[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 14.10.2009

KOM(2009) 533 endelig

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONENTIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

Udvidelsesstrategi og vigtigste udfordringer 2009-2010

{SEK(2009) 1333} {SEK(2009) 1334} {SEK(2009) 1335} {SEK(2009) 1336} {SEK(2009) 1337} {SEK(2009) 1338} {SEK(2009) 1339} {SEK(2009) 1340}

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONENTIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

Udvidelsesstrategi og vigtigste udfordringer 2009-2010

INDLEDNING

Den femte udvidelse af EU har bidraget til at konsolidere demokratiet og retsstaten i Europa. Den har øget de økonomiske muligheder og øget EU's vægt, når der skal tages udfordringer op på områder som f.eks. klimaforandringer, konkurrenceevne og regulering og tilsyn med de finansielle markeder. Den udvidede Europæiske Union har i de seneste fem år vist, at den kan samarbejde om de vigtige udfordringer, den står over for. Udvidelse er et af EU's mest effektive udenrigspolitiske instrumenter.

Den Europæiske Unions nuværende udvidelsesproces finder sted i en kontekst med alvorlig og udbredt recession. Krisen har ramt både EU og de lande, der er omfattet af udvidelsesprocessen (udvidelseslandene). I den samme periode har EU modtaget tre nye ansøgninger om medlemskab fra Montenegro (december 2008), Albanien (april 2009) og Island (juli 2009). Disse ansøgninger er et yderligere bevis på Den Europæiske Unions tiltrækningskraft og dens rolle med hensyn til at fremme stabilitet, sikkerhed og velstand.

Fremskridt med reformerne i udvidelseslandene har gjort det muligt for dem at komme igennem de forskellige faser i tiltrædelsesprocessen. Tiltrædelsesforhandlingerne med Kroatien nærmer sig den afsluttende fase. Tiltrædelsesforhandlingerne med Tyrkiet er inde i en vanskeligere fase, der kræver nye reformtiltag. Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien har gjort betydelige fremskridt og taget vigtige udfordringer op. Kommissionen er ved at udarbejde en udtalelse om Montenegros medlemskabsansøgning. Det samme gælder Islands ansøgning. Den er rede til at forberede en udtalelse om Albaniens ansøgning, når den opfordres hertil af Rådet. For alle de pågældende lande på Vestbalkan gælder det, at yderligere fremskridt kan resultere i, at landene indrømmes kandidatstatus, når de har vist, at de er klar til det.

Landene på Vestbalkan og Tyrkiet mangler stadig - omend i forskelligt omfang - at tage fat på betydelige opgaver, inden de opfylder de fastlagte kriterier og betingelser. Reformtempoet er ofte langsomt. Den internationale økonomiske krise øger vanskelighederne. I en række tilfælde har bilaterale spørgsmål en uheldig indflydelse på tiltrædelsesprocessen.

I lyset af disse udfordringer udstikkes kursen frem stadig med den fornyede konsensus om udvidelse, som man nåede frem til på Det Europæiske Råds møde i december 2006. Denne politik er baseret på principperne om konsolidering af forpligtelser, rimelige, men strenge betingelser og god kommunikation i forhold til borgerne kombineret med EU's kapacitet til at integrere nye medlemmer. EU har forbedret kvaliteten af udvidelsesprocessen. Navnlig sættes der nu i en tidlig fase mere fokus på retsstatsprincipper og god forvaltningspraksis.

Tiltrædelsesprocessen udgør en stærk tilskyndelse til politisk og økonomisk reform. Det er i EU’s strategiske interesse at holde gang i denne proces på grundlag af godkendte principper og betingelser.

EU's udvidelsespolitik er en omhyggeligt styret proces, hvor kandidater og mulige kandidater tilnærmer sig EU i takt med gennemførelsen af deres politiske og økonomiske reformer og deres evne til at påtage sig de medlemskabsforpligtelser, der er indeholdt i Københavnskriterierne. På Vestbalkan er det regionale samarbejde fortsat centralt og udgør et afgørende element i stabiliserings- og associeringsprocessen.

Lissabon-traktaten reformerer den udvidede Europæiske Unions institutioner og sætter den i stand til at tilpasse sine politikker til en verden under hurtig forandring. Hvad angår udvidelsen, vil traktaten sikre institutionelle rammer, som bør muliggøre en smidig tilpasning af EU's institutioner, når en ny medlemsstat bliver optaget i EU, og den ændrer den tiltrædelsesprocedure, hvorved Europa-Parlamentet og nationale parlamenter meddeles ansøgninger om medlemskab.

Indførelse af visumfritagelse for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Montenegro og Serbien i begyndelsen af 2010 på Kommissionens forslag vil vise, at reformer medfører håndgribelige fordele for borgerne. Kommissionen vil fremlægge lignende forslag vedrørende Albanien og Bosnien-Hercegovina medio 2010, hvis disse lande opfylder de opstillede betingelser.

Hvad angår Cypern-spørgsmålet, er lederne af det græsk-cypriotiske og tyrkisk-cypriotiske samfund ved at være inde i en afgørende fase af forhandlingerne om en samlet løsning i FN-regi. Kommissionen støtter deres indsats og yder teknisk rådgivning på områder, der falder ind under EU's kompetence.

Denne meddelelse beskriver de fremskridt, der er gjort, og de vigtigste udfordringer for de lande, som indgår i udvidelsesprocessen. Den gør rede for Kommissionens strategi for vejledning og støtte til deres indsats i det kommende år. I et ledsagende dokument redegør Kommissionen ligeledes for, hvordan Kosovo[1] yderligere kan fremme sin integrering i forhold til EU i overensstemmelse med regionens generelle tilnærmelse til EU.

DE VIGTIGSTE UDFORDRINGER

Det følgende afsnit behandler de vigtige forhold, som i øjeblikket indvirker på udvidelsesprocessen. EU kan gennem sin udvidelsespolitik bidrage til at tage disse udfordringer op, men hovedansvaret ligger hos de berørte lande.

Økonomisk krise

Den globale recession har i forskelligt omfang haft indvirkning på økonomierne i landene på Vestbalkan og i Tyrkiet. I samarbejde med internationale finansielle institutioner bistår EU udvidelseslandene med at afbøde krisens virkninger og lægge grunden til en sund økonomisk genopretning.

Den økonomiske aktivitet på Vestbalkan og i Tyrkiet er reduceret markant siden anden halvdel af 2008 som følge af begrænset efterspørgsel efter landenes eksport, færre udenlandske investeringer og mindre långivning på tværs af grænserne. Budgetsituationen blev forringet i alle landene. Ledigheden, som allerede var høj i flere lande, begyndte at gå yderligere i vejret. Den økonomiske nedgang på Vestbalkan og i Tyrkiet i 2009 er af samme omfang som den gennemsnitlige nedgang i EU, men er mindre udtalt end i de EU-medlemsstater, der er alvorligst ramt af krisen. I alle landene er den makroøkonomiske situation imidlertid vanskelig.

Landene på Vestbalkan har begrænsede muligheder for at føre en effektfuld makroøkonomisk politik over for krisen. Der er betydelige begrænsninger med hensyn til pengepolitiske eller finanspolitiske foranstaltninger på grund af tidligere procykliske finanspolitiske tiltag, lån og realkredit, der for en stor dels vedkommende er i udenlandsk valuta, og store eksterne ubalancer. Indsatsen over for krisen har på den baggrund i det store og hele været tilfredsstillende i de fleste af regionens lande, selv om man i nogle tilfælde indledningsvis ikke erkendte udfordringens alvor. Udsigten til en tiltrædelse af EU har bidraget til, at tilliden til økonomierne på Vestbalkan er bevaret og har i den seneste turbulente periode sikret de økonomiske politikker en forankring. Samtidigt var visse af udvidelseslandene i stand til at høste gevinsterne ved strukturreformer, der er gennemført i de seneste år, og det bidrog til at mildne krisen. Forbedret finansiel regulering, f.eks. i Kroatien og Tyrkiet, bidrog til at skabe stabilitet og øget modstandskraft. Serbien og Bosnien-Hercegovina fik IMF-støtte, eftersom den eksterne ubalance i begge lande tiltog, og de offentlige finanser var særligt berørt på grund af de ekspansive politikker, der tidligere var ført.

Krisen udvikler sig fortsat i de lande, der er omfattet af udvidelsen, og den berører navnlig realøkonomien, herunder beskæftigelsen og den sociale situation. Genopretningen vil tage tid, eftersom den økonomiske aktivitet i de vigtigste handelspartnerlande kun forventes at komme langsomt op i fart. Kapitaltilførslerne til stimulering af den indenlandske efterspørgsel forbliver sandsynligvis begrænsede. Der er truffet kortsigtede foranstaltninger til at afbøde krisens sociale konsekvenser for de svageste samfundsgrupper. På mellemlang sigt er det meget vigtigt, at der føres en sund finanspolitik med fokus på effektiv anvendelse af offentlige midler og på investering. Der er behov for beskæftigelsespolitikker og sociale foranstaltninger til nedbringelse af den strukturelle ledighed og til beskyttelse af svage grupper.

Der skal i forbindelse med indsatsen over for krisen tages hensyn til behovet for bæredygtig udvikling og til de problemer, klimaforandringerne rejser, samt gives prioritet til foranstaltninger, der fører frem mod en sikker og bæredygtig økonomi med lavt kulstofforbrug. EU-relaterede reformer bidrager til øget konkurrenceevne og åbenhed og til fastlæggelse af lovgivning, der er fremmende for handel og investering. Det er afgørende, at der gennemføres foranstaltninger til konsolidering af retsstaten, herunder over for korruption, hvis erhvervsklimaet skal forbedres.

Hvad angår EU's støtte, er der programmeret førtiltrædelsesbistand til banksektoren, infrastrukturprojekter, SMV'er og jobskabelse, herunder i landdistrikter. Der er til dette formål afsat 200 mio. EUR i tilskud under instrumentet for førtiltrædelsesstøtte, der vil fungere som løftestang for investeringer på mindst 1 mia. EUR, som medfinansieres via lån fra internationale finansielle institutioner. Kommissionen har foreslået en lempelse af medfinansieringskravet til de lande, der modtager IPA-støtte. Kommissionen ydede direkte budgetstøtte under IPA til Serbien for at afbøde virkningerne af den finansielle og økonomiske krise. Hertil kommer, at Kommissionen anmodede Rådet om at godkende makrofinansiel bistand i form af et lån på 200 mio. EUR til Serbien. Disse muligheder foreligger om nødvendigt også for de andre lande. I begge tilfælde er der knyttet betingelser til den finansielle bistand, herunder en aftale med IMF om sunde makroøkonomiske politikker. Kommissionen arbejder tæt sammen med de internationale finansielle institutioner, som har forpligtet sig til at øge deres udlån til Vestbalkan og Tyrkiet til mere end 5 mia. EUR i 2009

Retsstaten

Landene på Vestbalkan og Tyrkiet står fortsat over for betydelige udfordringer med hensyn til retsstaten, navnlig kampen mod korruption og organiseret kriminalitet. Disse områder er helt afgørende for velfungerende demokratier og økonomier og betinger i vid udstrækning integrationen i forhold til EU. De påvirker også - og nogle gange på en skæv måde - offentlighedens opfattelse af EU-udvidelsen. I udvidelseslandene gøres der en betydelig indsats for at komme disse problemer til livs. Kommissionen vil fortsætte med at udnytte det fulde potentiale i forbindelse med udvidelsesprocessen for at støtte dette arbejde og overvåge resultaterne på nært hold

Korruption er fremherskende på mange områder og påvirker borgernes hverdag og erhvervsvilkårene. Områder, som kræver særlig opmærksomhed, er offentlige indkøb og privatisering, retsvæsenet, finansiering af politiske partier og åbenhed i den offentlige administration og hos regeringsmagten. Det er helt afgørende at råde over et uafhængigt og upartisk retsvæsen og offentlige anklagere, der er specialiseret i bekæmpelse af korruption og dertil knyttede forbrydelser, samt over politistyrker og myndigheder, der både er apolitiske og fagligt kompetente. Der er behov for god lovgivning og effektiv gennemførelse på områder som f.eks. offentlige indkøb, intellektuelle ejendomsrettigheder, finanskontrol, revision og bekæmpelse af svig.

Der er behov for en yderligere indsats over for organiseret kriminalitet, som er et problem i hele regionen. Retshåndhævelsesinstanserne vil skulle være mere effektive og samarbejde for at komme de internationale kriminelle organisationer til livs.

