DA Den Europæiske Unions Tidende C 359/12

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2016/C 359/10)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN VÆSENTLIG ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE

Ansøgning om godkendelse af en ændring, jf. artikel 53, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

»FOIN DE CRAU«

EU-nr.: PDO-FR-02091 — 18.11.2015

BOB ( X ) BGB ( )

1. Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

Comité du Foin de Crau

Adresse: 10, rue Léo Lelée 13310 Saint-Martin-de-Crau FRANKRIG Telefon: +33 490472933 Fax +33 490474209 E-mail: comite@foindecrau.com.

Medlemmerne af komitéen for hø fra Crau er producenter af »Foin de Crau« og har dermed en legitim interesse i at indgive ansøgningen.

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

— ☐ Produktets betegnelse — ☒ Beskrivelse af produktet — ☒ Geografisk område — ☒ Bevis for oprindelse — ☒ Produktionsmetode — ☐ Tilknytning — ☒ Mærkning — ☒ Andet [kontaktoplysninger for de kompetente myndigheder og sammenslutningens koordinerede kontrolstrukturer, kontroller og link]

4. Type ændring

— ☐ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB. — ☒ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende).

5. Ændring(er)

»Beskrivelse af produktet«:

Varebeskrivelsen revideres og suppleres for at præcisere »Foin de Crau's« særlige egenskaber:

— Plantesammensætningen er ikke blevet ændret, men præciseres i dette afsnit. Den var førhen anført i afsnittet »Fremstillingsmetode«. Det præciseres, at »Foin de Crau« stammer fra vedvarende, naturlige græsenge, hvor græsset består af omkring en snes naturligt forekommende foderplantearter.

— I overensstemmelse med praksis præciseres det ligeledes, at der er tale om hø, som soltørres på marken. Denne praksis er ikke blevet ændret, men præciseringen gør det muligt at udelukke eventuel tørring i lade, hvilket ville betyde, at høet ikke ville få de særtræk, som det lokale klima giver det.

— Det præciseres, at høets kvalitet ikke er blevet forringet af regn. Dette sikrer hø af høj kvalitet.

— Det tilføjes, at høets strå er mere eller mindre grove. Afhængigt af især høsten kan stråene være mere eller mindre grove. Høets manglende indhold af blade afhænger af høsten og hænger sammen med stråenes mere eller mindre grove karakter. Den første høhøst indeholder grove strå og ingen blade, mens den anden og især tredje høst indeholder flere blade og mindre grove strå. Det foreslås at lade henvisningen til høets manglende indhold af blade udgå. Den foreslåede ordlyd gør det muligt at tage hensyn til den enkelte høhøsts karakteristika, uden at der ændres ved de generelle, essentielle specifikationer for »Foin de Crau«.

— Henvisningen til det store indhold af mineralske salte og energi i »Foin de Crau« udgår, da den ikke er sat i sammenhæng med definitionen af tilsvarende minimumsværdier. At »Foin de Crau« er meget velsmagende og let fordøjeligt er velkendt af brugerne, men vanskeligt at måle, hvorfor henvisningen til disse specifikationer udgår fra dette afsnit i varespecifikationen. Høets »velsmagende« egenskab hænger sammen med dets kraftige duft, hvilket dog er nævnt i afsnittet »Tilknytning til det geografiske område« i enhedsdokumentet og varespecifikationen.

— Den måde, »Foin de Crau« præsenteres og sælges på, er blevet præciseret (høet bundtes i neg) og udvidet med salg af hø i sække på højst 10 kg. Sækkene opfylder efterspørgslen hos supermarkeder, byggemarkeder og havecentre og landbrugscentre. Sækkenes størrelse kan variere alt efter efterspørgslen. At »Foin de Crau« lægges i sække ændrer intet ved høets kvalitet og egenskaber, hvis der i forbindelse hermed lægges særlig vægt på at bevare »Foin de Crau's« specifikke plantemæssige sammensætning. Høets kvalitet skyldes også den konstante luftfugtighed på højst 14 % i negene, og at høet lagres i mindst 60 dage efter høst.

