglesektorer, som — kombineret med elektricitet fra vedvarende energikilder — forventes direkte at støtte REPowerEU-målene.

II. Generel vejledning om ændring af genopretnings- og resiliensplaner

Afsnittene nedenfor indeholder et overblik over de elementer, som bør afspejles i medlemsstaternes ændrede genopretnings- og resiliensplaner. Denne vejledning behandler de spørgsmål, som medlemsstater hyppigst rejser, og giver praktisk vejledning i, hvordan tillægget til genopretnings- og resiliensplanen skal struktureres i overensstemmelse med kravene i artikel 18 i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten.

For at sikre konsekvens i præsentationen af tillægget og genopretnings- og resiliensplanen følger nedenstående struktur retningslinjerne for genopretnings- og resiliensplanen fra januar 2021. Medlemsstaterne opfordres til fortsat at anvende den samme struktur i deres genopretnings- og resiliensplaner og begrænse ændringerne af de eksisterende afsnit i genopretnings- og resiliensplanerne.

1. Formålet med ændringerne

I dette afsnit bør medlemsstaterne redegøre for de årsager, der ligger til grund for de foreslåede ændringer af deres tidligere vedtagne genopretnings- og resiliensplan.

Begrundelsen vil afhænge af arten af og formålet med disse ændringer som beskrevet i del I i dette dokument. Medlemsstaterne bør derfor angive retsgrundlaget for hver ændring, dvs. om den vedrører en låneanmodning, en ajourføring i henhold til artikel 18, stk. 2, for at tage hensyn til det reviderede finansielle bidrag og/eller en ændring i henhold til artikel 21 på grund af objektive omstændigheder. I betragtning af den betydelige tid og de betydelige ressourcer, som Kommissionen og de nationale myndigheder skal bruge på denne proces, opfordres hver medlemsstat til at samle alle planlagte ændringer af sin plan i en enkelt anmodning. Valget af retsgrundlag vil påvirke omfanget af de ændringer, som medlemsstaterne kan foretage, og de betingelser, de skal opfylde, for at den ændrede genopretnings- og resiliensplan kan opnå en positiv vurdering. Hvis der er mere end én begrundelse for revisionen, skal medlemsstaten klart angive, hvordan den opfylder betingelserne, og fremlægge de begrundelser, der er knyttet til hver af dem (f.eks. yderligere finansielle behov for at anmode om lån i henhold til artikel 14 og objektive omstændigheder, der forhindrer gennemførelsen af (en del af) planen i henhold til artikel 21).

A) Samlet og passende afbalanceret reaktion på den økonomiske og sociale situation/bidrag til de seks søjler

Den ændrede genopretnings- og resiliensplan bør fortsat udgøre en omfattende og tilstrækkeligt afbalanceret reaktion på den økonomiske og sociale situation og på passende vis bidrage til alle seks søjler i artikel 3 i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten. Ændringerne af den oprindelige plan bør opretholde denne balance eller, hvis de ændrer den, begrundes ved at vise, at dette er i overensstemmelse med de nye udfordringer og/eller medlemsstatens nye finansielle tildeling. Med henblik herpå bør medlemsstaterne beskrive, hvordan den ændrede genopretnings- og resiliensplan stadig udgør en omfattende og tilstrækkeligt afbalanceret reaktion på den økonomiske og sociale situation i den pågældende medlemsstat. Hvis ændringerne af planen er marginale, kan medlemsstaterne blot gå ud fra, at bidraget til de seks søjler fortsat er afbalanceret, uden at der er behov for yderligere detaljerede forklaringer.

Medlemsstaterne bør knytte de nye foranstaltninger til de relevante søjler ved at forklare, hvordan de vil bidrage til dem. Hvis visse foranstaltninger fjernes eller nedjusteres med den ændrede plan, bør det forklares, hvordan planens samlede bidrag til de berørte søjler fortsat vil være tilstrækkeligt. Denne forklaring bør, hvor det er relevant, knytte en forbindelse mellem de fjernede foranstaltninger og eventuelle nye foranstaltninger, der foreslås som erstatning for førstnævnte, med henvisning til de berørte søjler.

Forklaringerne bør tage behørigt hensyn til enhver ny udvikling i medlemsstaten eller i EU-politikker, der påvirker de seks søjler. Medlemsstaterne opfordres navnlig til at overveje indvirkningen af den seneste geopolitiske udvikling på planens bidrag til søjlen for grøn omstilling i lyset af REPowerEU-målene. I denne forbindelse kan tilføjelser med yderligere foranstaltninger, der kun dækker en eller to af søjlerne, accepteres, for så vidt som dette er begrundet i de nye udfordringer, som medlemsstaterne står over for.

