P9_TA(2021)0427

Beskyttelse af arbejdstagere mod asbest

Europa-Parlamentets beslutning af 20. oktober 2021 med henstillinger til Kommissionen om beskyttelse af arbejdstagere mod asbest (2019/2182(INL))

(2022/C 184/03)

Europa-Parlamentet,

— der henviser til artikel 225 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

— der henviser til artikel 152 og 154 i TEUF om arbejdsmarkedsparternes rolle og høring,

— der henviser til artikel 153, stk. 1 og 2, i TEUF,

— der henviser til artikel 192, stk. 1, 3, 4 og 5, i TEUF,

— der henviser til artikel 194, stk. 2, i TEUF,

— der henviser til artikel 114, stk. 1, i TEUF,

— der henviser til artikel 168 i TEUF,

— der henviser til artikel 169, stk. 3, i TEUF,

— der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/148/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af arbejdstagere mod farerne ved under arbejdet at være udsat for asbest (1),

— der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU af 19. maj 2010 om bygningers energimæssige ydeevne (2),

— der henviser til Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet (3),

— der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/37/EF af 29. april 2004 om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener (sjette særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i Rådets direktiv 89/391/EØF) (4),

— der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, som blev proklameret den 17. november 2017 i fællesskab af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen,

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. marts 2021 med titlen »Handlingsplan for den europæiske søjle for sociale rettigheder« (COM(2021)0102),

— der henviser til sin beslutning af 14. marts 2013 om sundhedsrisici på arbejdspladsen som følge af asbest og udsigterne til fjernelse af al asbest (5),

— der henviser til Kommissionens praktiske retningslinjer for information og uddannelse af arbejdstagere, der beskæftiger sig med fjernelse af asbest eller vedligeholdelse af asbestholdige objekter (2012),

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. juni 2014 om en EU-strategiramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2014-2020 (COM(2014)0332),

— der henviser til Kommissionens rapport fra november 2015 med titlen »Evaluering af den praktiske gennemførelse af EU-direktiverne om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen i EU's medlemsstater«,

— der henviser til udtalelse af 15. maj 2019 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg med titlen »Arbejde med asbest i forbindelse med energirenovering«,

— der henviser til udtalelse af 18. februar 2015 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om et EU uden asbest,

— der henviser til sin beslutning af 10. marts 2021 om gennemførelse af forordning (EU) nr. 305/2011 om fastlæggelse af harmoniserede betingelser for markedsføring af byggevarer (byggevareforordningen) (6),

— der henviser til sin beslutning af 10. juli 2020 om en strategi for bæredygtig brug af kemikalier (7),

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2020 med titlen »En kemikaliestrategi med bæredygtighed for øje: På vej mod et giftfrit miljø« (COM(2020)0667),

— der henviser til Rådets konklusioner af 12. marts 2021 om »En bæredygtig kemikaliestrategi i Unionen: tid til handling«,

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2020 med titlen »En renoveringsbølge for Europa — grønnere bygninger, flere arbejdspladser, bedre levevilkår« (COM(2020)0662),

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. februar 2021 med titlen »Den europæiske kræfthandlingsplan« (COM(2021)0044),

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. marts 2020 med titlen »En ny handlingsplan for den cirkulære økonomi — For et renere og mere konkurrencedygtigt Europa« (COM(2020)0098),

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. oktober 2015 med titlen »Opgradering af det indre marked: flere muligheder for borgerne og virksomhederne« (COM(2015)0550,

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 1. juli 2020 med titlen »Den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed« (COM(2020)0274),

— der henviser til Det Europæiske Kemikalieagenturs rapport af 1. februar 2021 med titlen »ECHA videnskabelige rapport om evaluering af grænseværdier for asbest på arbejdspladsen«,

— der henviser til Kommissionens betænkning fra september 2020 med titlen »Conquering Cancer — mission Possible«,

— der henviser til Verdenssundhedsorganisationen henstillinger fra marts 2014 i faktabladet »Elimination of asbestos-related diseases«,

— der henviser til De Forenede Nationers verdensmål for bæredygtig udvikling og navnlig mål 3 om at sikre et sundt liv for alle og fremme trivsel for alle aldersgrupper,

— der henviser til forretningsordenens artikel 47 og 54,

— der henviser til udtalelserne fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse,

— der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A9-0275/2021),

A. der henviser til, at der skal sikres et højt niveau for beskyttelse af menneskers sundhed ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Unionens politikker og aktiviteter;

B. der henviser til, at asbest er årsag til mellem 30 000 og 90 000 dødsfald om året i Unionen;

C. der henviser til, at den hyppigste erhvervsbetingede kræftform er lungekræft, der tegner sig for mellem 54 % og 75 % af alle erhvervsbetingede kræfttilfælde, og at asbest er hovedårsagen til lungekræft (45 %) (8); der henviser til, at eksponering for asbest kombineret med brug af tobak øger risikoen for at udvikle lungekræft betragteligt (9);

D. der henviser til, at Det Internationale Kræftforskningscenter (IARC) har anerkendt asbest som et dokumenteret kræftfremkaldende stof (gruppe 1), der forårsager lungekræft og mesotheliom samt strubekræft og kræft i æggestokkene; der henviser til, at forskning i andre former for kræft forårsaget af asbest samt andre helbredsproblemer, der ikke er relateret til kræft, bør fremmes (10); der henviser til, at der selv hos befolkningsgrupper, der udsættes for meget lave asbestfiberniveauer, herunder chrysotilfibre, er observeret en øget kræftrisiko; der henviser til, at asbest kan forårsage andre godartede lunge- og pleurasygdomme, herunder pleural plaque, pleuralfortykkelse og godartede tilfælde af pleuraeffusion;

E. der henviser til, at asbest har været forbudt i Unionen siden 2005; der henviser til, at nogle medlemsstater forbød asbest allerede i 1980'erne; der henviser til, at medlemsstaterne skal sikre, at asbestfibre udfases fuldstændigt hurtigst muligt; der henviser til, at arten og omfanget af anvendelsen af asbest varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat;

F. der henviser til, at det i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 (11) (»REACH-forordningen«) er specificeret, at fremstilling, markedsføring og anvendelse af asbestfibre og produkter med indhold af disse fibre, som er tilsat bevidst, er forbudt, og at Kommissionens forordning (EU) 2016/1005 (12) om ændring af bilag XVII til REACH-forordningen har til formål at sikre en fuldstændig udfasning af asbestprodukter i medlemsstaterne senest den 1. juli 2025;

G. der henviser til, at asbest er et meget farligt kræftfremkaldende stof, der bruges verden over i byggematerialer og andre materialer på mange områder i hverdagen; der henviser til, at mange forskellige grupper risikerer eksponering for asbest, herunder arbejdstagere i bygge- og renoveringssektoren og inden for minedrift og affaldshåndtering, brandfolk samt husejere og lejere; der henviser til, at de mest skadelige sundhedsvirkninger af indåndede asbestfibre og asbestrelaterede sygdomme kan være op til 40 år om at vise sig; der henviser til, at antallet af tilfælde i Unionen forventes at kulminere omkring 2025 (13);

