Utlb!!J 
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 03.09.1997 
KOM(97)437 endelig udg. 
Beretøm1 til Rldet 01 Eumpa-Parlamentet fra KammissiQneø 
Årsberetning for 1996 om 
humanitær bistand 

Indhold 
Sammendrag 
1. Institutionel baggrund 
1.1. Rådets forordning og koordineringen med medlemsstaterne 
1.2. Finansieringsgrundlag 
2. Aktionsmidler 
2 .1. Rammekontrakten for partnerskab 
2.2. Databaser og managementsystemer 
3. Humanitære bistandsaktioner 
3 .1. Statistisk oversigt 
3.2. Oversigt over aktionerne -generelle anliggender 
3 .3. Det tidligere Jugoslavien 
3.4. Landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet 
3.4.1. Regionen omkring de store søer 
3.4.2. ECHO-Flight 
3.4.3. Angola 
3.4.4. Somalia 
3.4.5. Sudan og det nordlige Uganda 
3 .4.6. Liberia 
3.4. 7. Haiti 
3.4.8. Sierra Leone 
3.4.9.Mali 
3.5. Rusland og SNG 
3.5.1. Den Russiske Føderation 
3.5.2. Tadsjikistan 
3. 5 .3. Kirgistan 
3.5.4. Det sydlige Kaukasus 
3.6. Asien 
3.7. Nordafrika og Det Mellemste Østen 
3.8. Latinamerika 
4. Tværgående aktiviteter 
4 .1. Informationsvirksomhed 
4.2. Samarbejde og koordinering 
4.2.1. Koordinering mellem tjenestegrenene 
4.2.2. Europa-Parlamentet 
4.2.3. Ikke-statslige organisationer 
4.2.4. De Forenede Nationer 
4.2.5. De Forenede Stater 
4.2.6. Andre tredjelande 
4.3. Evaluering 
4.4. Forebyggelse af katastrofer 
5. U dsigteme for 1997 
2 4 
5 
5 
5 
6 
6 
6 
7 
7 
11 
12 
14 
14 
15 
15 
16 
16 
16 
17 
17 
18 
18 
18 
19 
19 
20 
20 
21 
22 
22 
22 
23 
23 
24 
25 
25 
27 
27 
27 
28 
28 
Statistiske bilag 
Bilag Sl Oversigt over finansieringsafgørelser, opgjort efter budgetkilde, 1992-1996 
Bilag S2 Oversigt over finansieringsafgørelser, opgjort efter den humanitære bistands 
modtagerlande i 1994, 1995 og 1996 
Bilag S3 Finansieringsafgørelser om humanitær bistand, opgjort efter region, 1995 og 
1996 
Bilag S4 EF-kontrakter om humanitær bistand i 1992, 1993, 1994, 1995 og 1996 
Bilag SS Europa-Kommissionens (ECHO) finansieringsafgørelser til fordel for de 
berørte befolkningsgrupper i Burundi og Rwanda mellem den 21. oktober 
1993 og december 1996 
Bilag S6 EF-støttens fordeling i det tidligere Jugoslavien, opgjort efter republikker, ·fra 
1991 til 1996 
EF-støttens fordeling i det tidligere Jugoslavien, opgjort efter nødhjælpens 
art, 1996. 
Diagrammer i teksten 
Diagram 1 Humanitær bistand, finansieringsafgørelser, opgjort efter budgetkilde, 1994, 
1995 og 1996 
Diagram 2 Finansieringsafgørelser om humanitær bistand, opgjort efter region, 1995 og 
1996 
Diagram 3 Humanitær bistand i alt 
1992, 1993, 1994, 1995 og 1996 
3 
Sammendrag 
I 1996 tildelte Kommissionen 656 mio. ECU til humanitær bistand, hvilket svarer til et 
beskedent fald i forhold til det foregående år og bringer det samlede beløb til humanitær 
bistand i de sidste fem år op på 3 084 mio. ECU. I 1996 var de vigtigste humanitære 
indsatsområder stadig det tidligere Jugoslavien og regionen omkring de store søer. Ca. 50 
lande har modtaget humanitær bistand, navnlig Afghanistan, Angola, Sudan, Somalia, 
Sierra Leone, Liberia, Den Russiske Føderation (Tjetjenien), Georgien, Armenien, 
Aserbajdsjan, Tadsjikistan, Kirgistan, Irak og Haiti. 
