RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 716/2007 af 20. juni 2007 om EF-statistikker over udenlandske datterselskabers struktur og aktiviteter

1. Indledning

Hovedformålet med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 716/2007 om EF-statistikker over udenlandske datterselskabers struktur og aktiviteter (FATS-forordningen) er at fastlægge en fælles ramme og kvalitetsstandarder for systematisk udarbejdelse af sammenlignelige statistikker for udenlandske datterselskaber.

I artikel 12 i forordning (EF) nr. 716/2007 anføres det, at Kommissionen senest den 19. juli 2012 forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om gennemførelsen af forordningen. Rapporten skal udarbejdes af Eurostat og navnlig omfatte:

1) en vurdering af kvaliteten af de udarbejdede statistikker

2) en vurdering af de producerede statistikkers nytteværdi for Fællesskabet, medlemsstaterne, leverandørerne og brugerne af de statistiske oplysninger i forhold til, hvad det koster at udarbejde dem

3) en vurdering af fremgangen i pilotundersøgelserne og af gennemførelsen heraf

4) en redegørelse for mulige forbedringer og ændringer, der anses for nødvendige på baggrund af de opnåede resultater, og de omkostninger, der er forbundet hermed.

Artikel 2 i FATS-forordningen indeholder definitioner på statistikker for udenlandske datterselskaber, hvor der med statistik over udenlandske datterselskaber i indlandet (ind-FATS) menes statistiske oplysninger om de aktiviteter, som udøves af udenlandske datterselskaber, der er beliggende i det indberettende land[1], og med statistik over udenlandske datterselskaber i udlandet (ud-FATS) menes statistiske oplysninger om de aktiviteter, som udøves af de datterselskaber i udlandet, der kontrolleres af det indberettende land[2].

I overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. 716/2007, som indeholder et krav om at "offentliggøre en vejledning, som indeholder de relevante definitioner og yderligere retningslinjer for de EF-statistikker, der udarbejdes i henhold til denne forordning", blev første udgave af vejledningen om udarbejdelse af statistikker for udenlandske datterselskaber (FATS-vejledningen) offentliggjort i 2007, og siden da er den blevet revideret to gange af Eurostat i samarbejde med medlemsstaternes eksperter[3]. Den sigter mod at fastlægge metodologien og retningslinjerne for indsamling og udarbejdelse af statistikker for udenlandske datterselskaber i indlandet og udlandet inden for Den Europæiske Union (EU).

Definitionen af "udenlandsk datterselskab" i artikel 2 i forordning (EF) nr. 716/2007 anvender tre begreber, nemlig: kontrol, institutionel enhed og hjemsted. Da disse begreber har generel karakter, var det nødvendigt at definere dem yderligere for at sikre en harmoniseret udarbejdelse af data. FATS-vejledningen indeholder en mere specifik definition af disse begreber og forklarer det begreb for den "øverste kontrollerende institutionelle enhed" (UCI), der skal anvendes af de nationale statistiske myndigheder ved udarbejdelsen af FATS-statistikkerne:

Øverste kontrollerende institutionelle enhed (UCI) for et udenlandsk datterselskab: den institutionelle enhed, som i kæden af enheder, der udøver kontrol over et udenlandsk datterselskab, ikke kontrolleres af nogen anden institutionel enhed.

EU-medlemsstaterne indberetter oplysninger til Eurostat i henhold til forordning (EF) nr. 716/2007, Kommissionens gennemførelses- og ændringsforordninger samt retningslinjerne i FATS-vejledningen.

Denne rapport undersøger de vigtigste aspekter af medlemsstaternes gennemførelse af forordning (EF) nr. 716/2007 som rapporteret af medlemsstaterne, og de foranstaltninger, Kommissionen har truffet for at sikre europæiske statistikker af høj kvalitet over udenlandske datterselskabers aktiviteter.