H. der henviser til, at mange tilfælde af asbestrelaterede sygdomme på trods af eksisterende bestemmelser på EU-plan og nationalt plan alt for ofte ikke anerkendes som en erhvervssygdom, og at ofrene dermed ikke kan komme i betragtning til arbejdsrelateret erstatning, hvilket øger de fysiske lidelser, som sygdommen medfører; der henviser til, at fagforeninger og organisationer, der repræsenterer ofrene, spiller en vigtig rolle med hensyn til at bistå ofre for erhvervssygdomme i forbindelse med anerkendelsesprocedurer og erstatningskrav;

I. der henviser til, at håndtering af asbest i bygninger og sikker fjernelse heraf kræver fuld hensyntagen til sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen i forbindelse med Unionens plan om at forbedre varmeisoleringen i sit byggede miljø med henblik på at opnå energibesparelser og blive det første klimaneutrale kontinent inden 2050; der henviser til, at bygningsrenovering for at øge energieffektiviteten ofte indebærer håndtering af materialer såsom tage, mure eller elektriske installationer, der kan indeholde asbest, hvis bygningen er opført inden indførelsen af EU's eller den nationale regulering af eller forbud mod anvendelse af asbest; der henviser til, at en væsentlig del af det eksisterende byggede miljø i Unionen er over 50 år gammelt; der henviser til, at nedbrydningen af Unionens bygningsmasse øger risikoen for miljøeksponering, hvilket udgør en trussel mod mange forskellige befolkningsgrupper, og navnlig kan føre til flere tilfælde af mesotheliom; der henviser til, at der er konstateret asbestrelaterede sygdomme hos personer, der bor i nærheden af industriområder; der henviser til, at de sundhedsmæssige virkninger af miljøeksponering i høj grad har været undervurderet (14); der henviser til, at niveauet for eksponering for asbest via miljøet kan nå op på samme niveau som erhvervsbetinget eksponering; der henviser til, at der er behov for mere forskning i de risici, som er forbundet med eksponering for asbest via miljøet;

J. der henviser til, at bortskaffelse af asbestaffald i deponeringsanlæg ikke er en farbar langsigtet løsning på problemet, eftersom affaldet så vil skulle håndteres af fremtidige generationer, da asbestfibre praktisk taget er unedbrydelige over tid; der henviser til, at frigivelse af asbestfibre i miljøet bør undgås; der henviser til, at der er behov for at udvikle omkostningseffektive metoder til inertisering af asbestaffald for at deaktivere de aktive asbestfibre og omdanne dem til materialer, som ikke udgør en risiko for folkesundheden;

K. der henviser til, at forskning og innovation generelt bør fremmes for at forbedre undersøgelser for asbest, identificering af andre asbestrelaterede kræftformer end lungekræft og mesotheliom, teknikker til sikker fjernelse, affaldshåndtering og sikkerhed for beboere i bygninger og eksponerede arbejdstagere, herunder teknologi til asbestvarsling og -påvisning i realtid;

L. der henviser til, at Unionens politik på miljøområdet i henhold til artikel 191, stk. 1, i TEUF skal bidrage til forfølgelse af målsætninger såsom beskyttelse af menneskers sundhed, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten, fremme af en forsigtig og rationel udnyttelse af naturressourcerne samt fremme på internationalt plan af foranstaltninger til løsning af de regionale og globale miljøproblemer;

M. der henviser til, at EU's miljøpolitik i henhold til artikel 191, stk. 2, i TEUF bygger på forsigtighedsprincippet og princippet om forebyggende indsats, princippet om indgreb over for miljøskader fortrinsvis ved kilden og princippet om, at forureneren betaler;

N. der henviser til, at artikel 37 i chartret om grundlæggende rettigheder kræver, at et højt miljøbeskyttelsesniveau og forbedring af miljøkvaliteten integreres i Unionens politikker og sikres i overensstemmelse med princippet om bæredygtig udvikling;

O. der henviser til, at retten til et sikkert, rent, sundt og bæredygtigt miljø er ved at opnå universel anerkendelse, da antallet af lande, som anerkender denne ret, er steget gennem de seneste få år, således at mere end 155 lande nu anerkender denne ret eller elementer heraf i deres nationale retssystemer;

P. der henviser til, at asbest ifølge Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) er et kræftfremkaldende stof uden nedre grænse; der henviser til, at den eksisterende bindende grænseværdi for erhvervsmæssig eksponering for asbest er 0,1 fibre/cm3 som et tidsvægtet gennemsnit på otte timer; der henviser til, at ECHA's risikovurderingsudvalg har udarbejdet en udtalelse om en reduktion af den bindende grænseværdi for erhvervsmæssig eksponering for asbest; der henviser til, at eksponering altid bør reduceres så meget som teknisk muligt, navnlig når der ikke findes nogen sikker tærskelværdi; der henviser til, at grænseværdien for erhvervsmæssig eksponering som følge heraf bør revideres for at tage højde for den seneste videnskabelige og tekniske udvikling og tilpasses i overensstemmelse hermed;

Q. der henviser til, at 80 % af de erhvervsbetingede kræfttilfælde, som anerkendes i medlemsstaterne, er asbestrelaterede; der henviser til, at 98 % af de menneskelige omkostninger, herunder indvirkningen på livskvaliteten og arbejdstagernes familier, bæres af arbejdstagere; der henviser til, at omkostningerne ved erhvervsrelateret kræft i Unionen anslås at beløbe sig til mellem 270 og 610 mia. EUR om året, svarende til mellem 1,8 og 4,1 % af BNP (15); der henviser til, at foranstaltninger til forbedring af politikker til forebyggelse af dårligt helbred er afgørende for at sikre, at arbejdstagere og deres familier er i stand til at leve sundere;

R. der henviser til, at asbest i vid udstrækning er blevet anvendt i boliger og udgør en sundhedsrisiko; der henviser til, at retten til en ordentlig bolig, hvis definition omfatter retten til beskyttelse mod trusler mod sundheden, af internationale organisationer og medlemsstater er blevet anerkendt som en menneskeret og som af central betydning med hensyn til at tackle uligheder på sundhedsområdet; der henviser til, at sikker fjernelse af asbest vil bidrage til at sikre kvalitetsboliger for alle, navnlig ejere og lejere med lave indkomster, hvis boligforhold er blevet forringet gennem de seneste årtier;

S. der henviser til, at sikker fjernelse af asbest ikke bør bruges som påskud for praksisser som f.eks. udsættelse af lejere med den begrundelse, at deres hjem skal renoveres;

T. der henviser til, at indførelsen af krav om sikker fjernelse af asbest skal være socialt retfærdig og skal ledsages af tilstrækkelige foranstaltninger til at støtte bygningsejerne med at finansiere den fornødne renovering samt ledsagende kapacitetsopbyggende foranstaltninger for små og mellemstore virksomheder (SMV'er), der udfører arbejdet; der henviser til, at EU-midler inden for rammerne af renoveringsbølgen for Europa, der er fastsat i Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2020 (renoveringsbølgen), samtidig bør forbeholdes støttemodtagere, der overholder EU-lovgivningen og den nationale lovgivning, der har til formål at beskytte arbejdstagere mod eksponering for asbest;

U. der henviser til, at der stadig findes asbest i mange administrationsbygninger, skoler, boliger, infrastrukturer, offentlige transportmidler og vandforsyningsnet; der henviser til, at kendskabet til brugen og forekomsten af dette stof med tiden mindskes; der henviser til, at forekomsten af asbest og manglen på viden herom udgør en fare for alle, der bor i og anvender bygningerne;