I 1996, dvs. det fjerde år siden oprettelsen af ECHO, trådte Rådets forordning om 
humanitær bistand i kraft, og der blev nedsat et udvalg bestående af repræsentanter for 
medlemsstaterne. Udvalgets aktiviteter har været vedvarende, og ved årets udgang havde 
Udvalget afholdt fem møder for at afgive udtalelser om udkast til forslag om humanitær 
bistand, som i disse tilfælde har været positive, og drøfte forskellige aspekter af den 
politik, der skulle følges. 
I 1996 var hovedårsagen til størstedelen af de humanitære kriser stadig voldelige 
konflikter og konsekvenserne af disse. Som følge af disse kriser nåede antallet af 
flygtninge og fordrevne, hvis overlevelse ofte var helt afhængig af ekstern bistand, på 
verdensplan op på rekordhøjder. Mens det humanitære samfund ydede den første støtte til 
ofrene for disse kriser, forstod det samtidigt, at det var påtrængende nødvendigt at finde 
politiske løsninger på de underliggende problemer. Kommissionen tillægger det stadig 
stor betydning at koordinere sine humanitære aktiviteter med de mere langsigtede 
rehabiliterings- og udviklingsopgaver. For at styrke denne koordinering begyndte 
Kommissionen i 1996 at nedsætte tværtjenstlige arbejdsgrupper for de lande og regioner, 
som nu overgår fra nødhjælpsstadiet til en mere langsigtet rehabiliterings- og 
udviklingsfase. 
ECHO's evalueringsaktivitet fandt sit normale leje i 1996. ECHO har på basis af den 
metode, kontoret har beskrevet i sin "operationelle evalueringshåndbog", offentliggjort i 
1995, udviklet sine aktiviteter og evaluerer nu såvel særforanstaltninger som 
programmer, men med vægt på de sidstnævnte. 
I det forløbne år har Kommissionen fortsat lagt stor vægt på oplysningsaktiviteter og 
gennemsigtighed ved at stille publikationer, informationer og faciliteter til rådighed for 
pressen og de audiovisuelle medier og ved at udvikle aktiviteter i fællesskab med 
medlemsstater, NGO'er og internationale organisationer. 
4 
1. Institutionel baggrund 
1.1. Rådets forordning og koordineringen med medlemsstaterne 
Ministerrådet vedtog den 20. juni 1996 Rådets forordning (EF) om humanitær bistand 1, 
som trådte i kraft den 5. juli 1996. Denne forordning definerer målsætningerne og de 
generelle retningslinjer for den humanitære bistand, foranstaltningerne for at sikre 
samordningen samt bestemmelserne for samarbejdet mellem Fællesskabet, 
medlemsstaterne, de internationale organisationer og de ikke-statslige organisationer. 
Forordningen definerer således de katastrofesituationer, som berettiger til Fællesskabets 
bevilling af humanitær bistand, den form for bistand, som kan finansieres, og den måde, 
hvorpå hjælpeaktionerne hænger sammen med indførelsen af et katastrofeberedskab og 
med rehabiliterings- og genopbygningsaktioner. Den behandler forbindelserne mellem 
den humanitære bistands gennemførelsespartnere og samarbejdsforbindelserne med Den 
Europæiske Unions medlemsstater og i11deholder også bestemmelser om en regelmæssig 
evaluering af de humanitære bistandsaktioner. 
Rådets forordning (EF) har bevirket, .at der er indført væsentlige ændringer i 
beslutningsprocessen, idet der er nedsat et udvalg bestående af repræsentanter for 
medlemsstaterne under forsæde af en repræsentant for Kommissionen, som bistår denne i 
dens varetagelse af sine udøvende beføjelser. 