Geografisk område

Det geografiske område for »Foin de Crau«, der oprindelig blev godkendt i 1997, er blevet udvidet på foranledning af høproducenterne, således at det nu omfatter nye dele af de kommuner, der allerede indgår i det geografiske område for »Foin de Crau« (Grans, Istres, Lamanon og Salon-de-Provence). Denne udvidelse er blevet foreslået, efter at det er fastslået, at de opfylder de samme geologiske, pædologiske, klimatiske og plantemæssige kriterier som det område, der er omfattet af oprindelsesbetegnelsen.

Desuden præciseres følgende:

— »Foin de Crau« fremstilles på Crau-sletten i departementet Bouches-du-Rhône.

— Behandlingen af høet (både når høet bundtes i neg under høsten, og når det lægges i sække) sker i det geografiske område. Begrundelsen for at lægge negene i sække i det geografiske område fremgår af varespecifikationen og enhedsdokumentet.

— Dele af kommunerne indgår i det geografiske område, og det fremgår, at Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) har udarbejdet et grafisk dokument, der fastlægger grænserne for det geografiske produktionsområde, og at dette dokument er indgivet til rådhuset i de pågældende kommuner. For disse kommuner kan den geografiske zoneinddeling ses på den nationale kompetente myndigheds websted i overensstemmelse med kravene i INSPIRE-direktivet.

— I hele teksten i dette afsnit er ordet »græseng« erstattet med det mere velegnede »parcel«. Reglerne for identifikation af de parceller, hvor der høstes »Foin de Crau«, er præciseret, idet identifikationen sker på grundlag af kriterier fastsat af INAO's nationale komité den 23. april 1997. Listen over identificerede parceller samt reglerne for denne identifikation kan konsulteres hos INAO og den ansøgende sammenslutning.

Bevis for oprindelse

Afsnittet »Bevis for, at produktet har oprindelse i det afgrænsede geografiske område« er blevet konsolideret og omfatter navnlig indberetningsforpligtelserne og føring af registre over produktets sporbarhed og kontrol med produktionsbetingelser.

Dette afsnit er desuden blevet suppleret med tilføjelser og oplysninger om flere bestemmelser vedrørende registre og dokumentation, således at man kan garantere produkternes sporbarhed, og at de overholder kravene i varespecifikationen.

Produktionsmetode

— Græsengen: listen over plantearter, der skal indgå i og udgøre størstedelen af »Foin de Crau«, præciseres. Arternes latinske betegnelser er tilføjet. Listen over arter, som, hvis de findes i høet, betyder, at dette ikke er berettiget til oprindelsesbetegnelsen, er også tilføjet for at præcisere begrebet »bestemt plantesammensætning« på græsengene og sikre, at hø fra disse opfylder specifikationerne for det produkt, der er omfattet af oprindelsesbetegnelsen.

— Beplantning af græsengen: For at sikre den »naturlige« karakter af de græsenge, hvor der dyrkes »Foin de Crau«, præciseres det, at oprindelsesbetegnelsen »Foin de Crau« først kan anvendes på hø fra nye græsenge fem år efter den første tilplantning.

— Vanding: Pligten til flere timers vanding af græsengene hver 8.-12. dag fra marts til oktober afhængigt af deres placering i forhold til vandtårnet udgår. Vandingen skal ske i forhold til nedbørsmængden og sker ikke systematisk. Dertil kommer, at producenten ikke selv kan vælge vandtårn, idet dette valg træffes af den vandværksforening, som den pågældende hører under. For at sikre »Foin de Crau« af høj kvalitet er det vigtigt at vande græsengene ved hjælp af overrisling; dette kan se fra marts til og med oktober.

— Gødning: Mængden af anvendt mineralsk kvælstof foreslås nedsat fra 60 enheder pr. hektar til højst 40. Erfaringer fra flere års fremstilling af hø med oprindelsesbetegnelse viser, at det ikke er nødvendigt at tilsætte 60 enheder mineralsk kvælstof pr. hektar.