2. Gennemførelsesforanstaltninger

FATS-forordningen fastsætter en fælles ramme for udarbejdelse af FATS-statistikker. Med henblik på at udarbejde sammenlignelige data, som er harmoniseret mellem medlemsstaterne, samt reducere risikoen for fejl i dataindberetningen, var det nødvendigt at angive dataenes tekniske format og den indberetningsprocedure, der skal følges. Derudover var det nødvendigt at indrømme nogle medlemsstater undtagelser, således at de får mulighed for at foretage de nødvendige tilpasninger til deres nationale statistiske systemer. Efter vedtagelsen af forordningen vedrørende den reviderede statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter, NACE revision 2[4], har det desuden været nødvendigt at foretage en tilpasning af aktivitetsinddelingerne i forbindelse med FATS.

Med henblik på at inkorporere alle disse ændringer er der vedtaget følgende forordninger:

1) Kommissionens forordning (EF) nr. 364/2008 af 23. april 2008 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 716/2007 for så vidt angår det tekniske format til indberetning af statistiske data om udenlandske datterselskaber og de undtagelser, der skal indrømmes medlemsstaterne

2) Kommissionens forordning (EF) nr. 747/2008 af 30. juli 2008 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 716/2007 om EF-statistikker over udenlandske datterselskabers struktur og aktiviteter for så vidt angår definitionerne af variablerne og gennemførelsen af NACE rev. 2

3) Kommissionens forordning (EF) nr. 834/2009 af 11. september 2009 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 716/2007 om EF-statistikker over udenlandske datterselskabers struktur og aktiviteter for så vidt angår kvalitetsrapporter.

Eurostat har også udarbejdet ovennævnte vejledning (under revision på tidspunktet for udfærdigelsen af denne rapport), der indeholder præcise definitioner og anvisninger til medlemsstaterne om, hvordan dataene skal udarbejdes.

3. Vigtigste datasæt

Statistikker over udenlandske datterselskaber (FATS) er en væsentlig forudsætning for en tilfredsstillende vurdering af udenlandsk kontrollerede foretagenders indflydelse på Den Europæiske Unions økonomi. FATS vil gøre det lettere at overvåge det indre markeds effektivitet og økonomiernes gradvise integrering som led i globaliseringen. I afsnit 2 i bilag I til forordning (EF) nr. 716/2007 fastsættes antallet af variabler, for hvilke der skal udarbejdes statistikker:

Statistik over udenlandske datterselskaber i indlandet (ind-FATS):

De 11 vigtigste karakteristika (variabler), som er omfattet af statistikkerne over udenlandske datterselskaber i indlandet, er følgende:

· erhvervsdemografiske variabler (f.eks. antallet af foretagender)

· "outputrelaterede" variabler (f.eks. omsætning, værditilvækst i faktorpriser)

· "inputrelaterede" variabler: arbejdskraftinput (f.eks. antal beskæftigede, personaleudgifter); input af varer og tjenester (f.eks. samlet køb af varer og tjenesteydelser)

Statistik over udenlandske datterselskaber i udlandet (ud-FATS):

Der skal leveres oplysninger om 3 obligatoriske og 8 frivillige variabler. Følgende variabler er obligatoriske:

· Erhvervsdemografiske variabler – antal foretagender

· "Outputrelaterede" variabler – omsætning

· "Inputrelaterede" variabler: arbejdskraftinput – antal beskæftigede

Indholdet af listen over frivillige variabler beskrives nærmere i FATS-vejledningen.

I henhold til bilag III til FATS-forordningen indberettes variablerne opdelt efter det land, hvori det udenlandske datterselskab er beliggende, og efter aktivitet.

4. Kvaliteten af de udarbejdede statistikker

Medlemsstaterne skal forelægge en årlig kvalitetsrapport for Kommissionen, der skal bruges til at vurdere kvaliteten af de data, der indberettes til Eurostat[5].

Eurostat og de nationale statistikmyndigheder arbejder tæt sammen for at sikre aktualitet, nøjagtighed, pålidelighed og kohærens i FATS-statistikkerne. Derudover sikrer FATS-vejledningen, som er referencedokumentet for tekniske detaljer, at datasammenligneligheden forbedres yderligere, og at dataene afspejler den seneste metodologiske udvikling.