Udvalget for Humanitær Bistand afgiver udtalelser om visse af Kommissionens forslag, 
især om de samlede planer for humanitær bistand og om ikke-nødhjælpsprojekter til et 
beløb, der overstiger 2 mio. ECU. Der har været intens aktivitet i Udvalget, som har 
afholdt fem møder mellem forordningens ikrafttrædelsesdato og årets udgang. Udvalget 
afgav en positiv udtalelse om alle de udkast til Kommissionens forslag, det fik forelagt. 
Udvalget behandlede også forskellige bredere spørgsmål på området for humanitær 
bistand og gjorde det derved muligt at udbygge dialogen mellem Kommissionen og 
medlemsstaterne og tilstræbe en større samordning på basis af modellen med de 
uformelle kvartalsmøder, som fandt sted inden vedtagelsen af forordningen. Udvalget 
behandlede såvel NGO-berettigelseskriterier som evalueringsproblemer og systemer til 
forbedring af koo«linering og informationsudveksling. 
1.2. Finansieringsgrundlag 
Langt størstedelen af de aktioner, Kommissionen har gennemført via ECHO, blev 
finansieret .over Unionens almindelige budget. En lille del, som for øvrigt var mindre i 
1996 end tidligere, af de iværksatte aktioner til fordel for AVS-landene blev også 
finansieret i medfør af Lorne-konventionens finansprotokol (3 mio. ECU). 
I løbet af de sidste seks år er de humanitære aktioner, som Kommissionen har gennemført 
på Unionens vegne, syvdoblet, hvilket gør denne til den største offentlige kilde til 
finansiering af humanitær bistand i dag. Summen af den humanitære bistand bevilget af 
1 EFT nr. L 163 af 2.7.1996, s. I. 
5 
Kommissionen er således steget fra 114 mio. ECU i 1991 til 692 mio. ECU i 1995 og 
656 mio. ECU i 1996. Bevillingerne, som er opført under kapitlet for "humanitær 
bistand" på Unionens budget for 1997 (B7-21), var oprindelig på 315,2 mio. ECU. Det er 
muligt, at der frigives andre midler i løbet af året, afhængigt af udviklingen i den 
humanitære situation, som kan foranledige Kommissionen til at reagere. 
Den finansielle situation for den hummitære EF-bistand lader ikke desto mindre noget 
tilbage at ønske i visse henseender. Det vigtigste problem er den langvarige procedure, 
som kræves for at frigive bevillinger fra reserven på Unionens budget, hvortil skal lægges 
kravet om på forhånd. at have udbetalt 80% af de oprindeligt tildelte midler. Disse 
administrative krav har undertiden vist sig uforenelige med de behov, man står over for i 
tilfælde af en krise. 
2. Aktionsmidler 
2.1. Rammekontrakten for partnerskab 
Efter vedtagelsen af Rådets forordning (EF) om humanitær bistand blev debatten om 
revisionen af rammekontrakten for partnerskab, som var blevet suspenderet i andet halvår 
af 1995, genoptaget i april på et møde mellem ECHO og repræsentanter for disse 
partnere. Siden da har en ECHO-arbejdsgruppe været i færd med at færdigbehandle en ny 
tekst, som tager hensyn til de forudgående drøftelser og de høstede erfaringer. De 
påtænkte ændringer omfatter de generelle betingelser, modellen for 
gennemførelseskontrakten og dennes bilag. ECHO forsøger herved at forene den 
, smidighed, kontorets partnere har ønsket, med den strenghed, der til stadighed skal 
udvises i kontrollen af fællesskabsmidlernes anvendelse. Den planlagte revision skal 
derfor forsøge: 
a) at skabe ligevægt mellem fleksibilitet og streng kontrol 
b) at indføre de ønskede betingelser, så kontrollen reelt fører til resultater 
Kommissionen har også informeret Udvalget om de ændringer, den påtænker at indføre i 
rammekontrakten for partnerskab, for eksempel nødvendigheden af en bedre praktisk 
informering med sigte på overvågningen af foranstaltningerne samt rapporternes form og 
indhold. 
