BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Dette forslag indeholder bestemmelser om ekstraordinære og målrettede ændringer af de overordnede retlige rammer for 2014-2020, der er fastsat for de europæiske struktur- og investeringsfonde og for Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede (FEAD) som reaktion på Den Russiske Føderations invasion af Ukraine og den deraf følgende indvirkning på Den Europæiske Union og navnlig flere af dens østlige regioner

EU og navnlig flere af dets østlige regioner står som følge af Ruslands uprovokerede og uberettigede militære aggression over for en akutte udfordringer, navnlig med hensyn til tredjelandsstatsborgere, der flygter fra Ukraine på grund af Ruslands invasion af landet.

Kommissionen har allerede truffet foranstaltninger til at bistå medlemsstaterne i denne henseende gennem initiativet samhørighedsaktion for flygtninge i Europa (CARE) af 8. marts 2022. Heri blev der foreslået en konkrete række ændringer af forordning (EU) nr. 1303/2013 og (EU) nr. 223/2014 for at gøre det lettere for medlemsstaterne at anvende deres resterende bevillinger fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond (ESF) og FEAD under den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 samt midler fra genopretningsbistanden til samhørighed og til områder i Europa ("REACT-EU") på en mere fleksibel måde, navnlig ved at gøre det muligt for EFRU og ESF at finansiere foranstaltninger, der er støtteberettigede under den anden fond, for at håndtere migrationsudfordringerne så effektivt og hurtigt som muligt og ved at indføre muligheden for EU-medfinansiering på 100 % i yderligere et regnskabsår med henblik på at lette byrden for de nationale budgetter.

Uanset den fleksibilitet, som CARE-pakken af foranstaltninger giver, står det klart, at medlemsstaterne står over for et øjeblikkeligt yderligere budgetpres som følge af håndteringen af massiv tilstrømning af personer, der flygter fra Ukraine. De medlemsstater, der deler en landegrænse med Ukraine, er særlig hårdt ramt, idet de er nødt til at yde støtte som f.eks. boliger, sociale tjenester og transporttjenester, mens flere andre medlemsstater også kæmper med et betydelig tilstrømning i forhold til størrelsen af deres egen befolkning som endelige bestemmelseslande. Denne ekstra belastning underminerer yderligere medlemsstaternes evne til at opbygge en modstandsdygtig genopretning efter covid-19-pandemien.

Derfor bør der hurtigt mobiliseres støtte fra fondene for at lette byrden for de nationale budgetter. Det er derfor nødvendigt som en midlertidig og ekstraordinær foranstaltning og med forbehold af de regler, der bør finde anvendelse under normale omstændigheder, at øge det forfinansieringsbeløb, der udbetales under REACT-EU, for alle medlemsstaterne. En højere andel af disse øgede forfinansieringsmidler bør tildeles de medlemsstater, der står over for den største tilstrømning af personer, der flygter fra Ukraine, enten som transitlande eller som endelige bestemmelseslande. Da antallet af mennesker, der flygter fra krigen, hele tiden stiger, og EU-landene i øjeblikket er i færd med at registrere mennesker, er situationen meget intens. For at skabe et situationsbillede, der tilnærmer det pres, som EU-landene står over for på grund af det store antal mennesker, der ankommer, beregnede Kommissionen andelen af ankomne personer i forhold til befolkningen på grundlag af oplysninger fra EU-landene indhentet via Blueprint Network, internationale organisationer og andre pålidelige åbne kilder.

For at gøre rapporteringen fra medlemsstaterne lettere med hensyn til denne supplerende forfinansiering bør der kun i de endelige gennemførelsesrapporter for de pågældende operationelle programmer rapporteres om, hvordan den er blevet anvendt til at lette situationen for personer, der flygter fra Ukraine, og dens bidrag til genopretningen af økonomien.