Forkortelser

AØO : Autoriseret økonomisk operatør

CRMF : Fælles ramme for risikoforvaltning

EU : Den Europæiske Union

GB : Gennemførelsesbestemmelser til toldkodeksen

GD BUDG : Generaldirektoratet for Budget

GD TAXUD : Generaldirektoratet for Beskatning og Toldunion

LCP : Hjemstedsordning

SDP : Forenklet deklareringsprocedure (forenklet angivelse)

TOR : Traditionelle egne indtægter

WCO : Verdenstoldorganisationen

Liste over anvendte termer

Afstemningskontrol : sammenholdelse af den forenklede angivelse (den forenklede deklareringsprocedure) eller det bogførte beløb i den erhvervsdrivendes regnskaber (hjemstedsordningen LCP ) med den supplerende angivelse. Kontrollen kan omfatte en grundig kontrol af de enkelte poster (nøjagtighed) og/eller sikre, at alle de forenklede transaktioner er medtaget i en supplerende angivelse (fuldstændighed).

Angivelse/toldangivelse : den handling, ved hvilken en person tilkendegiver at ville angive en vare til en bestemt toldprocedure.

Automatisk risikoforvaltning/risikoanalyse : systematisk identifikation af risici og gennemførelse af alle de foranstaltninger, der er nødvendige for at begrænse risiciene under anvendelse af elektroniske databehandlingsteknikker. Dette indebærer aktiviteter som indsamling af data og oplysninger, analyse og vurdering af risici, fastsættelse og indledning af tiltag og regelmæssig kontrol og tilsyn med processen og dens resultater baseret på internationale, EU - og nationale kilder og strategier.

Dokumentkontrol : en kontrol af, at de oplysninger (f.eks. varebeskrivelse, værdi, mængde), der er anført i toldangivelsen eller et andet dokument (f.eks. importlicens, oprindelsescertifikat), er korrekte, fuldstændige og gyldige.

Efterfølgende revision : kontrol af den erhvervsdrivendes regnskaber, bogføring og systemer for at sikre overholdelse af toldreglerne og evaluere de risici, der er forbundet med den pågældendes virksomhed.

Efterkontrol : efter at varerne er frigivet.

Fortoldning : de toldformaliteter, der skal opfyldes, for at ansøgeren kan få varerne udleveret.

Frembydelse af varer for toldvæsenet : underretning af toldmyndighederne om varernes tilstedeværelse på toldstedet eller et andet sted, som toldmyndighederne har anvist eller godkendt.

Frigivelse af en vare : den handling, hvorved toldmyndighederne giver tilladelse til, at der disponeres over en vare til de formål, der er fastsat under den toldprocedure, som varen er henført under.

Fri omsætning : status for en vare, der er importeret fra tredjelande, og som har været igennem alle importformaliteter for at kunne sælges eller forbruges i EU .

Fysisk kontrol : en undersøgelse af varer, herunder detaljeret optælling og stikprøveudtagning, for at kontrollere, om de er i overensstemmelse med den toldangivelse, der ledsager dem.

Import : anvendelse af toldproceduren overgang til fri omsætning. Under denne toldprocedure kan varer sælges eller forbruges på EU -markedet.

Importlicens : et dokument, der udstedes af de kompetente myndigheder i en medlemsstat, og som tillader import til EU af visse varer, som er underlagt restriktioner. I licensen er angivet den tilladte importmængde, og den samlede importerede mængde må ikke overstige dette maksimum.

Kontrol inden frigivelse af varer : fysisk kontrol eller dokumentbaseret kontrol, inden varerne overgår til den erhvervsdrivende under den fastsatte toldprocedure.

Kontroller/toldkontroller : specifikke handlinger, der foretages af toldmyndighederne med henblik på at sikre en korrekt anvendelse af toldbestemmelserne; disse handlinger kan omfatte besigtigelse af varerne, verifikation af dataene i en angivelse og kontrol af elektroniske eller skriftlige dokumenters eksistens og ægthed, gennemsyn af virksomhedernes regnskaber og lignende handlinger.

Oprindelsescertifikat : et dokument, der kræves, når varer skal importeres med en præferencetoldsats. Det er eksportøren af varerne, der skal udfylde dette dokument (f.eks. EUR .1, form A, fakturaerklæring).

Tilsynsdokument : produkter under EU -tilsyn kan kun importeres, hvis der forelægges et tilsynsdokument udstedt af den kompetente myndighed i en medlemsstat.

Revision før bevillingsudstedelse/forudgående revision : kontrol af den erhvervsdrivendes regnskaber, bogføring og systemer, inden der meddeles en bevilling til at anvende en toldprocedure. Målet er at undersøge, om den erhvervsdrivende overholder betingelserne for at kunne anvende proceduren, og at evaluere den risiko, der er forbundet med den pågældendes virksomhed.

Risiko : sandsynligheden for at en hændelse opstår, som forhindrer en korrekt anvendelse af EU -foranstaltninger eller nationale foranstaltninger eller bringer EU og dets medlemsstaters finansielle interesser i fare eller udgør en trussel mod EU 's sikkerhed, folkesundheden, miljøet eller forbrugerne.

Risikoprofil : en kombination af risikokriterier og kontrolområder (f.eks. type varer, oprindelseslande), der angiver, at der er en risiko, og som medfører forslag om at gennemføre en kontrolforanstaltning.

Toldprocedure : én af følgende procedurer: angivelse til fri omsætning, forsendelse, toldoplag, aktiv forædling, forarbejdning under toldkontrol, midlertidig indførsel, passiv forædling, eksport.

Resumé

I. Erhvervsdrivende, der er godkendt til at bruge forenklede toldprocedurer ved indførsel, får hurtigere toldbehandling. Toldmyndighederne forlader sig på, at deres importangivelser er korrekte, og gennemfører færre kontroller inden frigivelsen. Der skal kompenseres for dette med revision før bevillingsudstedelsen og efterfølgende revision. Procedurerne har eksisteret længe og anvendes i vid udstrækning i EU. I 2008 blev der anvendt forenklede procedurer ved behandlingen af mere end to tredjedele af alle importangivelser i EU.

II. Disse procedurer er et vigtigt element i EU’s handelsfremmende foranstaltninger, der blev udviklet yderligere i 2008 med indførelsen af begrebet autoriseret økonomisk operatør (AØO), der er en privilegeret bruger af forenklede toldprocedurer, med forordning 1192/2008 og med vedtagelsen af den moderniserede toldkodeks, der skal anvendes fra 2013.

III. Rettens revision vurderer, om de to vigtigste forenklede procedurer kontrolleres effektivt, og om det er muligt ved hjælp af denne kontrol at få rimelig sikkerhed for, at Fællesskabets traditionelle egne indtægter opkræves korrekt, og om kontrollen bidrager til at sikre, at de erhvervsdrivende opfylder deres forpligtelser i henhold til den fælles handelspolitik. Retten ser på, om Kommissionen har taget bedste praksis internationalt i betragtning under udviklingen af en velfungerende metode til kontrol af de forenklede procedurer, og om den overvåger, at de anvendes korrekt i hele EU. Ved revisionen vurderes det også, om medlemsstaterne gennemfører effektive kontroller baseret på en sådan metode.

IV. Retten konstaterede:

- at Kommissionen har taget internationale standarder i betragtning og har indført passende regler for forenklede procedurer, men først fra udgangen af 2008

- at Kommissionen har udviklet et elektronisk risikoforvaltningssystem for hele EU, som giver mulighed for automatisk udveksling af risikoinformationsformularer (RIF), men det omfatter endnu ikke risikoprofiler i forbindelse med traditionelle egne indtægter eller den fælles handelspolitik

- at det først bliver obligatorisk at anvende automatiseret risikoanalyse inden for rammerne af de forenklede procedurer pr. 1. januar 2011

- at Kommissionen for første gang gennemførte specifik kontrol af de forenklede importprocedurer i 2008 og øgede sine overvågningsaktiviteter i 2009

- at der endnu ikke anvendes en standardiseret metode til efterfølgende revision af de forenklede procedurer i hele EU, fordi Kommissionen endnu ikke har afsluttet arbejdet med henblik herpå.

V. Retten konstaterede, at medlemsstaterne bruger deres egne, undertiden utilstrækkelige, metoder til at kontrollere de forenklede procedurer, hvilket medfører:

- at de revisioner, der gennemføres, inden en erhvervsdrivende bliver godkendt til at anvende forenklede procedurer, generelt er dårlige eller dårligt dokumenterede

- at der kun i begrænset omfang anvendes elektroniske databehandlingsteknikker til at gennemføre kontroller under behandlingen af forenklede procedurer

- at der i for høj grad anvendes forenklingspraksis, navnlig fritagelse for underretning under hjemstedsordningen, der hindrer risikobaserede kontroller, før varerne frigives på EU-markedet

- at de efterfølgende revisioner af de erhvervsdrivendes handelsdokumenter og regnskaber er af dårlig kvalitet, ikke tilstrækkeligt hyppige eller ikke tilstrækkeligt målrettet transaktionerne.

VI. Retten vurderede, om kontrollen af varer importeret under forenklede procedurer var effektiv. Vurderingen var baseret på tilfældigt udvalgte stikprøver af angivelser, hvor der var brugt en præferencetoldsats, eller hvor importdokumenterne skulle være i overensstemmelse med reglerne i henhold til den fælles handelspolitik. I seks ud af ni medlemsstater blev der konstateret en høj fejlfrekvens, hvilket ofte skyldtes, at de erhvervsdrivende ikke var i besiddelse af de nødvendige dokumenter, der berettiger til at importere varer underlagt handelspolitiske foranstaltninger eller til at benytte en præferencetoldsats.