Den følgende analyse omhandler resultaterne af de senest tilgængelige kvalitetsrapporter vedrørende FATS-data for referenceåret 2009, for hvilket et fuldstændigt datasæt skulle foreligge for første gang for alle 27 medlemsstater. Det fremgår, at ikke alle medlemsstater fuldt ud overholder lovgivningen vedrørende FATS:

Kvalitetsaspekter || Ind-FATS || Ud-FATS

Aktualitet || 21 ud af 27 || 23 ud af 27

Dækning || 81 % || 94 %

Nøjagtighed || Acceptabel || Acceptabel

Kohærens || 25 ud af 27 - 2 medlemsstater udarbejder ind-FATS uafhængigt af SBS (se afsnit 4.7.) || 20 ud af 27 - matchende klassifikationskoder for FDI (se afsnit 4.7.) og FATS, der skal indføres af 7 medlemsstater

Sammenlignelighed på tværs af lande || 27 ud af 27 || 26 ud af 27 (UCI-begrebet anvendtes ikke af Grækenland på tidspunktet for udfærdigelsen af denne rapport)

4.1. Aktualitet

Tidsfristerne er fastsat i afsnit 5 i bilag I og II til forordning (EF) nr. 716/2007 og yderligere specificeret i FATS-vejledningen fra 2009. Tidsfristerne for indberetning af data til ind- og ud-FATS til Eurostat er udtrykt i måneder efter udgangen af referenceåret:

t+20

Overholdelse af indberetningsfristen for referenceåret 2009 kan opsummeres som følger:

· 21 lande indberettede deres data til ind-FATS inden for fristen

· 23 lande indberettede deres data til ud-FATS inden for fristen

Der blev indrømmet undtagelser fra bestemmelserne i FATS-forordningen til enkelte medlemsstater for at give dem mulighed for at foretage de nødvendige tilpasninger til deres nationale statistiske systemer. Dette vedrører især udvikling af nye statistiske registre og dataindsamlingsmetoder. For ud-FATS blev der indrømmet en fuldstændig undtagelse til Frankrig, Luxembourg, Spanien, Det Forenede Kongerige og Norge for referenceårene 2007 og 2008. Endvidere blev Luxembourg indrømmet en fuldstændig undtagelse for referenceårene 2007 2008 for så vidt angår data til ind-FATS.

Alt i alt var overholdelsen af indberetningsfristen for 2009 tilfredsstillende, og punktligheden var blevet forbedret sammenlignet med indberetningen af data for referenceåret 2007, hvor der kun var 18 lande i forbindelse med ind-FATS og kun 16 lande i forbindelse med ud-FATS, som indberettede data inden for den fastsatte tidsfrist. Der er fastlagt en ordning for kontrol med overholdelse, og Eurostat arbejder sammen med de medlemsstater, som endnu ikke overholder tidsfristerne fuldt ud.

4.2. Tilgængeligheden af offentliggjorte FATS-data

Alle FATS-data samt omfattende, målrettede og detaljerede redegørelser for metodologiske emner (metadata) er tilgængelige vederlagsfrit på Eurostats websted under emnet "Industry, trade and services"[6] eller via søgefunktionen. FATS-statistikker offentliggøres også på nationalt niveau under de nationale statistikmyndigheders ansvarsområde, hvilket yderligere øger tilgængeligheden af dataene.

Databasen "FATS – foreign affiliates statistics" giver detaljerede oplysninger om statistiske processer, juridiske spørgsmål, fortrolighedsregler og beskrivelser af de nationale dataindsamlingsmetoder[7]. Koncise forklaringer af statistiske begreber er offentliggjort i en ny wiki-lignende onlineordbog og findes også som svar under "Ofte stillede spørgsmål". Der er beregnet EU-aggregater for endelige data til ind- og ud-FATS for 2009 på grundlag af de tilgængelige data fra medlemsstaterne eller på basis af skøn, når de nødvendige data ikke forelå. Ikke-fortrolige EU-aggregater blev offentliggjort på Eurostats websted i 2012 og kan downloades vederlagsfrit.