— Ændringer: Henvisningen til, at betingelser og datoer for spredning af gødning skal vælges på en sådan måde, at der ikke findes husdyrgødning i høet, udgår, da disse betingelser og datoer for gødning ikke er fastlagt i varespecifikationen og derfor ikke kan kontrolleres. Til gengæld bevares kravet om, at der ikke må findes spor af husdyrgødning i høet. Betingelserne for spredning af og kontrol med brug af organisk gødning af landbrugsmæssig og ikkelandbrugsmæssig oprindelse præciseres. Det præciseres, at »den eneste tilladte organiske gødning er kompost eller fermentat, husdyrgødning, gylle, ajle (af landbrugsmæssig oprindelse) samt organisk gødning af ikkelandbrugsmæssig oprindelse såsom spildevandsslam (eller biprodukter) samt grønt affald«. Desuden fastslås det, at: »Enhver spredning af ikkelandbrugsmæssig organisk gødning skal ledsages af en analytisk opfølgning parti for parti (lastbil, container osv.) for patogener, tungmetaller og organiske sporstoffer, der er omfattet af lovgivningen. Spredning og øjeblikkelig nedgravning af organisk gødning af ikkelandbrugsmæssig oprindelse er tilladt på bedriftens areal, hvis man overholder gældende lovgivning vedrørende bestemte restriktioner (datoer, beskyttede arealer o.l.) og mængder. Efter spredningen skal der være en latensperiode på mindst 8 uger før høst og græsning«. Disse bestemmelser gør det muligt at forebygge enhver risiko for forurening af høet med forurenende stoffer.

— Høst og opbevaring: Bestemmelsen »græsset høstes i tre slæt« ændres og suppleres.

Producenterne får mulighed for årligt at erstatte en af de tre slæt med en græsning. Der er en tæt sammenhæng mellem produktionen af »Foin de Crau« og opdræt (især af får). Opdrætterne lader traditionelt dyrene græsse eftergrøde i slutningen af februar efter den tredje slæt, hvilket er godt for vedligeholdelsen af græsengene i Crau. Hvis der imidlertid er fodermangel i visse perioder (f.eks. om foråret i Crau eller om sommeren på bjerggræsgangene), er dyrenes eneste foder høet på græsengene i Crau, og denne græsning træder således i stedet for den første eller anden slæt. Denne praksis ændrer intet ved kvaliteten af græsengenes flora, forudsat at man overholder minimumsperioderne mellem høst og græsning. For at sikre tilstrækkelig græsvækst og optimal udvikling af de ønskede plantearter og undgå overmodning, som gør høet mindre velsmagende og skader dets foderværdi, præciseres det for øvrigt, at den første slæt finder sted mindst 60 dage efter græsning af eftergrøden, og at der skal gå 40-60 dage mellem de to slæt.

Samtidig foreslås det at slette skæringsdatoerne for de forskellige slæt, som oprindelig var fastsat til den 31. maj, 25. juli og 30. september, medmindre andet var fastsat som en undtagelse. Høets kvalitet afhænger først og fremmest af græssets modenhed. Denne er betinget af vækstens varighed. Følgelig er det vigtigt at overholde de perioder, der er fastsat mellem hver slæt og mellem slæt og græsning. Vedrøring tørring af græsset efter høst præciseres det, at denne sker på marken i overensstemmelse med gammel lokal praksis. Tørring i lade er derfor udelukket. Den naturlige tørring er mulig takket være de klimatiske betingelser i området (solbeskinnet og vindblæst).

Bestemmelsen om, at høet ikke må ligge på marken i mere end fem dage for første og tredje slæt og mere end tre dage for anden slæt udgår, fordi disse frister er for vilkårlige. I praksis afhænger den optimale tørringsperiode for hø på marken i høj grad af klimaforholdene. Periodens længde bestemmes derfor hovedsagelig ud fra producenternes viden.

For at fjerne enhver tvetydighed præciseres det, at høet sættes i neg efter tørring på marken. Der indføres bestemmelser vedrørende bundtning: For at identificere varen ombindes neget med tofarvet — rød og hvid — snor, og for at bevare høets kvalitet skal det transporteres væk samme dag for at undgå, at væde fra jorden trænger op i det om natten, medmindre der blæser en kraftig mistralvind (tør, kraftig vind fra nord/nordvest); i så fald kan negene forblive på marken én nat.