V. der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 17. december 2020 om et stærkt socialt Europa for retfærdig omstilling (16) opfordrede medlemsstaterne til at eliminere arbejdsrelaterede dødsfald og reducere arbejdsrelaterede sygdomme inden 2030 og Kommissionen til at revidere direktiv 2004/37/EF;

W. der henviser til, at det fremgår af Kommissionens meddelelse af 3. februar 2021, at 52 % af de årlige erhvervsbetingede dødsfald i Unionen kan tilskrives arbejdsrelateret kræft; der henviser til, at forbedring af tidlig diagnosticering, behandling og rehabilitering er prioriteter i EU's plan for bekæmpelse af kræft og bør være til gavn for patienter, der lider af asbestrelaterede sygdomme; der henviser til, at Kommissionen som led i sin plan agter at fremsætte et lovforslag i 2022 for yderligere at reducere arbejdstagernes eksponering for asbest;

X. der henviser til, at den europæiske søjle for sociale rettigheder (»søjlen«) blev vedtaget som en reaktion på de sociale udfordringer i Unionen; der henviser til, at søjlen omfatter 20 principper, som er opdelt i tre kategorier: lige muligheder og adgang til arbejdsmarkedet, rimelige arbejdsvilkår og social beskyttelse og inklusion; der henviser til, at princip 10 fastsætter et højt niveau for beskyttelse af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, hvilket bør omfatte beskyttelse af arbejdstagerne mod eksponering for kræftfremkaldende stoffer og mutagener på arbejdspladsen;

Y. der henviser til, at krisen har fremhævet vigtigheden af at forebygge arbejdsrelaterede sygdomme og investere i folkesundhed for alle til overkommelige priser; der henviser til, at arbejdstilsynsmyndigheder, fagforeninger og sundheds- og sikkerhedsrepræsentanter på arbejdspladsen spiller en vigtig rolle med hensyn til effektivt tilsyn med og håndhævelse af asbestrelaterede regler og bestemmelser; der henviser til, at effektive, forholdsmæssige og afskrækkende sanktioner er afgørende for at afholde arbejdsgivere fra at overtræde bestemmelserne om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og sikre fair konkurrence på det indre marked;

Z. der henviser til, at det byggede miljø har en væsentlig indvirkning på mange økonomiske sektorer, på den lokale beskæftigelse og på livskvaliteten; der henviser til, at Kommissionens nye strategi for et bæredygtigt bygget miljø bl.a. har til formål at fremme cirkularitetsprincipper gennem hele en bygnings livscyklus; der henviser til, at Kommissionens nye handlingsplan for den cirkulære økonomi som fastsat i dens meddelelse af 11. marts 2020 omfatter fokuserede initiativer til at håndtering af centrale produktværdikæder såsom byggeri og bygninger; der henviser til, at det i Kommissionens meddelelse af 1. juli 2020 anerkendes, at byggesektoren er nødt til at investere i opkvalificering for at tilgodese behovene i den grønne omstilling med hensyn til miljøvenligt design og miljøvenlige materialer, energieffektivitet, cirkularitet og renovering; der henviser til, at tilgængeligheden af kvalificerede bygningsarbejdere er af central betydning for gennemførelsen af renoveringsbølgen;

AA. der henviser til, at asbest og asbestholdige materialer og produkter stadig kan fremstilles, forarbejdes, importeres og eksporteres lovligt i flere end 100 lande verden over, herunder lande i EU's naboskabsområde; der henviser til, at Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 649/2012 (17) fastlægger gennemførelsen af Rotterdamkonventionen om proceduren for forudgående informeret samtykke for visse farlige kemikalier og pesticider i international handel, som ændret i 2019 (Rotterdamkonventionen), hvori et lands specifikke samtykke kræves inden eksport af et produkt, der indeholder giftige kemikalier; der henviser til, at styrkelse af bestræbelserne på at forhindre, at produkter, der ikke lever op til kravene, bringes i omsætning på EU-markedet, blev udpeget som en prioritet i Kommissionens meddelelse af 28. oktober 2015, der henviser til, at asbest trods EU-forbud og nationale forbud og gældende regulering fortsat kommer ind på det indre marked (18); der henviser til, at der, så længe asbest produceres og markedsføres lovligt globalt, altid vil være en risiko for, at det kommer ind på EU's indre marked;

AB. der henviser til, at robuste registre over personer med tidligere og/eller nuværende eksponering for asbest er vigtige for at sikre medicinsk overvågning og for at lette anerkendelsen af erhvervssygdomme, samtidig med at Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 overholdes (19); der henviser til, at medlemsstaternes nationale socialsikringsordninger er organiseret forskelligt med hensyn til arbejdsrelateret tilskadekomst eller sygdom, herunder kollektive overenskomsters supplerende rolle; der henviser til, at principperne bag sådanne ordninger og arbejdsmarkedets parters autonomi skal respekteres;

AC. der henviser til, at det i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 18. februar 2015 om et EU uden asbest fastslås, at det skal sikres, at alle tilfælde af asbestose, mesotheliom og andre asbestrelaterede sygdomme registreres ved hjælp af systematisk dataindsamling om erhvervsbetingede og ikke-erhvervsbetingede asbestsygdomme, at pleural plaque kategoriseres og registreres officielt som en asbestrelateret sygdom, at pålidelig kortlægning af tilstedeværelsen af asbest sikres med hjælp fra særlige observatorier, og at lægepersonale bør modtage passende uddannelse, så de kan opfylde deres forpligtelse til at stille den rigtige diagnose;

AD. der henviser til, at lovgivningen i visse medlemsstater udelukkende pålægger ejere, administratorer eller forvaltere af bygninger, der indeholder asbest, visse forpligtelser, når de tager bygningen i brug eller har til hensigt at påbegynde nedrivningen af den, og ikke når de sælger en bygning, der er udstyret med asbestholdige produkter;

Europæisk strategi for fjernelse af alle former for asbest

1. påpeger, at en sikker fjernelse af asbest er et eksempel på behovet for at anvende princippet om sundhed i alle politikker, som omtales i artikel 168, stk. 1, i TEUF, da det er direkte forbundet med følgende nylige og kommende politiske EU-initiativer: den nye EU-ramme for sundhed og sikkerhed, den grønne pagt med renoveringsbølgen, Next Generation EU og den flerårige finansielle ramme, den europæiske kræfthandlingsplan, EU's affaldsstrategi og pakken om cirkulær økonomi; fremhæver, at forsigtighedsprincippet bør gælde fuldt ud i forbindelse med behandlingen af asbestaffald; opfordrer Kommissionen til at foreslå en tilsvarende revision af den relevante EU-affaldslovgivning;

2. understreger, at det er en vanskelig og presserende opgave at fjerne asbest på en sikker måde, og gentager sin opfordring til en omfattende og integreret tilgang, der forbinder flere politikområder; påpeger, at sikre arbejdsbetingelser bør være den vigtigste prioritet;