2.2. Databaser og managementsystemer 
Humanitær bistand er et område, som omfatter en stor mangfoldighed af scenarier, 
situationer, aktører og behov, og som dækker alle områder på jordkloden. Det er 
nødvendigt at have en velegnet kommunikation, hvis man skal mobilisere alle fak~orer på 
en kohærent måde for at komme en befolkning til hjælp, som er offer for en humanitær 
katastrofe, og for at anvende de disponible ressourcer bedst muligt. Her spiller de 
moderne elektroniske databaser og datamatstøttede kommunikations- og 
managementsystemer en stadig større rolle. 
ECHO's økonomiske forvaltningsdatabase med betegnelsen HOPE (Humanitarian Office 
Programme Environment) har fungeret siden midten af 1996, og især 
kontraktstyringsmodulet. Det er planen at bestille nye moduler i 1997 til evaluering af de 
humanitære bistand~aktioner, til analyse af finanskontrol og til opstilling af referater og 
6 
overvågning af aktioner. Det er hensigten i HOPE-databasen at indføje de oplysninger, 
medlemsstaterne afgiver på det humanitære bistandsområde via deres 14-punktsrapporter. 
Der er allerede føjet nye sider til Kommissionens Internet-server (EUROPA), blandt 
andet for at sprede de statistiske data fra HOPE-databasen. 
Hjemmesidens adresse er: 
http://www. cec. lu/enlcomm/echo/echo. html 
Siden januar 1996 har Kommissionens elektroniske postsysteqi X400 (Route 400) givet 
øget mulighed for elektronisk kommunikation inden for tjenestegrenene og mellem disse, 
mellem Unionens institutioner og især med omverdenen, i dette tilfælde med de ECHO­
partnere og indsatsområqer, der har en plads på Internettet. 
ECHO-tjenestemændenes adresse er: 
fornavn. efternavn@echo. eec. be 
3. Humanitære bistandsaktioner 
3 .1. Statistisk oversigt 
1996 kan betragtes som en konsolideringsperiode for produktionen af fyldestgørende og 
pålidelige statistikker. Disse statistikker er et uomgængeligt styringsværktøj, som også 
opfylder de betydelige behov for informering, koordinering og gennemsigtighed. 
ECHO's statistiske oversigt udkommer hvert kvartal, og flygtningestatistikkerne fra 
GISP-databasen foreligger hvert halve år. Denne beretning er vedlagt en række statistiske 
rapporter udarbejdet afECHO (de statistiske bilag Sl-S7). 
De humanitære aktiviteter i 1996 kan sammenlignes med aktivitetsniveauet i 1995, og 
afgørelserne, som blev vedtaget, omfattede et samlet beløb på 656 mio. ECU. 
Selv om der foreligger statistikker, opgjort efter land, over det samlede beløb, for hvilket 
der blev indgået forpligtelser i løbet af året, skal det understreges, at kontrakterne i visse 
tilfælde indgås i det efterfølgende år. Partnernes statistikker udarbejdes på basis af de 
beløb, for hvilke der er indgået kontrakt ved udgangen af året, hvorfor tallene er lavere. 
Bilag S2 og S3 viser en fortegnelse over de finansieringsafgørelser, der er truffet for 
hvert enkelt land, og bilag 4 viser en fortegnelse, opgjort efter partner. Disse tal er 
sammenfattet i diagram 2 og 3, som findes på bagsiden. For at undgå gentagelser er de 
pågældende beløb ikke altid nævnt i de følgende afsnit, som viser situationen, opgjort 
efter land. 