VII. For at forbedre kontrollen af de forenklede procedurer og bidrage til udviklingen af EU's handelsfremmende foranstaltninger bør Kommissionen:

- tage Rettens revisionsresultater i betragtning, når den overvejer yderligere forenklinger af toldprocedurerne

- opfordre medlemsstaterne til hurtigt at indføre det nyligt udviklede regelsæt og retningslinjerne, overvåge overholdelsen af dem og styrke rammerne yderligere i lyset af Rettens og Kommissionens egen revision og overvågningsresultater

- indføre fælles standarder for efterfølgende revision på toldområdet og anvende en velfungerende revisionsmetode og en systembaseret tilgang

- udvikle automatiserede risikoprofiler for hele EU vedrørende traditionelle egne indtægter og den fælles handelspolitik og foretage en kritisk gennemgang af medlemsstaternes forenklingspraksis

- opfordre medlemsstaterne til at anvende edb under alle etaper i de forenklede importprocedurer

- opfordre medlemsstaterne til at gøre de erhvervsdrivende mere bevidst om deres forpligtelser og ansvar og tilskynde til måling af de erhvervsdrivendes overholdelse af toldlovgivningen.

Indledning

1. Forenklede procedurer ved indførsel er et centralt element i EU's toldpolitik. De gør arbejdet lettere for de erhvervsdrivende ved at begrænse toldformaliteterne og kontrollen, inden varerne frigives. Tal for 2008 viser, at ca. 70 % af alle toldprocedurer ved indførsel er forenklede. De anses derfor for at have en væsentlig effekt på opkrævningen af traditionelle egne indtægter (TOR).

2. Den europæiske toldlovgivning er blevet ændret løbende, så den passer til den tekniske, økonomiske og politiske udvikling. Det har resulteret i den moderniserede toldkodeks fra 2008 [1], der baner yderligere vej for lettelse af samhandelen.

3. I denne revisionsberetning gennemgås to vigtige toldprocedurer, der letter angivelsen af varer til fri omsætning, den forenklede deklareringsprocedure (SDP) og hjemstedsordningen (LCP). Procedurerne har eksisteret længe, de anvendes i vid udstrækning i EU og er et centralt element i lettelsen af samhandelen.

4. Under en standardtoldprocedure ved indførsel skal den erhvervsdrivende frembyde varerne for toldmyndighederne, indgive en standardangivelse og betale eller stille en sikkerhed for alle importafgifter, inden varerne frigives. Toldmyndighederne kan kontrollere dokumenter og/eller besigtige varer.

5. En erhvervsdrivende, der ofte indfører varer, kan ansøge om bevilling til at anvende forenklede procedurer. For at kunne anvende forenklede procedurer, skal man være godkendt hertil. De nationale toldmyndigheder skal ved en revision før bevillingsudstedelsen sikre sig, at den ansøgende erhvervsdrivende er pålidelig, vurdere, om de vil være i stand til at gennemføre de kontroller, de anser for nødvendige, og få en sikkerhed, der dækker alle skyldige importafgifter.

6. Når en erhvervsdrivende først har fået bevilling til at anvende forenklede procedurer, kan han indgive en eventuelt kun delvist udfyldt toldangivelse, et handelsdokument (f.eks. en faktura) (den forenklede deklareringsprocedure) eller ganske enkelt indskrive varerne i regnskabet (hjemstedsordningen). Den erhvervsdrivende kan få bevilling til forenklinger med hensyn til frembydelse af varerne for toldmyndighederne, og varerne frigives så mod sikkerhed, og alle importafgifter betales på et senere tidspunkt. Således fremskyndes hele toldbehandlingen, og den erhvervsdrivende kan råde over varerne hurtigere.

7. Efter et nærmere fastsat tidsrum – normalt en måned – afleverer den erhvervsdrivende en samlet angivelse (den supplerende angivelse), der opsummerer de forenklede angivelser/bogføringerne og supplerer med de manglende oplysninger, og betaler de skyldige importafgifter.

8. Toldmyndighederne stoler generelt på, at den erhvervsdrivende indgiver fuldstændige og korrekte oplysninger, og kun undtagelsesvist gennemføres der kontrol, inden varerne frigives.

9. Da mange af de centrale oplysninger afgives på et senere tidspunkt i den supplerende angivelse, finder kontroller normalt sted efter varernes frigivelse i form af en gennemgang af tolddokumenter, afstemningskontrol eller en fuldt dækkende efterfølgende revision på den erhvervsdrivendes forretningssted.

10. EU's toldlovgivning fastsætter de retlige rammer for gennemførelse af kontrol og pålægger pligt til at anvende risikoforvaltning. Pr. 1. januar 2009 har Kommissionen indført specifikke regler for, hvordan de forenklede procedurer skal kontrolleres, navnlig med hensyn til revision før bevillingsudstedelse, og harmoniserede betingelser og kriterier, som den erhvervsdrivende skal opfylde, inden han kan få bevilling til at anvende forenklede procedurer.

11. Det er Kommissionens mål [2] at få de nationale toldadministrationer til at handle, som var de én administration, og derfor har den også udarbejdet retningslinjer (»soft law«) for toldrevision i almindelighed og for kontrol af forenklede procedurer i særdeleshed.

12. Bilag I er en skematisk beskrivelse af, hvordan den forenklede deklareringsprocedure og hjemstedsordningen fungerer.

Revisionens omfang og revisionsmetode

Det vigtigste revisionsmål

13. Ved revisionen vurderedes det, om man med det regelsæt og den kontrolmetode, Kommissionen har udviklet og medlemsstaterne indført, effektivt kan kontrollere de forenklede procedurer, give rimelig sikkerhed for korrekt opkrævning af traditionelle egne indtægter og bidrage til at sikre, at de erhvervsdrivende opfylder deres forpligtelser i henhold til den fælles handelspolitik.

14. Ved revisionen søgte man at besvare følgende specifikke spørgsmål:

a) Har Kommissionen udviklet en velfungerende metode til kontrol af de forenklede procedurer, hvor der tages hensyn til bedste praksis internationalt, og overvågede den, at de forenklede procedurer og kontrollen heraf blev gennemført korrekt?

b) Anvender medlemsstaterne en velfungerende og standardiseret metode til at kontrollere de forenklede procedurer, og er disse kontroller effektive?

Revisionens omfang og revisionsmetode

15. Revisionen blev gennemført i to etaper. Først udarbejdede Retten en model for kontrol af forenklede procedurer (jf. bilag II), der byggede på dens egen og andre organisationers erfaring. Den undersøgte gældende praksis ved at kontakte lande uden for EU og besøgte Verdenstoldorganisationen (WCO) for at indhente oplysninger om internationale metoder til kontrol af forenklede procedurer.

16. Retten sammenlignede derefter den kontrolmetode, der anbefales af Kommissionen, med kontrolmodellen og vurderede Kommissionens overvågning i forbindelse med de forenklede procedurer.

17. I anden etape undersøgte Retten kvaliteten af de strategier og kontroller, der faktisk anvendes i forbindelse med de forenklede procedurer i ni medlemsstater [3], og sammenlignede dem med kontrolmodellen. Disse medlemsstater tegnede sig for over 60 % af alle de traditionelle egne indtægter, der blev opkrævet i EU i 2008, og anvendte i væsentligt omfang forenklede procedurer for importangivelser [4].

18. Kontrolstrategierne og de kontroller, der konkret var gennemført i disse medlemsstater, blev vurderet på grundlag af de modtagne besvarelser af spørgeskemaer og gennem dokumentation indhentet på stedet og ved gennemgang (walk-through test) af sagsakter vedrørende i alt 157 erhvervsdrivende.

Figur 1

De reviderede medlemsstater og deres andel af opkrævede traditionelle egne indtægter i 2008

+++++ TIFF +++++

19. Under en revision i 2007 havde Retten konstateret svagheder ved den måde, de forenklede procedurer fungerede på i flere medlemsstater, og navnlig at der er større risiko for fejl under de forenklede procedurer, når de erhvervsdrivende anmoder om ret til at anvende en præferencetoldsats [5] eller importerer varer, der er underlagt de fælles handelspolitiske foranstaltninger [6].

20. Retten kontrollerede lovligheden og den formelle rigtighed af 967 toldangivelser vedrørende 2005–08, der var udvalgt tilfældigt i de reviderede medlemsstater, for at finde ud af, om disse medlemsstaters kontroller havde hindret, at der blev betalt et for lavt beløb i traditionelle egne indtægter, og at der blev importeret varer i strid med den fælles handelspolitik.

Bemærkninger

Har Kommissionen udviklet en velfungerende metode til kontrol af de forenklede procedurer, hvor der tages hensyn til bedste praksis internationalt, og overvågede den, at de forenklede procedurer og kontrollen heraf blev gennemført korrekt?

21. De forenklede procedurer har eksisteret i mange år og er nedfældet i toldkodeksen fra 1992 [7]. Retten vurderede, i hvilket omfang Kommissionen har udviklet fælles standarder for kontrol af forenklede procedurer, og hvordan den har overvåget, at de faktisk er blevet implementeret.

Det oprindelige regelsæt var utilstrækkeligt, men blev forbedret fra begyndelsen af 2009

22. I 2008 blev begrebet autoriseret økonomisk operatør (AØO) indført i EU. En AØO er en privilegeret bruger af toldforenklinger, som skal opfylde specifikke betingelser og kriterier for at opnå denne status [8].

23. For at harmonisere betingelserne og kriterierne for AØO og for erhvervsdrivende, der bruger SPD og LCP, vedtog Kommissionen en forordning [9], der pr. 1. januar 2009 for første gang indførte en række specifikke kontroller, der skal gennemføres, når toldmyndighederne giver de erhvervsdrivende tilladelse til at bruge disse to procedurer. Med forordningen blev medlemsstaterne også retligt forpligtede til at datamatisere de forenklede procedurer senest 1. januar 2011.

24. Kommissionen har også udarbejdet detaljerede retningslinjer for enhedsbevillingen til forenklede procedurer [10]. Med en sådan bevilling kan de erhvervsdrivende centralisere deres toldformaliteter i den medlemsstat, der har givet bevillingen, også når importen finder sted i en anden medlemsstat. I løbet af 2008 udvidede Kommissionen anvendelsesområdet for disse retningslinjer til også at omfatte nationale bevillinger til forenklede procedurer, dvs. bevillinger, hvor import og toldformaliteter finder sted i én og samme medlemsstat, da der gælder samme betingelser og kriterier for tildeling af begge bevillinger.

25. Reglerne er nu i stor udstrækning i overensstemmelse med Rettens model for kontrol af forenklede procedurer og tager også internationalt accepterede standarder [11] for en sådan kontrol i betragtning.