4.3. Dækning af de data, der indberettes til Eurostat

Datadækningen måles som antallet af de leverede dataværdier udtrykt i forhold til det samlede antal krævede data.

Leveringen af fuldstændige datasæt er af afgørende betydning for udarbejdelsen af EU-aggregater. Manglende data begrænser fortolkningen og den informative værdi af FATS-statistikker.

I forbindelse med den første indberetningsrunde for referenceåret 2007 var 3 EU-medlemsstater i stand til at indsende fuldstændige datasæt for ind-FATS og 13 medlemsstater for ud-FATS.

Dataenes fuldstændighed blev kraftigt forbedret for referenceåret 2009. For ud-FATS faldt andelen af manglende værdier fra 21 % til 6 %, idet der kun var 5 lande, som indberettede manglende data, hvorimod 22 medlemsstater leverede fuldstændige datasæt. For ind-FATS faldt den samlede andel af manglende data fra 47 % i 2007 til 19 % i 2009, idet 9 EU-medlemsstater leverede 100 % af de krævede data.

Tabel 2: Dækning og datafortrolighed, ind- og ud-FATS, 2009, i %

Lande[8] || Samlet antal fremsendte dataceller i % af det krævede antal dataceller i henhold til FATS-forordningen || Andel af fremsendte dataceller, der er fortrolige (i %)

|| Ind-FATS || Ud-FATS || Ind-FATS || Ud-FATS

Store lande || 85 || 96 || 26 || 14

Mellemstore lande || 78 || 87 || 14 || 21

Små lande || 84 || 100 || 18 || 20

ALLE || 81 || 94 || 17 || 20

4.4. Fortrolighed

Der er en forbindelse mellem procentdelen af fortrolige oplysninger og statistikkernes relevans. Hvis en høj procentdel af oplysningerne er fortrolige, vil statistikkerne ikke i tilstrækkelig grad opfylde brugernes behov. Det omfang, i hvilket fortrolighed har reduceret datatilgængeligheden for ind- og ud-FATS, vises i tabel 2 ovenfor. De samlede fortrolighedsgrader er hhv. 17 % og 20 %.

4.5. Relevans for brugerne

FATS-dataene anvendes i stadigt stigende grad til måling af globaliseringsaspekter og ‑effekter.

En indikator for relevansen af FATS-dataene for Eurostats brugere er antallet af data eller publikationer, der blev downloadet fra Eurostats websted indtil 2011.

Tallene i tabellen nedenfor repræsenterer de data, som brugere har hentet fra Eurostats websted for Eurostats publikationer i 2010 og 2011.

Tabel 3: Antallet af hentede data i 2010 og 2011

Vederlagsfrit downloadede datasæt, i alt || 8 128

2010 || 3 616

2011 || 4 512

For 2011 kan der konstateres en stigning på næsten 25 %, hvilket bringer antallet af downloads op på 4 512. Dette var ventet, da det er et nyt domæne, og brugernes interesse er støt stigende.

De vigtigste brugere af FATS-data er Kommissionen (Generaldirektoratet for Handel, Generaldirektorat for Det Indre Marked og Tjenesteydelser, Generaldirektoratet for Erhverv og Industri), internationale organisationer (OECD, WTO, FN), ministerier, handelskamre, fagforeninger, journalister, forskere, ambassader, sammenslutninger, erhvervsfremmende enheder osv.

4.6. Nøjagtighed

Nøjagtigheden kontrolleres ved at identificere eventuelle afvigelser fra FATS-forordningen og FATS-vejledningen samt ved at foretage regelmæssige kvalitetsvalideringskontroller.

4.6.1. Fejlklassifikation

Fejlklassifikation er henførsel af statistiske enheder til den forkerte klasse i en given klassifikation, f.eks. klassificering af en virksomhed under handel i stedet for industri.

Det vigtigste forhold, der kan identificeres under denne underskrift, er den korrekte kodning af datterselskabers økonomiske aktivitet. Disse oplysninger kan mangle, være tvetydige eller fejlagtige, og det er måske ikke muligt at foretage krydstjek med virksomhedsregistre. Der gennemføres plausibilitetskontroller for at opdage forkerte koder.