7 
 
800.00 
700.00 
600.00 
if\. I 500.00 
400.00 
300.00 
200.00 
100.00 
0.00 
MECU Humanitarian Aid Financial Decisions by Source of Finance 1994-1995-1996 
_.,,.-·· 
/ 
EDF BUDGET TOTAL FIGURE 1 
@1994 
1111995 
1996 
-FIGURE 2 
..... , ----FI_N_A_N_C-IA_L_D_EC_I_S_IO_N_S_FO_R_H_U_M_A_N_IT_A_R_I_A_N_A_I_D_B_Y_R_E_G_IO_N _____ _ 
EX-YUGOSLAVIA 
33% 
IRAQ 
'"' ASIA 
8'11. GLOBAL 
1% 
EASTERN EUROPE 
0'11, 
C.I.S EAST!RN EUROPE 
°"' 
IRAQ 
"~ 
ASIA 
5% 
'"' 
NORTH AFRICAIMIDDLE EAST 
3% 
LATIN AMERICA 
3% 
GLOBAL 
2"' 
EX-YUGOSLAVIA 
211% 
250,000, 
-0 
200,000, 
150,000, CECDIRECT 
100,000, 
50,000, Total Humanitarian Assistance 
MEMBER STATES 
GOVNTS OTHER 
GOVNTS ECNOO'S FIGURE3 
01992 01993 m,1994 ~1995 1996 
UNITED NATIONS 
OTHERNGO'S LOCALNGO'S 
3 .2. Oversigt over aktionerne -generelle anliggender 
I de følgende afsnit gives der en generel oversigt over den humanitære bistand, der er 
ydet til forskellige steder i verden, og der gives en kort redegørelse for den politiske 
situation i de lande og regioner, so':'.ll er særligt foruroligende ud fra et humanitært 
synspunkt. Af disse nationale rapporter fremgår der visse punkter, som generelt omfatter 
det humanitære bistandsområde og de personer, der i dag er impliceret rundt om i verden. 
Et særligt kendetegn ved det skiftende internationale klima, hvori den humanitære 
bistand ydes, er den væsentlige stigning i antallet af konflikter, hvoraf størstedelen er 
interne konflikter med internationale efterdønninger. Disse kriser har ofte deres rod i 
politiske, økonomiske eller etniske spændinger. Selve konflikternes art har udviklet sig, i 
den forstand, at de i stigende grad rammer civilbefolkningerne og undertiden endog har 
disse som mål. Konsekvenserne har kun været alt for klare: flygtninge og internt 
fordrevne i et antal uden fortilfælde har nu behov for massiv humanitær bistand rundt om 
i verden. 
At bevilge humanitær bistand i en så vanskelig politisk situation har rejst en række 
elementære og komplekse spørgsmål om neutralitet og upartiskhed, som man må 
forholde sig til. Produkterne, der leveres som humanitær bistand, så som mad og 
lægemidler, er meget dyrebare goder for de modstillede parter. Herom vidner 
plyndringen af lagrene i for eksempel Zaire og Liberia og de talrige tilfælde af angreb på 
humanitære team. En anden forhindring, som den humanitære nødhjælp støder imod, er, 
at de kæmpende parter eller regeringerne nægter at give ofrene adgang. Som følge af 
disse sikkerhedsmæssige problemer griber man i stigende grad til den væbnede styrke for 
at garantere en sikker transport af bistanden og de forskellige team til deres 
bestemmelsessted samt til at gøre en direkte fredsbevarende indsats. Det humanitære 
samfund står under så politisk uklare omstændigheder blandt andet over for følgende 
dilemmaer: 
• Hvordan kan de humanitære organisationer gribe fat om problemer med overtrædelse 
af menneskerettigheder, når de trues med udvisning, som vil medføre inddragelse af 
bistanden? 
• Hvordan kan de humanitære organisationer gribe fat om problemer med distributionen 
af den humanitære bistand i krigsramte regioner og samtidigt undgå 
konfliktdeltagernes snyderier og plyndringer? 
• Hvordan samarbejder de med de militære myndigheder, og hvilke virkninger har dette 
for deres neutralitet og upartiskhed? 