26. I Kommissionens retningslinjer er det dog ikke præciseret:

- at der ved revision før bevillingsudstedelse skal bruges risikoanalysemetodologi, som f.eks. COMPACT modellen [12] for AØO

- at der mindst skal gennemføres et vist antal kontroller, inden varerne kan frigives

- at det er en fordel, at de supplerende angivelser automatisk sammenholdes med de forenklede angivelser/bogføringerne for at sikre, at de supplerende angivelser er fuldstændige, og heller ikke

- at det er en fordel, at der træffes sikringsforanstaltninger (f.eks. at det måles, i hvor høj grad den erhvervsdrivende overholder reglerne).

Det er endnu ikke blevet obligatorisk at anvende automatiseret risikoanalyse

27. Med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 648/2005 [13]blev det gjort obligatorisk at basere toldkontrol på en risikoanalyse, hvor der bruges elektroniske databehandlingsteknikker, og Kommissionen har udviklet en metode for et it-baseret risikoforvaltningssystem for toldmyndighederne i hele EU; den fælles ramme for risikoforvaltning (CRMF) [14].

28. Anvendelsen af fælles kriterier (risikoprofiler) for risikoanalyse af varer på det første indgangssted til EU blev prioriteret højt af hensyn til sikkerheden. På EU-niveau er der i den sammenhæng indtil videre ikke udarbejdet risikoprofiler vedrørende EU's traditionelle egne indtægter og den fælles handelspolitik.

29. Da de forenklede procedurer godt må være manuelle frem til udgangen af 2010, vil anvendelsen af alle elektroniske risikoprofiler (nationale eller for EU) endvidere afhænge af graden af datamatisering og hver enkelt medlemsstats konkrete beslutning om at gennemføre en automatiseret risikoanalyse af de forenklede procedurer. Følgelig vil der inden denne dato ikke blive anvendt en fælles metode til forvaltning af risici (for traditionelle egne indtægter og andet), som anvendelsen af forenklede procedurer indebærer.

30. Endvidere tillader en række medlemsstaters toldmyndigheder en praksis under hjemstedsordningen, der gør det umuligt at udføre risikoanalyse eller kontrol, inden varerne frigives. Disse medlemsstater anvender en fleksibel fortolkning af EU's toldlovgivning, hvor denne praksis kun tillades i helt særlige tilfælde (jf. punkt 46).

31. Kommissionens retningslinjer er ikke tilstrækkelige til at forebygge uberettiget og overdreven brug af denne praksis, der hæmmer anvendelsen af automatiseret risikoanalyse, selv når de forenklede procedurer er blevet fuldstændigt elektroniske.

Retningslinjerne for efterfølgende revision er endnu ikke fuldstændige

32. Med moderniseringen af EU's toldlovgivning og den deraf følgende reduktion i antallet af toldkontroller inden varerne frigives, har Kommissionen fremmet en lettelse af samhandelen, som bør opvejes af en risikobaseret og fælles metode for en styrket toldkontrol, navnlig efterkontrol.

33. Med hensyn til standardiseringen af den efterfølgende revision udarbejdede Kommissionen i 2007 en Vejledning om toldrevision [15], der dækker alle toldprocedurer. Denne vejledning tager dog ikke risikoen for tab af traditionelle egne indtægter på grund af forældelse [16] i betragtning, og afsnittet om revisionsmetodologi dækker ikke visse centrale aspekter som f.eks. risikovurderingsredskaber, stikprøvemetoder og revisionsrisici.

Kommissionen undersøgte de forenklede procedurer specifikt for første gang i 2008

34. Det er GD TAXUD’s ansvar at sikre, at EU's toldlovgivning anvendes ensartet, og dermed at sørge for, at de nationale toldmyndigheder handler, som var de én administration. GD BUDG udfører kontrol af traditionelle egne indtægter, hvorunder det også undersøges, om den gældende toldlovgivning er overholdt.

35. I 2007 konstaterede Retten svagheder i de forenklede procedurer i flere medlemsstater [17] og vedtog derefter at gennemføre denne fuldt dækkende revision.

36. GD BUDG udvalgte forenklede procedurer som et specifikt emne for dets kontrol første gang i 2008. Det identificerede en række mangler i de syv medlemsstater, der blev besøgt (jf. tabel 1).

37. GD TAXUD oprettede en overvågningsfunktion med henblik på ensartet anvendelse af EU's toldlovgivning i 2006. Det har medtaget overvågning af dele af de forenklede procedurer i sine overvågningsprogrammer for 2009 og 2010.

38. Der er større sandsynlighed for, at de risici, der er forbundet med brugen af forenklede procedurer, opstår, fordi det først fra 2009 er blevet obligatorisk at anvende egnede rammer for kontrol, fordi der ikke findes en fælles og automatiseret risikoanalyse i forbindelse med kontrollen af traditionelle egne indtægter og af overholdelsen af den fælles handelspolitik, inden varerne frigives, og fordi retningslinjerne for efterfølgende revision er ufuldstændige.

Tabel 1

Oversigt over resultaterne af GD BUDG’s undersøgelse af forenklede procedurer i 2008

| Medlemsstat |

Mangler vedrørende | DE | IE | ES | FR | PL | FI | UK |

Bevillingsprocessen | | | | | | | |

Kontrollen inden varerne frigives | | | | | | | |

Brugen af risikoanalyse | | | | | | | |

Forenklingspraksis | | | | | | | |

Efterkontrollen/den efterfølgende revision | | | | | | | |

Anvender medlemsstaterne en velfungerende og standardiseret metode til at kontrollere de forenklede procedurer, og er disse kontroller effektive?

39. Retten undersøgte de kontroller og revisionsmetoder, der blev anvendt i ni medlemsstater, og sammenlignede dem med sin kontrolmodel. Den gennemgik sagsakterne vedrørende 157 erhvervsdrivende. Endvidere målte den kontrollernes effektivitet ved hjælp af stikprøver af toldangivelser. Der blev i alt kontrolleret 967 toldangivelser.

Medlemsstaterne fulgte deres egne metoder, og der var forskelle mellem kontrollerne i hver enkelt fase

40. Alle medlemsstaterne havde indført nationale instrukser for forenklede procedurer og brugte deres egen kontrolmetode. Kvaliteten og kvantiteten af de kontroller, der blev udført i de forskellige faser (før bevillingsudstedelse, under selve behandlingen og efterfølgende) af de forenklede procedurer, var forskellige fra medlemsstat til medlemsstat. Bilag III er en oversigt over kvaliteten og kvantiteten i hver af de reviderede medlemsstater i forhold til de enkelte kriterier i kontrolmodellen.

Revision før bevillingsudstedelse

Nederlandenes toldmyndigheder havde det bedste koncept for revision før bevillingsudstedelse, men kunne ikke bevise, at de havde anvendt det

41. Erhvervsdrivende, der har bevilling til at anvende forenklede procedurer, får hurtigere toldbehandling med færre kontroller, inden varerne frigives. Kun pålidelige erhvervsdrivende [18] bør have en sådan mulighed. Deres pålidelighed bør evalueres gennem en grundig revision før bevillingsudstedelse, hvor de risici, der er forbundet med den erhvervsdrivendes virksomhed, vurderes, og det anbefales, hvor ofte og hvor indgående den erhvervsdrivendes aktiviteter bør gennemgås (kontrolplan), efter at der er meddelt bevilling.

42. Af de ni reviderede medlemsstater havde Nederlandene det bedste koncept for revision før bevillingsudstedelse, der fuldt ud svarer til Rettens kontrolmodel. Retten kunne imidlertid kun finde få beviser for, at Nederlandenes toldmyndigheder havde fulgt denne metode. De metoder, der blev anvendt i de andre reviderede medlemsstater, var ofte utilstrækkelige.

43. Endvidere kunne medlemsstaterne ikke altid dokumentere, at der var gennemført revision, hvor den erhvervsdrivendes interne kontroller og administrative organisation var blevet vurderet, inden der blev meddelt bevilling. Ofte var det ikke muligt at koble revisionsrapporterne sammen med den bevilling, Retten undersøgte. Kun de belgiske toldmyndigheder kunne systematisk fremlægge tilfredsstillende dokumentation for revision før bevillingsudstedelse. Der blev kun fundet få beviser for, at der var udarbejdet risikovurderinger af de erhvervsdrivende eller kontrolplaner.

44. Tabel 2 nedenfor giver et mere detaljeret overblik over Rettens revisionsresultater med hensyn til revision før bevillingsudstedelse.

Tabel 2

Vurdering af revision før bevillingsudstedelse

NB: tilfredsstillende; delvist tilfredsstillende; ikke tilfredsstillende.

I Irland blev aspektet forhåndsgodkendelse ikke kontrolleret.

Kriterier i kontrolmodellen | BE | FR | IT | HU | NL | SI | SE | UK |

Antal undersøgte erhvervsdrivende | 17 | 20 | 20 | 16 | 18 | 17 | 22 | 20 |

Revision/revisionsrapport foreligger | | | | | | | | |

Evaluering af den administrative organisation/ de interne kontroller | | | | | | | | |

Evaluering af regnskabsføring/systemer inkl. it | | | | | | | | |

Kontrol af, at den erhvervsdrivende ikke har begået alvorlige overtrædelser | | | | | | | | |

Evaluering af den økonomiske solvens | | | | | | | | |

Risikovurdering af den erhvervsdrivende | | | | | | | | |

Kontrolanbefaling (plan) | | | | | | | | |

Sikringselementer (f.eks. videreuddannelse) | | | | | | | | |

Kontrol under behandlingen – kontrol inden frigivelsen

Overdreven brug af forenklinger i hjemstedsordningen

45. Forenklede procedurer indebærer, at der kun foretages få kontroller, inden varerne frigives. Men Retten mener, at der på dette stadium mindst bør foretages et vist antal kontroller på grundlag af en automatisk risikoanalyse, således at der kan bibeholdes en usikkerhedsfaktor for den erhvervsdrivende, og således at import, hvor reglerne for den fælles handelspolitik ikke er overholdt, opdages, og for at undgå, at der betales et for lavt beløb i traditionelle egne indtægter.