B) Sammenhæng med de landespecifikke henstillinger og det europæiske semester

Den ændrede genopretnings- og resiliensplan bør tage hensyn til alle de udfordringer, der er identificeret i relevante landespecifikke henstillinger, herunder dem, der er udstedt som led i det europæiske semester for 2019 og 2020 og i senere semestercyklusser frem til datoen for forelæggelsen af den ændrede genopretnings- og resiliensplan (8). De landespecifikke henstillinger, der udstedes i 2022-cyklussen, vil være særlig relevante. Landerapporterne for 2022 gør status over gennemførelsen af foranstaltningerne i genopretnings- og resiliensplanerne og identificerer centrale udestående eller nye udfordringer, som ikke er tilstrækkeligt dækket i genopretnings- og resiliensplanerne, og som danner grundlag for de landespecifikke henstillinger for 2022.

Som understreget i afsnit I påvirker nedjusteringer af det maksimale finansielle bidrag ikke behovet for at imødekomme alle eller en betydelig del af de relevante landespecifikke henstillinger. En ændret genopretnings- og resiliensplan vil derfor skulle fastholde det samme ambitionsniveau som i den tidligere vedtagne plan.

For de medlemsstater, der anmoder om et lån eller oplever en (væsentlig) stigning i deres maksimale finansielle bidrag fra genopretnings- og resiliensfaciliteten, skal der tages hensyn til det fulde sæt af de landespecifikke henstillinger for 2019, 2020 og 2022, når der foretages tilføjelser til den oprindelige plan. Dette gælder navnlig de yderligere reform- og investeringsbehov, der blev identificeret i forbindelse med det europæiske semester 2022, herunder dem, der vedrører behovet for at mindske energiafhængigheden. Fremlæggelsen af tillæg er også en mulighed for at tackle de udfordringer, der er identificeret i tidligere cyklusser i det europæiske semester, og som ikke eller kun delvist behandles i den vedtagne genopretnings- og resiliensplan.

Ved udarbejdelsen af deres tillæg bør medlemsstaterne sikre, at de foreslåede ændringers indvirkning på den finanspolitiske holdbarhed er i overensstemmelse med de landespecifikke henstillinger for 2022 vedrørende finanspolitiske og finanspolitiske/strukturelle spørgsmål, som Rådet har godkendt. Når de foreslåede ændringer af genopretnings- og resiliensplanerne vurderes og præsenteres, bør de medlemsstater, der har euroen som valuta, desuden sikre, at de ajourførte foranstaltninger i deres genopretnings- og resiliensplan er i overensstemmelse med de prioriteter, der er fastlagt i den seneste henstilling om den økonomiske politik i euroområdet som vedtaget af Rådet.

C) Den samlede virkning af genopretnings- og resiliensplanen

I overensstemmelse med retningslinjerne for genopretnings- og resiliensplanen for 2021 bør medlemsstaterne forklare, i hvilket omfang de foreslåede ændringer forventes at ændre den samlede virkning af deres genopretnings- og resiliensplaner. Denne redegørelse bør vise den forventede virkning af den ændrede genopretnings- og resiliensplan som helhed under hensyntagen til de foranstaltninger, der er tilføjet eller fjernet. I henhold til retningslinjerne for genopretnings- og resiliensplanen for 2021 bør følgende elementer afspejles:

— makroøkonomiske og sociale udsigter

— makroøkonomiske og sociale virkninger af genopretnings- og resiliensplanen

— bæredygtighed

— samhørighed.

Medlemsstaterne opfordres til at fremlægge ajourførte tal om virkningen af deres ændrede genopretnings- og resiliensplaner, i det omfang de har ændret sig væsentligt i forhold til dem, der er indsendt som led i den tidligere vedtagne genopretnings- og resiliensplan. I den forbindelse kan medlemsstaterne henholde sig til oplysningerne i deres nationale reformprogrammer og om nødvendigt anvende krydshenvisninger. Omfanget af de nye oplysninger bør stå i et rimeligt forhold til de ændringer, der foreslås i tillægget.