• Hvordan beskytter de humanitære organisationer deres humanitære medarbejdere? 
Det humanitære samfund i sin helhed kan antagelig ikke give et præcist svar på mange af 
disse spørgsmål, som dagligt rejser sig under de humanitære operationer. Det er 
imidlertid vigtigt, at donorerne, NGO'erne og De Forenede Nationer til stadighed drøfter 
og tager ved lære af de tidligere høstede erfaringer i marken. 
På grund af det store antal organisationer på det humanitære bistandsområde og på grund 
af kompleksiteten i de situationer, de konfronteres med, er vægten i tiltagende grad blevet 
lagt på koordineringen mellem donorerne og gennemførelsesorganerne. Ideelt set burde 
11 
koordineringen omfatte flere aspekter af den internationale bistand, herunder de 
institutionelle og de grundlæggende aspekter. Koordineringen mellem institutionerne 
burde tage sigte på en effektiv kombination af de foranstaltninger, der træffes efter en 
dybgående behovsvurdering, så der tages hensyn til de enkelte institutioners respektive 
roller og kvalifikationer. Erfaringerne fra Liberia er medtaget for at vise, at en tæt 
samordning på stedet kan bevirke, at man undgår enhver manipulation med den 
humanitære bistand fra de tilstedeværende fraktioners side. 
Erfaringerne fra de humanitære operationer har afsløret, at det er af altafgørende 
betydning omhyggeligt at målrette bistanden, så den kanaliseres frem til dem, der har et 
reelt behov. Denne målretning er ikke alene nødvendig for at midlerne kan udnyttes 
optimalt, men også for at den humanitære bistand kan fastholde støtten fra offentligheden 
og det politiske liv, og for at institutionerne, som leverer den, bliver betragtet som 
ansvarlige. 
I 1996 blev den humanitære bistands socioseksuelle aspekt klart, især på grund af 
begivenhederne i Afghanistan, hvor de fundamentalistiske muslimer, talibanerne, efter at 
have tiltaget sig kontrollen over Kabul vedtog flere dekreter, som forbød kvinder at 
arbejde. Disse dekreter fik betydelige negative konsekvenser, ikke alene for de tusinder af 
familier med kvindeligt familieoverhoved, som fremover var ude af stand til at dække 
deres eget behov, men også for de offentlige institutioner og de humanitære aktiviteter, 
for eksempel på hospitalerne, hvor kvinderne tidligere udgjorde en væsentlig del af 
arbejdsstyrken. Størstedelen af de organisationer, som er til stede i regionen, yder dog 
fortsat støtte, trods de daglige overtrædelser af menneskerettighederne, og forsøger at 
dække de mest påtrængende humanitære behov ved at udlevere mad og lægemidler og 
yde sundhedsmæssig bistand til de mest sårbare personer. Disse begivenheder har 
sammen med andre medført en debat i EU, og mand/kvinde-problematikken er blevet 
drøftet i Rådet og på seminarer i løbet af året med deltagelse af NGO'er, De Forenede 
Nationers organisationer og eksperter. V ægten har været lagt på integration af disse 
spørgsmål i alle politikker og indsatser for kriseforebyggelse, for nødhjælp og for den 
rehabilitering, som følger efter nødhjælpssituationen, og også under behandlingen af 
væbnede konfliktsituationer. 
Et andet vigtigt arbejdsfelt, som man tog fat på i 1996, er strategien for sammenkædning 
af krisehjælpsforanstaltninger med rehabilitering og udvikling, så man sikrer en bedre 
samordning mellem bistanden til humanitære redningsaktioner og den mere langsigtede 
rehabiliterings- og udviklingsbistand. Der er med henblik herpå ved at blive nedsat 
arbejdsgrupper i såvel hovedsædet som i marken, som skal træffe forberedelser til 
strategierne, finansieringen og koordineringen med andre parter, med det formål at opnå 
en bedre sammenkædning af de forskellige bistandsfaser i lande og regioner, som er på 
vej ud af en humanitær nødhjælpssituation. 