3. opfordrer Kommissionen til at fremlægge en europæisk strategi for fjernelse af alle former for asbest, som omfatter følgende elementer: a) en europæisk ramme for nationale strategier for en sikker fjernelse af alle former for asbest i medlemsstaterne, som bør omfatte et lovgivningsforslag om indførelse af minimumsstandarder for offentligt tilgængelige nationale asbestregistre b) et forslag til ajourføring af direktiv 2009/148/EF med henblik på at styrke Unionens foranstaltninger til beskyttelse af arbejdstagere mod risikoen for asbest og forebygge en ny bølge af asbestofre i løbet af renoveringsbølgen c) et lovgivningsforslag om: i) anerkendelse af erhvervssygdomme, herunder alle kendte asbestrelaterede sygdomme, med minimumsstandarder for anerkendelsesprocedurer og ii) minimumsstandarder for erstatning til ofre for asbestrelaterede erhvervssygdomme d) et forslag om ajourføring af direktiv 2010/31/EU med henblik på at indføre et krav om obligatorisk screening og efterfølgende fjernelse af asbest og andre farlige stoffer, inden renoveringsarbejdet kan påbegyndes, for at beskytte bygningsarbejdernes sundhed e) et lovgivningsforslag, der tager hensyn til gældende nationale regler, samt en konsekvensanalyse af de mest effektive modeller for obligatorisk undersøgelse af bygninger, i form af en overfladediagnose vedrørende forekomsten af asbest, som udføres af en professionel enhed med passende kvalifikationer og tilladelser, inden de skal sælges eller udlejes, og om udarbejdelse af asbestcertifikater for bygninger, der er opført før 2005 eller før året for indførelse af et tilsvarende nationalt asbestforbud, alt efter hvad der er tidligst;

4. bemærker, at omfattende strategier for fjernelse vil få finansielle og administrative konsekvenser for bygningsejere, offentlige myndigheder og virksomheder, navnlig SMV'er, herunder mikrovirksomheder, samt medføre en betydelig arbejdsbyrde for certificeringsorganerne; understreger derfor, at der bør fastsættes passende overgangsperioder og ydes tilstrækkelig lovgivningsmæssig og økonomisk støtte;

5. understreger behovet for at mobilisere alle eksisterende finansieringsmekanismer, som er tilgængelige på EU- og medlemsstatsplan, og understreger, at Kommissionen allerede har gjort det klart, at medlemsstaterne kan tildele midler fra de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fonde) til håndtering og fjernelse af asbest ( 20 ) ; opfordrer i denne forbindelse til mobilisering af ESI-midler for at forbedre pålideligheden og hastigheden af undersøgelse for asbest og måling, fjernelse og sikker affaldshåndtering i overensstemmelse med målene i de relevante nationale eller regionale programmer; understreger, at det er afgørende at støtte forskning og udvikling, navnlig med hensyn til udvikling og forbedring af arbejdsmiljø- og arbejdssikkerhedsteknologiers vej til markedet, herunder systemer til måling af og varsling for asbest i realtid samt omkostningseffektive metoder og teknologier til inertisering af asbest; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at bruge alle værktøjer til at støtte investeringer i bæredygtige behandlingsteknologier, herunder gennem særlige vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse;

6. understreger, at EU-midler inden for rammerne af renoveringsbølgen bør forbeholdes støttemodtagere, der overholder EU-lovgivningen og national lovgivning, som har til formål at beskytte arbejdstagere mod asbest; opfordrer til et system til sikring af, at EU-midler kræves tilbagebetalt, hvis det viser sig, at støttemodtagerne ikke efterlever EU-bestemmelser og nationale bestemmelser om beskyttelse af arbejdstagere mod asbest;

7. opfordrer til styrkelse af Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA) med henblik på at tilvejebringe effektive værktøjer såsom teknisk og videnskabelig støtte til forbedring af forebyggelsesbestræbelser, bedre overvågning af registreringen af arbejdspladser, der indeholder asbest, og bedre sporing af arbejdstagere, der har eller måske har været i kontakt med asbest, samt forbedre uddannelsen af og beskyttelsesudstyret til arbejdstagerne; opfordrer til oprettelse af en europæisk platform inden for EU-OSHA's kompetenceområde til at fremhæve gode metoder til fjernelse og sikker bortskaffelse af asbest, som allerede er blevet indført i flere medlemsstater, og til udveksling af en sådanne gode metoder;

8. påpeger, at arbejdstilsynsmyndigheder har en afgørende rolle at spille i forebyggelsen og overvågningen af eksponering for asbest og også med hensyn til at bidrage til at styrke tilvejebringelsen af ekspertise og information på virksomhedsniveau; opfordrer medlemsstaterne til at øge antallet af arbejdsinspektører, kvaliteten af arbejdstilsynsmyndigheder og inspektioner samt hyppigheden af inspektioner; mener, at medlemsstaterne langt bør overstige Den Internationale Arbejdsorganisations anbefaling om mindst én inspektør for hver 10 000 arbejdstagere; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at pålægge virksomheder, der ikke overholder deres forpligtelser, navnlig med hensyn til sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, sanktioner, der er effektive, står i et rimeligt forhold til overtrædelsen og har afskrækkende virkning;

9. mener, at der er et presserende behov for at give alle asbestofre effektiv adgang til domstolsprøvelse og erstatning for alle helbredsskader, ikke kun angstrelaterede; understreger, at alle udgifter til lægebehandling i forbindelse med eksponering for asbest bør dækkes af arbejdsgiverne, når de ikke har truffet alle passende foranstaltninger og ikke har bestræbt sig på at forhindre eksponering for asbest, så godt som de formåede; opfordrer Kommissionen til at vurdere, om der skulle være behov for lovgivning, som fastlægger en generel erstatningsordning for diffus forurening med henblik på at yde ofre erstatning for alle skader, som er forårsaget af diffus forurening, herunder asbestfremkaldte skader;

Et EU-rammedirektiv for nationale strategier for asbestfjernelse

10. glæder sig over renoveringsbølgen, der har til formål at renovere 35 millioner bygninger inden 2030; deler det synspunkt, der kommer til udtryk i meddelelsen, nemlig at der bør lægges særlig vægt på at beskytte arbejdstagere, som renoverer gamle bygninger eller deltager i redningsaktioner mod at blive eksponeret for asbest;

11. understreger, at bedre forebyggende foranstaltninger og risikostyring af asbestrelaterede risici kræver adgang til relevante oplysninger, der er tilpasset behovene hos de direkte berørte personer;

12. opfordrer Kommissionen til at støtte udbredelsen af information om de forskellige metoder til sikker og velordnet fjernelse eller bortskaffelse af asbestholdige produkter baseret på de bedste tilgængelige teknikker;

13. understreger, at risici, der skyldes, at befolkningsgrupper eksponeres for naturligt forekommende asbestholdige materialer, også er et område, hvor der er behov for information;

14. insisterer på, at ethvert EU-initiativ til støtte for energirenovering bør være socialt retfærdigt og omfatte bindende foranstaltninger til beskyttelse af arbejdstagernes og beboernes sundhed, herunder gennem identificering af bygninger, der indeholder asbest, med henblik på at muliggøre en sikker fjernelse af asbest og andre farlige materialer;

15. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at adgang til en anstændig og sund bolig til en overkommelig pris er en af hjørnestenene i søjlens handlingsplan;

16. glæder sig over, at flere medlemsstater allerede nu forfølger ambitiøse planer om at fjerne asbest fra det byggede miljø med klare tidsfrister, herunder Nederlandene, Polen og Flandern;

17. gentager sin opfordring til Kommissionen til i samråd med de relevante interessenter, herunder arbejdsmarkedets parter, at fastlægge en retlig ramme for en vurdering af al eksisterende asbest i bygninger og infrastruktur i medlemsstaterne og til at anslå omkostningerne ved at fjerne asbest på en sikker måde i hver enkelt medlemsstat;