D) Sammenhæng

Virkningen af foreslåede ændringer på sammenhængen i den ændrede genopretnings- og resiliensplan bør præsenteres ved at forklare samspillet mellem nye eller ændrede foranstaltninger og dem, der indgår i den tidligere vedtagne genopretnings- og resiliensplan, ved både at henvise til de foranstaltninger, der opretholdes, og dem, der trækkes tilbage, i den ændrede plan. Medlemsstaterne opfordres også til at forklare, hvordan den overordnede balance mellem reformer og investeringer opretholdes. Nye eller ændrede foranstaltninger bør ikke skabe uoverensstemmelser og bør ikke forværre den overordnede sammenhæng i genopretnings- og resiliensplanen.

E) Ligestilling mellem kønnene og lige muligheder for alle

Medlemsstaterne bør beskrive, hvordan ændringerne påvirker bidraget fra deres ændrede genopretnings- og resiliensplaner til målene om ligestilling mellem kønnene og lige muligheder for alle. På baggrund af den seneste udvikling er det af afgørende betydning at mindske risikoen for energifattigdom.

Medlemsstaterne bør følge retningslinjerne for genopretnings- og resiliensplanen for 2021 med henblik herpå, samtidig med at de også afspejler den seneste udvikling gennem f.eks.:

— overvejelser om, hvordan disse mål bedst kan tages i betragtning i gennemførelses- og overvågningsprocessen under hensyntagen til de erfaringer, der hidtil er indhøstet i forbindelse med gennemførelsen af deres planer

— inddragelse af ligestillings- og ikkeforskelsbehandlingsorganer i gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanerne, f.eks. som en del af relevante overvågningsorganer

— bedre afspejling af disse målsætninger i de reviderede milepæle og mål, f.eks. ved at opdele dem efter køn, alder, handicap eller race eller etnisk oprindelse, hvor det er muligt.

Omfanget af de nye oplysninger bør stå i et rimeligt forhold til de ændringer, der foreslås i tillægget.

F) Grænseoverskridende projekter og flerlandeprojekter

De fleste af de vedtagne genopretnings- og resiliensplaner omfatter flerlandeinitiativer eller grænseoverskridende initiativer. Dette omfatter navnlig deltagelse i vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse i overensstemmelse med EU’s statsstøtteregler. I forbindelse med en eventuel revision af deres genopretnings- og resiliensplaner opfordres medlemsstaterne kraftigt til at overveje at øge støtten til grænseoverskridende initiativer eller flerlandeinitiativer, navnlig initiativer, der er i overensstemmelse med REPowerEU-målene.

G) Statsstøtte

Statsstøttereglerne finder fuldt ud anvendelse på de yderligere eller reviderede reformer og investeringer. Det er den enkelte medlemsstats ansvar at sikre, at sådanne reformer og investeringer er i overensstemmelse med EU’s statsstøtteregler og følger de gældende statsstøtteprocedurer. Medlemsstaterne skal tage hensyn til de lovgivningsmæssige rammer for statsstøtte, herunder retningslinjerne for klima-, energi- og miljøstøtte fra 2022 (»CEEAG«) (9), ved udformningen af deres genopretnings- og resiliensplaner. Desuden erklærer den generelle gruppefritagelsesforordning bestemte kategorier af statsstøtte for forenelige med traktaten, forudsat at de opfylder klare betingelser, og fritager disse kategorier for kravet om forudgående anmeldelse til og godkendelse fra Kommissionen. Med hensyn til foranstaltninger, der bidrager til REPowerEU-målene, opfordres medlemsstaterne eksempelvis til at overveje bestemmelserne i afsnit 4 i den generelle gruppefritagelsesforordning om støtte til forskning, udvikling og innovation og afsnit 7 om støtte til miljøbeskyttelse.

De midlertidige rammebestemmelser for statsstøtte, som Kommissionen vedtog den 23. marts 2022 for at støtte EU’s økonomi i forbindelse med Ruslands invasion af Ukraine, kan også være relevante for statsstøttevurderingen af genopretnings- og resiliensfacilitetens foranstaltninger i individuelle tilfælde, hvor støtten afhjælper de økonomiske virkninger af Ruslands aggression mod Ukraine.