3.3. Det tidligere Jugoslavien 
I 1996 tildelte Europa-Kommissionen 187 mio. ECU i humanitær bistand til ofrene for 
konflikten i det tidligere Jugoslavien. Dayton-og Paris-fredsaftalerne, som blev indgået i 
december 1995, satte en stopper for mere end fire års krig i dette land. Selv om man 
havde held til at holde truslen om en genoptagelse af fjendtlighederne under kontrol i 
hele 1996, er der dog stadig visse vigtige civile aspekter af fredsaftalen, som ikke er 
12 
blevet gennemført. Bosnien-Hercegovinas politiske enhed mangler at blive opbygget. 
Der er stadig ikke bevægelsesfrihed, og beskyttelsen af menneskerettighederne er fortsat 
utilstrækkelig. 
I mange dele af Bosnien-Hercegovina er de lokale myndigheder stadig kraftigt imod, at 
minoritetsgrupperne vender tilbage, og fører en politik for tvangsforflyttelse af 
befolkningen, da de anser etnisk adskillelse for at være et af konfliktens vigtigste 
resultater. Forfølgelsen og fordrivelsen af de minoritetsgrupper, som stadig befinder sig i 
denne region, fortsætter. 
De Forenede Nationers Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) påregnede i sin første 
repatrieringsplan, at 870 000 fordrevne og flygtninge ville vende hjem til Bosnien­
Hercegovina i løbet af 1996. Denne plan har vist sig alt for optimistisk. De aktuelle skøn 
siger nu, at tallet for hjemvendte i løbet af 1996 kun er på mellem 220 000 og 240 000, 
hvilket vil sige, at godt 700 000 flygtninge fra Bosnien-Hercegovina ikke er vendt tilbage 
til det tidligere Jugoslavien, og at der stadig er 1,5 mio. fordrevne og flygtninge i 
regionen. Den opnåede fred har indtil videre ikke medført en væsentlig forbedring af den 
humanitære situation i de regioner, hvor konflikten har hærget. En stor del af 
befolkningen lever stadig under ekstraordinære og vanskelige betingelser i kollektive 
boliger eller nødboliger. Mange af disse mennesker har hverken beskæftigelse eller 
indkomster og er derfor afhængige af den humanitære bistand. De lokale myndigheder 
har endnu ikke midlerne og den fomødne managementkapacitet til at påtage sig ansvaret 
for disse befolkningsgrupper. 
ECHO har fortsat ydet den fornødne humanitære bistand til krigsofrene og de fordrevne 
overalt i Bosnien-Hercegovina. Efter fjendtlighedernes ophør er adgangen til landet 
blevet nemmere, hvilket har gjort det muligt at identificere de hidtil udækkede behov, 
især i Republika Srpska, hvis myndigheder indtil slutningen af 1995 nægtede den 
internationale bistand adgang. Generelt har en større og mere selektiv målretning af den 
humanitære bistand bevirket, at man er nået ud til de mest sårbare, der ofte befinder sig i 
de regioner, konflikten tidligere gjorde utilgængelige. 
V ægten har i tiltagende grad været lagt på nødreparationer af basisinfrastrukturer og 
sociale infrastrukturer, navnlig i de regioner, som kunne tænkes at modtage fordrevne 
eller flygtninge, mens man har indskrænket de indkomstskabende projekter og 
projekterne for psykosocial støtte efter den økonomiske og sociale normalisering. 
I ønsket om en smidig overgang fra nødhjælp til genopbygning intensiverede ECHO i 
1996 samarbejdet med Kommissionens øvrige tjenestegrene for at sikre de gennemførte 
programmers komplementaritet og kohærens. Koordineringen mellem tjenestegrenene 
har været særlig intens for så vidt angår flygtningenes tilbagevenden, et område, hvor 
medlemsstaternes initiativer er blevet integreret i de igangværende programmer. 