18. opfordrer Kommissionen til at forelægge et forslag til rammedirektiv, således at medlemsstaterne kan udarbejde nationale planer for fjernelse af asbest, der omfatter klare og realistiske tidsplaner, herunder prioriteter og foreløbige mål, påvisning og registrering af asbest, finansiering og støtte til boligejere og SMV'er, foranstaltninger til beskyttelse af arbejdstagere mod risikoen for asbesteksponering i overensstemmelse med direktiv 2009/148/EF og sikker bortskaffelse af asbest for at forhindre, at asbest kommer ind i genanvendelsesprocesserne;

19. insisterer på nødvendigheden af langvarig epidemiologisk overvågning for at vurdere effektiviteten af de trufne foranstaltninger; fremhæver, at mesotheliom er en sygdom, hvis største risikofaktor er asbest, og at antallet af diagnosticerede tilfælde af mesotheliom er en relevant indikator for epidemiologisk overvågning; opfordrer derfor til at gøre det obligatorisk at indberette tilfælde af mesotheliom til de kompetente myndigheder;

20. påpeger, at ikkeerhvervsbetinget asbesteksponering ifølge nyere undersøgelser muligvis kan forklare omkring 20 % af tilfældene af mesotheliom i industrialiserede lande ( 21 )

21. minder om den forventede stigning i bygge- og anlægsarbejde og den heraf følgende øgede eksponering af arbejdstagere og miljøet for asbestfibre, som renoveringsbølgen vil give anledning til; fremhæver behovet for at erstatte asbest med energieffektive materialer i forbindelse med renoveringsbølgen;

22. gentager sin opfordring til at oprette nationale offentlige asbestregistre; opfordrer Kommissionen til som led i et forslag til rammedirektiv at indføre minimumsstandarder for offentligt tilgængelige digitale nationale registre over asbest og andre farlige stoffer i offentlige og privatejede bygninger; understreger, at registre over asbest bør være kompatible med databaser og registre, f.eks. dem vedrørende energieffektivitet, og bør udfyldes via fælles værktøjer, som f.eks. bygningsrenoveringspas, i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679;

23. opfordrer Det Europæiske Miljøagentur til at gennemføre yderligere forskning i forekomsten af asbest i floder og deres bifloder og i dens indvirkning på vegetationen og dyrelivet i lighed med den, der gennemføres af det amerikanske agentur for miljøbeskyttelse ( 22 )

24. understreger, at baggrundskoncentrationsniveauerne for asbest i atmosfæren bør overvåges og måles på tværs af medlemsstaterne, at der bør gives adgang til information, og at der bør indføres eksponeringsgrænseværdier for beboelsesrum;

25. tager WHO's anbefalinger fra 2017 ( 23 ) , hvori det blev slået fast, at det ikke er nødvendigt at medtage asbestfibre i bilag I til rådsdirektiv 98/83/EF ( 24 ) , og konkluderet, at asbestfibre i drikkevandet ikke er forbundet med sundhedsmæssige risici, til efterretning; minder om, at italienske forskere i et studie har stillet det vigtige spørgsmål, hvorvidt indtagelse af vand, der indeholder asbestfibre, forhøjer risikoen for kræft i mave, tyktarm og endetarm ( 25 ) ; understreger, at potentielle asbestrelaterede sygdomme, der muligvis skyldes indtagelse af vand, der indeholder sådanne fibre, som stammer fra asbestrør, kan være flere årtier om at vise sig; understreger, at selv om det italienske studie alene ikke er nok til, at der på nuværende tidspunkt kan drages en endelig konklusion om sammenhængen mellem indtagelse af asbest via vand og udvikling af kræft i fordøjelseskanalen, bør der i betragtning af den foreliggende usikkerhed anvendes et forsigtighedsprincip; mener, at der bør forskes yderligere i dette vigtige spørgsmål; opfordrer derfor medlemsstaterne til regelmæssigt at overvåge kvaliteten af det vand, der anvendes til indvindingen af drikkevand, og til at træffe de fornødne forebyggende og afbødende foranstaltninger i de tilfælde, hvor der er foreligger en risiko for menneskers sundhed;

26. er bekymret over tilstanden af drikkevandsforsyningsnettet i Unionen, og at der findes asbestcementrør, som udskiller asbestfibre i vandet, når de nedbrydes; minder endvidere om, at asbestcementrør i henhold til WHO’s anbefalinger ikke længere bør anvendes eller godkendes til drikkevand ( 26 ) ; mener, at der, inden for rammerne af den europæiske strategi for fuldstændig fjernelse af asbest og gennem den europæiske genopretningsplan og medlemsstaternes genopretningsplaner, bør udarbejdes og gennemføres en omfattende plan for renovering af og fjernelse af asbest fra det europæiske drikkevandsforsyningsnet;

Ajourføring af direktiv 2009/148/EF om beskyttelse af arbejdstagere mod farerne ved under arbejdet at være udsat for asbest

27. minder om, at asbest fortsat er en af de væsentligste sundhedsmæssige udfordringer på arbejdspladsen, og at 125 millioner mennesker verden over har været eksponeret for asbest på arbejdspladsen ( 27 ) , selv om sundhedsrisiciene ved stoffet har været kendt i årtier;

28. påpeger, at ca. 250 000 mennesker hvert år dør som følge af eksponering for asbest ( 28 ) ; påpeger, at antallet af dødsfald som følge af eksponering for asbestfibre endog er tiltaget i de senere år;

29. opfordrer Kommissionen til ajourføre direktiv 2009/148/EF under hensyntagen til den nyeste videnskabelige viden og tekniske udvikling, herunder en evaluering af forskellige typer asbestfibre og deres skadelige sundhedsvirkninger, samt til at påbegynde høringsprocessen med at ajourføre listen over silikater med fiberstruktur inden for direktivets anvendelsesområde og i denne sammenhæng overveje at medtage riebeckit, winchit, richterit, fluoro-edenit og erionit på listen, som allerede omfatter actinolit, anthophyllit, tremolit og grunerit;

30. understreger, at direktiv 2009/148/EF gælder for alle aktiviteter, under hvilke arbejdstagere i løbet af arbejdet er eller kan blive udsat for støv fra asbest eller asbestholdige materialer; opfordrer til strengere bestemmelser, der sikrer beskyttelse af alle arbejdstagere på steder, hvor der fjernes asbest, herunder arbejdstagere, der kommer ind på en arbejdsplads, efter saneringen er afsluttet; opfordrer til, at der i den nationale gennemførelse af dette direktiv lægges større vægt på behovet for at inkludere alle udsatte erhverv, herunder arbejdstagere beskæftiget med renovering og nedrivning, personer beskæftiget med affaldshåndtering, minearbejdere og brandfolk;