I overensstemmelse med den fornyede konsensus om udvidelse og under hensyn til erfaringerne fra den femte udvidelse er retsstaten en hovedprioritet, som de berørte lande skal tage fat på tidligt i tiltrædelsesprocessen. Der er med EU-bistand gjort visse fremskridt med fastlæggelse af effektiv lovgivning og etablering af effektive strukturer til bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet, men der er behov for omhyggelig gennemførelse og håndhævelse af lovene, hvis der skal kunne opnås håndgribelige resultater. Der er i 2009 afsat IPA-bistand på omkring 80 mio. EUR til styrkelse af retsvæsenet og lovhåndhævelse. Kommissionen har gennemført peer-evaluering med medlemsstatseksperter af retsvæsenet, bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet i kandidatlandene og vil styrke missioner af denne type. Anvendelse af benchmarks i tiltrædelsesforhandlingerne og dialogen om visumliberalisering har været med til at fremme reform.

Kommissionen er blevet ved med at yde støtte til regionalt samarbejde - hvad angår retsvæsen, politi og retsforfølgelse - om bekæmpelsen af organiseret kriminalitet og korruption. Landene på Vestbalkan er nødt til at styrke det retslige samarbejde i regionen, hvis de skal kunne få deres retsvæsener til at fungere effektivt. Det er i den forbindelse særligt vigtigt, at der tages hånd om problemet med krigsforbrydelser og andre alvorlige forbrydelser, der er ustraffede. Landene bør til det formål revidere de eksisterende restriktioner i deres lovgivning om udlevering af egne statsborgere og overførsel af retsforfølgning.

Kommissionen vil fortsat støtte partnerlande i kampen mod korruption og organiseret kriminalitet. Der kan imidlertid kun opnås gode og varige resultater med den nødvendige politiske vilje og et reelt engagement hos myndighederne i de berørte lande. Kommissionen vil omhyggeligt overvåge de resultater, der nås lokalt.

I de fleste af udvidelseslandene giver problemer med ytringsfriheden anledning til bekymring. De vigtigste lovgivningstiltag til beskyttelse af ytringsfriheden og medierne er gennemført, men politisk pres på medierne og et stigende antal trusler og voldelige angreb på journalister samt visse tilbageværende retlige problemer giver generelt anledning til alvorlig bekymring. Disse spørgsmål skal tages op hurtigst muligt.

Bilaterale spørgsmål

Bilaterale spørgsmål, herunder grænseproblemer, berører i stigende grad udvidelsesprocessen. Bilaterale problemer, som det er op til de berørte parter at tage hånd om, bør ikke forsinke tiltrædelsesprocessen.

I rapporteringsperioden bremsede grænseproblemet mellem Slovenien og Kroatien tiltrædelsesforhandlingerne med Kroatien.

I henhold til retningslinjerne for forhandlingerne med Kroatien og Tyrkiet, som alle medlemsstater har lagt sig fast på, skal ansøgerlandene løse eventuelle grænseproblemer i overensstemmelse med FN-pagtens princip for fredelig bilæggelse af tvister, om nødvendigt med bistand fra Den Internationale Domstol. Det er også en del af stabiliserings- og associeringsprocessen at finde gensidigt godkendte løsninger og at indgå aftaler om udestående problemer med nabolande.

Kommissionen forventer, at alle berørte parter gør den nødvendige indsats for at løse udestående bilaterale problemer efter disse retningslinjer. Hvor det er hensigtsmæssigt, er Kommissionen parat til at hjælpe med at finde løsninger på anmodning fra de berørte parter. Den principielle enighed mellem Kroatien og Montenegro om ved Den Internationale Domstols mellemkomst at finde en løsning på grænsedragningen ved Prevlaka er opmuntrende.

Alle parter, der er involveret i sådanne bilaterale tvister, har ansvaret for at finde løsninger som gode naboer og under hensyn til de overordnede EU-interesser. Dette vil styrke effektiviteten af den fornyede konsensus om udvidelse, som bekræfter, at hastigheden af et lands integrering i EU bestemmes af hastigheden af dets reformer.

Regionalt samarbejde

Der er i de seneste år gjort vigtige fremskridt med det regionale samarbejde i det sydøstlige Europa, og regionen har påtaget sig et øget ejerskab til hele processen. Det regionale samarbejde fungerer imidlertid ikke så godt som det burde. Bilaterale tvister og uoverensstemmelser angående Kosovo berører det regionale samarbejde på en uheldig måde. Effektiviteten i forbindelse med de regionale strukturer og initiativer skal også forbedres.

Uoverensstemmelser vedrørende Kosovos deltagelse i regionale møder, initiativer og aftaler er ved at blive en hindring for regionalt samarbejde. Der vil f. eks. være fare for det normale og vigtige arbejde under Den Centraleuropæiske Frihandelsaftale (CEFTA) og i Det Regionale Samarbejdsråd (RCC) eller Den Regionale Offentlige Forvaltningsskole (ReSPA), hvis den nuværende situation ikke ændres. Kommissionen anmoder indtrængende alle de berørte parter om at finde praktiske og pragmatiske løsninger, der kan sikre inddragelse af alle parter i det regionale samarbejde, uden at det berører de forskellige holdninger vedrørende statusspørgsmålet. Fortsættelsen af det regionale samarbejde indgår som en betingelse i stabiliserings- og associeringsprocessen, og resultaterne vurderes i alle udvidelsesprocessens faser.

RCC har fungeret i mere end et år som en regionalt styret efterfølger til stabilitetspagten med Den Sydøsteuropæiske Samarbejdsproces (SEECP) som "politisk paraply". RCC er nu nødt til at styrke sin indsats for at kunne levere konkrete resultater. RCC har en strategisk rolle at spille i forbindelse med udvikling af det regionale samarbejde og identificering og imødekommelse af behov inden for regionale aktiviteter og strukturer. Det har også en rolle at spille i forbindelse med programmeringen af EU-bistand til regionalt samarbejde. Kommissionen støtter RCC's arbejde og finansierer en tredjedel af sekretariatets budget for perioden 2008-2010. Kommissionen har indledt en dialog med RCC's sekretariat om organisationens prioriteter, forbedring af driften og yderligere udvikling. Den ser også nærmere på ordningerne for fremtidig bistand, herunder på, hvordan den bedst kan anvendes til at forbedre RCC's effektivitet.

Regional handel er særligt vigtig for Vestbalkans økonomiske udvikling og for forsoningen. Den kan også bidrage til at afbøde virkningerne af den økonomiske krise. Det regionale frihandelsområde, der er etableret gennem CEFTA, spiller en central rolle. I forbindelse med liberaliseringen af handelen - herunder navnlig med landbrugsvarer - er der under CEFTA med succes afsluttet forhandlinger om vigtige foranstaltninger, som dog endnu ikke er trådt i kraft, og man er i gang med at fjerne de tekniske handelsbarrierer. Bestemmelser om diagonal kumulation mellem EU og visse lande på Vestbalkan er trådt i kraft, hvilket øger den regionale handelsintegration. Der er imidlertid risiko for, at CEFTA sættes i stå på grund af uoverensstemmelser omkring Kosovos status, som allerede er kommet i vejen for vedtagelse af protokollen om liberalisering af handelen med landbrugsvarer. Det protektionistiske pres som følge af den internationale krise er tiltagende, og det fører til vedtagelse af visse foranstaltninger, som er i strid med de aftalemæssige forpligtelser. Den tendens bør modarbejdes og aftalestridige foranstaltninger ophæves.

Der er gjort fremskridt med det regionale samarbejde inden for energi og transport. Energifællesskabet fremmer reform i energisektoren, forbedrer forsyningssikkerheden i regionen og medvirker samtidigt til at integrere regionen i Fællesskabets energimarked. Forhandlingerne om etablering af et transportfællesskab mellem EU og Vestbalkan fortsætter og forventes afsluttet ved årets udgang. Aftalen om Det Fælles Europæiske Luftfartsområde (ECAA) bidrager til vækst i lufttrafikken mellem EU og landene på Vestbalkan og integrerer dem gradvist i EU's interne lufttransportmarked. Det regionale samarbejde inden for miljø og retlige og indre anliggender er ved at blive udbygget.

Den Regionale Offentlige Forvaltningsskole (ReSPA) har øget sine uddannelsesaktiviteter. Det er vigtigt at fortsætte ratificeringen af den internationale aftale, der fastsætter dens status som juridisk person, således at skolen bliver fuldt ud operationel.

Kommissionen støtter inden for rammerne af Ljubljana-processen genskabelsen af kulturarven som et vigtigt led i forsoningen, der også bidrager til udvikling af den lokale økonomi. På den kommende ministerkonference i Ljubljana i november 2009 vil Kommissionen yderligere fremme genskabelsen af kulturarven.

Kommissionen vil forberede en EU-strategi for Donau-regionen inden udgangen af 2010 på grundlag af Det Europæiske Råds konklusioner fra juni 2009. Udvidelseslandene og de berørte organisationer vil i vid udstrækning blive involveret i dette initiativ. Hvad angår regionen omkring Sortehavet, er Tyrkiet interesseret i samarbejde i regionen, og landet indgår i "sortehavssynergien". Kommissionen støtter Tyrkiets deltagelse i samarbejdsprogrammet for sortehavsregionen under det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument.

Kommissionen vil fortsætte med at yde støtte til regionale samarbejdsaktiviteter og -strukturer på Vestbalkan, herunder gennem øget inddragelse af regionen i planlægning og programmering af flerlandeprogrammet under førtiltrædelsesinstrumentet.

FØRTILTRÆDELSESINSTRUMENTER: DE VIGTIGSTE PRIORITETER

Visumfri rejse

Processen med visumliberalisering for landene på Vestbalkan, som er i overensstemmelse med tilsagnet i Thessaloniki-dagsordenen, er nået ind i den afgørende fase. Der er siden januar 2008 indgået aftaler om visumlempelser med alle de pågældende lande sideløbende med aftalerne om tilbagetagelse. De køreplaner, der blev vedtaget i 2008 for de enkelte lande inden for rammerne af dialogen om visumliberalisering, har givet gode resultater og fremskyndet reformer på de relevante områder, navnlig med hensyn til dokumentsikkerhed, grænse- og migrationsforvaltning og bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet.

Under hensyn til de fremskridt, som de enkelte lande har gjort med opfyldelsen af de betingelser, der er knyttet til visumliberaliseringen, foreslog Kommissionen i juli 2009, at der indføres visumfrihed for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Montenegro og Serbien. Indførelse af visumfrihed fra begyndelsen af 2010 vil være et vigtigt bidrag til etablering af mellemfolkelige kontakter og vise borgerne i de berørte lande, at de reformer, der er knyttet sammen med integration i EU, giver håndgribelige fordele. Kommissionen vil fremlægge forslag vedrørende Albanien og Bosnien-Hercegovina i midten af 2010, hvis disse lande opfylder de fastsatte betingelser. I undersøgelsen vedrørende Kosovo, der skal vedtages sammen med denne meddelelse, foreslås det, at visumlempelsen fortsat bør fremmes, og der skal indledes en proces for Kosovo med sigte på en eventuel visumliberalisering, når de nødvendige reformer sættes i gang, og betingelserne er opfyldt.

Sikring af kvaliteten af førtiltrædelsesforberedelserne

Der er som led i den fornyede konsensus om udvidelsen gjort en fortsat indsats for at forbedre kvaliteten af denne proces. De skrappe benchmarks, der er fastsat som betingelser for at indlede og afslutte forhandlinger, har vist sig at være et virkningsfuldt redskab til at sikre opfyldelse af de gældende aftaleforpligtelser og til at styre vanskelige økonomiske, lovgivningsmæssige og administrative reformer i de lande, der er omfattet af forhandlingerne, og derved bidrage til tidlig tiltrædelsesforberedelse. Der er ved at blive gennemført en undersøgelse af de finansielle konsekvenser af Kroatiens EU-tiltrædelse. Fremtidige udtalelser om medlemskabsansøgninger vil omfatte skøn over, hvilke konsekvenser et ansøgerlands tiltrædelse vil få for vigtige EU-politikker. Der føres en intensiv politisk dialog med landene for at overvåge processen, og partnerskabsaftalerne er de vigtigste referencedokumenter. Den økonomiske dialog blev yderligere styrket på baggrund af krisen.

De lande, der er omfattet af udvidelsen, skal sikre sig, at ny lovgivning forberedes omhyggeligt efter nødvendig høring af de berørte parter, og at den gennemføres korrekt. Der er behov for en uafhængig, meritokratisk, gennemsigtig og ansvarlig offentlig forvaltning for at lette den effektive gennemførelse af EU's regelværk.

Tilnærmelse mellem borgere og myndigheder på den ene side og EU på den anden

Øget deltagelse fra civilsamfundsorganisationer styrker demokratiet og medvirker til forsoning. Deres inddragelse i de reformer, som er iværksat i udvidelseslandene, bidrager til at styrke tiltrædelsesprocessen og understøtter borgernes støtte til tiltrædelsen. Via gennemførelsen af IPA-civilsamfundsfaciliteten finansierede Kommissionen etablering af kontorer for teknisk støtte i hvert modtagerland, et voksende antal kortvarige besøg i EU-institutioner og mere end 800 personers deltagelse i workshopper på Vestbalkan og i Tyrkiet. Kommissionen vil fortsætte med at støtte civilsamfundspartnerskaber, der prioriterer områder som kultur, minoriteter og erhvervsorganisationer.