46. I henhold til EU's toldlovgivning skal de erhvervsdrivende frembyde varerne for toldmyndighederne eller underrette dem om, at de vil lade varer overgå til fri omsætning. Det gælder også inden for rammerne af de forenklede procedurer. Men under hjemstedsordningen kan toldmyndighederne i helt særlige og velbegrundede tilfælde tillade en "superforenkling" [19] (fritagelse for underretning), så den erhvervsdrivende ikke behøver at underrette toldmyndighederne om hvert enkelt vareparti og om, at han vil lade varerne overgå til fri omsætning (jf. punkt 30).

47. I fem af de ni reviderede medlemsstater fik de erhvervsdrivende, der bruger hjemstedsordningen, regelmæssigt tilladelse til denne "superforenkling" (fritagelse for underretning) [20], mens den i lovgivningen kun tillades, når visse særlige omstændigheder taler derfor. Kommissionen fandt lignende praksis i Tyskland, Spanien og Finland i 2008 (jf. tabel 1).

48. Selv om nogle medlemsstater anførte, at brugen af denne "superforenkling" kunne suspenderes midlertidigt, således at toldmyndighederne kunne kontrollere varerne, kunne de ikke bevise, at det rent faktisk skete. Derfor blev der kun gennemført få eller ingen kontroller ved frigivelse af varer under hjemstedsordningen i disse medlemsstater.

Der blev kun sjældent brugt automatisk risikoanalyse med henblik på kontrol af traditionelle egne indtægter og spørgsmål vedrørende den fælles handelspolitik

49. Det har været obligatorisk at bruge risikoanalyse i toldkontrollen siden 1. januar 2007, og kun automatiserede risikoprofiler, der er integreret i behandlingen af toldangivelser, kan i tilstrækkeligt omfang beskytte EU's finansielle og handelspolitiske interesser.

50. Frankrig og Slovenien var de eneste medlemsstater, der for alle forenklede procedurer havde indført automatiserede risikoprofiler, der også omfattede traditionelle egne indtægter og spørgsmål vedrørende den fælles handelspolitik. I Sverige og Nederlandene dækkede sådanne profiler kun den forenklede deklareringsprocedure.

51. Hvis der blev konstateret risikorelevante forhold ved kontrollen inden varernes frigivelse, blev de generelt korrekt registreret, der blev fulgt op herpå, og de blev behørigt indført i risikoforvaltningssystemet. I Belgien blev der dog konstateret svagheder i strømmen af risikorelevante oplysninger, navnlig på centralt niveau.

52. Tabel 3 nedenfor giver et mere detaljeret overblik over Rettens revisionsresultater med hensyn til kontrol inden varernes frigivelse i de reviderede medlemsstater.

Tabel 3

Vurdering af kontrol inden varernes frigivelse

NB: tilfredsstillende; delvist tilfredsstillende; ikke tilfredsstillende.

Kriterier i kontrolmodellen | BE | FR | IE | IT | HU | NL | SI | SE | UK |

Antal undersøgte erhvervsdrivende | 17 | 20 | 7 | 20 | 16 | 18 | 17 | 22 | 20 |

"Superforenkling" (fritagelse for underretning) under hjemstedsordningen | | | | | | | | | |

Gennemførelse af mindst et vist antal kontroller af traditionelle egne indtægter | | | | | | | | | |

Automatiserede risikoprofiler vedrørende traditionelle egne indtægter | | | | | | | | | |

Vilkårlige automatiske kontroller | | | | | | | | | |

Feedback til risikostyringen | | | | | | | | | |

Kontrol under behandlingen – kontrol af supplerende angivelser

53. En erhvervsdrivende, der anvender forenklede procedurer, skal færdiggøre toldangivelserne regelmæssigt ved indgivelse af en detaljeret supplerende angivelse. Under anvendelsen af en automatiseret risikoanalyse skal toldmyndighederne udtage en stikprøve af transaktioner og kontrollere disse transaktioner. Disse kontroller bør omfatte en gennemgang af de relevante tolddokumenter (fakturaer, attester, licenser osv.), så det opdages, hvis der er betalt for lidt i traditionelle egne indtægter eller foretaget indførsler uden forelæggelse af de væsentlige dokumenter, der kræves i henhold til den fælles handelspolitik, og så der om nødvendigt øjeblikkeligt kan træffes afhjælpende foranstaltninger.

Slovenien er benchmark for kontrollen af supplerende angivelser

54. Retten konstaterede, at de supplerende angivelser blev indgivet elektronisk i alle de reviderede medlemsstater. Men i seks af disse medlemsstater [21] blev tolddokumenterne kun i begrænset omfang eller slet ikke gennemgået, og på tidspunktet for revisionen blev der kun anvendt automatisk risikoanalyse i forbindelse med traditionelle egne indtægter for forenklede procedurer i fire [22] medlemsstater.

55. De forenklede transaktioner (dvs. de forenklede angivelser – og bogføringerne i den erhvervsdrivendes regnskab – hjemstedsordningen) bør systematisk sammenholdes med den supplerende angivelse for at sikre, at denne er fuldstændig og korrekt. Denne sammenholdelse bør, så vidt det overhovedet er muligt, automatiseres, og der bør følges op på alle fejl.

56. Frankrig og Slovenien havde datamatiseret databehandlingssystemerne for de forenklede procedurer, så det var muligt at foretage en automatisk sammenholdelse i forbindelse med alle forenklede procedurer. Nogle medlemsstater [23] foretog kun automatiske sammenholdelser i forbindelse med den forenklede deklareringsprocedure eller foretog undertiden manuelle sammenholdelser. Tabel 4 giver et mere detaljeret overblik over revisionsresultaterne med hensyn til kontrol af de supplerende angivelser i de reviderede medlemsstater.

Tabel 4

Vurdering af kontrol af supplerende angivelser

NB: tilfredsstillende; delvist tilfredsstillende; ikke tilfredsstillende; I/R: ikke relevant.

Kriterier i kontrolmodellen | BE | FR | IE | IT | HU | NL | SI | SE | UK |

Antal undersøgte erhvervsdrivende | 17 | 20 | 7 | 20 | 16 | 18 | 17 | 22 | 20 |

Elektroniske supplerende angivelser | | | | | | | | | |

Omfattende dokumentkontrol | | | | | | | | | |

Automatiserede risikoprofiler for traditionelle egne indtægter | | | | | | | | | |

Automatiske vilkårlige kontroller | | | | | | | | | |

Automatisk sammenholdelse | I/R | | | I/R | I/R | | | | |

Systematisk manuel sammenholdelse | | I/R | | | | | I/R | | |

Feedback til risikoforvaltningen | | | | | | | | | |

Efterfølgende revision

57. Det ligger i selve de forenklede procedurers natur, at der kun foretages få kontroller under behandlingen, og at toldmyndighederne forlader sig på, at oplysningerne fra den erhvervsdrivende er korrekte, når der er meddelt bevilling. Den eneste effektive måde, hvorpå man kan opnå rimelig sikkerhed for, at det er berettiget at forlade sig herpå, er at gennemføre ordentligt planlagte, omhyggelige og tilstrækkeligt hyppige efterfølgende revisioner. Disse revisioner bør omfatte både den erhvervsdrivendes systemer (intern kontrol, it, regnskabsføring) og en stikprøve af transaktioner og i den forbindelse også en undersøgelse af de underliggende regnskabsdokumenter. De risici i relation til told, som den erhvervsdrivendes virksomhed er forbundet med, bør tages i betragtning, og navnlig bør risikoen for, at toldskyld ikke længere kan opkræves, fordi kravet er forældet, adresseres.

58. Kommissionens "Vejledning om toldrevision" blev ikke ofte brugt af de nationale myndigheder, der i så fald brugte deres egen metodologi. Selv om disse myndigheder bestræber sig på at anvende en sammenhængende tilgang til revision, f.eks. ved at bruge standardtjeklister og -modeller for afrapportering eller risikoanalyse af de enkelte erhvervsdrivende, fulgte toldrevisorerne deres egne individuelle metoder, og den dokumentation, der fandtes i de erhvervsdrivendes sagsakter, var ofte usammenhængende og/eller ufuldstændig.

59. Medlemsstaterne havde normalt indført nationale og regionale kontrolplaner med bredt formulerede kontrolmål. Men for de erhvervsdrivende i stikprøven fandt Retten kun sjældent bevis for, at der som følge af en risikovurdering foretaget under godkendelsesprocessen rent faktisk blev udsendt en anbefaling om, hvor ofte der skulle foretages revision, eller hvilken type kontrol, der skulle udføres.

Der blev ikke foretaget efterfølgende revision hyppigt nok

60. I syv af de ni reviderede medlemsstater blev der gennemført efterfølgende revision med gennemgang af et tilstrækkeligt antal transaktioner og forretningsregnskaber. Men kun i Ungarn blev disse revisioner udført tilstrækkeligt ofte til, at der kunne gives rimelig sikkerhed for, at toldskyld ikke blev forældet. Sådanne revisioner blev gennemført særligt sjældent i Sverige og Det Forenede Kongerige.

61. I fire af de ni reviderede medlemsstater blev der ikke gennemført hensigtsmæssig efterfølgende revision af de erhvervsdrivendes systemer, herunder af deres it-systemer. Kun Nederlandene og Det Forenede Kongerige foretager en struktureret gennemgang af den enkelte erhvervsdrivendes præstation (måling af overholdelse af toldlovgivningen). Tabel 5 nedenfor giver et mere detaljeret overblik over Rettens revisionsresultater med hensyn til efterfølgende revision.

62. I de fleste af de reviderede medlemsstater er der ikke tilstrækkelig sikkerhed for, at de forenklede procedurer kontrolleres effektivt, da revisionsmetoden er utilstrækkelig, planlægningen mangelfuld, og der ikke foretages tilstrækkeligt hyppig og grundig efterfølgende revision af de erhvervsdrivende, der benytter disse procedurer. Det medfører større risiko for tab af toldindtægter til EU-budgettet og for indførsler, hvor forpligtelserne i henhold til den fælles handelspolitik ikke er overholdt.

Tabel 5

Vurdering af efterfølgende revision

NB: tilfredsstillende; delvist tilfredsstillende; ikke tilfredsstillende.