I henhold til vejledningen og skabelonen for genopretnings- og resiliensplanen for 2021 opfordres medlemsstaterne til i deres opdaterede genopretnings- og resiliensplaner for hver ny eller revideret reform og investering at angive, om de mener, at foranstaltningen kræver en anmeldelse af statsstøtte, og i givet fald angive tidspunktet for den forudgående anmeldelse og for anmeldelsen. Hvis medlemsstaten finder, at foranstaltningen ikke kræver anmeldelse, bør den medtage en henvisning til den eksisterende beslutning om godkendelse af statsstøtte eller bestemmelser i den generelle gruppefritagelsesforordning eller andre gruppefritagelsesforordninger, der anses for at være gældende for foranstaltningen, med de underliggende begrundelser eller en beskrivelse af årsagerne til, at foranstaltningen ikke kan betragtes som statsstøtte. Når medlemsstaterne forudser tidsplanen for opfyldelsen af de relevante milepæle og mål, skal de sikre tilstrækkelig tid til, at Kommissionen kan cleare enhver statsstøtte, der måtte være til stede i de relevante investeringsforanstaltninger, og som kræver anmeldelse af statsstøtte. Kommissionen er rede til at give medlemsstaterne en foreløbig vejledning om, hvorvidt de enkelte investeringer, der er planlagt i deres ændrede genopretnings- og resiliensplaner, er i overensstemmelse med de lovgivningsmæssige rammer for statsstøtte. Medlemsstaterne opfordres til at dele deres plan for (forudgående) anmeldelse med Kommissionen for at sikre tilstrækkelig foregribelse.

På grundlag af tidligere erfaringer med foranstaltninger, der indgår i genopretnings- og resiliensplanerne og gennemgås ud fra et statsstøttesynspunkt, er tidlig kommunikation med Kommissionens tjenestegrene i forbindelse med udarbejdelsen af genopretnings- og resiliensplaner afgørende for en hurtig statsstøttevurdering af de anmeldte foranstaltninger. Medlemsstaterne opfordres til at indlede drøftelser med Kommissionens tjenestegrene for fuldt ud at udnytte de muligheder, som de forskellige statsstøtteregler giver, med henblik på at udforme foranstaltninger i overensstemmelse med de gældende regler.

2. Beskrivelse af ændringerne

I henhold til vejledningen og skabelonen for genopretnings- og resiliensplanen for 2021 bør dette afsnit struktureres efter komponent. Afsnittet bør kun medtages for de komponenter, for hvilke der foretages ændringer. Det bør ikke gentage oplysninger fra andre afsnit, men angive, hvilke ændringer der er foretaget i forhold til den tidligere vedtagne genopretnings- og resiliensplan (med præcise henvisninger til de relevante afsnit og foranstaltninger).

Medlemsstaterne kan anvende de eksisterende komponenter til at tilføje nogle få reformer og investeringer inden for samme emne (f.eks. kan en ny bygningsrenoveringsforanstaltning føjes til en eksisterende komponent vedrørende energirenovering). Medlemsstaterne kan også tilføje helt nye komponenter i tilfælde af nye investeringer og reformer med forskellige prioriteter.

A) Beskrivelse af reformer og investeringer

For hver komponent, hvor der er ændringer i de underliggende foranstaltninger, bør medlemsstaterne angive, hvilke investeringer eller reformer der er »tilføjet«, »fjernet« eller »ændret« i forhold til den genopretnings- og resiliensplan, på grundlag af hvilken Rådets tidligere gennemførelsesafgørelse blev vedtaget.

Brug af finansielle instrumenter

Brugen af finansielle instrumenter, der finansieres eller understøttes af midler fra genopretnings- og resiliensfaciliteten, herunder lån, kan være en attraktiv løsning til at gennemføre de investeringer, der er planlagt i genopretnings- og resiliensplanerne, af flere grunde:

— Finansielle instrumenter kan omfatte tilbagebetaling af den hovedstol, som modtagerne har modtaget, til medlemsstaten, hvilket begrænser skabelsen af offentlig gæld på lang sigt.

— De skal gøre det muligt at genbruge strømmene, herunder tilbagebetaling af hovedstolen, til de samme politiske mål, herunder efter 2026, og/eller at tilbagebetale lånene fra genopretnings- og resiliensfaciliteten.

— De kan tjene til at finansiere mange små investeringer inden for en sammenhængende ramme og gøre det lettere at nå ud til potentielle støttemodtagere gennem decentraliserede partnerstrukturer.

— De kan bidrage til at udnytte yderligere finansielle ressourcer eller saminvesteringer, navnlig fra private virksomheder og private finansielle institutioner.