Deltagelse i EU-programmer og -agenturer har vist sig at bidrage positivt til at bringe institutioner og borgere i partnerlandene tættere på EU. Kommissionen har øget sin støtte til EU-agenturerne med henblik på at forberede udvidelseslandene til deres deltagelse. Efter at EU's medfinansieringsmulighed blev øget, begyndte potentielle kandidatlande at deltage i nye programmer. Kommissionen vil fortsætte med at støtte partnerlandene med opbygning af den nødvendige kapacitet og de nødvendige ressourcer med henblik på vellykket deltagelse i fællesskabsprogrammer og -organer.

I overensstemmelse med prioriteringen af grundlæggende forvaltningsspørgsmål vil Kommissionen fortsætte med at vurdere, om landene har professionelle og velfungerende offentlige administrationer. Den vil tilskynde yderligere til udveksling af god praksis og viden mellem landene om reform af den offentlige forvaltning. Den vil til det formål gøre brug af alle tilgængelige instrumenter, herunder Twinning-netværket, TAIEX og SIGMA[2] og fremme kontakter til andre internationale organisationer og nationale, regionale og europæiske uddannelsesinstitutioner inden for offentlig forvaltning.

Finansiel støtte til de lande, der er omfattet af udvidelsen

I 2009 blev der fortsat ydet bistand til Vestbalkan og Tyrkiet ved hjælp af instrumentet for førtiltrædelsesbistand. I 2009 vil der blive afsat 1,5 mia. EUR. Der er særlig fokus på statsopbygning, god regeringsførelse, retsstaten og udvikling af civilsamfundet. Man er med IPA blevet ved med at støtte grænseoverskridende samarbejde og bæredygtig udvikling i grænseområder og bidrage til forsoning og gode naboskabsforbindelser samt til forberedelse af EU-tiltrædelse. Kommissionen vil fortsætte med at sætte fokus på sin bistand til støtte for førtiltrædelsesforberedelser baseret på partnerskabsprioriteter.

Kandidatlandene har gjort fremskridt med decentraliseret forvaltning af midler. Decentraliseringsprocessen er godt i gang for Kroatiens og Tyrkiets vedkommende, men begge lande er nødt til at målrette deres indsats for at opfylde alle de betingelser, der er knyttet til den. I Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien er der gennemført decentralisering af IPA-regionaludviklingen og menneskelige ressourcer, men der er behov for en større indsats, inden der kan gennemføres yderligere decentralisering. Kommissionen fortsætter med at yde den nødvendige støtte til kandidatlandene for at bistå dem med at opfylde kravene til decentraliseret forvaltning af EU-midler til regional udvikling og udvikling af menneskelige ressourcer og landdistrikter.

I andre udvidelseslande er Kommissionens delegationer, som nu alle er fuldt operationelle efter lukningen af Det Europæiske Agentur for Genopbygning, ansvarlige for gennemførelse af EU-bistanden og samarbejder med støttemodtagerne for at sikre, at EU-bistanden anvendes effektivt. Decentraliseret bistand forbliver et mål på mellemlang sigt, navnlig i forbindelse med forberedelsen af den fremtidige forvaltning af de samhørighedspolitiske instrumenter.

Kommissionen støtter modtagerlandenes udvikling af sektorstrategier, der skal fremme en mere strategisk, programbaseret tilgang til leveringen af bistanden og øge bistandens effekt.

Som fastsat i IPA-forordningen har Kommissionen styrket processen med donorkoordinering ved inddragelse af EU-medlemsstater, internationale finansielle institutioner og andre donorer. Dette indebærer opstilling og koordinering af prioriteter og jævnlig overvågning af gennemførelse på stedet.

Kommissionen, IFI-partnerne og medlemsstaterne er ved at afslutte fastlæggelsen af betingelser for etablering af en investeringsramme for Vestbalkan. Dette er et vigtigt skridt, som vil lette støtten til investering i infrastruktur, SMV'er og energieffektivitet. Formålet er at samle ressourcer fra Kommissionen, de internationale partnerfinansieringsinstitutioner, medlemsstaterne og andre donorer og at knytte disse midler sammen med lån fra internationale finansielle institutioner med henblik på finansiering af prioriterede projekter i de udvalgte sektorer. Kommissionen har til dette formål afsat mere end 100 mio. EUR til støtte, hvilket gør den til den største bidragsyder. Det forventes, at der med investeringsrammen for Vestbalkan i de kommende år vil kunne ydes lån, der samlet beløber sig til mere end 1 mia. EUR.

Samarbejde om klimaforandringer

EU vil styrke sin løbende dialog om klimaforandringer med kandidatlandene og de potentielle kandidatlande, herunder navnlig via det regionale miljønetværk for tiltrædelse (RENA). Kommissionen forventer, at alle udvidelseslandene støtter EU's mål, som er at nå frem til en ambitiøs og bred aftale på klimakonferencen i København i udgangen af 2009. Kommissionen har over de seneste år ydet 120 mio. EUR i tilskud til IFI-faciliteter, som vil skabe investeringer på ca. 600 mio. EUR i energieffektivitetsprojekter og dermed bistå Vestbalkan og Tyrkiet med at reducere drivhusgasemissionerne. Kommissionen vil fortsætte med at støtte initiativer vedrørende klimaforandringer i udvidelseslandene.

Kommunikation vedrørende udvidelsen

Bedre kommunikation med offentligheden er et nøgleprincip i den fornyede konsensus om udvidelse. Hvis EU's udvidelsesproces skal blive en succes, er det afgørende at være lydhør over for borgerne og tage hensyn til deres bekymringer og besvare deres spørgsmål. Den offentlige mening i EU om kommende udvidelser påvirkes af det indtryk, de foregående udvidelser, har efterladt. Kommissionen har fremlagt en analyse af de økonomiske resultater og udfordringer i forbindelse med den femte EU-udvidelse i anledning af femåret for denne, og det blev heri vurderet, at udvidelsen har bidraget til vækst og gjort EU til en stærkere spiller i verdensøkonomien. Kommissionen fremmer en saglig offentlig debat om dens konsekvenser og har organiseret en række arrangementer til markering af den femte udvidelse, som var sammenfaldende med tyveåret for jerntæppets fald. Den har oprettet en særlig webside og medvirket til at udarbejde audiovisuelt materiale.

Det er et vigtigt mål at opnå borgernes støtte til EU's udvidelsespolitik, og Kommissionen vil fortsat føre en aktiv kommunikationspolitik med det mål for øje. Den vil herunder støtte og supplere den indsats, der gøres af medlemsstaterne, som har et stort ansvar på dette område, og af partnerlandene, og den vil målrette sin kommunikation mod opinionsdannere, navnlig civilsamfundsorganisationer og journalister, og mod de unge. Der vil blive gjort en særlig indsats for at fremme kendskabet i EU til kultur og levevis i de lande, der er omfattet af udvidelsen.

FREMSKRIDT I UDVIDELSESLANDENE OG DAGSORDEN FOR 2009-2010

Kandidatlandenes og de potentielle kandidatlandes vej frem mod EU

Landene på Vestbalkan er rykket tættere på et EU-medlemskab i det forgangne år, og regionen har samtidigt gjort fremskridt – omend ujævne fremskridt – med reformer og med opfyldelsen af de opstillede kriterier og betingelser. Der er gjort betydelige fremskridt hen imod visumliberalisering, og Kommissionen foreslog således i juli 2009, at visumpligten hæves for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Montenegro og Serbien. Netværket af stabiliserings- og associeringsaftaler er udbygget yderligere. Der er modtaget to ansøgninger om medlemskab fra regionen.

For alle de pågældende lande på Vestbalkan gælder det, at yderligere fremskridt kan resultere i, at landene indrømmes kandidatstatus, når de har vist, at de er klar til det. Med henblik på fremtidigt EU-medlemskab er det for alle landene afgørende, at der opnås tilfredsstillende resultater med opfyldelsen af forpligtelser i henhold til stabiliserings- og associeringsaftalen, herunder de handelsrelaterede bestemmelser.

I det følgende afsnit sammenfattes de fremskridt, som er gjort, og der redegøres for dagsordenen for 2009-2010 for udvidelseslandene .

Kroatien

Kroatien er fortsat med at gøre fremskridt med vigtige politiske reformer. Kroatien opfylder fortsat de politiske kriterier og har gjort fremskridt på de fleste områder og har herunder øget sin indsats, hvad angår retsstaten. Der er i store træk taget fat på tiltrædelsespartnerskabets prioriteter.

I sin meddelelse om udvidelsesstrategien og de vigtigste udfordringer i perioden 2008-2009[3] fremlagde Kommissionen en vejledende køreplan frem mod den endelige fase af tiltrædelsesforhandlingerne. Køreplanen har styrket Kroatiens indsats for at opfylde kriterierne for at indlede og afslutte kapitler efter den vejledende tidsplan i køreplanen. Forsinkelser i Kroatien på visse områder har medført, at gennemførelsen af visse kapitler ikke er skredet frem i overensstemmelse med køreplanen. Forberedelserne er imidlertid generelt skredet frem i betydeligt omfang, således at de tekniske forhandlinger nu nærmer sig den afsluttende fase.

Kroatien blev ramt hårdt af den økonomiske krise, men dens konsekvenser er afbødet af en modstandsdygtig banksektor og store valutareservebeholdninger. For at styrke landets konkurrenceevne er det vigtigt, at der gennemføres strukturreformer og vedtages en troværdig mellemsigtet skattepolitik.

Grænseproblemet mellem Slovenien og Kroatien forsinkede tiltrædelsesforhandlingerne, således at et betydeligt antal kapitler ikke kunne indledes eller afsluttes før oktober 2009, selv om de i teknisk forstand var afsluttet tidligere. Kommissionen har bidraget til at finde en løsning på denne tvist, som bør forblive et bilateralt anliggende. Med støtte fra formandskabstrioen gjorde Kommissionen over en periode på seks måneder en stor indsats, som banede vejen for, at de to parter kunne nå frem til en politisk aftale i september 2009. Kommissionen ser med tilfredshed på de seneste fremskridt, der førte til åbning eller foreløbig afslutning af et betydeligt antal forhandlingskapitler på tiltrædelseskonferencen i oktober. Bilaterale spørgsmål bør ikke stå i vejen for tiltrædelsesforhandlingerne.

Kroatien vil skulle øge reformindsatsen, hvad angår retsvæsenet og grundlæggende rettigheder, navnlig med hensyn til retsvæsenets uafhængighed og effektivitet, bekæmpelsen af korruption og organiseret kriminalitet, mindretalsrettigheder, herunder flygtninges tilbagevenden og krigsforbryderdomstole. Reform af den offentlige administration kræver særlig opmærksomhed. Kroatien er også nødt til at sikre, at den kroatiske regering tager alle nødvendige skridt til løsning af problemet med adgangen til vigtige dokumenter for Den Internationale Krigsforbryderdomstol vedrørende Det Tidligere Jugoslavien (ICTY). Kommissionen er ved at forberede en finansiel pakke vedrørende Kroatiens tiltrædelse. Kroatien skal øge sin indsats for at fastlægge de nødvendige instrumenter til at forvalte og føre kontrol med Fællesskabets finansielle instrumenter. Kommissionen anbefaler, at Rådet nedsætter en teknisk ad hoc-arbejdsgruppe med henblik på udarbejdelse af tiltrædelsestraktaten på grundlag af tekster fremlagt af Kommissionen. Hvis Kroatien opfylder alle kriterier til tiden, kan tiltrædelsesforhandlingerne, herunder om eventuelle overgangsforanstaltninger, afsluttes næste år.

Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien

Siden vedtagelsen af Kommissionens udtalelse[4] og opnåelsen af kandidatstatus i 2005 har Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien konsolideret sit demokrati og sikret stabilitet i de institutioner, der sikrer retsstaten og respekt for de grundlæggende rettigheder. Denne indsats skal fortsættes.

Landet har i betydeligt omfang taget fat på de nøgleprioriteter, der er opstillet for tiltrædelsespartnerskabet[5]. Gennemførelsen af præsidentvalg og lokalvalg i marts og april 2009 var i overensstemmelse med de fleste internationale normer. Parlamentet fungerer bedre, navnlig fordi der er indført parlamentariske procedureregler og vedtaget en ny lov om parlamentet. Loven om politiet er gennemført, navnlig ved udpegelse af regionale og lokale politikommissærer, og politireformen er ført videre gennem vedtagelse af loven om indre anliggender. Lovgivningsdelen af reformstrategien for retsvæsenet er gennemført, de nye retter og organer under retsvæsenet er operationelle, og den generelle effektivitet er forbedret. Der er gjort gode fremskridt med bekæmpelsen af korruption gennem retsforfølgelse i sager på højt niveau, med styrkelse af lovgivningsrammerne, navnlig gennem vedtagelse af den ændrede lov om finansiering af politiske partier og styrkelse af de institutioner, der bekæmper korruption. Loven om den offentlige forvaltning er ændret for at styrke beføjelserne for kontoret for offentlig ansatte, og det udgør et yderligere skridt i retning af et meritokratisk karrieresystem. På beskæftigelsesområdet har man styrket aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, og erhvervsvilkårene er forbedret, herunder ved styrkelse af reguleringsorganerne.