Kriterier i kontrolmodellen | BE | FR | IE | IT | HU | NL | SI | SE | UK |

Antal undersøgte erhvervsdrivende | 17 | 20 | 7 | 20 | 16 | 18 | 17 | 22 | 20 |

Solid/sammenhængende revisionsmetodologi | | | | | | | | | |

Systemrevision, herunder af it-systemer | | | | | | | | | |

Revision af, at betingelserne stadig er opfyldt | | | | | | | | | |

Revision af transaktioner/regnskaber | | | | | | | | | |

Tilstrækkeligt hyppige revisioner | | | | | | | | | |

%-del af de erhvervsdrivende, der ikke er blevet revideret inden for tre år | 71 | 70 | 57 | 15 | 6 | 39 | 18 | 91 | 90 |

Opfølgning af revisionsrapporter | | | | | | | | | |

Ineffektiv kontrol i medlemsstaterne

63. Retten målte kontrollernes effektivitet ved hjælp af stikprøver af toldangivelser. Bilag IV viser antallet af kontrollerede angivelser og de konstaterede fejl fordelt på de enkelte medlemsstater.

64. Stikprøverne blev opdelt i to kategorier, én vedrørende nylige angivelser (fra 2008) for at kunne vurdere, om de kontroller, der gennemføres på nuværende tidspunkt, faktisk havde forebygget fejl, og én vedrørende angivelser fra tidligere år (2006 eller tidligere) for at se, om der var konstateret fejl ved efterfølgende revision, og om disse fejl var blevet korrigeret.

Kontrollernes effektivitet – 2008-stikprøverne

65. Der blev udtaget to sæt stikprøver fra alle toldkontorerne i de reviderede medlemsstater vedrørende 2008. Disse stikprøver vedrørte to forskellige populationer:

a) den finansielle stikprøve: ca. 30 angivelser pr. medlemsstat, hvor aspekter vedrørende traditionelle egne indtægter skulle kontrolleres, dvs. om præferencetoldsatsen blev anvendt korrekt på grundlag af et egnet bilag (f.eks. et oprindelsescertifikat)

b) den ikke-finansielle stikprøve: ca. 60 angivelser pr. medlemsstat for at kontrollere aspekter vedrørende den fælles handelspolitik, f.eks. om der forelå importlicenser (tekstilsektoren) eller tilsynsdokumenter (jern- og stålsektoren), og at disse dokumenter blev administreret korrekt.

Resultaterne af den finansielle stikprøve for 2008

66. I fire af de ni reviderede medlemsstater blev der konstateret en fejlfrekvens [24] på mindst 10 % (jf. figur 2).

67. De erhvervsdrivende skal opbevare de relevante tolddokumenter i tilfælde af, at toldmyndighederne skulle ønske at gennemføre en efterfølgende revision. De får oplyst denne forpligtelse under godkendelsesprocessen. Den høje fejlfrekvens i Sverige (19 %) og Irland (40 %) skyldtes især, at de nødvendige dokumenter ikke eksisterede eller ikke kunne findes.

Resultaterne af den ikke-finansielle stikprøve fra 2008

68. Der udstedes licenser og tilsynsdokumenter for en fastsat mængde varer. For at sikre, at ingen varer frigives på EU-markedet uden et gyldigt dokument, skal mængderne for hver enkelt import nedskrives på licensen og attesteres af toldmyndighederne på tidspunktet for frigivelsen.

Figur 2

Fejlfrekvens (%) i den finansielle stikprøve fra 2008

+++++ TIFF +++++

69. Sverige og Det Forenede Kongerige var de eneste medlemsstater, der havde et it-baseret system for nedskrivning af mængderne på licenserne. Men de erhvervsdrivende i Det Forenede Kongerige kunne nemt tilsidesætte forpligtelsen til at indtaste en gyldig licens og til at registrere mængden på det tidspunkt, hvor varerne blev frigivet.

70. Alle medlemsstater med undtagelse af Sverige og Italien nedskrev systematisk mængderne nogle dage eller en måned efter, at importen reelt havde fundet sted, almindeligvis når den supplerende angivelse blev indgivet.

71. I 34 ud af 426 transaktioner (8 %) var mængden nedskrevet adskillige måneder efter, at varerne var frigivet, eller den var aldrig blevet attesteret af toldmyndighederne. I andre 31 tilfælde (7 %) var importlicenserne/tilsynsdokumenterne ikke gyldige, eller de refererede ikke til de faktisk importerede varer. I forbindelse med 58 transaktioner (14 %) kunne medlemsstaterne endvidere ikke fremlægge bevis for, at sådanne dokumenter virkelig eksisterede på tidspunktet for frigivelsen. Disse tilfælde vises i figur 3 [25].

Figur 3

Fejlfrekvens (%) i den ikke-finansielle stikprøve fra 2008

+++++ TIFF +++++

72. Mens fejl i den finansielle stikprøve kan korrigeres ved at inddrive tolden, hvis fejlene konstateres, inden toldbeløbene bliver forældede, påvirker fejl i den ikke-finansielle stikprøve EU-producenternes interesser, når varer indføres uden de nødvendige dokumenter.

Den efterfølgende revisions effektivitet

73. En stikprøve på ca. 30 angivelser pr. medlemsstat fra 2006 [26] blev udvalgt til kontrol af forhold vedrørende traditionelle egne indtægter, dvs. om der var anvendt en korrekt præferencetoldsats, og for at vurdere, om toldmyndighederne havde korrigeret de konstaterede fejl.

74. I seks [27] af de ni reviderede medlemsstater blev der konstateret høje fejlfrekvenser. Disse medlemsstater kunne ikke bevise, at de senere havde korrigeret disse fejl ved efterfølgende revision. Hver fejl havde en finansiel effekt og medførte, at der var indbetalt et for lavt beløb i traditionelle egne indtægter. I de 274 kontrollerede angivelser blev der fundet 49 fejl, hvilket har medført et tab af told på 558000 euro. Disse beløb er forældede og kan derfor ikke længere opkræves og er endeligt tabt for EU-budgettet.

75. I fem [28] af disse seks medlemsstater kunne de erhvervsdrivende end ikke flere måneder efter fremlægge de krævede tolddokumenter, og det betyder, at disse erhvervsdrivende ikke har overholdt de forpligtelser, de havde påtaget sig, da de fik meddelt bevilling. Sådanne erhvervsdrivende er upålidelige og udgør ved deres forsømmelighed en risiko for de traditionelle egne indtægter og for producenterne i EU. De bør ikke have bevilling til at anvende forenklede procedurer.

76. I de tre medlemsstater [29], hvor der blev foretaget efterfølgende revision med acceptable mellemrum (jf. tabel 5), var ingen af de angivelser, Rettens revisorer gennemgik, behæftet med fejl.

77. Figur 4 viser den samlede fejlfrekvens for 2006-stikprøven og andelen af fejl, der skyldes, at der mangler vigtige dokumenter.

78. Navnlig for seks af de ni reviderede medlemsstaters vedkommende sår disse revisionsresultater tvivl om, hvorvidt varer, som importeres under de forenklede procedurer, kontrolleres effektivt, således at man undgår tab af indtægter for EU-budgettet eller at skade producenterne i EU.

Figur 4

Fejlfrekvens (%) i den finansielle stikprøve fra 2006

+++++ TIFF +++++

Konklusioner og anbefalinger

79. Det fremgår af resultaterne af Rettens revision, at de forenklede procedurer endnu ikke kontrolleres effektivt i de fleste af de reviderede medlemsstater. Der er på den måde ingen rimelig sikkerhed for, at Fællesskabets traditionelle egne indtægter opkræves korrekt, eller at de erhvervsdrivende overholder de forpligtelser, de er pålagt under den fælles handelspolitik.

80. Kommissionen bør sikre sig, at det regelsæt, der gælder fra 2009, fungerer effektivt i hele EU.

Har Kommissionen udviklet en velfungerende metode til kontrol af de forenklede procedurer, og overvågede den, at de forenklede procedurer og kontrollen heraf blev gennemført korrekt?

81. Kommissionen har udviklet en velfungerende metode til kontrol af de forenklede procedurer og indført et regelsæt med omfattende retningslinjer. Det blev dog først indført ved udgangen af 2008. Der er stadig behov for, at visse aspekter, f.eks. brugen af risikoanalyse og kontrol under behandlingen, forbedres (jf. punkt 22-26).

82. Da de forenklede procedurer kan være manuelle frem til udgangen af 2010, bliver det først fra det tidspunkt obligatorisk i hele EU at anvende automatisk risikoanalyse, hvor traditionelle egne indtægter og den fælles handelspolitik tages i betragtning. Dertil kommer, at medlemsstaterne ofte tillader praksis under hjemstedsordningen, der hindrer anvendelsen af automatisk risikoanalyse inden frigivelsen (jf. punkt 27-31).

83. Retningslinjerne for efterfølgende toldrevision er endnu ikke fuldstændige, og Kommissionen iværksatte først specifikke inspektioner af de forenklede importprocedurer i 2008. Yderligere overvågning er først lige startet (jf. punkt 32-38).

84. Kommissionen bør:

- forbedre det eksisterende regelsæt og de eksisterende retningslinjer for forenklede procedurer med Rettens kontrolmodel som grundlag

- overvåge implementeringen af dette regelsæt og retningslinjerne i medlemsstaterne

- udvikle profiler for hele EU for traditionelle egne indtægter og den fælles handelspolitik og medtage dem i den fælles ramme for risikoforvaltning, CRMF

- færdiggøre retningslinjerne for efterfølgende revision og

- tage Rettens revisionsresultater i betragtning, når den overvejer yderligere forenklinger af toldprocedurerne.

Anvender medlemsstaterne en velfungerende og standardiseret metode til at kontrollere de forenklede procedurer, og er disse kontroller effektive?

85. Medlemsstaterne anvendte ikke en standardiseret metode til kontrol/revision af de forenklede procedurer i de forskellige faser, f.eks. revision før bevillingsudstedelse eller efterkontrol, og anvendte ofte utilstrækkelige metoder ved sådan kontrol/revision. Det fremgik af Rettens revision, at kontrollen/revisionen ofte var ineffektiv, og at medlemsstaterne ikke altid fulgte Kommissionens vejledning (jf. punkt 40).

86. Det store antal dårlige eller dårligt dokumenterede revisioner før bevillingsudstedelse øger risikoen for, at upålidelige erhvervsdrivende kan anvende forenklede procedurer (jf. punkt 41-44).