For ud-FATS er rapporteringsenheders underdækning et andet forhold, der skal tages fat på. Den primære årsag til underdækning er de størrelsestærskler, som nogle medlemsstater anvender. En anden årsag er den manglende juridiske eller reelle mulighed for at undersøge fysiske personer. Endelig kan tidsintervallet mellem etableringen af en ny gruppe af foretagender og dennes forekomst i de tilgængelige registre medføre udelukkelse af denne rapporteringsenhed fra populationsgrundlaget.

4.6.2. Bortfald

Enhedsbortfald forekommer i det tilfælde, hvor det ikke er alle rapporteringsenheder, som deltager i undersøgelsen.

Næsten alle medlemsstater understregede, at store virksomheder, som i vid udstrækning bidrager til de endelige resultater, generelt er langt mere motiverede for at deltage i undersøgelsen. Selv om den ikke-vægtede bortfaldsprocent kan være høj i nogle tilfælde, er den reelt manglende del i statistikkerne langt mindre.

Der blev anvendt adskillige metoder med henblik på at reducere bortfaldsprocenten. De fleste lande anvendte skriftlige og/eller telefoniske påmindelser til ikke-respondenter. Lovfæstede foranstaltninger (f.eks. bøder) er til rådighed for de dataindsamlere, der har et juridisk grundlag for undersøgelsen, og hvor udfyldelsen af spørgeskemaet er obligatorisk. Sådanne foranstaltninger bør imidlertid kun betragtes som sidste udvej, da det er vigtigt at have gode relationer til virksomhederne med henblik på alle fremtidige anmodninger om data, herunder i forbindelse med andre statistiske områder.

4.7. Kohærens og sammenlignelighed

4.7.1. Kohærens

Kohærensen mellem to eller flere statistiske produktioner vedrører det omfang, hvori de statistiske processer, hvorved de blev genereret, anvendte de samme principper - klassifikationer, definitioner, målpopulationer og harmoniserede metoder[9].

Målpopulationen er den begrebsmæssige population af enheder, som undersøgelsen er rettet mod, og for hvilken statistikkerne skal udarbejdes. I forbindelse med ud-FATS er der en forskel mellem målpopulationen af statistiske enheder (der indsamles data om) og målpopulationen af rapporteringsenheder (der indsamles data fra). I forbindelse med ind-FATS er populationen af statistiske enheder i de fleste tilfælde populationen af rapporteringsenheder.

Statistik over erhvervsstrukturer (SBS), udenlandske direkte investeringer (FDI) samt forskning og udvikling (FoU) måler elementer af det samme fænomen som FATS – virksomhedernes internationalisering – og er tæt forbundne statistiske områder. Denne lighed med hensyn til indhold kommer også til udtryk i den metode, der anvendes til databearbejdning, og data udarbejdes ofte på grundlag af den samme undersøgelse. Det er derfor vigtigt, at resultaterne ikke afviger for meget fra hinanden.

Ind-FATS

Da definitionerne af økonomiske karakteristika og aktivitetsinddelingen for ind-FATS-populationen er konsistent med populationen, som ligger til grund for statistikken over erhvervsstrukturer (afsnit 2, bilag I til forordning nr. 716/2007), skal dataene også være konsistente.

Ind-FATS skal som en del af SBS-statistikken anvende alle de data, der er tilgængelige i SBS. Der er dog 2 lande, som udarbejder ind-FATS uafhængigt af SBS, og hvor populationerne ikke kan sammenlignes. I 3 lande er ind-FATS-populationen mindre end den relevante del af SBS-undersøgelsespopulationen, og 6 lande bekræftede, at ind-FATS-populationen var blevet udvidet ud over den relevante del af SBS-undersøgelsespopulationen. Den kendsgerning, at populationerne ikke er fuldt overensstemmende betyder, at der ikke er kohærens mellem dataene. Derimod vil en tilpasning af SBS-populationen, hvilket er nødvendigt i henhold til FATS-forordningen, forbedre datakvaliteten.