Landet opfylder de forpligtelser, der er fastsat i stabiliserings- og associeringsaftalen. På det grundlag fremsatte Kommissionen i oktober et forslag om overgangen til den anden fase af associeringen i henhold til artikel 5 i denne aftale.

Landet mærkede den økonomiske krise, men opbremsningen i væksten blev afbødet af en stabil banksektor og et vedholdende privatforbrug. Hvis der føres en sund finanspolitik og træffes foranstaltninger over for den strukturelle arbejdsløshed, vil det forbedre økonomiens konkurrenceevne.

Navneproblemet i forhold til Grækenland er stadig uløst. Landet deltager i drøftelser i FN-regi om en løsning af spørgsmålet. Initiativer og udtalelser, som kan forringe de gode naboskabsforbindelser, bør undgås. Det er vigtigt, at der opretholdes gode naboskabsforbindelser og sættes ind på i FN-regi at finde en forhandlingsløsning på navnespørgsmålet, der kan godkendes af begge parter.

Montenegro

De politiske reformer er fortsat i Montenegro, og parlamentsvalgene i marts 2009 opfyldte næsten alle internationale normer, men der er stadig mangler, som skal afhjælpes. Der er gjort visse fremskridt med hensyn til reformen af retsvæsenet. Gennemførelsen af interimsaftalen forløber i det store og hele problemfrit.

Montenegro har været berørt af den økonomiske krise, men dens konsekvenser er blevet dæmpet af en god turistsæson og kriseforanstaltninger. Det er vigtigt, at de strukturelle reformer videreføres, hvis konkurrenceevnen skal kunne forbedres yderligere.

Montenegro ansøgte om EU-medlemskab i december 2008, og i april 2009 opfordrede Rådet Kommissionen til at afgive udtalelse. Arbejdet med forberedelsen af udtalelsen pågår. Montenegro vil skulle fremvise konkrete resultater med konsolidering af retsstaten, navnlig med hensyn til reform af retsvæsenet og bekæmpelse af korruption. Den administrative kapacitet og håndhævelseskapaciteten skal styrkes yderligere.

Albanien

Albanien har gjort fremskridt med vigtige politiske reformer. Parlamentsvalgene i juni 2009 levede op til de fleste internationale krav, men der skal gøres en yderligere indsats for at afhjælpe konstaterede mangler. Gennemførelsen af stabiliserings- og associeringsaftalen, som trådte i kraft i år, skrider i det store og hele frem uden problemer.

Albanien har indtil videre kun været berørt af krisen i begrænset omfang. Det er afgørende for landet, at det går videre med strukturelle reformer og forbedrer infrastrukturerne.

Albanien ansøgte om EU-medlemskab i april 2009. Rådet erklærede i juli 2009, at det ville vende tilbage til Albaniens ansøgning om medlemskab, når den albanske valgprocedure var overstået. Kommissionen er parat til at påbegynde udarbejdelsen af sin udtalelse, når den opfordres hertil af Rådet. Albanien er nødt til at gøre fremskridt, navnlig med hensyn til retsstaten og især bekæmpelsen af korruption, samt få de statslige institutioner til at fungere korrekt, og her især sikre et uafhængigt retsvæsen. Den administrative kapacitet og håndhævelseskapaciteten skal styrkes yderligere.

Bosnien-Hercegovina

I Bosnien-Hercegovina har gennemførelsen af interimsaftalen i det store og hele været tilfredsstillende. Landets fremskridt med gennemførelsen af centrale reformer har imidlertid været meget begrænset. Det politiske klima i landet er forværret, der er fortsat problemer med at få institutionerne til at fungere korrekt, og den provokerende retorik er fortsat. Kravet fra Den Høje Repræsentants kontor om en smidig overgang til øget EU-tilstedeværelse i landet er endnu ikke opfyldt. I den forbindelse har EU aftalt foranstaltninger til styrkelse af kontoret og mandatet for den særlige EU-repræsentant (EUSR) og overvejer en ordning med samling af beføjelserne for EUSR og chefen for Kommissionens delegation, i overensstemmelse med traktaterne og under hensyn til den institutionelle balance.

Bosnien-Hercegovina er nødt til hurtigt at sætte fart i vigtige reformer. Hvis der skal gøres fremskridt, er det nødvendigt, at landets ledere har fælles visioner om landets overordnede kurs, og at der er politisk vilje til at opfylde de europæiske integrationskrav. Bosnien-Hercegovina er også nødt til at opfylde de krav, der er opstillet for lukningen af Den Høje Repræsentants kontor. Den Europæiske Union kan kun tage stilling til en ansøgning om EU-medlemskab fra Bosnien-Hercegovina, når Den Høje Repræsentants Kontor er lukket.

Bosnien-Hercegovina vil skulle reformere sine forfatningsmæssige rammer med henblik på at få sine institutioner til at fungere effektivt, inden Kommissionen kan indrømme landet kandidatstatus. Landet vil bl.a. skulle være i stand til at vedtage, gennemføre og håndhæve EU's lovgivning og regler. Kommissionen opfordrer Bosnien-Hercegovina til ikke at opsætte de nødvendige forfatningsmæssige yderligere. Kommissionen er rede til at støtte Bosnien-Hercegovinas indsats for at revidere sin forfatning og gennemføre andre centrale reformer, som kan føre landet videre i sin tiltrædelsesproces.

Bosnien-Hercegovina blev ramt hårdt af den økonomiske krise og har anmodet Den Internationale Valutafond om finansiel bistand. Landet er nødt til at genoptage strukturelle økonomiske reformer og sikre sunde offentlige finanser.

Serbien

Serbien har vist sin vilje til at bringe landet tættere på EU gennem de resultater, det har opnået med gennemførelsen af interimsaftalen med EU, og ved at iværksætte vigtige politiske reformer, som er i overensstemmelse med EU's normer. Serbien har også gjort fremskridt med gennemførelsen af et ambitiøst program for europæiske integration. Serbien har den administrative kapacitet til at gøre betydelige fremskridt hen imod EU-medlemskab. Den skal anvendes, for at man kan komme videre med reformdagsordenen og opnå mærkbare resultater på prioriterede områder som f.eks. styrkelsen af retsstaten.

Serbien blev ramt hårdt af den økonomiske krise og har anmodet Den Internationale Valutafond og EU om finansiel bistand. Landet er nødt til at fremskynde de økonomiske reformer og sikre de offentlige finansers bæredygtighed.

Samarbejdet med ICTY er forbedret yderligere, men Ratko Mladić og Goran Hadžić, som der er rejst tiltale mod, er stadig på fri fod. I lyset af det fortsatte samarbejde med ICTY og Serbiens fornyede tilsagn vedrørende den europæiske integrationsproces vurderer Kommissionen, at interimsaftalen nu bør gennemføres af EU. Serbien er nødt til at vise en mere konstruktiv holdning over for Kosovos deltagelse i handel og samarbejde i regionen. Samarbejdet med EULEX-retsstatsmissionen er gået i gang, men denne indsats skal styrkes yderligere, navnlig hvad angår EULEX-aktiviteterne i den nordlige del af Kosovo.

Kosovo

I Kosovo er stabiliteten opretholdt, men den er skrøbelig. Efter omstruktureringen af den internationale tilstedeværelse er EU's EULEX-retsstatsmission iværksat over hele Kosovo og er fuldt ud operationel. Myndighederne har lettet iværksættelsen af EULEX-missionen i Kosovo. Nylige hændelser, som har medført beskadigelse af EULEX-ejendom, giver anledning til bekymring. Kosovo er nødt til at sikre fortsat støtte til EULEX's aktiviteter. Kosovo er blevet medlem af IMF og Verdensbanken. Kosovo har vedtaget nogen central lovgivning. Der er imidlertid stadig store udfordringer, herunder med hensyn til retsstaten, kampen mod korruption og organiseret kriminalitet, styrkelse af den administrative kapacitet, beskyttelse af serberne og andre mindretalsgrupper samt fremme af dialog og forsoning mellem de forskellige etniske grupper. EU opfordrer Kosovo-serberne til at deltage i arbejdet i Kosovos institutioner og i kommunalvalgene i november. Kosovo er nødt til at have en konstruktiv tilgang til det regionale samarbejde, herunder også vedrørende landets deltagelse i den regionale handel.

Efter donorkonferencen i 2008 er den finansielle bistand til Kosovo øget betydeligt. Via IPA er der øremærket næsten 500 mio. EUR til Kosovo for årene 2007-2011. Kosovo har været berørt af den økonomiske krise i mere begrænset omfang. Det er vigtigt, at Kosovos myndigheder opfylder sine forpligtelser med hensyn til budgetdisciplin, forvaltning af offentlige udgifter og reformer af den økonomiske og sociale politik.

EU støtter Kosovos økonomiske og politiske udvikling inden for klart definerede rammer for en tilnærmelse til EU, som er i overensstemmelse med hele regionens rolle i den europæiske integrationsproces. Det er meget vigtigt at forbedre levevilkårene af hensyn til velfærden for Kosovos befolkning og stabiliteten i hele regionen. På den baggrund og i overensstemmelse med udvidelsesstrategien for 2008 og Rådets konklusioner fra december 2008 har Kommissionen sideløbende med det nærværende strategidokument godkendt en meddelelse med titlen "Kosovo[6] - realisering af det europæiske perspektiv". I dette dokument beskrives de fællesskabsinstrumenter, som EU kan anvende til at fremme Kosovos politiske og samfundsøkonomiske udvikling. Der foreslås heri navnlig en struktureret tilgang, der skal bringe Kosovos borgere tættere på EU, herunder gennem en visumdialog med henblik på eventuel visumfritagelse. Kommissionen foreslår desuden at udvide omfanget af autonome handelsforanstaltninger og vil - når Kosovo lever op til de relevante krav - foreslå forhandlingsdirektiver med henblik på rettidig indgåelse af en handelsaftale.

Tyrkiet

Tyrkiet har til stadighed udtrykt ønske om at tage del i EU-tiltrædelsesprocessen. Der er afholdt frie og retfærdige lokalvalg. Der er taget positive skridt, hvad angår retsvæsenet - med vedtagelsen af en reformstrategi og en handlingsplan - og forbindelserne mellem civilsamfundet og militæret og kulturelle rettigheder. Parlamentet har bl.a. ændret lovgivningen, således at civile domstole i fredstid kan behandle sager vedrørende militærpersoner. Regeringen har indledt en bred offentlig debat om det kurdiske spørgsmål, og det statslige fjernsyn har oprettet en kanal, som udelukkende sender programmer på kurdisk.

Hvad angår tiltrædelsesforhandlingerne, er der indledt forhandlinger om nye kapitler. Tyrkiet har vedtaget et nationalt program for vedtagelse af EU's regelværk. Udnævnelsen af en chefforhandler på fuld tid burde bidrage til at effektivisere regeringens indsats i forbindelse med EU-relaterede reformer. Dette er specielt vigtigt, da tiltrædelsesforhandlingerne når en mere krævende fase, hvor det kræves, at Tyrkiet øger sin indsats for at nå de opstillede mål, således at der kan gøres yderligere fremskridt med åbningen af nye forhandlingskapitler.

Tyrkiet har været hårdt ramt af den økonomiske krise, men dens konsekvenser er blevet dæmpet af en modstandsdygtig banksektor og kriseforanstaltninger. For yderligere at styrke landets konkurrenceevne er det nødvendigt, at strukturreformerne fortsættes, og at der føres en forsigtig finanspolitik.

Efterforskningen vedrørende det angiveligt kriminelle netværk Ergenekon har ført til alvorlige strafferetlige sigtelser, herunder omfattende militærofficerer og nationalistiske kredse. Denne sag giver Tyrkiet mulighed for at styrke tilliden til, at landet har velfungerende demokratiske institutioner, og at det er en retsstat. Det er vigtigt, at sagsbehandlingen i denne forbindelse er i fuld overensstemmelse med gældende ret, navnlig hvad angår de tiltaltes rettigheder.