For at fjerne enhver tvetydighed vedrørende opbevaringsforhold ændres bestemmelsen »høet skal opbevares i en lade og isoleres fra dennes gulv og vægge« som følger: »Høet opbevares i en lade, idet det sikres, at det ikke kommer i kontakt med fugt fra gulv og mure«, da ladens mure og gulv ikke nødvendigvis er forsynet med isoleringsmateriale. Denne bestemmelse suppleres med en præcisering af, at den ikke vedrører hø, der sælges fra bedriften — på marken eller fra laden — hvor høet sælges meget kort tid efter, at det er sat i neg på marken.

Produktionsudbytte

Der er fastsat et maksimalt samlet udbytte på 11 t/ha græseng for bedre at sikre det udbytteniveau, der garanterer høets kvalitet, men også for at lette sporbarhedskontroller og kontroller af mængde. Dette udbytte er et af særkenderne ved »Foin de Crau«, idet der generelt er et større udbytte fra græsenge i andre geografiske områder. Begrænsningen af høstudbyttet gør det desuden muligt at sikre overholdelse af de tilsatte mængder kvælstof, idet overdreven brug heraf kan ændre høets plantemæssige egenskaber. Samtidig præciseres det, at udbyttet beregnes på baggrund af en bedrifts samtlige identificerede parceller, hvor der fremstilles hø med oprindelsesbetegnelse.

Behandling af høet: Som nævnt ovenfor vedrørende ændringen af produktbeskrivelsen og præsentationsformen er det nu muligt at sælge »Foin de Crau« med oprindelsesbetegnelse i sække. For at sikre, at dette hø er af god kvalitet, er der indført særlige betingelser for at lægge høet i sække og dermed sikre en stabil vare og undgå enhver risiko for forringelse eller gæring. Høet skal derfor først lægges i sække, når det er tilstrækkelig tørt og modent. Den maksimale fugtighedsprocent for høet er 14 %, og høet skal have været opbevaret i mindst 60 dage efter høst. For at sikre overholdelse af produktets egenskaber over tid præciseres det, at »Sækkene opbevares fugt- og lysfrit. Sække med BOB'en »Foin de Crau« må højst have været lagret i seks måneder, efter at det er lagt i sække«. For at gøre det muligt at spore varen indtil slutbrugeren foreslås det, at sækkene lukkes »ved en forsegling, der brydes ved åbning«.

»Foin de Crau« lægges i sække af operatører i det geografiske område for oprindelsesbetegnelsen. Denne forpligtelse har to formål, dels at sikre kvaliteten, dels at garantere, at der er tale om BOB'en »Foin de Crau«. Med hensyn til kvaliteten er det især vigtigt at bevare produktets plantemæssige sammensætning. Når høet håndteres, fordi det er lagt i sække (snoren, som er bundet omkring og identificerer neget, fjernes, høet løsnes osv.), opstår der en risiko for, at visse arter forsvinder (de letteste arter såsom kløver kan omdannes til støv og forsvinde, når hø-neget løsnes og blæsetørres), og at egenskaberne ved de strå, som høet består af, ændres (tilstedeværelse af for meget støv). Til den endelige kontrol af, om varen overholder kravene, navnlig om de karakteristiske planter er til stede, udnytter operatørerne deres lokale viden. Med hensyn til garantien for varens geografiske oprindelse begrænser dette krav risikoen for, at produktet udskiftes eller blandes med hø af anden geografisk oprindelse, hvilket f.eks. kan ske, når høet lægges i sække.

Mærkning

De angivelser på mærkningen, der er specifikke for betegnelsen, er bragt i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EU) nr. 1151/2012 og præciseres for den nye måde at sælge »Foin de Crau« på, nemlig i sække. Det er obligatorisk at anføre EU's BOB-symbol og angivelsen »Beskyttet oprindelsesbetegnelse« på mærkningen af produkter med beskyttet oprindelsesbetegnelse og dermed på »Foin de Crau«.

Andet

— I lyset af udviklingen i den nationale lovgivning præsenteres afsnittet »Krav i nationale bestemmelser« i form af en tabel, hvoraf de vigtigste punkter, der skal kontrolleres, deres referenceværdier og evalueringsmetode fremgår.