Ud-FATS

I forbindelse med ud-FATS anvendes i de fleste tilfælde den årlige undersøgelse af beholdningen af udenlandske direkte investeringer eller en specifik FATS-undersøgelse som udgangspunkt. Data indsamles ved at undersøge residente foretagender. Dataindsamlingen baseres normalt på optællingsundersøgelser. De fleste lande bekræftede, at de havde anvendt de samme ikke-residente aktivitetskoder for både beholdninger af udenlandske direkte investeringer i udlandet og for ud-FATS. 7 lande svarede, at de havde anvendt forskellige koder.

4.7.2. Sammenlignelighed

a) Sammenlignelighed på tværs af lande

Eurostats grundige dataanalyse sikrer en kontinuerlig forbedring af sammenligneligheden på tværs af lande. Takket være fælles definitioner og klassifikationer er sammenligneligheden af dataene mellem landene relativt høj.

Forskellene mellem landene bliver i stigende grad forklarlige. Der er dog fortsat problemer, idet et land ikke har anvendt UCI-begrebet. Dette påvirker dog ikke i væsentlig grad kvaliteten af de samlede aggregater. Fra referenceåret 2010 og frem vil UCI-begrebet have fundet anvendelse i alle EU-medlemsstater.

b) Sammenlignelighed over tid

Inkonsekvens over tid forekommer, når data indsamlet for en specifik referenceperiode ikke er fuldt ud kompatible med dataene i de følgende perioder på grund af antallet af særlige forhold inden for en vis tidsperiode. I sådanne tilfælde er der tale om en afbrydelse i tidsserierne.

Ind-FATS

For referenceårene indtil 2006 er der kun tilgængelige data for lande, der har indberettet disse på frivilligt basis. Fra og med referenceåret 2007 har dataindsamlingen været obligatorisk. Derudover er nogle lande begyndt at anvende den aftalte fælles metodologi, herunder UCI-begrebet. Denne vigtige ændring i metodologien resulterede i en strukturel afbrydelse i data for alle lande.

En anden strukturel afbrydelse kom med dataene for 2008, som var det første referenceår, for hvilket der blev udarbejdet data i henhold til den reviderede nomenklatur for økonomiske aktiviteter (forordning (EF) nr. 1893/2006 om oprettelse af den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter, NACE revision 2). Som følge heraf kan dataene til ind-FATS for 2008 ikke sammenlignes direkte med tidligere referenceår.

Derfor blev der oprettet en særskilt tabel til ind-FATS i Eurostats onlinedatabase fra og med referenceåret 2008. Det er kun muligt at foretage en direkte sammenligning vedrørende det samlede aktivitetsniveau samt af data på hovedafdelingsniveau og hovedgruppeniveau i NACE, hvor der ikke har været nogen ændringer.

Ud-FATS

I forbindelse med ud-FATS har nogle lande frivilligt udarbejdet dataserier med start i 2004. For referenceåret 2007 blev det gjort obligatorisk at udarbejde og indberette data til ud-FATS. Gennemførelsen af FATS-forordningen resulterede i en strukturel afbrydelse i de tilgængelige tidsserier, hovedsageligt på grund af indførelsen af en vigtig metodologisk ændring – UCI-begrebet. Dette er også hovedforklaringen på, at data fra før 2007 og data fra 2007 og frem ikke er sammenlignelige for de fleste af landene. For at afspejle dette forhold opdeles data til ud-FATS i Eurostats onlinedatabase i særskilte tabeller med data fra før og efter 2007.

For så vidt angår gennemførelsen af forordning (EF) nr. 1893/2006 om oprettelse af den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter, NACE revision 2, skal medlemsstaterne anvende den nye aktivitetsnomenklatur fra referenceåret 2010 for data til ud-FATS. Dette vil resultere i endnu en strukturel afbrydelse fra 2010 og frem.

Alt i alt fremgår det af de indberettede data, at medlemsstaterne i stort omfang har overholdt reglerne, og der er løbende sket forbedringer i forhold til de foregående år. Den metodologiske ramme, der fastlægges i forordningen, udvikles løbende gennem gensidige konsultationer og særlige tematisk fokuserede møder. Eurostat samarbejder også med andre internationale organisationer for at øge sammenligneligheden af data og metoder på tværs af Den Europæiske Unions grænser.