Af de 22 genopretnings- og resiliensplaner, der blev vedtaget inden udgangen af februar 2022, indeholder 15 planer i alt 53 finansielle instrumenter med et volumen på ca. 22,4 mia. EUR, hvoraf 19,9 mia. EUR finansieres med lån fra genopretnings- og resiliensfaciliteten. De støtter temaer, som er særligt relevante i forbindelse med de seneste geopolitiske udfordringer, såsom virksomheders grønne og digitale omstilling, energieffektivitet, innovation, socialt boligbyggeri eller landbrug. De omfatter finansierede instrumenter (lån, egenkapital, kvasiegenkapital/mezzanin, venturekapital) og ufinansierede instrumenter (garantier og rentegodtgørelser). De finansierede instrumenter beløber sig til ca. 19,2 mia. EUR. Gennemførelsespartnerne omfatter EIB, EIF, EBRD, nationale erhvervsfremmende banker og institutioner, statslige organer eller fonde, ministerier og forretningsbanker.

På grundlag af eksisterende planer kan følgende type finansielle instrumenter anvendes:

— garantiinstrumenter til risikodækning af energieffektivitetsrenoveringsordninger

— elkøbsaftaler for investeringer i vedvarende energikilder

— egenkapitalinvesteringer i virksomheder eller i aktiefonde, der støtter den grønne omstilling

Bilaget indeholder yderligere oplysninger om anvendelsen af finansielle instrumenter under genopretnings- og resiliensfaciliteten baseret på erfaringerne med udarbejdelsen og gennemførelsen af de oprindelige genopretnings- og resiliensplaner.

B) Den grønne og den digitale dimension

Medlemsstaterne bør forklare, i hvilket omfang deres ændrede genopretnings- og resiliensplaner vil bidrage til den grønne omstilling og til at mindske EU’s energiafhængighed samt til en fremtidssikret digital omstilling og et robust digitalt indre marked eller tackle de dermed forbundne udfordringer. Dette kan omfatte forsknings- og innovationsforanstaltninger med en relevant tidsplan. Begge omstillinger skal betragtes som gensidigt forstærkende i overensstemmelse med konceptet med dobbelt omstilling, og Kommissionen vil se på dem under ét.

Den grønne dimension af foranstaltningerne i genopretnings- og resiliensplanen vil fortsat blive vurderet ud fra både en kvalitativ tilgang (forbindelsen mellem disse foranstaltninger og de energi-, klima- og miljømæssige udfordringer i hver medlemsstat) og en kvantitativ tilgang (den ændrede genopretnings- og resiliensplans samlede bidrag til klimamålene skal udgøre mindst 37 % af planens samlede tildeling — se afsnit X om klimasporing).

Medlemsstaterne opfordres til at forklare, hvordan deres ændrede genopretnings- og resiliensplan vil bidrage til at nå EU’s klimamål, der er fastsat i klimaloven, og tage hensyn til de Fit for 55-pakker, der blev foreslået i juli og december 2021 (10). Fit for 55-pakken indeholder lovgivningsmæssige foranstaltninger, der skal gøre klima-, energi-, arealanvendelses- samt transport- og beskatningspolitikkerne egnet til at reducere nettodrivhusgasemissionerne med mindst 55 % inden 2030 og opnå klimaneutralitet, som er nedfældet i den europæiske klimalov.

Den digitale dimension af foranstaltningerne i genopretnings- og resiliensplanen vil også fortsat blive vurderet ud fra både en kvalitativ og en kvantitativ tilgang. Den 9. marts 2021 fremlagde Europa-Kommissionen »Det digitale kompas 2030: Europas kurs i det digitale årti«, som er struktureret omkring fire hovedpunkter: færdigheder, sikre og bæredygtige digitale infrastrukturer, digital omstilling af virksomheder og digitalisering af offentlige tjenester. I meddelelsen fastlægges ambitiøse mål på EU-plan for hvert af disse punkter med en tidshorisont frem til 2030. Dette blev efterfulgt af et forslag til afgørelse om et politisk program for 2030 »Vejen mod det digitale årti«, som forventes at træde i kraft ved udgangen af 2022. Programmet vil etablere en forvaltningsstruktur, hvor medlemsstaterne og Kommissionen samarbejder på en struktureret måde for at nå målene, og vil lette gennemførelsen af flerlandeprojekter. Medlemsstaterne opfordres til at angive, hvordan eventuelle yderligere eller ændrede foranstaltninger til håndtering af den digitale omstilling eller de dermed forbundne udfordringer vil bidrage til de fire hovedpunkter og til at nå 2030-målene.

Hvad angår den kvantitative metode, skal det samlede bidrag fra den ændrede genopretnings- og resiliensplan til digitale mål udgøre mindst 20 % af planens samlede tildeling.

C) Klim