— Afsnittene »Henvisninger til kontrolorganerne« og »Kompetent tilsynsmyndighed i medlemsstaten« samt kontaktoplysninger for sammenslutningen, dvs. navnet på og kontaktoplysningerne for de officielle kontrolstrukturer og den ansøgende sammenslutning, er blevet ajourført.

— Bevis for oprindelse: De dele, der vedrører betegnelsens historie, udgår af dette afsnit og anføres delvist i afsnittet »Tilknytning til det geografiske område«.

— Tilknytning: Uden at ændre selve grundlaget tydeliggøres den tætte forbindelse mellem produktionen af »Foin de Crau« og opdrættet, idet det forklares, at høet kan høstes i to eller tre slæt alternerende med en eller to græsninger afhængigt af behovet, og uden at dette ændrer ved »Foin de Crau's« kvalitet eller egenskaber.

ENHEDSDOKUMENT

»FOIN DE CRAU«

EU-nr.: PDO-FR-02091 — 18.11.2015

BOB ( X ) BGB ( )

1. Betegnelse

»Foin de Crau«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 2.9. Hø

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Foin de Crau« stammer fra vedvarende naturlige græsenge, der består af en snes forskellige, naturligt forekommende planter (græsser, bælgplanter, blandinger osv.). Høet består primært af draphavre (Arrhenatherum elatius P. Beauv. ex J. Presl & C. Presl), hundegræs (Dactylis glomerata L.), rødkløver (Trifolium pratense L.) og hvidkløver (Trifolium repens L.).

»Foin de Crau« soltørres på marken. Højets kvalitet forringes ikke på grund af regn. Høets karakteristiske udseende skyldes de mere eller mindre grove grønne strå og den kraftige, blomsteragtige duft.

»Foin de Crau« sælges i neg eller sække (højst 10 kg).

3.3. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle operationer fra produktion til tørring sker i det afgrænsede geografiske område.

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Efter høst og soltørring på marken sættes høet i neg, som ombindes med en rød og hvid snor, der identificerer høet som »Foin de Crau«.

Det hø, der skal lægges i sække, stammer fra neg med en maksimal fugtighed på 14 %, og som højst har været opbevaret i 60 dage efter høst.

Sækkene forsynes med en forsegling, der brydes ved åbning.

Sækkene lagres i tørre lokaler uden sollys. Sækkene kan ikke sælges med betegnelsen BOB »Foin de Crau«, hvis de har været lagret i over seks måneder, efter at høet er lagt i sække.

Høet lægges i sække i det geografiske område. Årsagen til dette krav skal findes i målsætningen om at beskytte kvaliteten og den geografiske oprindelse for BOB'en »Foin de Crau«, navnlig produktets egenskaber og den plantemæssige sammensætning, jf. punkt 3.2. Når høet lægges i sække, opstår der en risiko for, at visse arter forsvinder (de letteste arter såsom kløver kan blive til støv, når snoren fjernes fra høneget, og høet tørres), og for, at høstråenes egenskaber ændres (for stor tilstedeværelse af støv). Samtidig skal man kontrollere fugtigheden af det hø, der lægges i sække, og den minimale opbevaringsperiode efter høsten, således at betingelserne for høets modning og dermed de optimale opbevaringsbetingelser for produktet er opfyldt.

Til kontrollen af, om slutproduktet opfylder betingelserne, navnlig henset til plantearter, udnyttes de lokale erhvervsdrivendes viden og erfaring, idet de har et indgående kendskab til produktets egenskaber og særlige karakteristika.

Vedrørende garantien for produktets geografiske oprindelse begrænser denne betingelse mest muligt risikoen for, at produktet udskiftes eller blandes med hø af anden geografisk oprindelse, idet denne risiko stiger, når høet lægges i sække (den snor, der er bundet omkring og identificerer neget, fjernes, og høet løsnes).

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Neg med »Foin de Crau« er ombundet med rød og hvid snor.