5. Omkostninger og byrde i forbindelse med statistikker over udenlandske datterselskaber

De fleste medlemsstater måler imidlertid ikke den kvantitative byrde og kan derfor kun foretage kvalitative vurderinger. Derfor er et skøn over omkostningerne i forbindelse med indsamling og formidling af statistikker over udenlandske datterselskaber ikke nemt at kvantificere. Der er en lang række FATS-datakilder, som også bruges til at udarbejde andre statistikker, eller som hidrører fra finansielle institutioners og foretagenders indberetninger til tilsynsmyndighederne. Derfor er det svært at udskille de specifikke omkostninger til indsamling og udarbejdelse af data for udenlandske datterselskaber fra de samlede omkostninger til indsamling af data, der ofte bruges til andre formål. Endvidere bliver data i visse medlemsstater indsamlet af to forskellige institutioner, centralbanken og det nationale statistiske kontor, hvilket gør det endnu mere kompliceret at udarbejde pålidelige skøn.

Ind-FATS

Den største del af arbejds- og respondentbyrden i forbindelse med udarbejdelsen af ind-FATS-statistikker skyldes de ressourcer, der kræves for at udarbejde omfattende statistikker over erhvervsstrukturer (forordning (EF) nr. 295/2008 om statistik over erhvervsstrukturer). Når man ser på den sammenfattende oversigt over de skøn, som medlemsstaterne fremsender, kan det konkluderes, at de ekstra aktiviteter, der skal udføres i forbindelse med gennemførelsen af forordning (EF) nr. 716/2007 for ind-FATS, kun udgjorde en forholdsvis beskeden yderligere arbejdsbyrde.

Ud-FATS

Udenlandske direkte investeringer og ud-FATS er tæt forbundne statistiske områder, da de begge måler elementer af virksomhedernes internationalisering. Denne lighed med hensyn til indhold kommer også til udtryk i den metode, der anvendes til databearbejdning, og FATS-data udarbejdes ofte på baggrund af den samme FDI-undersøgelse. Det er derfor vanskeligt at bestemme de yderligere omkostninger, der er forbundet med udarbejdelsen af ud-FATS-statistikker.

Ikke desto mindre blev der i 2007 foretaget en undersøgelse af omkostningseffektiviteten, og resultaterne viser, at langt størstedelen af medlemsstaterne kan udarbejde ud-FATS med lave eller middelhøje omkostninger.

For både ind- og ud-FATS bekræftede de nationale statistikmyndigheder, at de ville iværksætte nogle foranstaltninger på nationalt niveau med henblik på at mindske byrden, navnlig ved at anvende administrative data i større omfang, ved at organisere indsamlinger af webdata og ved at forbedre de eksisterende elektroniske spørgeskemaer.

6. Fremgang i og gennemførelse af pilotundersøgelser

I henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. 716/2007 skal der gennemføres pilotundersøgelser af ind- og ud-FATS med henblik på at vurdere, om det er relevant og muligt at indsamle yderligere variabler.

Af stk. 4 i denne artikel fremgår det, at pilotundersøgelser udgør grundlaget for alle yderligere beslutninger vedrørende gennemførelsesforanstaltninger, herunder beslutninger vedrørende omfanget af udarbejdelsen af data til ind- og ud-FATS. Dette afspejler, hvor vigtige pilotundersøgelserne er for den fremtidige udarbejdelse af data til FATS inden for EU.

Første runde af pilotundersøgelserne blev iværksat i 2006. Anden runde fandt sted i 2007. De deltagende lande testede gennemførligheden af at implementere yderligere variabler og indberettede efterfølgende de udarbejdede data til Eurostat.

