I.INDLEDNING

Det stadigt større problem med rejsedokumentsvindel er kommet i fokus efter de nylige terrorangreb i Europa og i forbindelse med de aktuelle flygtningestrømme. Dokumentfalsk er blevet et værktøj, som terrorister og den organiserede kriminalitet benytter sig af, og som er knyttet til menneskehandel og menneskesmugling. Det er afgørende, at vi styrker rejsedokumenters sikkerhed, herunder den underliggende infrastruktur vedrørende identitetsstyring.

I Kommissionens meddelelse Øge sikkerheden i en verden med mobilitet – forbedret informationsudveksling i forbindelse med terrorbekæmpelse og stærkere ydre grænser understregede Kommissionen den afgørende betydning af sikre rejse- og identitetsdokumenter i de tilfælde, hvor det er nødvendigt at kunne fastslå identiteten af en person uden tvivl, og erklærede, at den ville fremlægge en handlingsplan for at tackle svindlen med rejsedokumenter. En forbedret tilgang vil bygge på robuste systemer, der kan forebygge misbrug og de trusler mod den indre sikkerhed, der opstår som følge af fejl i dokumentsikkerheden.

Som oftest er rejsedokumenterne pas, men det kan også være nationale id-kort og opholdstilladelser for tredjelandsstatsborgere (når de bruges i området uden kontrol ved de indre grænser). EU-borgere kan rejse ind i og forlade EU, Schengenområdet og visse lande uden for EU med et nationalt id-kort, der er udstedt af en medlemsstat. Det betyder f.eks., at fremmedkrigere kan rejse mellem EU og Tyrkiet ved hjælp af deres nationale id-kort.

EU-rejsedokumenter er i høj kurs blandt svindlere. Mindst 75 % af de falske dokumenter, der opdages ved de ydre grænser, men også i området uden kontrol ved de indre grænser, ser ud, som om de er udstedt af EU's medlemsstater og Schengenassocierede lande. I henhold til nylige rapporter fra Den Europæiske Grænse- og Kystvagt er det de mindre sikre nationale id-kort udstedt af medlemsstaterne, der oftest bliver afsløret som falske rejsedokumenter ved rejser inden for Schengenområdet. Lookalike-svindel (hvor indehaveren af et dokument blot ligner dokumentets rigtige indehaver) er fortsat i stigning og var stadig den hyppigst rapportede svindeltype i 2. kvartal 2016. Udstedelse af ægte dokumenter på grundlag af falske underliggende dokumenter (såkaldte breeder-dokumenter, dvs. fødsels-, ægteskabs- og dødsattester) er fortsat en af de største trusler, da det er meget vanskeligt at opdage.

Set i dette lys er det ekstremt vigtigt, at EU og især medlemsstaterne intensiverer indsatsen for at forbedre sikkerheden ved de rejsedokumenter, der udstedes til EU-borgere og tredjelandsstatsborgere. Rejsedokumentsikkerhed er et vigtigt led mod en effektiv og ægte sikkerhedsunion med henblik på bedre grænsebeskyttelse og bedre styring af indvandringen.

De forskellige former for rejsedokumentsvindel er i hastig udvikling. Kriminelle netværk, der beskæftiger sig med falskneri af og svindel med rejsedokumenter, er nu mere specialiserede og udvikler konstant nye måder at svindle på, f.eks. manipulering af anordninger, der skal forhindre svig, og teknikker til omgåelse af biometrisk kontrol.

Indførelsen af mere sofistikerede sikkerhedselementer, produktionsmetoder og systemer til dokumentkontrol gør det stadig sværere at forfalske eller efterligne identitets- og rejsedokumenter. Som følge deraf går svindlerne i stadig større grad væk fra "traditionel" svindel, der fokuserer på det fysiske dokument, f.eks. ved at ændre gyldighedsdatoen i et pas (forfalskning) eller fremstille et helt igennem falsk dokument (efterligning), og over til andre typer af dokumentfalsk, f.eks. lookalike-svindel. De interesserer sig også for andre typer dokumenter som f.eks. falske underliggende dokumenter, der kan bruges ved ansøgning om ægte rejsedokumenter.