Hvert parti høneg, der sættes på markedet, er forsynet med et bevis med følgende oplysninger:

— oprindelsesbetegnelsen »Foin de Crau« efterfulgt af betegnelsen »Appellation d'origine protégée« (beskyttet oprindelsesbetegnelse)

— Den Europæiske Unions »BOB«-symbol

— producentens id-nummer

— bevisets nummer

— år og nummer for høsten.

Følgende anføres på sækkene:

— oprindelsesbetegnelsen »Foin de Crau« efterfulgt af betegnelsen »Appellation d'origine protégée« (beskyttet oprindelsesbetegnelse)

— Den Europæiske Unions »BOB«-symbol

Oprindelsesbetegnelsen »Foin de Crau« efterfulgt af betegnelsen »Appellation d'origine protégée« (beskyttet oprindelsesbetegnelse) skal være anført på ledsagedokumenter og fakturaer.

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

»Foin de Crau« stammer fra Crau-sletten (Bouches-du-Rhône-departementet). Crau-sletten, der er det tidligere stenede delta for Durance, afgrænses mod nord af Alpilles, mod øst af Salon-de-Provence-bakkerne og Berre-søen og mod vest af Grand Rhône.

Det geografiske område, hvor oprindelsesbetegnelsen »Foin de Crau« dyrkes, omfatter følgende kommuner i departementet Bouches-du-Rhône: Arles, Aureille, Eyguières, Fos-sur-Mer, Grans, Istres, Lamanon, Miramas, Mouriès, Saint-Martin de Crau og Salon de Provence.

5. Tilknytning til det geografiske område

Crau-regionen er et trekantområde på over 51 000 ha beliggende i departementet Bouches-du-Rhône. Den strækker sig fra Arles mod nordvest til Lamanon mod nordøst og Istres og Fos-sur-Mer mod syd. Området er mod nord afgrænset af engområdet ved Les Baux, kammen ved Malacarcia og Alpilles, mod øst af Salon-de-Provence-bakkerne, Grans, Miramas, Istres og Fos-sur-Mer og mod vest af sumpområderne på Grand Rhône-flodens venstre side. Den består af den gamle flodbund for Durance og fremstår som en ørkenlignende slette, der er dækket af rullesten.

Jorden er rød eller brun og stenet og ligger i en dybde af et par centimeter til en meter. Jorden består af sand og ler og indeholder store mængder sten eller grus. Den afkalkede jord er lettere alkaliseret på overfladen. Vandtilførslen til den stenede jordbund i Crau stammer primært fra vandingen af græsengene (op til 70 %).

Områdets middelhavsklima er karakteriseret ved milde vintre, tørre og varme somre, kraftig blæst og næsten ingen regn fra april til oktober. Vindene er voldsomme, især mistralen. Klimaet er karakteriseret ved en lang, solrig periode. Der sker en kraftig fordampning.

Fremstillingen af »Foin de Crau« er tæt knyttet til opdræt og vanding. Udviklingen af vandingssystemer i det 16. århundrede danner baggrund for tilstedeværelsen af naturlige, vedvarende græsenge i Crau. I årene 1554 til 1559 lod Adam de Craponne bygge en kanal, der førte vandet fra Durance til Salon, Eyguières og Istres. Først med opførelsen af dæmningen ved søen Serre-Ponçon og vandkraftværket ved Durance kunne man dog fra januar 1955 styre tilførslen af vand til kanalerne i Basse Durance og især Crau. Fra dette tidspunkt har der været en regelmæssig vandtilførsel til Crau.

I 1890 skrev Eugène Risler, professor og direktør i Institut National Agronomique i Paris, i sin bog »Géologie agricole« (Paris, Berger-Levrault et Cie, boghandel, landbrug), at etableringen af de to kanaler (Craponne og Alpines) har haft en stor indvirkning. Takket være disse kanaler har det været muligt at opdyrke 20 000 ha. De overrislede områder, der er dannet af mange på hinanden følgende opfyldninger, er nu fantastiske græsenge, som uden problemer giver 10-11 000 kg hø pr. ha. Tre gange årligt høstes det duftende hø, der er højt værdsat i Provence, mens får græsser området om vinteren.

Vandet har i århundreder været forvaltet af landbrugsforeninger. Græsengene vandes ved at overrisle dem flere timer i henhold til et system, der oftest styres af kanaltilsynet (»les eygadiers«).