31. er bekymret over, at der ifølge den seneste videnskabelige medicinske forskning og de seneste videnskabelige medicinske anbefalinger ikke er nogen minimumsgrænse, hvorunder koncentrationen af asbestfibre i luften er uskadelig ( 29 ) ; mener i den forbindelse, at ingen undtagelser fra beskyttelsesforanstaltningerne i direktiv 2009/148/EF kan retfærdiggøres med henvisning til grænseværdien for erhvervsmæssig eksponering; opfordrer til, at direktiv 2009/148/EF fuldt ud afspejler princippet om, at der altid bør træffes passende personlige beskyttelsesforanstaltninger under aktiviteter, hvor arbejdstagere under deres arbejde udsættes for eller kan blive udsat for støv fra asbest eller materialer, der indeholder asbest; mener, at der ved risikovurderingen bør tages hensyn til den farlige karakter af ikke-letsmuldrende asbestholdige materialer; mener, at der bør foretages en individuel risikovurdering i forbindelse med den planlagte arbejdsproces med henblik på at fastlægge de nødvendige beskyttelsesforanstaltninger;

32. insisterer på, at sikker fjernelse og bortskaffelse af asbestholdige dele og materialer er en prioritet, da reparation, vedligeholdelse, indkapsling eller forsegling kun fører til, at fjernelsen udsættes, hvilket forlænger risiciene for beboere og arbejdstagere i årevis; opfordrer til et forbud mod indkapsling og forsegling af asbestholdige materialer, som det er teknisk muligt at fjerne; insisterer på, at det bør undgås, at mindrebemidlede husstande med dette forbud sættes i en situation, hvor de ikke har råd til den nødvendige renovering; understreger derfor behovet for passende ledsageforanstaltninger; insisterer på vigtigheden af påvisning, registrering og regelmæssig overvågning af asbestholdige bygningsdele, der ikke kan fjernes på kort sigt som f.eks. betonvægge i bygninger;

33. opfordrer til at skabe synergier med den database, som Det Europæiske Kemikalieagentur har oprettet for at indsamle oplysninger og øge kendskabet til bekymrende stoffer i produkter og i produkter, når de omdannes til affald;

34. minder om, at det grundlæggende retlige princip i forbindelse med sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen fastlægger, om at der altid skal anvendes den mest avancerede teknologi for at opnå det højest mulige beskyttelsesniveau; opfordrer til en styrkelse af de tekniske minimumskrav for at mindske koncentrationen af asbestfibre i luften til det laveste niveau, som er teknisk muligt, herunder gennem støvfjernelse og støvudsugning ved kilden, kontinuerlig sedimentering og dekontamineringsmidler; opfordrer til at indføre minimumskrav til trykforskellen mellem asbestforseglinger og omgivelser, tilførsel af frisk luft og HEPA-filtre;

35. understreger behovet for bestemmelser om opdatering af tekniske minimumskrav, så de holder trit med den teknologiske udvikling; understreger, at krav om anvendelse af robotter og andre avancerede teknologier bør undersøges yderligere, herunder gennem forskning og en mere systematisk udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne, med henblik på løbende udvikling af nye standarder for beskyttelse af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed; bemærker, at optisk mikroskopi ikke er den nyeste tilgængelige teknologi til at tælle asbestfibre i indåndingsluft, og at analytisk transmissionselektronmikroskopi (ATEM) er mere følsom og gør det muligt at skelne og tælle asbestfibre; opfordrer til, hvor det er muligt, at anvende ATEM eller lignende avancerede metoder til fibertælling;

36. minder om, at prøveudtagning skal være repræsentativ for arbejdstagerens personlige eksponering, hvilket indebærer, at prøver skal udtages i situationer, som er repræsentative og realistiske for arbejdstagernes eksponering for asbeststøv, ved gentagne målinger med regelmæssige intervaller i de specifikke driftsfaser; mener, at alle passende beskyttelsesforanstaltninger bør anvendes, hvis prøveudtagningen ikke kan være repræsentativ for arbejdstagerens personlige eksponering;

37. mener, at oplysningerne i anmeldelsen bør omfatte alle elementerne i bilag II, eksempelvis hvor arbejdet vil blive udført, hvilket udstyr der anvendes til beskyttelse og dekontaminering af arbejdstagere samt en plan for bortskaffelse af affald; mener, at de nationale kompetente myndigheder bør opbevare oplysningerne i mindst 40 år;

38. fremhæver behovet for tilstrækkelig og målrettet administrativ støtte til arbejdsgivere, især SMV'er og mikrovirksomheder, med at efterleve beskyttelsesforanstaltninger og anmeldelseskrav, med henblik på at undgå manglende overholdelse; fremhæver, at tilvejebringelsen af standardiserede processer for arbejdsopgaver, der involverer asbestholdige materialer, vil kunne bidrage til at reducere mængden af asbestfiberstøv og udgifterne ved disse arbejdsopgaver og lette opfyldelsen af anmeldelseskravene;

39. bemærker, at Unionens nuværende grænseværdi for erhvervsmæssig påvirkning for asbest er 100 000 fibre pr. m 3 (0,1 fibre/cm 3 ), og at et flertal af medlemsstaterne anvender den nuværende minimumsstandard; fremhæver, at nogle medlemsstater anvender meget lavere grænseværdier for at beskytte arbejdstagernes sundhed, f.eks. er grænseværdien for erhvervsmæssig påvirkning i Nederlandene 2 000 fibre/m 3 (0,002);

40. understreger, at førende lægevidenskabelige forskere fra den internationale kommission om sundhed på arbejdspladsen konkluderer, at eksponeringsgrænser ikke beskytter tilstrækkeligt mod kræft, og foreslår en grænseværdi for erhvervsmæssig påvirkning på 1 000 fibre/m 3 (0,001 fibre/cm 3 ); glæder sig over Kommissionens tilsagn om at fremlægge et lovforslag om yderligere at reducere arbejdstagernes eksponering for asbest i 2022 og opfordrer Kommissionen til at prioritere en ajourføring af disse eksponeringsgrænseværdier, som bør fastsættes til 0,001 fiber/cm 3 (1 000 fibre/m 3 ), under hensyntagen til anbefalinger fra forskellige interessenter og efter høring af Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen; understreger behovet for en tilstrækkeligt lang overgangsperiode til gennemførelse af den nye metode og de nye eksponeringsværdier;

41. understreger, at arbejdsgivere, men også ejere, hovedkontrahenter, og ordregivende myndigheder, der får udført arbejde, bør være forpligtede til at foretage en asbestdiagnosticering, inden arbejdet med bygninger, skibe, fly, udstyr eller produkter påbegyndes; kræver, at en kvalificeret og certificeret operatør inden påbegyndelsen af arbejde på ejendomme, der er bygget før 2005 eller før det år, hvor et tilsvarende nationalt asbestforbud blev indført, alt efter hvad der er tidligst, foretager en omfattende undersøgelse af tilstedeværelsen af asbestholdige materialer; mener, at undersøgelser altid bør indeholde en diagnose, der er tilpasset den specifikke arbejdsplads, og at enten fraværet eller tilstedeværelsen af asbest, og i sidstnævnte tilfælde dens fibertype, bør fremgå af en rapport, hvori forureningens art og dens nøjagtige placering og estimerede mængder beskrives i detaljer; mener, at bilaget til dette direktiv ud over de krav, der er fastsat i artikel 14 i direktiv 2009/148/EF, bør indeholde krav om en minimumsvarighed af uddannelse, som skal bekræftes ved hjælp af en eksamen, med hensyn til den pågældende type arbejde; understreger i denne sammenhæng behovet for en sammenhængende metode til risikovurdering for at sikre lige vilkår på EU-plan og undgå fragmentering af det indre marked;