I forbindelse med ind-FATS synes indsamlingen af data for hovedafdeling M, N og O samt for FoU-variabler for NACE, rev.1.1-hovedafdeling G, H, I, K, M, N og O (og for den tilsvarende klassifikation i NACE, rev. 2) at være gennemførlig med en forholdsvis beskeden arbejdsbyrde for enten de pågældende foretagender eller de nationale statistikmyndigheder. Hvis gennemførligheden bekræftes af alle medlemsstater, og der stadig kan fastslås et brugerbehov, udvides indsamlingen af data til ind-FATS til regelmæssigt at dække disse variabler.

Når man ser på ud-FATS, vil mindst tre af pilotvariablerne kunne anses for at være gennemførlige: Personaleomkostninger, værditilvækst i faktorpriser og bruttoinvesteringer i materielle anlægsaktiver. Et stort flertal af de deltagende medlemsstater konkluderede, at disse tre variabler kunne tilvejebringes rimeligt nemt fra virksomhederne, da de direkte eller næsten direkte kan udledes af regnskabssystemerne. Derimod synes indsamlingen af handelsrelaterede variabler, som er vigtige i forbindelse med en analyse af globaliseringen, at være mindre gennemførlig, i det mindste i øjeblikket. Dette ville være særdeles bekosteligt og mindre nemt at tilvejebringe fra disse grupper af foretagender, som er vigtige for FATS, dvs. de største grupper.

Sammenfattende kan det fastslås, at de deltagende medlemsstater har gennemført adskillige pilotundersøgelser. Resultaterne heraf gav et overblik over, hvad der er nødvendigt for at kunne udarbejde yderligere variabler i forbindelse med ind- og ud-FATS, der blev defineret som ikke-obligatoriske i FATS-forordningen. Kommissionen har forbehold med hensyn til at foreslå, at de undersøgte variabler gøres obligatoriske, da det synes at øge byrden for de nationale statistikmyndigheder og for respondenterne. Kommissionen bekræfter dog, at der er et stort behov for disse oplysninger hos brugerne.

7. Mulige forbedringer og ændringer

Eurostat planlægger i den nærmeste fremtid at forbedre kvaliteten af FATS-dataene yderligere ved at udvikle og harmonisere metodologien med henblik på at:

- gennemføre en problemløs overgang til NACE rev. 2-nomenklaturen for ud-FATS, hvilket vil føre til bedre international sammenlignelighed

- beregne EU-aggregater fra referenceåret 2009 og frem for både data til ind- og ud-FATS.

På mellemlang sigt vil medlemsstaterne kunne anvende EuroGroups-registret (EGR) som et fælles værktøj ved udarbejdelsen af statistikker. EGR er under udvikling og vil indeholde data om grupper af foretagender og deres tilknyttede enheder samt kendetegn. Dette vil gøre det muligt at tilpasse landekoden for den UCI, som foretagenderne tilhører, og dermed forbedre kvaliteten af FATS-statistikkerne.

I øjeblikket arbejder Eurostat også på en rammeforordning om integration af erhvervsstatistikker (FRIBS) med henblik på at fastlægge en fælles juridisk ramme for systematisk udarbejdelse, indberetning og formidling af europæiske statistikker om erhvervslivets økonomiske aktiviteter, struktur og resultater. FATS-kravene vurderes på ny i forbindelse med FRIBS.

[1] Artikel 2 i forordning (EF) nr. 716/2007.

[2] Artikel 4 i forordning (EF) nr. 716/2007.

[3] Kan findes her: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-AR-09-014/EN/KS-AR-09-014-EN.PDF

[4] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1893/2006 af 20. december 2006.

[5] Artikel 6, stk. 2, i forordning (EF) nr. 716/2007.

[6] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/eurostat/home.

[7] http://circa.europa.eu/Members/irc/dsis/foreignaffiliatesstatistics/library?l=/public&vm=detailed&sb=Title.

[8] CETO-markeringer grupperer lande i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 95/2008 af 11. marts 2008 om statistik over erhvervsstrukturer:

Store lande: DE, FR, IT, UK

Mellemstore lande: BE, DK, ES, GR, IE, NL, AT, PL, PT, FI, SE, NO

Små lande: BG, CZ, EE, CY, LV, LT, LU HU, MT, RO, SI, SK.

[9] s. 42 i FATS-vejledningen, version 2009.