Der er nu behov for, at reformtempoet sættes markant i vejret. Der er stadig grund til bekymring på en række områder - herunder med hensyn til ytringsfrihed, pressefrihed, religionsfrihed, fagforeningsrettigheder, civil kontrol med militæret og kvinders rettigheder og ligestilling mellem kønnene. Der skal gøres meget mere for at forhindre straffrihed for personer, der deltager i tortur og anden mishandling. Regeringsinitiativet vedrørende det kurdiske spørgsmål bør føre til konkrete foranstaltninger, der uden skelen til deres oprindelse sikrer tyrkiske borgere rettigheder og friheder i fuldt omfang, og som forbedrer situationen i den sydøstlige del af landet mærkbart. Bedre dialog mellem de politiske partier vil være til gavn for reformprocessen, herunder i forbindelse med arbejdet med en forfatningsreform.

Tyrkiet har udtrykt støtte til de igangværende forhandlinger i FN-regi mellem lederne for det græsk-cypriotiske og det tyrkisk-cypriotiske samfund om en bred løsning af Cypern-problemet. Normaliseringen af de bilaterale forbindelser med Republikken Cypern står imidlertid stadig i stampe. Tyrkiet har ikke gennemført alle bestemmelser i tillægsprotokollen til associeringsaftalen og har ikke fjernet alle hindringer for de frie varebevægelser, herunder hindringer for direkte transportforbindelser med Cypern. Tiden er inde til, at Tyrkiet opfylder sin forpligtelse til at sikre ikke-diskriminatorisk gennemførelse af tillægsprotokollen og gør fremskridt hen imod normalisering af de bilaterale forbindelser med Republikken Cypern. EU vil fortsat følge op på og revidere de fremskridt, der gøres i de spørgsmål, som er omfattet af erklæringen af 21. september 2005 i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 11. december 2006.

Grækenland har fremsat et betragteligt antal formelle klager angående Tyrkiets fortsatte krænkelser af græsk luftrum, herunder flyvninger ind over græske øer.

Gode naboskabsforbindelser er afgørende.

Tyrkiet spiller en vigtig rolle for den regionale sikkerhed og fremme af dialogen mellem civilisationer. Tyrkiet har taget initiativer til at bidrage til stabilisering i det sydlige Kaukasus, Mellemøsten og andre regioner. Landet deltager i en række fredsbevarende missioner, der gennemføres af EU. Der er gjort en betydelig diplomatisk indsats for at normalisere forbindelserne til Armenien, og det resulterede i den historiske underskrivelse af protokoller om normalisering af forbindelserne i oktober 2009. Det er vigtigt, at disse protokoller hurtigt ratificeres af begge lande.

Tyrkiet undertegnede i juli 2009 den mellemstatslige aftale om Nabucco-gasrørledningen. Projektet er et vigtigt strategisk skridt frem imod et tættere energisamarbejde mellem EU, Tyrkiet og andre lande i regionen og diversificering af energikilderne. En rettidig afslutning af den sydlige gaskorridor, navnlig gennem hurtig implementering af den mellemstatslige Nabucco-aftale, forbliver en af EU's højeste energiforsyningsprioriteter.

EU-tiltrædelsesprocessen udgør et stærkt incitament for Tyrkiet til at gå videre med reformerne, styrke demokratiet og menneskerettighederne og yderligere modernisere landet. Det tyrkiske reformtempo er fortsat af afgørende betydning for det videre forløb af denne proces.

Island

Island ansøgte om EU-medlemskab den 16. juli 2009, og den 27. juli opfordrede Rådet Kommissionen til at forberede sin udtalelse. Islands ansøgning vil blive vurderet i henhold til de principper, der er fastlagt i traktaten, de kriterier, som blev fastsat af Det Europæiske Råd i København i 1993, samt i Det Europæiske Råds konklusioner fra december 2006 om den fornyede 2006-udvidelseskonsensus, som fastsætter strenge, men rimelige betingelser baseret på princippet vedrørende egne resultater.

Island er et veletableret demokrati. Landet er alvorligt ramt af den globale økonomiske og finansielle krise. Via landets deltagelse i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde er det i vid udstrækning integreret i det indre marked. Det er også medlem af Schengenområdet. Island er en vigtig partner for EU i forbindelse med den nordlige dimension og med henblik på udvikling af den arktiske politik. Kommissionen vil tage hensyn til disse forhold i sin udtalelse. Islands resultater med hensyn til gennemførelsen af sine forpligtelser i henhold til EØS-aftalen vil være et afgørende element i forbindelse med Kommissionens evaluering. Kommissionen forbereder en ændring af IPA-forordningen, der gør Island til et støttemodtagende land.

KONKLUSIONER OG HENSTILLINGER

På baggrund af ovenstående analyse formulerer Kommissionen følgende konklusioner og anbefalinger :

1. Tiltrædelsesprocessen udgør en stærk tilskyndelse til politisk og økonomisk reform i udvidelseslandene og styrker freden og stabiliteten i Europa. Det er i EU’s interesse at holde gang i udvidelsesprocessen på grundlag af godkendte principper og betingelser samt den fornyede udvidelseskonsensus.

2. De lande, der er omfattet af udvidelsen, har måttet mærke konsekvenserne af den globale økonomiske recession. EU hjælper dem med at afbøde krisens virkninger og forberede sig på en sund økonomisk genopretning. Gennemførelsen af EU-relaterede reformer understøtter dette.

3. Sikring af retsstaten, og herunder ikke kun bekæmpelsen af korruption og organiseret kriminalitet, men også styrkelse af den administrative kapacitet, forbliver en stor udfordring, som udvidelseslandene er nødt til at tage op. Kommissionen vil fortsat anvende alle udvidelsesprocessens redskaber til at støtte dem i denne indsats. Det haster med at få løst problemer omkring ytringsfrihed og medierne.

4. Bilaterale spørgsmål bør ikke forsinke tiltrædelsesprocessen. Bilaterale tvister skal løses af de berørte parter, som har ansvaret for at finde løsninger i en ånd præget af godt naboskab og under hensyn til de overordnede EU-interesser.

5. Det regionale samarbejde i Sydøsteuropa er forbedret, og landene i regionen påtager sig i stigende grad ejerskab til processen. Effektiviteten i de regionale strukturer og initiativer skal imidlertid forbedres. Uoverensstemmelser omkring Kosovo[7] bør ikke stå i vejen for regionalt samarbejde.

6. Indførelse af visumfritagelse for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Montenegro og Serbien i starten af 2010 på Kommissionens forslag vil vise, at reformer medfører håndgribelige fordele for borgerne. Kommissionen vil fremlægge forslag vedrørende Albanien og Bosnien-Hercegovina medio 2010, hvis disse lande opfylder de betingelser, der er opstillet i køreplanerne. For at kunne yde hjælp til Kosovos opbygning af bæredygtige økonomiske strukturer er det afgørende, at der er fri bevægelighed for personer og varer og tjenesteydelser. Visumlempelsen bør på den baggrund fortsættes, og der bør igangsættes en proces i Kosovo, der tager sigte på eventuel visumfritagelse, når de nødvendige reformer er iværksat og betingelserne opfyldt.

7. Kroatien har gjort pæne fremskridt med hensyn til at nå de mål, der er fastsat i tiltrædelsesforhandlingerne. Disse fremskridt blev bemærket på tiltrædelseskonferencen i oktober 2009, efter at Slovenien og Kroatien i september 2009 nåede til politisk enighed om en løsning på grænseproblemet. Det var et væsentligt skridt frem, der satte nyt skub i tiltrædelsesforhandlingerne. Kroatien skal fortsætte sin reformindsats, navnlig med hensyn til retsvæsenet og den offentlige administration, bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet, mindretallenes rettigheder, herunder flygtninges tilbagevenden, og retssager mod krigsforbrydere. Kroatien er nødt til at finde en løsning på ICTY's problemer med adgang til dokumenter. Hvis Kroatien opfylder alle de resterende betingelser, kan tiltrædelsesforhandlingerne være afsluttet næste år.

8. Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien har i betydeligt omfang taget fat på de vigtigste prioriteter i forbindelse med tiltrædelsespartnerskabet. På det grundlag og under hensyn til de generelle reformfremskridt vurderer Kommissionen, at landet i tilstrækkelig grad opfylder de politiske kriterier, der blev fastlagt på Det Europæisk Råds møde i København i 1993 og i forbindelse med stabiliserings- og associeringsprocessen. Landet har bevæget sig længere hen imod at blive en fungerende markedsøkonomi og har gjort fremskridt på en række områder, som vedrører dets evne til at påtage sig forpligtelserne ved et medlemskab.

På baggrund af ovenstående og under hensyn til Det Europæiske Råds konklusioner fra december 2005 og december 2006 anbefaler Kommissionen, at der indledes forhandlinger med Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien om tiltrædelse af Den Europæiske Union.

Det vil stadig være meget vigtigt, at landet opretholder gode naboskabsforbindelser, herunder at der opnås en gensidigt godkendt forhandlingsløsning på navneproblemet i FN-regi.

9. Montenegro ansøgte om EU-medlemskab i december 2008, og i april 2009 opfordrede Rådet Kommissionen til at afgive udtalelse. Parlamentsvalgene var i overensstemmelse med næsten samtlige internationale normer, men der er stadig visse mangler, der skal afhjælpes. Styrkelse af den administrative kapacitet og konsolidering af retsstaten udgør store udfordringer for Montenegro.

10. Albanien ansøgte om EU-medlemskab i april 2009, og Kommissionen er rede til at forberede sin udtalelse, når den opfordres hertil af Rådet. Parlamentsvalgene var i overensstemmelse med de fleste internationale normer, men visse mangler vil skulle afhjælpes i forbindelse med kommende valg. Det forbliver store udfordringer at styrke retsstaten og at sikre velfungerende offentlige institutioner.

11. Bosnien-Hercegovina er nødt til hurtigt at sætte fart i vigtige reformer. Hvis der skal gøres fremskridt, er det nødvendigt, at landets ledere har fælles visioner om landets overordnede kurs, og at der er politisk vilje til at opfylde de europæiske integrationskrav. Bosnien-Hercegovina er også nødt til at opfylde de krav, der er opstillet for lukningen af Den Høje Repræsentants kontor. Den Europæiske Union vil først kunne tage stilling til en ansøgning om EU-medlemskab fra Bosnien-Hercegovina, når Den Høje Repræsentants Kontor er lukket. Bosnien-Hercegovina vil skulle reformere sine forfatningsmæssige rammer med henblik på at få sine institutioner til at fungere effektivt, inden Kommissionen kan anbefale, at landet indrømmes kandidatstatus. Landet vil bl.a. skulle være i stand til at vedtage, gennemføre og håndhæve EU's lovgivning og regler.

12. Serbien har vist sin vilje til EU-integration gennem de resultater, landet har opnået med gennemførelsen af interimsaftalen med EU, og ved at iværksætte vigtige politiske reformer, som er i overensstemmelse med EU's normer. I lyset af Serbiens fortsatte samarbejde med ICTY og landets fornyede tilsagn med hensyn til den europæiske integrationsproces vurderer Kommissionen, at interimsaftalen nu bør gennemføres af EU. Det er stadig vigtigt, at retsstaten styrkes, og at der sættes gang i økonomiske reformer. Serbien er nødt til at vise en mere konstruktiv holdning over for Kosovos deltagelse i handel og samarbejde i regionen. Samarbejdet med EULEX-retsstatsmissionen er indledt, men denne indsats skal styrkes yderligere, navnlig hvad angår EULEX-aktiviteterne i den nordlige del af Kosovo.

13. Stabiliteten er opretholdt i Kosovo, men den er skrøbelig. EU's EULEX-retsstatsmission er iværksat over hele Kosovo og er fuldt operationel. Kosovo står over for store udfordringer, herunder med hensyn til retsstaten, kampen mod korruption og organiseret kriminalitet, styrkelse af den administrative kapacitet, beskyttelse af serberne og andre mindretalsgrupper samt fremme af dialog og forsoning mellem etniske og religiøse grupper. Kosovo er nødt til at have en konstruktiv tilgang til regionalt samarbejde og til at sikre fortsat støtte til EULEX's indsats. Kommissionen foreslår måder, hvorpå Fællesskabets instrumenter kan anvendes til at fremme Kosovos politiske og samfundsøkonomiske udvikling, navnlig med hensyn til visa og handel, og til med sigte på EU-integrationsprocessen at sikre en tilnærmelse til EU inden for rammerne af stabiliserings- og associeringsprocessen. Hvad angår handel, foreslår Kommissionen at udvide omfanget af autonome handelsforanstaltninger og vil - når Kosovo lever op til de relevante krav - foreslå forhandlingsdirektiver med henblik på rettidig indgåelse af en handelsaftale.