87. De metoder, der anvendtes til kontrol under behandlingen med henblik på frigivelse af varer, var forskellige og var ofte af dårlig kvalitet (jf. punkt 45-56):

- Den hyppige og uberettigede anvendelse af "superforenklinger" (fritagelse for underretning) inden for rammerne af hjemstedsordningen, og det, at der generelt ikke fandtes automatiserede risikoprofiler, var til hinder for kontrollen før varernes frigivelse og øgede risikoen for, at der importeres varer, hvor forpligtelserne i henhold til den fælles handelspolitik ikke er overholdt, og/eller for tab af traditionelle egne indtægter.

- De få dokumentkontroller af supplerende angivelser, og navnlig den kendsgerning, at de forenklede angivelser/bogføringerne hos den erhvervsdrivende ikke systematisk blev sammenholdt med de supplerende angivelser, øgede disse risici yderligere.

88. Syv ud af ni reviderede medlemsstater brugte en utilstrækkelig eller delvist utilstrækkelig revisionsmetodologi, herunder en dårlig planlægning. I otte af ni reviderede medlemsstater blev der ikke i tilstrækkeligt omfang taget hensyn til risikoen for forældelse af toldkravet (jf. punkt 57-62).

89. Når der ikke gennemføres kontrol, før og efter varerne frigives, kan det føre til forsømmelighed hos de erhvervsdrivende, navnlig hvis den efterfølgende revision ikke er af god kvalitet eller ikke udføres tilstrækkeligt hyppigt. Det betyder igen større risiko for, at uregelmæssigheder ikke bliver opdaget og fører til tab af traditionelle egne indtægter, eller at der importeres varer, hvor forpligtelserne i henhold til den fælles handelspolitik ikke er overholdt (jf. punkt 45-62).

90. Det store antal fejl i stikprøverne af toldangivelser viser for forenklede procedurer (jf. punkt 63-78):

a) at kontrollen inden varernes frigivelse ikke er effektiv

b) at det er vanskeligt at overvåge import af varer, der kræver licens eller lignende dokumenter, hvis der ikke findes en pålidelig onlineforvaltning

c) at mange erhvervsdrivende ikke overholdt de forpligtelser, de havde påtaget sig, da de fik bevilling til at anvende forenklede procedurer, og

d) at der i de fleste af de reviderede medlemsstater ikke foretages efterfølgende revision hyppigt nok, og at revisionen ikke i tilstrækkeligt omfang forhindrede eller påviste fejl.

91. Kommissionen bør:

- kraftigt opfordre medlemsstaterne til hurtigst muligt at anvende det nyligt udviklede regelsæt for forenklede procedurer, herunder en fælles metode til kontrol og revision gennem hele proceduren i overensstemmelse med den kontrolmodel, Retten har udarbejdet

- foretage en kritisk gennemgang af medlemsstaternes praksis med at tillade "superforenklinger" (fritagelse for underretning) og yde vejledning i dette spørgsmål, navnlig vedrørende varer, der kræver toldmyndighedernes medvirken, inden de frigives

- opfordre alle medlemsstater til at datamatisere behandlingen af de forenklede procedurer og herunder forvalte licenser og lignende dokumenter elektronisk (onlinenedskrivning af mængder ved frigivelsen af varerne) og it-baserede risikoprofiler, der dækker EU’s traditionelle egne indtægter og foranstaltninger under den fælles handelspolitik

- opfordre medlemsstaterne til at forbedre videreuddannelsen af de erhvervsdrivende, således at disse bliver mere bevidste om deres forpligtelser og ansvar, når de anvender forenklede procedurer, og

- tilskynde til resultatmåling og benchmarking mellem medlemsstaterne og opfordre dem til at forbedre deres praksis med hensyn til kontrol af de forenklede procedurer.

Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg på mødet den 25. marts 2010.

På Revisionsrettens vegne

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Formand

[1] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 450/2008 (EUT L 145 af 4.6.2008, s. 1).

[2] I overensstemmelse med bl.a. Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 624/2007/EF af 23. maj 2007 om fastlæggelse af et handlingsprogram for toldvæsenet i Fællesskabet (Told 2013) (EUT L 154 af 14.6.2007, s. 25).

[3] Belgien, Frankrig, Italien, Ungarn, Nederlandene, Slovenien, Sverige og Det Forenede Kongerige. Irland blev revideret i forbindelse med forundersøgelsen, og dermed inden den endelige kontrolmodel var udviklet. Da revisionsmetoden var sammenlignelig, fremlægges resultaterne sammen med resultaterne for de øvrige reviderede medlemsstater.

[4] I forhold til det samlede antal importangivelser i de reviderede medlemsstater i 2008, lå andelen af indførsler, hvor der anvendes forenklede procedurer, på mellem 26 % og 93 %.

[5] Varer, der importeres fra tredjelande, er toldpligtige (EU-budgettets egne indtægter). På visse betingelser kan toldsatsen nedsættes på grundlag af præferencehandelsordninger, forudsat at importøren kan fremlægge specifikke dokumenter, f.eks. oprindelsescertifikater.

[6] For at beskytte EU-producenternes interesser er import af visse varer, f.eks. tekstilvarer og stål, i henhold til den fælles handelspolitik underlagt særlige tilsynsforanstaltninger. Hvis de erhvervsdrivende ønsker at importere sådanne varer fra visse lande, skal de fremvise specifikke tolddokumenter på tidspunktet for frigivelsen, f.eks. importlicenser eller tilsynsdokumenter.

[7] Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 (EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1).

[8] Kommissionen har udstedt udførlige retningslinjer for de nationale toldtjenester om tildeling af status som AØO (jf. DOC TAXUD/2006/1450 af 29. juni 2007).

[9] Kommissionens forordning (EF) nr. 1192/2008 (EUT L 329 af 6.12.2008, s. 1).

[10] TAXUD/1284/2005.

[11] Bl.a. den reviderede Kyotokonvention, som EF tiltrådte ved Rådets afgørelse 2003/231/EF (EUT L 86 af 3.4.2003, s. 21) og retningslinjerne derom.

[12] TAXUD/2006/1452: COMPACT-modellen for AØO virksomheder (Compliance Partnership Customs and Trade (regelsikringssamarbejde mellem toldmyndigheder og erhversliv) er en metode til vurdering af risici forbundet med den erhvervsdrivendes virksomhed ved en vurdering af operatørens administrative organisation og interne kontrolsystem.

[13] EUT L 117 af 4.5.2005, s. 13.

[14] De vigtigste elementer i CRMF har skullet anvendes siden januar 2007, og elementerne vedrørende sikkerhed skulle være trådt i kraft pr. 1. juli 2009, men da nogle medlemsstater ikke var tilstrækkeligt langt fremme med digitaliseringen, kunne denne frist ikke overholdes og er nu udsat til udgangen af 2010.

[15] Vejledningen om toldrevision blev udarbejdet under Told 2007-programmet. Vejledningen er udtryk for en aftale mellem Kommissionen og medlemsstaterne om, hvordan der skal foretages efterfølgende revision på toldområdet. Vejledningen er oversat til 19 sprog og uddelt til medlemsstaterne.

[16] Under normale forhold er tidsfristen for opkrævning af toldskyld tre år, efter at indførslen har fundet sted (jf. artikel 221, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 2913/92).

[17] Medlemsstater, der blev revideret inden for rammerne af DAS 2007: Bulgarien, Danmark, Tyskland, Spanien, Portugal og Rumænien.

[18] Erhvervsdrivende, der opfylder de juridiske betingelser for anvendelse af forenklede procedurer, og som giver den fornødne sikkerhed for, at de er bekendt med deres forpligtelser i den forbindelse.

[19] Jf. artikel 266, stk. 2, litra b) i gennemførelsesbestemmelserne til toldkodeksen: "For så vidt som kontrollen med forretningernes forskriftsmæssige gennemførelse ikke berøres deraf, kan toldmyndighederne: […] b) når visse særlige omstændigheder taler derfor, såsom de pågældende varers art og forretningernes øgede hyppighed, fritage indehaveren af tilladelsen for forpligtelsen til at underrette de kompetente toldmyndigheder om hver enkelt vareankomst […]", kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 (EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1), som ændret.

[20] Ungarn, Nederlandene, Slovenien, Sverige og Det Forenede Kongerige.

[21] Belgien, Frankrig, Irland, Nederlandene, Sverige og Det Forenede Kongerige.

[22] Frankrig, Italien, Ungarn og Slovenien.

[23] Sverige, Nederlandene (automatisk sammenholdelse i forbindelse med SDP), Belgien, Irland, Ungarn, Nederlandene og Det Forenede Kongerige (lejlighedsvise manuelle sammenholdelser i forbindelse med SDP og/eller under hjemstedsordningen).

[24] Disse fejl beløber sig til 358000 euro, men kan stadig korrigeres ved en inddrivelse af importafgifter. En sådan inddrivelse er mulig i op til tre år efter, at toldskylden er påløbet.

[25] Retten konstaterede, at systemet til forvaltning af licenser og tilsynsdokumenter i Det Forenede Kongerige var upålideligt. Den angivne fejlfrekvens henviser kun til de faktisk konstaterede substansfejl. I Irland var stikprøvestørrelsen meget mindre, fordi denne medlemsstat kun indgik i forundersøgelsen.

[26] For Irland og Det Forenede Kongerige blev der udvalgt angivelser fra 2005, fordi revisionsbesøgene fandt sted i 2008; af praktiske årsager vedrørte stikprøven i Nederlandene delvist 2007.

[27] Belgien, Frankrig, Irland, Nederlandene, Sverige og Det Forenede Kongerige.

[28] Belgien, Frankrig, Irland, Sverige og Det Forenede Kongerige.

[29] Italien, Ungarn og Slovenien.

--------------------------------------------------

BILAG I

Oversigt over de forenklede procedurers karakteristika [30]

Artikel 76 i Fællesskabets toldkodeks [31] er retsgrundlag for de forenklede procedurer. I artikel 76, stk. 1, litra a) til c) beskrives karakteristikaene ved tre forskellige procedurer:

a) den ufuldstændige angivelse (ikke omfattet af revisionen)

b) den forenklede angivelse

c) hjemstedsordningen.