42. er bekymret over, at uddannelseskravene og certificeringen af gennemført uddannelse stadig varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat, hvilket udgør en alvorlig fare for sundheden og sikkerheden i forbindelse med arbejdstagernes mobilitet på tværs af grænserne; ønsker et nyt bilag til direktiv 2009/148/EF med obligatoriske minimumskrav til uddannelse i asbestarbejde, herunder specifikke krav til arbejdstagere i virksomheder, der er specialiseret i at fjerne asbest, og arbejdstagere, der risikerer at komme i kontakt med asbestholdige materialer under udførelsen af deres arbejde; mener, at bilaget til direktiv 2009/148/EF ud over kravene i direktivets artikel 14 i bør indeholde krav om en minimumsvarighed af uddannelse med hensyn til den pågældende type arbejde, passende dokumentation for denne uddannelse og regelmæssige intervaller for den enkelte arbejdstagers deltagelse i uddannelse;

Anerkendelse af og erstatning for asbestrelaterede sygdomme

43. opfordrer Kommissionen til at ajourføre sin henstilling af 19. september 2003 om den europæiske liste over erhvervssygdomme ( 30 ) med henblik på at medtage den seneste tilgængelige videnskabelige medicinske viden om erhvervssygdomme, navnlig med hensyn til asbestrelaterede sygdomme;

44. opfordrer medlemsstaterne til at lette anerkendelsesprocedurerne ved at vende bevisbyrden, navnlig hvis der først for nylig er oprettet nationale registre over asbestarbejdere, og til at indføre passende erstatning til arbejdstagere, der lider af asbestrelaterede sygdomme;

45. påpeger, at asbestrelaterede sygdomme er en grænseoverskridende udfordring på grund af fri bevægelighed, og at der derfor i denne henseende navnlig bør tages hensyn til mobile arbejdstageres rolle; minder om, at erhvervssygdomme og arbejdspladsrelaterede sundhedsrisici altid er knyttet til et bestemt erhverv, en bestemt arbejdsaktivitet, en bestemt arbejdsplads og et bestemt tidspunkt; opfordrer Kommissionen til efter høring af arbejdsmarkedets parter at fremsætte et forslag til direktiv på grundlag af artikel 153, stk. 1, litra a) og b), i TEUF om fastsættelse af EU-minimumsstandarder for anerkendelse af og erstatning for erhvervssygdomme, herunder asbestrelaterede sygdomme;

46. opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag om oprettelse af en national instans eller ombudsmandsinstitution i medlemsstaterne til at bistå ofre for erhvervssygdomme og især asbestrelaterede sygdomme med en lang latenstid i forbindelse med anerkendelsesprocedurer; opfordrer medlemsstaterne til at støtte oprettelsen af patientforeninger og fagforeningsgrupper for ofre for asbestrelaterede sygdomme og deres familier og insisterer på behovet for at høre disse foreninger med henblik på at lette og forenkle anerkendelsesprocedurerne; opfordrer til øget national finansiering til kompensation af ofre for asbestrelaterede sygdomme for at sikre tilstrækkelig dækning af de direkte, indirekte og menneskelige omkostninger ved sygdommen;

47. minder om, at synergivirkningerne ved rygning og eksponering for asbest øger risikoen for at udvikle lungekræft betydeligt; opfordrer medlemsstaterne til at tilbyde alle arbejdstagere, der er eksponeret for asbest, et rygestopprogram; gentager, at rygning aldrig må være en grund til at udelukke en arbejdstager fra at få anerkendt en asbestrelateret erhvervssygdom eller fra at være berettiget til at kræve erstatning og blive behandlet for en sådan sygdom;

48. opfordrer til en bedre evaluering af de risici, som er forbundet med ikke-erhvervsmæssig sekundær eksponering, navnlig for familiemedlemmer, der bor sammen med asbestarbejdere; opfordrer medlemsstaterne til at gøre det lettere for dokumenterede ofre for andenhåndseksponering gennem ikke-erhvervsmæssig kontakt med asbest at få anerkendelse og erstatning og at udnytte bedste praksis fra medlemsstater såsom Danmark; minder atter om kønsperspektivet ved andenhåndseksponering;

49. understreger, at der findes forskellige typer af ikke-erhvervsbetinget eksponering for asbest, som potentielt har betydelig indvirkning på den menneskelige sundhed, det være sig i paraerhvervsmæssig sammenhæng (herunder f.eks. eksponering for asbeststøv, som arbejdstagere utilsigtet bringer med hjem), i hjemmet (herunder fra genstande i hjemmet, der indeholder asbest) eller i miljøet (herunder materialer i bygninger og installationer eller af industriel oprindelse);

50. understreger, at kvinder, der udsættes for asbestrelaterede risici er særligt sårbare over for visse typer af eksponering for asbest; opfordrer til en bedre anerkendelse af kønsperspektivet i alle aspekter af sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og til integration af kønsaspektet i alle lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige instrumenter i medlemsstaterne for at sikre, at sporingen, påvisningen, behandlingen og anerkendelsen af en sygdom som asbestrelateret ikke påvirkes af en kønsbias med deraf følgende konsekvenser for erstatningsniveauet til ofrene; opfordrer til i højere grad at tage rengøringsaktiviteter i betragtning som risikofaktorer i forbindelse med diagnosticering af sygdomme; opfordrer til bedre risikovurderinger og identifikation af eksponering for asbest hos rengøringspersonale, navnlig kvinder, samt personer, der udfører ulønnede huslige opgaver, såsom rengøring af produkter, der er forurenet med asbest;

51. understreger, at princippet om, at forureneren betaler, så vidt muligt bør følges, når udgifterne ved at fjerne asbest skal fordeles;

Undersøgelse for asbest forud for energirenoveringsarbejde og salg eller udlejning af en bygning

52. minder om, at medlemsstaterne i betragtning 14 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/844 ( 31 ) om ændring af direktiv 2010/31/EU om bygningers energimæssige ydeevne opfordres til at støtte opgraderinger af den energimæssige ydeevne i eksisterende bygninger, herunder ved fjernelse af asbest og andre skadelige stoffer, og derved forebygge ulovlig fjernelse af skadelige stoffer og lette overholdelsen af gældende lovgivningsmæssige retsakter;

53. opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag til ændring af artikel 7 i direktiv 2010/31/EU i forbindelse med renoveringsbølgeinitiativet og indføre et krav om obligatorisk undersøgelse for asbest, registrering og fjernelse af asbest og andre farlige stoffer, inden noget renoveringsarbejde kan påbegyndes, idet der samtidig tages hensyn til artikel 153, stk. 1, litra a), i TEUF om forbedring af især arbejdsmiljøet for at beskytte arbejdstagernes sundhed og sikkerhed;

54. opfordrer Kommissionen til at fremlægge et lovgivningsmæssigt forslag, der tager hensyn til gældende nationale regler, samt en konsekvensanalyse af de mest effektive modeller for obligatorisk undersøgelse af bygninger, i form af en overfladediagnose vedrørende forekomsten af asbest, som udføres af en professionel enhed med passende kvalifikationer og tilladelser, inden de sælges eller udlejes, og om udarbejdelse af asbestcertifikater for bygninger, der er opført før 2005 eller før året for indførelse af et tilsvarende nationalt asbestforbud, alt efter hvad der er tidligst;