14. Tyrkiet er nødt til at bygge videre på den fornyede politiske reformindsats, der er gået i gang. Tiltrædelsesforhandlingerne har nået en mere krævende fase, hvor det kræves, at Tyrkiet øger sin indsats for at opfylde de fastsatte betingelser. EU-tiltrædelsesprocessen udgør et stærkt incitament for Tyrkiet til at styrke demokratiet og menneskerettighederne, til at modernisere landet yderligere og bringe det tættere på EU. Tyrkiet spiller en vigtig rolle for den regionale sikkerhed, energiforsyningen og fremme af dialog mellem forskellige civilisationer. Der er gjort en betydelig diplomatisk indsats for at normalisere forbindelserne med Armenien, og det resulterede i den historiske underskrivelse af protokollen for normalisering af forbindelserne i oktober 2009. Tyrkiet er nødt til at sørge for en fuldstændig, ikke-diskriminerende gennemførelse af tillægsprotokollen til associeringsaftalen og gøre fremskridt hen imod en normalisering af forbindelserne med Republikken Cypern. EU vil fortsat følge op på de fremskridt, som gøres på de områder, der er omfattet af erklæringen af 21. september 2005 i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 11. december 2006. Gode naboskabsforbindelser er afgørende.

15. Hvad angår Cypern-spørgsmålet, er lederne af det græsk-cypriotiske og det tyrkisk-cypriotiske samfund ved at være inde i en afgørende fase af forhandlingerne om en samlet løsning i FN-regi. Kommissionen støtter deres indsats og yder teknisk rådgivning om emner, der falder under EU's kompetence. Den anmoder begge ledere om at øge deres indsats for at afslutte drøftelserne om en god løsning hurtigst muligt og opfordrer Tyrkiet til at yde konkrete bidrag til en samlet løsning af Cypern-spørgsmålet.

16. Island har ansøgt om EU-medlemskab, og Kommissionen er ved at udarbejde den udtalelse, som Rådet har anmodet om. Islands ansøgning vil blive vurderet ud fra de principper, der er fastsat i Traktaten, og de kriterier, som blev fastlagt af Det Europæiske Råd i København i 1993, samt i Det Europæiske Råds konklusioner fra december 2006 om den fornyede udvidelseskonsensus fra 2006. Island er i kraft af landets medlemskab af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og Schengen på flere områder tæt integreret i forhold til EU.

17. Offentlighedens støtte til udvidelsen har afgørende betydning. Det er vigtigt, at myndighederne i medlemsstaterne, partnerlandene og EU-institutionerne arbejder for at fremme borgernes forståelse af EU's udvidelsespolitik.

Kroatien

Kroatien fortsætter med at opfylde de politiske kriterier . Der er gjort fremskridt på de fleste områder, og indsatsen er øget med hensyn til retsstaten. Det er imidlertid nødvendigt at fortsætte reformindsatsen, navnlig inden for retsvæsenet og administrationen, med hensyn til bekæmpelse af korruption, mindretals rettigheder og flygtninges tilbagevenden. Der er i vidt omfang taget fat på tiltrædelsespartnerskabets prioriteter.

Området demokrati og retsstatsforhold er blevet yderligere styrket. Både regeringen og parlamentet har generelt fungeret godt. Betydelige forbedringer inden for retsvæsenet og den offentlige administration og med hensyn til bekæmpelsen af korruption er imidlertid vigtige, ikke mindst for at skabe et solidt grundlag for fuld gennemførelse af EU's regelværk. Politireformen, herunder afpolitisering af nøgleposter og forbedring af det faglige niveau, bør videreføres.

Der er gjort visse fremskridt med reformen af den offentlige administration . Der er vedtaget en ny lov om generelle administrative procedurer. Der er blevet oprettet et nyt forvaltningsministerembede. Kapaciteten for det nyligt oprettede forvaltningsministerium (tidligere det centrale statskontor for forvaltning) er styrket yderligere, og uddannelsestiltagene er videreført. Der er imidlertid stadig betydelige svagheder i de administrative procedurer, og gennemførelsen af den nye lov om generelle administrative procedurer er endnu ikke begyndt. De offentlige myndigheder lider fortsat af mange mangler, f.eks. politisering, lave lønninger og dårlig forvaltning af menneskelige ressourcer. Hertil kommer, at lønningerne for de offentligt ansatte er skåret ned for at afbøde virkningerne af finanskrisen, og der er indført ansættelsesstop. Der er stadig behov for at bekæmpe korruption og fremme etiske principper i den offentlige administration og for at forbedre samarbejdet mellem forskellige offentlige aktører. Der mangler endnu at blive etableret en velkvalificeret, meritokratisk, ansvarlig og gennemsigtig embedsstand.

Gennemførelsen af strategien for reform af retsvæsenet er fortsat, og der er vedtaget omfattende ny lovgivning. Direktoratet for strategisk udvikling under justitsministeriet er blevet styrket. Der er indført en ny udvælgelsesprocedure for personer, der gennemgår uddannelse inden for retsvæsenet. Efterslæbet inden for sagsbehandlingen er reduceret yderligere. Der er taget skridt til rationalisering af retsnetværket. Der er sket en yderligere udbygning af de faglige uddannelsesprogrammer. Der er mindre etnisk forskelsbehandling i forbindelse med krigsforbrydelser. Der er til dels taget hånd om spørgsmålet om udeblivelsesdomme fra 1990'erne.

Udvælgelsesprocedurerne for dommere og offentlige anklagere er imidlertid stadig mangelfulde. Samlet set er efterslæbet i sagsbehandlingen fortsat stort, og sagsbehandlingen er for langsom. Der er fortsat problemer med fuldbyrdelsen af domstolsafgørelser. Rationaliseringen af domstolene befinder sig i en meget tidlig fase. Overvågningen af gennemførelsen af reformforanstaltninger er stadig ikke tilfredsstillende. Der er også behov for yderligere forbedringer med hensyn til sagsforvaltning, ansvarlighed, uafhængighed, kvalifikationer og kompetence i retsvæsenet. Straffrihed for krigsforbrydelser er fortsat et problem, navnlig i de tilfælde, hvor ofrene var etniske serbere. Mange forbrydelser er ikke blevet retsforfulgt. Der er endnu ikke lavet en opgørelse over gennemførelsen af nye bestemmelser for udeblivelsessager. Generelt fortsætter reformen af retsvæsenet, men der nås kun langsomt konkrete resultater.

Der er sket visse fremskridt med bekæmpelse af korruption . De retlige rammer for bekæmpelse af korruption er forbedret yderligere, herunder med hensyn til beslaglæggelse af aktiver. Et nationalt politikontor for bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet er blevet operationelt. Der er oprettet særlige korruptionsbekæmpelsesafdelinger ved fire vigtige domstole. Kontoret for bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet er fortsat aktivt og har formuleret anklager og opnået domfældelse i nogle vigtige sager - herunder angående den kroatiske privatiseringsfond (Maestro). Det har også indledt en undersøgelse af mulig korruption på højt plan omfattende en tidligere regeringsminister. Mange områder er imidlertid stadig præget af korruption. De nyligt opgraderede retlige og administrative strukturer mangler endnu at stå deres prøve i praksis. Det samlede antal korruptionssager, der indtil nu er undersøgt, er steget, men reelt er der kun i få tilfælde gennemført retsforfølgning og domsafsigelse. Der har kun i begrænset omfang været gennemført undersøgelser af korruption på højt plan. Der mangler en kultur præget af politisk ansvarlighed. Der er fortsat behov for yderligere forbedring af de statslige organers evne til at bekæmpe korruption. Der er kun gjort ringe fremskridt med forebyggelse af interessekonflikter.

Der er gjort visse fremskridt på området menneskerettigheder og beskyttelse af mindretal . Generelt set beskyttes menneskerettighederne, men der er dog stadig visse betydelige problemer med deres efterlevelse. Der skal gøres en vedvarende indsats til fordel for mindretals rettigheder og flygtninges tilbagevenden.

Man er gået i gang med at gennemføre loven om retshjælp. Adgangen til domstolene vanskeliggøres imidlertid af mange problemer med gennemførelsen af lovgivningen, herunder den komplekse anvendelsesprocedure. Der er taget yderligere skridt til at afhjælpe de mangelfulde forhold i fængslerne . Der er imidlertid stadig mangel på fængselspersonale og kapacitet. Hvad angår mishandling , har ombudsmanden fortsat modtaget mange klager over overdreven magtanvendelse fra politiets side.

Ytringsfriheden , herunder mediefrihed og -pluralisme, er fastsat i Kroatiens lovgivning og respekteres generelt i landet. Der har imidlertid været en stigning i antallet af trusler over for journalister, der arbejder med sager om korruption og organiseret kriminalitet. Avisredaktører og journalister kan fortsat berette om, hvordan de udsættes for politisk pres.

Hvad angår kvinders og børns rettigheder , er behandlingen af sager med vold i hjemmet forbedret. Ombudsmændene har fortsat spillet en vigtig rolle. Kvindernes situation på arbejdsmarkedet er imidlertid stadig vanskelig; der foreligger stadig ikke kønsopdelte oplysninger, hvilket vanskeliggør overvågning af lovgivning til fremme af ligestilling. Gennemførelsen af foranstaltninger til beskyttelse af børns rettigheder skal fremskyndes.

Der er med det nye ombudsmandsembede for handicappede skabt synlighed omkring dette område. Offentlige organer og private virksomheder har været lydhøre over for de formulerede anbefalinger. Indsatsen til fordel for socialt svage grupper og handicappede skal videreføres. Der er behov for at gøre mere fremskridt med at nedbringe antallet af institutionsanbringelser, herunder for psykisk syge og handicappede børn.

Den nye lov til bekæmpelse af diskrimination befinder sig i en tidlig gennemførelsesfase. Ombudsmanden er begyndt at virke på sine nye ansvarsområder. Egentlig gennemførelse af den nye lov vanskeliggøres imidlertid af nylige budgetnedskæringer. Diskriminering over for mindretal forbliver et særligt problem (se nedenfor). I praksis er beskyttelsen over for diskrimination og retsforfølgning som følge af diskrimination endnu ikke på højde med EU's normer.

Der er gjort visse fremskridt med hensyn til mindretal . På højt plan er der fortsat givet offentligt udtryk for vilje til at beskytte mindretallenes rettigheder. Roma-mindretallet er fortsat genstand for opmærksomhed, og der er navnlig konstateret forbedringer i førskoleundervisningen. Men mindretallene har fortsat mange problemer, især med hensyn til beskæftigelse, og de er underrepræsenteret i statsforvaltningen, retsvæsenet og politiet og den offentlige sektor i almindelighed. Der er behov for at gennemføre lovgivning og programmer med mere beslutsomhed, og der skal etableres tilstrækkelig overvågning. Kroatien vil skulle fremme tolerance over for det serbiske mindretal og tage passende skridt til at beskytte de grupper, som fortsat er udsat for trusler eller diskrimination, fjendtlighed eller vold. Roma-mindretallet har stadig vanskelige levevilkår, og der tilbagestår udfordringer på mange områder.

Der er gjort visse fremskridt med hensyn til flygtninges tilbagevenden . Der er gjort fremskridt med hensyn til at nå regeringens mål med hensyn til genhusning af tidligere beboere og lejere, og mange lejligheder er stillet til rådighed. Selv om man ikke helt nåede 2008-målet, blev der gjort pæne fremskridt hen imod at tilvejebringe de planlagte 1 400 boliger. Indsatsen for at nå målet for 2009 er imidlertid stadig i en indledende fase. Der er stadig behov for at stille flere tusinde boliger til rådighed for flygtninge, der vender tilbage. Der mangler desuden at blive truffet afgørelse om 8 000 anmodninger om genopbygning af boliger. Gennemførelsen af afgørelsen om validering af pensionsrettigheder har ikke været konsekvent. Det er nødvendigt at fremskynde bestræbelserne for at skabe de nødvendige økonomiske og sociale vilkår for bæredygtighed i forbindelse med flygtningenes tilbagevenden. Kroatien bør sikre, at budgetnedskæringer, der er nødvendiggjort af den økonomiske krise, ikke får en negativ indvirkning på spørgsmål vedrørende flygtningenes tilbagevenden.

Hvad angår regionale anliggender og internationale forpligtelser , fortsætter samarbejdet med Den Internationale Krigsforbryderdomstol for Det Tidligere Jugoslavien (ICTY). ICTY's problemer med at få adgang til vigtige dokumenter i Kroatien er imidlertid stadig ikke løst. Kroatien skal sikre, at alle nødvendige foranstaltninger træffes for at løse dette problem.