I artikel 253 i GB (gennemførelsesbestemmelserne til toldkodeksen [32]) gives der en generel definition af formålet med og arten af hver af de tre forenklede procedurer. Mere specifikt vedrørende emnet for revisionen er proceduren for overgang til fri omsætning nærmere beskrevet i artikel 254-267 i GB.

DEN UFULDSTÆNDIGE ANGIVELSE LIGGER UDEN FOR REVISIONENS OMFANG OG BEHANDLES IKKE YDERLIGERE I DETTE BILAG.

I. Forenklet angivelse (artikel 253; 253a - 253m; 260-262 i GB)

Artikel 253, stk. 2, i GB: "Efter fremgangsmåden for forenklet angivelse kan varer henføres under den pågældende toldprocedure, forudsat at der senere indgives en supplerende angivelse, som, i givet fald, kan være af samlet, periodisk eller opsummerende karakter."

I artikel 76, stk. 1, litra b) i toldkodeksen hedder det, at ... toldmyndighederne tillader, at "der i stedet for den … angivelse indgives et handelsdokument eller et administrativt dokument ledsaget af en anmodning om henførsel af varerne under den pågældende toldprocedure."

Proceduren:

a) skal forhåndsgodkendes (artikel 253, 253a - 253m, 260-262 i GB). Toldmyndighederne skal kontrollere ansøgerens pålidelighed grundigt og afgøre alle relevante detaljer i bevillingen

b) omfatter frembydelse af varerne for toldmyndighederne.

Proceduren giver forskellige muligheder, men typisk foregår det på følgende måde:

1) Den erhvervsdrivende frembyder varerne for toldmyndighederne og indgiver enten en forenklet angivelse eller et handelsdokument (f.eks. en faktura) i stedet for en detaljeret standardangivelse.

2) Der foretages en almindelig behandling af angivelser af varer til fri omsætning (afgørelse om kontrol af fiskale eller ikke-fiskale anliggender).

3) Ved udgangen af den periode, der er aftalt i bevillingen (normalt en måned), indgiver den erhvervsdrivende en supplerende angivelse, der indeholder alle detaljer (toldværdiansættelsen, vægt osv.) for hver enkelt forenklede angivelse, så tolden for samtlige forenklede angivelser (det samlede toldbeløb) i perioden kan beregnes.

4) Det samlede toldbeløb bogføres i toldmyndighedernes regnskab senest fem dage efter referenceperioden, dvs. efter udgangen af den måned, der er nævnt i det foregående (jf. artikel 218, stk. 1, i toldkodeksen), og betales i henhold til artikel 227 i toldkodeksen senest den 16. dag i måneden efter denne kalendermåned.

5) Efterkontrol kan gennemføres i form af ad hoc-kontrol af den supplerende angivelse eller ved dybtgående revision på den erhvervsdrivendes forretningssted, herunder af den erhvervsdrivendes handelsdokumenter og regnskaber.

II. Hjemstedsordningen (artikel 253, stk. 3; 263-267 i GB)

Artikel 253, stk. 3: "Efter hjemstedsordningen kan varer henføres under den pågældende toldprocedure på vedkommendes forretningssted eller på andre af de kompetente myndigheder anviste eller godkendte steder."

Artikel 76, stk. 1, litra c) i toldkodeksen fastsætter: ... toldmyndighederne tillader, at "angivelse af varerne til den pågældende procedure sker ved indskrivning af varerne i regnskaber; i så fald kan toldmyndighederne fritage klarereren for at frembyde varerne for toldvæsenet."

Proceduren:

a) skal forhåndsgodkendes (artikel 253, 253a - 253m; 263-267 i GB). Toldmyndighederne skal kontrollere ansøgerens pålidelighed grundigt og afgøre alle relevante detaljer i bevillingen.

b) omfatter generelt en underretning af toldmyndighederne om, at varerne er ankommet til den erhvervsdrivendes forretningssted (eller et hvilket som helst andet nærmere angivet sted, der bruges til dette formål) og om, at man har til hensigt at frigive varerne.

Proceduren giver forskellige muligheder, men typisk foregår det på følgende måde:

1) Den erhvervsdrivende modtager varerne på sit forretningssted, normalt under en anden toldbehandling, som han allerede har tilladelse til (f.eks. forsendelse).

2) Afhængig af graden af forenkling:

- meddeler den erhvervsdrivende enten toldmyndighederne, at han har til hensigt at frigive varerne, indtaster de nærmere oplysninger om varerne i sit regnskab og afventer toldmyndighedernes afgørelse om, hvorvidt de vil gennemføre kontrol, inden varerne frigives eller

- registrerer den erhvervsdrivende de nærmere oplysninger om varerne direkte i sit regnskab, hvilket kan bevirke, at varerne overgår til fri omsætning.

3) Graden af forenkling er således afgørende for, om toldmyndighederne har mulighed for at kontrollere varerne, inden de frigives.

4) Ved udgangen af den periode, der er aftalt i bevillingen (normalt en måned), indgiver den erhvervsdrivende den supplerende angivelse, der for hvert enkelt bogførte beløb indeholder alle detaljer (toldværdiansættelsen, vægt osv.), så tolden for samtlige bogførte beløb (det samlede toldbeløb) i perioden kan beregnes.

5) Det samlede toldbeløb bogføres i toldmyndighedernes regnskab senest fem dage efter referenceperioden, dvs. efter udgangen af den måned, der er nævnt i det foregående (jf. artikel 218, stk. 1, i toldkodeksen), og betales i henhold til artikel 227 i toldkodeksen senest den 16. dag i måneden efter denne referencemåned.

6) Efterkontrol kan gennemføres i form af ad hoc-kontrol af den supplerende angivelse eller ved dybtgående revision på den erhvervsdrivendes forretningssted, herunder af den erhvervsdrivendes handelsdokumenter og regnskaber.

Skematisk præsentation af den forenklede angivelse og hjemstedsordningen for angivelse af varer til fri omsætning

Fase Procedure | Den forenklede angivelse | Hjemstedsordningen |

Fase 1 Bevilling | Formel procedure (ansøgning g bevilling): bevilling forud for procedurentoldmyndighedernes kontrol af den erhvervsdrivendes pålidelighed og andre betingelserbevillingen indeholder nærmere oplysninger om behandlingen | Formel procedure (ansøgning g bevilling): bevilling forud for procedurentoldmyndighedernes kontrol af den erhvervsdrivendes pålidelighed og andre betingelserbevillingen indeholder nærmere oplysninger om behandlingen |

Fase 2 Fortoldning | Den erhvervsdrivende: frembyder varerne for toldmyndighederneindgiver en forenklet angivelse (f.eks. en faktura) | Den erhvervsdrivende: modtager/har varerne på sit forretningssted (eller et andet angivet sted)underretter toldmyndighederne om, at han har til hensigt at lade varerne overgå til fri omsætning, indtaster de nærmere oplysninger om varerne i sit regnskab (det er muligt at få fritagelse for underretning) |

Toldmyndighederne: registrerer den forenklede angivelsebeslutter, om der skal gennemføres en kontrolfrigiver varerne til fri omsætning | Toldmyndighederne: modtager (eller modtager ikke) meddelelse fra den erhvervsdrivendebeslutter, om der skal gennemføres kontrol (hvis det stadig er muligt)frigiver varerne (hvis den erhvervsdrivende ikke allerede selv har frigivet dem) |

Fase 3 Supplerende angivelse | Den erhvervsdrivende: indgiver en supplerende angivelse (= oversigt over alle forenklede angivelser i perioden)betaler den samlede toldskyld | Den erhvervsdrivende: indgiver en supplerende angivelse (= oversigt over alle regnskabsregistreringer i perioden)betaler den samlede toldskyld |

Toldmyndighederne: registrerer toldbeløbet i regnskabetbeslutter, om der skal gennemføres efterkontrol | Toldmyndighederne: registrerer toldbeløbet i regnskabetbeslutter, om der skal gennemføres efterkontrol |

Fase 4 Efterfølgende revision | Den erhvervsdrivende: opbevarer dokumentation med henblik på toldmyndighederne | Den erhvervsdrivende: opbevarer dokumentation med henblik på toldmyndighederne |

Toldmyndighederne: beslutter, om der skal gennemføres efterfølgende revision | Toldmyndighederne: beslutter, om der skal gennemføres efterfølgende revision |

[30] Se den skematiske præsentation sidst i bilaget.

[31] Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92, som ændret.

[32] Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 (EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1), som ændret.

--------------------------------------------------

BILAG II

Revisionsrettens model for kontrol af forenklede procedurer

1) Kriterier for kontrol – inden en erhvervsdrivende kan blive godkendt

a) Det kontrolleres, om den erhvervsdrivende tidligere har opfyldt toldkravene tilfredsstillende, bruger et tilfredsstillende og pålideligt (it-)system til at føre sine regnskaber, at der er bevis for økonomisk solvens, og at det er muligt at kontrollere, at importforbud eller -restriktioner overholdes.

b) Der foretages en revision af den erhvervsdrivendes administrative organisation og interne kontroller; denne revision omfatter et besøg på den erhvervsdrivendes forretningssted.

c) De risici, der er forbundet med den erhvervsdrivendes virksomhed, identificeres og vurderes under revisionen og dækkes af passende kontrolforanstaltninger, og der udarbejdes for hver enkelt erhvervsdrivende en kontrolplan/anbefaling, der adresserer de resterende risici.

d) Revisionsresultaterne formaliseres i en rapport.

e) Den erhvervsdrivende modtager den nødvendige rådgivning under bevillingsprocessen og gøres opmærksom på sine forpligtelser og den toldrisiko, som hans virksomhed er forbundet med.

f) Bevillingen er en formel og specifik skriftlig forpligtelse mellem toldmyndighederne og den erhvervsdrivende, der fastsætter deres samarbejde og hver parts rettigheder og forpligtelser, herunder at den erhvervsdrivende er forpligtet til at underrette om ændringer i sin virksomhed og administration og til at udpege en repræsentant i toldanliggender.