55. opfordrer medlemsstaterne til at vedtage beskyttelsesforanstaltninger for lejere, hvis der påvises asbest inden energirenoveringsarbejde; understreger, at lejere ikke bør afholde udgifter til undersøgelse og flytning; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at lejere får fyldestgørende oplysninger om asbest i bygninger, og at disse oplysninger gives i asbestcertifikatet;

Unionen som global leder i bekæmpelsen af asbest

56. glæder sig over Rådets konklusioner af 12. marts 2021, der understreger behovet for at styrke den nationale markedsovervågningskapacitet og toldmyndighedernes rolle; opfordrer medlemsstaterne til at styrke kontrollen og markedsovervågningen og samarbejde med andre medlemsstaters grænse- og toldmyndigheder for at forhindre indførelse af ulovlige asbestholdige produkter i det indre marked; understreger betydningen af at støtte og udvikle bæredygtige løsninger til ophugning af fartøjer i Unionen i overensstemmelse med den nye handlingsplan for den cirkulære økonomi med henblik på at undgå skadelige virkninger for arbejdstagernes sundhed som følge af eksponering for asbest i forbindelse med ophugning af fartøjer; opfordrer Kommissionen til at sikre høje standarder for beskyttelse af arbejdstagere mod eksponering for asbest på EU-godkendte skibsophugningsanlæg i tredjelande; opfordrer Kommissionen til at iværksætte en undersøgelse til kortlægning af omfanget af ulovlig import til Unionen af asbestholdige produkter og materialer og skitsering af mulige foranstaltninger til at styrke markedsovervågningen, som f.eks. kunne omfatte muligheden for at begrænse adgangen til anlægspladser, havnefaciliteter og midlertidig oplagring i Unionen for skibe, der medfører asbestholdige produkter eller materialer som last i transit;

57. opfordrer Kommissionen til at give opførelsen af chrysotilasbest på listen i bilag III til Rotterdamkonventionen og et verdensomspændende asbestforbud højeste prioritet; opfordrer EU til at samarbejde med internationale organisationer om udviklingen af instrumenter, der rubricerer asbestmarkedet som handel med gift; opfordrer EU til at integrere bekæmpelsen af asbest og asbestrelaterede sygdomme i sin udenrigspolitik; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge deres støtte, herunder økonomisk, til globale aktører, der arbejder med bekæmpelse af asbest og asbestrelaterede sygdomme, herunder WHO; fordømmer europæiske økonomiske investeringer i globale asbestindustrier;

58. minder om, at en tredjedel af indbyggerne i WHO's europæiske region lever i lande, som endnu ikke har forbudt anvendelsen af alle former for asbest ( 32 ) ; understreger, at 16 europæiske lande stadig anvender asbest, især som byggemateriale, og fortsat producerer og eksporterer den;

Finansielle aspekter

59. opfordrer Kommissionen til at vurdere de finansielle konsekvenser af Parlamentets anmodninger i overensstemmelse med denne beslutnings punkt 17 og 18 og nr. 3 i bilag I;

o

o o

60. pålægger sin formand at sende denne beslutning og henstillingerne i bilaget til Kommissionen og Rådet.

(1) EUT L 330 af 16.12.2009, s. 28.

(2) EUT L 153 af 18.6.2010, s. 13.

(3) EFT L 183 af 29.6.1989, s. 1.

(4) EUT L 158 af 30.4.2004, s. 50.

(5) EUT C 36 af 29.1.2016, s. 102.

(6) Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0074.

(7) Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0201.

(8) https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2016/581397/EPRS_BRI(2016)581397_EN.pdf

(9) https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/asbestos-elimination-of-asbestos-related-diseases

(10) https://publications.iarc.fr/Book-And-Report-Series/Iarc-Monographs-On-The-Identification-Of-Carcinogenic-Hazards-To-Humans/Arsenic-Metals-Fibres-And-Dusts-2012.

(11) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH), om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur og om ændring af direktiv 1999/45/EF og ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 samt Rådets direktiv 76/769/EØF og Kommissionens direktiv 91/155/EØF, 93/67/EØF, 93/105/EF og 2000/21/EF (EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1).

(12) Kommissionens forordning (EU) 2016/1005 af 22. juni 2016 om ændring af bilag XVII til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) for så vidt angår asbestfibre (chrysotil) (EUT L 165 af 23.6.2016, s. 4).

(13) Laura Van den Borre og Patrick Deboosere, Understanding a Man-Made Epidemic: The Relation between Historical Asbestos Consumption and Mesothelioma Mortality in Belgium, Tijdschrift voor Sociale en Economische Geschiedenis, 2017.

(14) Mehmeta Bayram og Nur Dilek Bakan: Environmental exposure to asbestos, from geology to mesothelioma, Current Opinion in Pulmonary Medicine, 2014.

(15) https://www.etui.org/sites/default/files/Web-executive%20summary-cancer-final.pdf

(16) Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0371.

(17) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 649/2012 af 4. juli 2012 om eksport og import af farlige kemikalier (omarbejdet) (EUT L 201 af 27.7.2012, s. 60).

(18) http://www.ibasecretariat.org/alpha_ban_list.php; https://wits.worldbank.org/trade/comtrade/en/country/ALL/year/2019/tradeflow/Imports/partner/WLD/product/252400

(19) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

(20) https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/E-8-2018-000862-ASW_EN.html

(21) The health impact of nonoccupational exposure to asbestos: what do we know? (fra nih.gov’s hjemmeside)

(22) Washington State Department of Health (2009), Advisory for Swift Creek Naturally Occurring Asbestos. United States Environmental Protection Agency, Swift Creek (https://response.epa.gov/site/site_profile.aspx?site_id=3639).

(23) WHO, Regional office for Europe, Drinking Water Parameter Cooperation Project Support to the revision of Annex I Council Directive 98/83/EC on the Quality of Water Intended for Human Consumption (Drinking Water Directive) Recommendations, 2017.

(24) Rådets direktiv 98/83/EF af 3. november 1998 om kvaliteten af drikkevand (EFT L 330 af 5.12.1998, s. 32).

(25) Agostino Di Ciaula og Valerio Gennaro: »Rischio clinico da ingestione di fibre di amianto in acqua potabile« (Klinisk risiko ved indtagelse af asbestfibre i drikkevand), Epidemiologia&Prevenzione (https://epiprev.it/3608).

(26) https://ec.europa.eu/environment/water/water-drink/pdf/20171215_EC_project_report_final_corrected.pdf — punkt 13.1.

(27) WHO, Asbestos: elimination of asbestos-related diseases, 2018.

(28) Sugio Furuya, Odgerel Chimed-Ochir, Ken Takahashi, Annette David og Jukka Takala (2018): »Global Asbestos Disaster«. Int. J. Environ. Res. Public Health 15, nr. 5: 1000 (https://doi.org/10.3390/ijerph15051000).

(29) ECHA's videnskabelige rapport af 1. februar 2021 om evaluering af grænseværdier for asbest på arbejdspladsen.

(30) Kommissionens henstilling C(2003)3297 af 19. september 2003 om den europæiske liste over erhvervssygdomme (EUT L 238 af 25.9.2003, s. 28.).

(31) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/844 af 30. maj 2018 om ændring af direktiv 2010/31/EU om bygningers energimæssige ydeevne og direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (EUT L 156 af 19.6.2018, s. 75).

(32) https://www.euro.who.int/en/media-centre/sections/press-releases/2015/04/at-least-one-in-three-europeans-can-be-exposed-to-asbestos-at-work-and-in-the-environment