Kroatien har fortsat sin aktive deltagelse i regionale initiativer, herunder Den Sydøsteuropæiske Samarbejdsproces (SEECP), Det Regionale Samarbejdsråd (RCC) og Den Centraleuropæiske Frihandelsaftale (CEFTA). Der er gjort fremskridt hen imod en løsning af den bilaterale grænsekonflikt mellem Kroatien og Montenegro. Begge lande har samarbejdet om fremlæggelsen af et forslag for Den Internationale Domstol om fastlæggelse af grænsen ved Prevlaka. Der skal dog stadig arbejdes på at finde endegyldige løsninger på verserende bilaterale problemer, specielt vedrørende grænsespørgsmål. Der er behov for yderligere at udvikle samarbejde og skabe gode naboforbindelser. Kroatien bør sammen med sine naboer tage fat på de regionale problemer vedrørende straffrihed, herunder ved at tage skridt til indgåelse af udleveringsaftaler dækkende krigsforbrydelser. Forbindelserne til Slovenien har været berørt af det udestående grænsespørgsmål. Grænseproblemet mellem de to lande forsinkede tiltrædelsesforhandlingerne, således at et betydeligt antal kapitler ikke kunne indledes eller afsluttes før oktober 2009, selv om de i teknisk forstand var afsluttet tidligere. Kommissionen har bidraget til at finde en løsning på denne situation. Med støtte fra formandskabstrioen gjorde Kommissionen over en periode på seks måneder en stor indsats, som banede vejen for, at de to parter kunne nå frem til en politisk aftale i september 2009. Kommissionen ser med tilfredshed på de seneste fremskridt, der førte til åbning eller foreløbig afslutning af et betydeligt antal forhandlingskapitler på tiltrædelseskonferencen i oktober.

Kroatiens økonomi har i tiltagende grad været berørt af den globale krise. Landet blev ramt af recession i første halvdel af 2009, og arbejdsløsheden tog til. Den makroøkonomiske stabilitet er sikret gennem en forsigtig monetær politik. Der blev gjort en vis indsats for at opnå budgetmæssig balance, men budgetunderskuddet øgedes mærkbart. Banksektoren er forblevet sund og modstandsdygtig over for krisen. En stor udlandsgæld og omfattende kortsigtede afdragsforpligtelser er centrale svagheder i økonomien. Processen med økonomisk omstrukturering og privatisering forløber stadig langsomt, og de erhvervsmæssige vilkår er kun forbedret i begrænset omfang.

For så vidt angår de økonomiske kriterier kan Kroatien betragtes som værende en fungerende markedsøkonomi. Landet skulle være i stand til at klare konkurrencepresset og markedskræfterne i EU, forudsat at det beslutsomt viderefører sit omfattende reformprogram med henblik på at fjerne strukturelle svagheder.

Den anvendte makroøkonomiske politik har i det store og hele har været velegnet til at modstå krisens konsekvenser. Navnlig har den monetære politik succesfuldt bidraget til at opretholde finansiel stabilitet - navnlig ved at lette valutalikviditetsmæssige begrænsninger gennem lovændringer. Som reaktion på det tiltagende finanspolitiske pres er der i forbindelse med flere på hinanden følgende budgetrevisioner vedtaget visse tilpasninger af udgifterne og foranstaltninger, der skal kompensere for faldende indtægter. Lovgivningsgrundlaget for strategisk og flerårig budgetplanlægning og rapportering blev forbedret. Der blev vedtaget en sundhedsreform til forbedring af den finansielle situation i sundhedssektoren. Der er opnået en bedre økonomisk balance i forhold til udlandet, valutakursstabiliteten er sikret, og inflationen er mindsket. Banksektoren forblev modstandsdygtig over for rystelserne, og låntagningen er taget af. Kroatiens økonomi er godt integreret i forhold til EU's økonomi.

Regeringens økonomiske politik har dog til tider manglet en klar orientering på mellemlang sigt. Politikkoordineringen i regeringen og mellem regeringen og centralbanken er nogle gange for ringe. Strukturreformerne er generelt gået langsomt frem, navnlig med hensyn til omstrukturering af tabsgivende virksomheder. Arbejdsmarkedet lider under lav beskæftigelse og deltagelse, og den situation er blevet forværret med krisen. Der er kun opnået begrænsede fremskridt med reformer, der tager sigte på at gøre arbejdsmarkedet mere smidigt. I forbindelse med krisen er udgifterne på den ene side taget til, og indtægterne er gået yderligere tilbage. Budgetunderskuddet er steget mærkbart. Den sene politikreaktion afslørede svagheder i budgetplanlægningen. Der er desuden kun gjort ringe fremskridt med at øge effektiviteten i forbindelse med anvendelsen af de offentlige udgifter. Niveauet for sociale overførsler er forblevet højt og styringen mangelfuld, og mange offentlige og statsejede virksomheder er blevet ved med at modtage statsstøtte gennem tilskud og garantier. Fastlæggelse af en troværdig finanspolitik, der tager sigte på at reducere manglende budgetsmidighed og at sikre bedre anvendelse af de offentlige midler, er fortsat en meget stor udfordring. Der er gjort yderligere fremskridt med at lette procedurerne for registrering af virksomheder, men investeringsklimaet lider fortsat under tung lovgivning og mange parafiskale afgifter.

Kroatien har forbedret sin evne til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab . Forberedelserne med henblik på at opfylde EU-kravene forløber stadig godt, og der er i de fleste sektorer sket en god tilpasning til EU-reglerne. Der er på de fleste områder gjort pæne fremskridt, hovedsagelig med lovgivningstilpasning, men også hvad angår opbygning af den administrative kapacitet. Der er imidlertid behov for en yderligere indsats, navnlig med hensyn til en styrkelse af de administrative strukturer og etablering af den nødvendige kapacitet til korrekt gennemførelse af EU's regelværk. Der er også behov for at sikre, at de budgetnedskæringer, som nødvendiggøres af den økonomiske nedgang, ikke får en uheldig indvirkning på forberedelserne til EU-tiltrædelsen.

Der er gjort visse fremskridt på området frie varebevægelser . Tilpasningen er godt i gang, men visse elementer er endnu ikke helt på plads, navnlig med hensyn til overensstemmelsesvurdering, metrologi og markedstilsyn. Der er behov for en fortsat indsats for at fuldstændiggøre tilpasningen til EU's regelværk og for at opbygge den nødvendige gennemførelseskapacitet. Der er gjort pæne fremskridt med den fri bevægelighed for arbejdstagere . Lovgivningstilpasningen befinder sig på et tilfredsstillende niveau. Der er imidlertid behov for en vedvarende indsats for at udvikle den nødvendige administrative kapacitet, særlig til koordination af socialsikringssystemerne.

Der er gjort visse fremskridt med hensyn til etableringsret og fri udveksling af tjenesteydelser . Generelt er der sket en rimelig tilpasning til EU's regelværk. Der er imidlertid behov for en yderligere tilpasningsindsats. Den administrative kapacitet skal også udbygges.

Der er gjort visse fremskridt med hensyn til frie kapitalbevægelser, navnlig hvad angår liberalisering af ejendomsmarkedet og ny lovgivning over for hvidvaskning af penge. Generelt er der nået et passende tilpasningsniveau. Der er behov for en yderligere indsats, navnlig med gennemførelse og håndhævelse af lovgivningen over for pengehvidvaskning, frigivelse af kapitalbevægelserne og tilpasning til EU's regler om betalingstjenester.

Der er gjort pæne fremskridt med offentlige indkøb , navnlig med hensyn til gennemførelse af de nødvendige institutionelle foranstaltninger. Forberedelserne er generelt langt fremme. Den lovgivningsmæssige tilpasning er imidlertid endnu ikke overstået, og den administrative kapacitet skal øges på alle niveauer i indkøbssystemet, navnlig med henblik på effektivt at bekæmpe korruption og modvirke uregelmæssigheder og potentiel politisk indblanding.

Der er gjort visse fremskridt inden for selskabsret . Tilpasning til EU's regelværk er godt i gang. Der skal stadig gøres en indsats på revisionsområdet med hensyn til gennemførelse af ny lovgivning og styrkelse af den administrative kapacitet. Der kan rapporteres om fremskridt på området intellektuel ejendomsret - både hvad angår tilpasning af lovgivning og håndhævelse. Tilpasningen af lovgivningen til EU's regelværk er meget langt fremme. Den generelle bevidsthed i samfundet om intellektuel ejendomsret skal øges, og der bør være opmærksomhed omkring kriminelle organisationers stigende antal overtrædelser af lovgivningen om intellektuel ejendomsret.

Der er gjort mærkbare fremskridt med hensyn til konkurrencepolitikken , navnlig hvad angår vedtagelse af konkurrenceloven og offentliggørelse af udbud vedrørende kriseramte skibsværfter med henblik på deres omstrukturering gennem privatisering. Generelt er der nået et passende tilpasningsniveau. Der kræves imidlertid en vedvarende indsats for at afslutte omstruktureringen af skibsværfterne. Der tilbagestår også arbejde med at forbedre konkurrenceagenturets håndhævelsesresultater over for karteller og med at tilpasse den kroatiske lov om tv- og radiospredning, og der skal gøres fremskridt i stålsektoren.

Der er sket gode fremskridt med finansielle tjenesteydelser . Tilpasningen af lovgivningen er meget langt fremme, men der er behov for yderligere indsats med hensyn til gennemførelse. Tilsynsmyndighedernes evne til at varetage deres tilsynsfunktion skal styrkes, og høringen af den finansielle sektor skal forbedres.

Der er gjort pæne fremskridt på området informationssamfund og medier . Tilpasningen har nået et pænt niveau. Indsatsen for at styrke de nationale lovgiveres evne til at sikre korrekt gennemførelse af lovgivning og til at understøtte liberaliseringen af det elektroniske kommunikationsmarked bør videreføres.

Der er gjort fremskridt inden for landbrug og udvikling af landdistrikter, navnlig med hensyn til indsamling og behandling af data om landbrug. Der er gjort moderate fremskridt med de generelle forberedelser. Der kræves imidlertid stadig en betydelig indsats med henblik på at oprette betalingsorganet og det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem/markidentifikationssystemet. Det er afgørende, at der sker yderligere tilpasning af støtteordningerne til den fælles landbrugspolitik med henblik på at forberede en glidende integrering i denne politik. Inden for udvikling af landdistrikter er der behov for at forbedre evnen til at anvende EU-førtiltrædelsesmidler.

Der er generelt gjort gode fremskridt inden for politikken for fødevaresikkerhed og dyre- og plantesundhed , særlig hvad angår gennemførelse af ny lovgivning. Generelt er forberedelserne fremskredne. Der skal fortsat gøres en indsats for at afslutte overtagelse og gennemførelse af EU's regler, navnlig med hensyn til gennemførelse af det nationale program til opgradering af virksomheder, der behandler produkter af animalsk oprindelse og etablering af den nødvendige administrative kapacitet og kontrolkapacitet.

Kroatien har gjort pæne fremskridt inden for fiskeri . Generelt er forberedelserne vel fremskredne. Kroatien vil skulle forstærke sin indsats for at afhjælpe de resterende mangler med hensyn til flådeforvaltning, inspektion og kontrol, strukturforanstaltninger og statsstøtte.

Der er gjort visse fremskridt på transportområdet . Generelt er der nået et rimeligt tilpasningsniveau. Der er behov for yderligere forbedring af den administrative kapacitet inden for søtransporten, inden for det civile luftfartsagentur med særligt henblik på luftfartssikkerheden og inden for tilsynsorganet for jernbaner. Der er behov for yderligere tilpasning af lovgivningen, navnlig inden for luftfart og cabotagesejlads. Der er gjort pæne fremskridt på energiområdet. Tilpasning til EU's regelværk er godt i gang. Der er stadig behov for en indsats for at styrke den administrative kapacitet, for at gøre elektricitets- og gasmarkederne mere velfungerende og for at nå mål med hensyn til vedvarende energi .

Der er gjort pæne fremskridt med beskatning, navnlig med hensyn til tilpasning af lovgivning. De diskriminerende punktafgifter på cigaretter er fjernet, og lovgivningen er yderligere tilpasset EU's regelværk angående direkte beskatning, punktafgifter og moms. Der er imidlertid behov for yderligere tilpasning af Kroatiens lovgivning, navnlig på momsområdet. Indsatsen for at styrke den administrative kapacitet bør styrkes, herunder også it-sammenkoblingsmulighederne.

Der er sket betydelige fremskridt på området økonomisk og monetær politik . Generelt er tilpasningen til EU's regelværk på dette område meget langt fremme. Arbejdet med at forankre centralbankens uafhængighed i Kroatiens lovgivning skal afsluttes. Der er behov for en yderligere indsats med hensyn til koordinering af politikker.

På statistikområdet er der gjort betydelige fremskridt. Lovgivningstilpasningen har nået et pænt niveau. Der bør imidlertid gøres en indsats for at gennemføre en yderligere tilpasning af de kroatiske statistikker til EU's krav.

Der er gjort pæne fremskridt inden for socialpolitik og beskæftigelse . Der er nået et pænt tilpasningsniveau på lovgivningsområdet, men der er stadig mangler, navnlig inden for arbejdsretten. Der skal gøres en yderligere indsats for at styrke den administrative kapacitet i tide før tiltrædelsen for at sikre korrekt implementering og håndhævelse.

Der er gjort visse fremskridt med hensyn til virksomheds- og industripolitik. Generelt er tilpasningen til EU's regelværk på dette område meget langt fremme. Der er imidlertid behov for en yderligere indsats for at indføre den lovfastsatte konsekvensanalyse af ny lovgivning og for at forbedre vilkårene for små og mellemstore virksomheder.