2) Kriterier for kontrol [33] ved forenklede procedurer, dvs. af forenklede angivelser/regnskaber og af supplerende angivelser

a) Inden varerne frigives gennemføres der mindst et vist antal risikobaserede fysiske kontroller og dokumentkontroller for at bevare en usikkerhedsfaktor for den erhvervsdrivende, opdage regelstridige indførsler og undgå, at der indbetales et for lavt beløb i traditionelle egne indtægter.

b) Der gennemføres omfattende dokumentkontrol af supplerende anmeldelser med samme formål.

c) Der foretages en elektronisk sammenholdelse mellem de supplerende angivelser og de forenklede angivelser/den erhvervsdrivendes regnskaber, der sikrer, at de supplerende angivelser er fuldstændige.

d) Fysisk kontrol og dokumentkontrol bygger på en risikoanalyse, hvor der anvendes passende elektroniske databehandlingsteknikker, som også omfatter et vilkårligt element.

e) Resultaterne af sådanne kontroller indføres behørigt og udnyttes i risikoforvaltningssystemet; toldmyndighederne sikrer gennem regelmæssig resultatmåling, at risikoprofilerne altid er effektive og ajourførte.

3) Kriterier for efterfølgende revisioner [34] af forenklede procedurer

a) Der gennemføres regelmæssige og planlagte efterfølgende revisioner, der bygger på en velfungerende og standardiseret revisionsmetode, hvor de risici, der er forbundet med den erhvervsdrivendes virksomhed, og forældelsesrisikoen er taget i betragtning, og nogle af de erhvervsdrivende er udvalgt tilfældigt.

b) Revisionen målrettes transaktioner eller specifikke emner (f.eks. toldværdiansættelse), systemer, herunder it-systemer, eller vurderer, om den erhvervsdrivende stadig opfylder betingelserne for at kunne bruge forenklede procedurer.

c) Revisionsresultaterne fremlægges i en rapport, og der følges systematisk op på dem; revisionsresultaterne indtastes i risikoforvaltningssystemet.

d) Der indføres kvalitetssikringsforanstaltninger (f.eks. måling af den erhvervsdrivendes præstation og af overholdelse af toldlovgivningen), og de erhvervsdrivende opfordres til at foretage en selvevaluering.

[33] Det antal kontroller, der mindst gennemføres inden frigivelsen af varerne og på grundlag af supplerende angivelser, bør afhænge af den risiko, der er forbundet med den pågældende import. For erhvervsdrivende, der kun foretager import med lav risiko, bør der dog stadig være en usikkerhedsfaktor i form af vilkårlige kontroller.

[34] For at være sikker på, at toldskylden ikke forældes, gennemføres der efterfølgende revision mindst hvert tredje år. Antallet af transaktioner, der skal kontrolleres ved efterfølgende revision, afhænger af de involverede risici. Der kan være længere mellemrum mellem systemrevisioner eller revisioner, hvor det vurderes, om den erhvervsdrivende stadig opfylder betingelserne for at bruge forenklede procedurer, men de er altid nødvendige, hvis der foretages ændringer i et (it- eller andet) system.

--------------------------------------------------

BILAG III

OVERSIGT OVER BEMÆRKNINGERNE FOR DE NI REVIDEREDE MEDLEMSSTATER

NB: tilfredsstillende; delvist tilfredsstillende; ikke tilfredsstillende; I/R: ikke relevant.

Kriterier i kontrolmodellen | BE | FR | IE | IT | HU | NL | SI | SE | UK |

Antal undersøgte erhvervsdrivende | 17 | 20 | 7 | 20 | 16 | 18 | 17 | 22 | 20 |

Revision før bevillingsudstedelse

Blev der foretaget revision på den erhvervsdrivendes forretningssted, blev der udarbejdet en revisionsrapport, og er den disponibel? | | | I/R | | | | | | |

Var den erhvervsdrivendes administrative organisation og interne kontroller blevet vurderet? | | | I/R | | | | | | |

Var regnskabs- og it-systemer blevet kontrolleret? | | | I/R | | | | | | |

Var det blevet kontrolleret, om retskravene i artikel 261, stk. 2, og 264, stk. 2, i GB var overholdt (f.eks. at den erhvervsdrivende ikke har begået alvorlige overtrædelser)? | | | I/R | | | | | | |

Var den erhvervsdrivendes økonomiske solvens blevet kontrolleret? | | | I/R | | | | | | |

Var der gennemført en risikovurdering af den erhvervsdrivende? | | | I/R | | | | | | |

Havde risikovurderingen/revisionen givet anledning til en kontrolanbefaling (plan)? | | | I/R | | | | | | |

Indeholdt bevillingsproceduren sikringselementer (f.eks. videreuddannelse, oplysninger, koordinatorer)? | | | I/R | | | | | | |

Kontrol under behandlingen – kontrol inden varerne frigives

Var tilladelsen til at anvende forenklingspraksis under hjemstedsordningen (fritagelse for underretning) givet i overensstemmelse med lovgivningen? | | | | | | | | | |

Var der mindst gennemført et vist antal kontroller af traditionelle egne indtægter/vedrørende den fælles handelspolitik inden frigivelsen? | | | | | | | | | |

Blev der anvendt automatiske risikoprofiler af relevans for traditionelle egne indtægter/den fælles handelspolitik? | | | | | | | | | |

Indgik der et automatiseret vilkårligt element i risikoforvaltningen? | | | | | | | | | |

Blev der fulgt op på risikorelevante emner (f.eks. resultatmåling af risikoprofiler, feedback)? | | | | | | | | | |

Kontrol under behandlingen – kontrol af supplerende angivelser

Behandles de supplerende angivelser generelt elektronisk? | | | | | | | | | |

Var der mindst gennemført et vist antal kontroller af de supplerende angivelser? | | | | | | | | | |

Blev der anvendt automatiske risikoprofiler af relevans for traditionelle egne indtægter/den fælles handelspolitik? | | | | | | | | | |

Indgik der et automatiseret vilkårligt element i risikoforvaltningen? | | | | | | | | | |

Blev de supplerende angivelser sammenholdt automatisk med de forenklede angivelser? | I/R | | | I/R | I/R | | | | |

Blev de supplerende angivelser sammenholdt manuelt med de forenklede angivelser? | | I/R | | | | | I/R | | |

Blev der fulgt op på risikorelevante emner (f.eks. resultatmåling af risikoprofiler, feedback)? | | | | | | | | | |

Efterfølgende revision

Bygger den efterfølgende revision på en velfungerende og standardiseret revisionsmetode (revisionsredskaber, sammenhængende tilgang)? | | | | | | | | | |

Omfatter revisionen også systemer og it-systemer? | | | | | | | | | |

Vurderes det, om den erhvervsdrivende stadig opfylder betingelserne for bevilling? | | | | | | | | | |

Omfatter revisionen substansrevision af transaktioner (herunder regnskaber)? | | | | | | | | | |

Gennemføres der revision med tilstrækkeligt korte mellemrum til, at man ikke risikerer, at toldskylden forældes? | | | | | | | | | |

% af erhvervsdrivende, der ikke blev revideret hyppigt nok til, at det var muligt at undgå forældelse | 71 | 70 | 57 | 15 | 6 | 39 | 18 | 91 | 90 |

Følges der op på revisionsrapporter (ledelseskontrol, feedback)? | | | | | | | | | |

--------------------------------------------------

BILAG IV

OVERSIGT OVER FEJL I STIKPRØVERNE

NB: Medlemsstaterne blev bedt om at sende den manglende dokumentation sammen med deres svar på Rettens foreløbige revisionsbemærkninger. Når de ikke kunne vedlægge de krævede dokumenter, blev det betragtet som en fejl.

| BE | FR | IE | IT | HU | NL | SI | SE | UK |

Den finansielle stikprøve for 2008

Antal reviderede transaktioner | 31 | 32 | 20 | 30 | 33 | 30 | 30 | 31 | 30 |

Præferencedokumentet ikke påstemplet "udstedt efterfølgende", når det burde have været det | 3 | 2 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 |

Direkte transport ikke dokumenteret | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 3 | 1 |

Der var ikke fremlagt dokumentation | 0 | 0 | 8 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Andre substansfejl | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 3 | 1 |

Antal fejl i alt | 5 | 4 | 8 | 1 | 2 | 2 | 0 | 6 | 2 |

Fejl i alt (%) i den finansielle stikprøve for 2008 | 16 | 13 | 40 | 3 | 6 | 7 | 0 | 19 | 7 |

Fejl (%), der skyldes, at der mangler vigtige dokumenter | 3 | 3 | 40 | 3 | 3 | 0 | 0 | 10 | 3 |

Den ikke-finansielle stikprøve for 2008

Antal reviderede transaktioner | 60 | 57 | 6 | 62 | 32 | 61 | 30 | 58 | 60 |

Mængder ikke nedskrevet umiddelbart efter udløbet af perioden for samlet bogføring ikke godkendt af toldmyndighederne | 9 | 13 | 0 | 10 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Der var ikke fremlagt dokumentation | 23 | 6 | 6 | 0 | 0 | 18 | 0 | 5 | 0 |

Andre substansfejl | 12 | 7 | 0 | 1 | 0 | 1 | 2 | 2 | 6 |

Antal fejl i alt | 44 | 26 | 6 | 11 | 2 | 19 | 2 | 7 | 6 |

Fejl i alt (%) i den ikke-finansielle stikprøve for 2008 | 73 | 46 | 100 | 18 | 6 | 31 | 7 | 12 | 10 |

Fejl (%), der skyldes, at der mangler vigtige dokumenter | 38 | 11 | 100 | 0 | 0 | 30 | 0 | 9 | 0 |

Finansiel stikprøve 2006

Antal reviderede transaktioner | 34 | 33 | 24 | 33 | 29 | 30 | 30 | 31 | 30 |

Præferencedokumentet ikke påstemplet "udstedt efterfølgende", når det burde have været det | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 |

Direkte transport ikke dokumenteret | 4 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 2 |

Der var ikke fremlagt dokumentation | 1 | 0 | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 |

Andre substansfejl | 4 | 3 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 2 | 1 |

Antal fejl i alt | 10 | 11 | 7 | 0 | 0 | 4 | 0 | 11 | 6 |

Fejl i alt (%) i den finansielle stikprøve for 2006 | 29 | 33 | 29 | 0 | 0 | 13 | 0 | 35 | 20 |

Fejl (%), der skyldes, at der mangler vigtige dokumenter | 15 | 24 | 29 | 0 | 0 | 0 | 0 | 26 | 17 |

--------------------------------------------------