Det er vigtigt at styre kvælstofgødningen for at sikre en afbalanceret sammensætning af planter på græsengene i Crau. Der tilføres begrænsede mængder kvælstofgødning. Tilføres der for store mængder, kan visse græsarter udvikle sig på bekostning af draphavren.

Efter høsten soltørres høet naturligt på marken i et par dage afhængigt af vejrforholdene (sol og vind).

Derefter sættes høet i neg på marken, medmindre det sælges »på stedet« (eller, som man siger, »på kærren«), hvorefter det samme dag eller dagen efter placeres et overdækket sted for at beskytte det mod regn og fugt. Opbevaringsforholdene gør det også muligt for høet at modne.

Fåreavlen på Crau-sletten er en ældgammel praksis, der omfatter græsningsskifte til Alperne. Dyrene (får, kvæg og heste) græsser på områderne efter den tredje slæt. De kommer ned fra Crau-sletten i slutningen af februar. Hvis der ikke er foder nok på græsengene i Crau, er den eneste mulighed for foder til dyrene de grønne bælter, forårsfoder eller græsning på de overrislede græsenge. Producenterne kan i så fald erstatte den første slæt med græsning. Hvis der ikke er foder nok til dyrene på græsgangene i bjergene, kommer moderfårene ned i begyndelsen af september. På dette tidspunkt er den eneste mulighed at lade dem græsse på græsengene i Crau, idet dette så træder i stedet for den tredje slæt. »Foin de Crau« kan således høstes to eller tre gange afhængigt af antallet af græsninger, uden at dette ændrer høets plantemæssige kvalitet, idet der er indført minimumsperioder mellem høst og græsninger.

»Foin de Crau« adskiller sig fra hø fra andre geografiske områder ved sin helt særlige plantemæssige sammensætning. Den består gennemsnitligt af omkring en snes naturligt forekommende foderplantearter (græsser, bælgplanter, blandinger osv.) og er især karakteriseret ved den systematiske tilstedeværelse af draphavre (Arrhenatherum elatius P. Beauv. ex J. Presl & C. Presl), hundegræs (Dactylis glomerata L.), rødkløver (Trifolium pratense L.) og hvidkløver (Trifolium repens L.). Høet tørres naturligt i solen. Det er berømt for sin behagelige duft, der gør det særdeles velsmagende. »Foin de Crau« er en foretrukket fodertype for væddeløbsheste samt køer, moderfår og malkegeder. Takket være dette hø producerer dyrene mælk med højt fedtindhold.

»Foin de Crau's« kvaliteter skyldes forskellige forhold, der er indbyrdes afhængige, såsom det naturlige miljø (klima- og jordforhold) og menneskelige faktorer (overrisling, produktionsmetoder, besætningernes rolle samt høst- og opbevaringsformer). Vanding med vand fra Durance sikrer den bedst mulige dyrkning af græsengene i Crau. Denne vandforsyning er nødvendig i den tørre periode fra april til oktober. Vandingen sker hovedsagelig i form af overrisling, hvorved de nødvendige næringsstoffer, såsom kalk, tilføres, og den stenede jord samles takket være tilførslen af silt.

Mistralen blæser ofte i dette middelhavsklima. Der er næsten ingen nedbør fra april til oktober, hvilket letter høsten, og den tørre vind afkorter tørringsperioden, hvilket betyder, at de ultraviolette strålers påvirkning af høets næringsværdi er begrænset.

Afhængigt af græssets vækst forlader dyrene græsengene i Crau i slutningen af februar, således at græsset kan vokse før den første høst. Græsningen bidrager til at vedligeholde græsengene.

Den særlige sammensætning af naturligt forekommende, vedvarende planter i Crau er opstået ved og vedligeholdes af århundreders praksis: overrisling, styring af gødningstilsætning samt skiftet mellem høst og græsning. Høet bringes hurtigt i ly for regn og fugt, hvor det opbevares indtil salg, hvilket bidrager til at bevare dets kvalitet.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i nærværende forordning)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-a8a6d6ad-8ae0-488f-be94-22573ca44ae8/telechargement

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.