Der er gjort pæne fremskridt med hensyn til udvikling af transport- og energinetværk i overensstemmelse med planerne og målene for transport- og energinetværkene. Tilpasningen til EU's regelværk er generelt godt i gang.

Der er gjort visse fremskridt inden for regionalpolitik, navnlig med forberedelse af implementeringen af de IPA-komponenter, som er forløbere for strukturfondene. Generelt har Kroatien delvist tilpasset sig EU-retten. Der er behov for en yderligere indsats for at opfylde de lovgivningsmæssige og operationelle krav i Fællesskabets samhørighedspolitik. Ud over at øge den administrative kapacitet og forberede projektplanlægningen er Kroatien nødt til at forbedre sin finansielle styring og kontrol.

Kroatien har gjort visse fremskridt, hvad angår retsvæsen og grundlæggende rettigheder . Reformtiltagene inden for retsvæsenet er fortsat, men der er stadig betydelige udfordringer, navnlig med hensyn til retssystemets uafhængighed og effektivitet. Korruptionsbekæmpelsen har indledningsvis givet resultater, men korruptionen er fremherskende på mange områder, og indsatsen over for den er ikke tilstrækkeligt energisk, navnlig ikke hvor der er tale om politisk korruption. Lovgivningen om grundlæggende rettigheder er generelt tilfredsstillende, men til trods for visse fremskridt består der stadig en række problemer med hensyn til deres reelle udøvelse, især for mindretallenes vedkommende. Der kræves særlig årvågenhed med hensyn til ytringsfriheden og trusler over for journalister.

Kroatien har gjort visse fremskridt på området retlige anliggender, frihed og sikkerhed , særlig hvad angår bekæmpelse af narkotika og menneskehandel og forvaltningen af de ydre grænser. Kroatien er imidlertid nødt til at øge sin indsats for at sikre, at EU's krav opfyldes ved tiltrædelsen, navnlig med hensyn til styrkelse af den administrative kapacitet, bekæmpelse af organiseret kriminalitet og udvikling af infrastrukturer og forøgelse af udstyr og ressourcer til effektiv forvaltning af den eksterne grænse.

Der er gjort pæne fremskridt med hensyn til videnskab og forskning, og forberedelserne er godt i gang. Der er imidlertid behov for en yderligere indsats for at sikre tilslutning til og fuld kroatisk deltagelse i det europæiske forskningsrum.

Der er gjort pæne fremskridt på området uddannelse og kultur . Der er nået et pænt niveau med lovgivningstilpasningen. Kroatien skal fortsætte sine forberedelser til forvaltning af programmerne for livslang læring, uddannelse og aktive unge. Der skal også være behørig opmærksomhed omkring voksenuddannelse.

Der er gjort pæne fremskridt på miljøområdet , navnlig med hensyn til luftkvalitet, og inden for kontrol med og risikostyring af industriel forurening samt klimaforandringer. Generelt skrider Kroatiens forberedelser godt frem. Der er imidlertid stadig behov for en betydelig indsats for at sikre tilpasning til EU-reglerne for vandsektoren og naturbeskyttelse. Implementeringen af EU's horisontale regelværk trænger til at blive forbedret, ikke mindst med hensyn til vurdering af konsekvenser for miljøet og adgang til domstolene i miljøsager. Den administrative kapacitet skal styrkes yderligere - både på nationalt og lokalt plan.

Der er sket pæne fremskridt på området forbruger- og sundhedspolitik . Lovgivningstilpasningen har nået et pænt niveau. Der er imidlertid behov for en vedvarende indsats for at styrke den administrative kapacitet yderligere.

Kroatien har gjort pæne fremskridt med toldunionen , og landets lovgivning er på det område godt tilpasset EU's regelværk. Kroatien har styrket sin administrative kapacitet og it-sammenkoblingsmulighederne og er begyndt at gennemføre en kohærent strategi til korruptionsbekæmpelse inden for toldvæsenet. Indsatsen skal fortsættes på de resterende områder, hvor der skal foretages lovtilpasning, med hensyn til gennemførelse af antikorruptionsstrategien og forbedring af it-sammenkoblingsmulighederne.

Kroatien har gjort visse fremskridt på området eksterne forbindelser . Forberedelserne med hensyn til at deltage i EU's fælles handelspolitik er godt i gang. Kroatien bør imidlertid respektere sine internationale forpligtelser, når landet iværksætter handelsbeskyttelsesforanstaltninger. Der er stadig behov for en indsats med hensyn til udviklingspolitik og humanitær bistand.

Kroatien har gjort gode fremskridt og generelt nået et pænt tilpasningsniveau inden for udenrigspolitik, sikkerhedspolitik og forsvarspolitik . Kroatien deltager fortsat i en række af EU's ESFP-missioner. Kroatien er nu nødt til at styrke gennemførelse og håndhævelse af våbenkontrol, herunder øge åbenheden omkring våbenrelaterede oplysninger, og yderligere styrke kapaciteten med henblik på fuld gennemførelse af FUSP-ESFP.

Der er gjort fremskridt med hensyn til finanskontrol . Indsatsen skal fortsættes for at sikre bæredygtig udvikling af det overordnede system for offentlig intern finanskontrol inden for både de centrale og lokale myndigheder. Den funktionelle og finansielle uafhængighed af statsrevisionen skal fastsættes i forfatningen.

Der er gjort pæne fremskridt med hensyn til finansielle og budgetmæssige bestemmelser , og den institutionelle kapacitet er styrket. Kroatien har generelt nået et pænt tilpasningsniveau, når der lige ses bort fra sukkerafgifter. Forberedelserne med henblik på anvendelse af reglerne vedrørende egne ressourcer bør fortsættes.

Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien

Præsidentvalget og lokalvalgene i 2009 opfyldte de fleste internationale normer, og de fleste af OSCE/ODIHR-henstillingerne fra tidligere valg er efterlevet. Den politiske dialog er forbedret: regeringskoalitionen er stabil, det politiske klima er præget af mere samarbejde, og parlamentet er mere effektivt. Der er i betydeligt omfang taget fat på de vigtigste prioriteter i forbindelse med tiltrædelsespartnerskabet for så vidt angår reform af politiet, retsvæsenet, den offentlige administration og korruption. På det grundlag og under hensyn til de generelle reformfremskridt vurderer Kommissionen, at landet i tilstrækkelig grad opfylder de politiske kriterier.

Gennemførelsen af Ohrid-rammeaftalen er et afgørende element for demokratiet og retsstaten i landet. Der er gjort fremskridt med hensyn til gennemførelse af loven på sprogområdet, om decentralisering og ligelig repræsentation. Der er på den baggrund behov for yderligere bestræbelser i en konstruktiv ånd for at nå aftalens mål.

Gennemførelsen af præsidentvalget og lokalvalgene i 2009 levede op til de fleste internationale normer. Valgforløbet var fredeligt, det politiske klima ligeså, og gennemførelsen af afstemningen forløb betydeligt bedre end ved parlamentsvalget i 2008. De mangler, der er påpeget af OSCE/ODIHR, skal afhjælpes. Den politiske dialog, som er en hovedprioritet i forbindelse med tiltrædelsespartnerskabet, er forbedret. Koalitionsregeringen har været stabil. Det vigtigste oppositionsparti har formandskabet i Det nationale råd for EU-integration. Parlamentet er mere velfungerende, navnlig fordi der er indført procedureregler og vedtaget en lov om parlamentet. Indsatsen bør fortsættes, bl.a. for at styrke parlamentets rolle.

Der er gjort visse fremskridt med reformen af den offentlige administration , herunder en reform for de offentligt ansatte, som er en hovedprioritet under tiltrædelsespartnerskabet. Ændringerne af loven om offentlige ansatte, som blev vedtaget i september, styrkede de bestemmelser, der skal sikre meritokratisk ansættelse og forfremmelse af offentligt ansatte. Der kræves en yderligere indsats for at sikre gennemsigtighed, professionalisme og uafhængighed inden for den offentlige administration. Der er behov for at sikre efterlevelse af lovens bestemmelser og ånd i praksis. Der er gjort yderligere fremskridt med reformen af politiet, som er en central prioritet i forbindelse med tiltrædelsespartnerskabet. Den nye ordning med kommissærer på lokalt og regionalt plan fungerer fuldt ud, forvaltningen er forbedret, og der er med loven om indre anliggender indført et karrieresystem inden for politiet. Politiofficerer kan ikke længere bestride poster i politiske partier.

Der er gjort yderligere fremskridt med reformen af retsvæsenet , som er en hovedprioritet i forbindelse med tiltrædelsespartnerskabet. Der er foretaget udnævnelse af de første dimittender fra akademiet for dommere og offentlige anklagere, der er ved at blive ansat personale ved de nye retter og retslige organer, som er ved at starte op, og budgettet er øget markant. Der er behov for en fortsat indsats for at sikre retsvæsenets uafhængighed og upartiskhed, navnlig ved gennemførelse af bestemmelser om udnævnelser og forfremmelser.

Der er gjort pæne fremskridt med styrkelse og gennemførelse af korruptionsbekæmpelsen , som er en hovedprioritet i forbindelse med tiltrædelsespartnerskabet. Valgloven og loven om finansiering af politiske partier er ændret for at styrke gennemsigtigheden, der er rejst tiltale i flere tilfælde, og der er afsagt domme i sager på højt plan, og samarbejdet mellem retshåndhævelsesinstanserne er forbedret. Korruptionen er imidlertid fremherskende, og er fortsat et alvorligt problem på mange områder. Der er behov for en fortsat indsats, navnlig med hensyn til etablering af de retlige rammer.

Lovgivning og institutionelle rammer for beskyttelse af menneskerettighederne og mindretal er i hovedsagen på plads. Der er imidlertid behov for en yderligere indsats for at forbedre gennemførelsen på en række områder.

Antallet af tilfælde med påstået mishandling fra politiets side faldt mærkbart efter opløsningen af særlige politienheder, gennemførelse af grundig efterforskning og iværksættelse af disciplinære foranstaltninger. Der er dog stadig ikke etableret en ekstern mekanisme, der kan overvåge magtmisbrug fra politiets side, og som er i overensstemmelse med den europæiske menneskerettighedskonvention. En handlingsplan til opgradering af fængselsinfrastrukturen er vedtaget, men der er behov for vedtagelse af kortsigtede foranstaltninger, som kan sætte en stopper for umenneskelige og nedværdigende vilkår. Der mangler også at blive etableret en fagligt kompetent ledelse af fængslerne.

Med hensyn til ytringsfriheden er den generelle situation tilfredsstillende. Der er imidlertid vedvarende bekymringer, hvad angår politisk indblanding i medierne.

Hvad angår kvinders rettigheder , er man begyndt at gennemføre strategien over for vold i hjemmet. Der skal imidlertid gøres en yderligere indsats for at udvikle den administrative kapacitet inden for ligestilling. Hvad angår børns rettigheder , er der sket en stigning i antallet af børn, der går i skole, og næsten alle børn går videre fra grundskolen til næste trin. Loven om ungdomsretssystemet trådte i kraft i juni.

For så vidt angår kulturelle rettigheder og mindretals rettigheder er der gjort visse yderligere fremskridt med gennemførelsen af strategien for ligelig repræsentation - i overensstemmelse med Ohrid-rammeaftalen - og antallet af offentligt ansatte fra andre grupper end de største etniske grupper var pr. september 2009 gået op med 26 % på centralt plan. Sprogloven, som åbner mulighed for mere udbredt anvendelse af albansk, er ved at blive gennemført i parlamentet. Der er oprettet et særligt organ til beskyttelse af de mindre etniske gruppers rettigheder, men det er endnu ikke operationelt.

Skolerne for højere uddannelser i Struga kommune genoprettede fra starten af skoleåret 2009-10 til dels etnisk blandede uddannelser. Myndighederne skal dog gøre en større indsats for at fremme integration af landets etniske grupper, særlig inden for uddannelse. De mindre etniske gruppers problemer er fortsat ikke løst i tilstrækkeligt omfang.

Der er kun gjort ringe fremskridt med hensyn til romaerne . Gennemførelsen af de fire handlingsplaner inden for rammerne af den tiårige integrationsplan for romaerne skred fortsat langsomt frem, selv om der blev afsat statsmidler til gennemførelse af disse planer. Der er behov for en betydelig styrkelse af den administrative kapacitet for ministeren (uden portefølje) for roma-anliggender og for det organ, der varetager gennemførelsen af roma-strategien. Romaerne har fortsat meget dårlige levevilkår og diskrimineres.

Hvad angår regionale spørgsmål og internationale forpligtelser , har Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien opretholdt samarbejdet med Den Internationale Krigsforbryder­domstol for Det Tidligere Jugoslavien (ICTY) på alle punkter. Det nationale retssystem behandler de fire sager, som ICTY har henvist til de nationale myndigheder.

Hvad angår Den Internationale Straffedomstol, er den bilaterale