I henhold til Den Europæiske Grænse- og Kystvagts rapport for 2016 steg bedrageri med og svigagtig opnåelse af ægte dokumenter med hhv. 4 % og 76 % fra første kvartal 2015 til første kvartal 2016, mens svindel med efterligning af dokumenter faldt (-8 %).

I denne meddelelse fastlægges en handlingsplan med henblik på at forbedre sikkerheden ved rejsedokumenter. Sikkerhedsstandarderne for rejsedokumenter og grænsekontrolkrav fastlægges på EU-niveau, men medlemsstaterne beholder det fulde ansvar for de underliggende dokumenter og for at fremstille og udstede rejsedokumenter. Handlingsplanen beskriver de foranstaltninger, som Kommissionen vil træffe, og indeholder anbefalinger, hvilke nationalpolitiske tiltag medlemsstaterne kan tage, hvad angår alle sikkerhedsaspekter ved rejsedokumenter.

Kommissionen og medlemsstaterne er nødt til at sikre, at de grundlæggende rettigheder, herunder navnlig retten til beskyttelse af personoplysninger, garanteres i alle de foranstaltninger, der nævnes i denne handlingsplan.

Som traktaternes vogter vil Kommissionen fortsat overvåge den korrekte gennemførelse af EU-retten og anvende sine beføjelser til at håndhæve den korrekte gennemførelse, hvor det er hensigtsmæssigt og nødvendigt.

II. HANDLINGSPLAN

1. Identitetsregistrering

Det er meget svært at afsløre ægte dokumenter, der er udstedt på grundlag af en falsk identitet, ved grænseovergange eller inden for en medlemsstats område. Grundlaget for identificering af en person og udstedelse af underliggende dokumenter bør være folkeregistre, der indeholder relevante og opdaterede historiske, sociale og geografiske data. Lande med et biometrisk folkeregister eller en biometrisk rejsedokumentdatabase kan kontrollere en persons identitet, hver gang vedkommende ansøger om et nyt rejsedokument, og dermed kan vedkommende ikke ansøge om et ægte dokument ved hjælp af et falsk underliggende dokument.

Selv om det kan være lovligt for en person at ændre sit navn, skal der udvises stor opmærksomhed i denne proces, og procedurerne skal være vandtætte. Når voksne registrerer sig eller søger om pas for første gange (f.eks. efter opnåelse af statsborgerskab), og der ikke findes nogen pålidelige registreringsoplysninger, bør de ansvarlige myndigheder gennemføre fysiske interviews og om nødvendigt søge efter yderligere bevis for, at personen faktisk bruger den påståede identitet, f.eks. ved hjælp af valglister eller registreringer i en social sikkerhedsordning.

Ydermere bør underliggende dokumenter have et minimum af sikkerhed for at forebygge falskneri. EU har bidraget med i alt 16 mio. EUR til forsknings- og udviklingstiltag , der kan sikre større sikkerhed i de underliggende dokumenter. De kommende Horizon 2020-arbejdsprogrammer vedrørende sikre samfund 2018-2020 vil støtte forskning og udvikling inden for dokumentsikkerhed.

Uden for EU er der som led i den nye partnerskabsramme under den europæiske dagsorden for migration igangsat projekter vedrørende udvikling af databaser for biometrisk registrering i vigtige partnertredjelande, der kan sikre velfungerende civile registre og digitalisering af fingeraftryk eller andre biometriske data.

Europol har finansieret udviklingen af en håndbog vedrørende opdagelse af falske underliggende dokumenter. Den indeholder eksempler på og korte beskrivelser af europæiske id-dokumenter og underliggende dokumenter, men anvendes ikke i så høj grad, som den burde.