Efter den kroatiske offensiv i august 1995 bestræbte Kroatien sig i 1996 på at konsolidere 
sin økonomi og stabilisere det politiske billede i regionerne Krajina og Vestslavonien, 
som tidligere var kontrolleret af serberne. Fordrevne og flygtninge begyndte i 1996 at 
vende tilbage til disse regioner, og ifølge de officielle statistikker har ca. 40 000 personer 
i dag genfundet deres oprindelsessteder. 
ECHO har i det forløbne år fastholdt sit program for direkte fødevarehjælp i Kroatien og 
har forsynet 380 000 flygtninge og fordrevne med basisfødevarer. Kontoret har gjort en 
13 
særlig indsats for at hjælpe bosniske flygtninge fra Kupljensko-lejren indtil lukningen af 
denne i juli og den serbiske befolkningsgruppe i Krajina, som blev i området efter den 
kroatiske offensiv i august 1995. 
Trods ophævelsen af de økonomiske sanktioner er situationen i Den Føderative Republik 
Jugoslavien (Serbien-Montenegro-Den Føderative Republik Jugoslavien) næppe 
forbedret i 1996. Antallet af flygtninge fra Kroatien og Bosnien-Hercegovina er stadig 
stort, og hidtil er kun nogle få vendt hjem. UNHCR's og de serbiske myndigheders fælles 
folketælling i juli har vist, at der nu er 566 000 flygtninge i Den Føderative Republik, 
hvoraf kun 10% har udtrykt ønske om at vende hjem til deres oprindelige region. 
I løbet af 1996 ydede ECHO elementær hjælp til 400 000 personer i Den Føderative 
Republik, hovedsageligt via programmet for direkte fødevarehjælp, og ECHO var især til 
stede i Kosovo, hvor kontoret stod for lægehjælp og psykosocial støtte til de mest sårbare 
personer. 
Som planlagt lukkede ECHO i september 1996 sit kontor i Skopje i den tidligere 
jugoslaviske republik Makedonien, men aktionerne finansieret af ECHO fortsatte til årets 
udgang. Genoptagelsen heraf sikres via Phare-programmet, som gennemføres af GD IA. 
3.4. Landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet 
3.4.1. Regionen omkring de store søer 
Den humanitære situation i regionen omkring de store søer, hvor ca. 1, 7 mio. rwandiske 
og burundiske flygtninge (primært i Zaire og Tanzania) i mere end to år har været trængt 
sammen, var vidne til store omvæltninger i slutningen af 1996. 
I midten af november foretog en væbnet oprørsbevægelse, hovedsageligt bestående af 
banyamulenge, zairere af tutsi-oprindelse, et voldeligt angreb på soldater fra de tidligere 
"væbnede rwandiske styrker", interamwe, og på de zairiske soldater i hele Kivu. 
Flygtningelejrene blev brutalt angrebet, byerne Goma, Bukavu og Uvira blev hurtigt 
indtaget af oprørerne, og de humanitære organer blev tvunget til hurtig tilbagetrækning 
efter at være blevet udplyndret, for størstedelens vedkommende af ukontrollerede zairiske 
soldater i opløsning. 
Talrige flygtninge måtte i panik flygte mod det vestlige Zaire (Walikale, Kisangani, 
Shabunda, Fizi), ledsaget af hundreder af tusinde zairere. Af hovedsagelig 
sikkerhedsårsager har man ikke siden da kunnet yde nogen bistand af betydning til de 
flygtninge, der er spredt rundt omkring Kivu, eller til de fordrevne zairere, hvis 
humanitære situation er dramatisk. 
Omkring 600 000 rwandiske flygtninge fra Goma-regionen (Zaire) og 500 000 fra 
Tanzania kunne dog vende hjem til Rwanda i løbet af december under relativt 
tilfredsstillende betingelser. Der er indledt en proces for gradvis reintegration i 
oprindelseskommunerne. 
I Burundi blev den politisk-militære situation yderligere forværret, hvilket medførte en 
vedvarende strøm af ca. 1500-2000 burundiere om ugen i retning mod Tanzania, hvor der 
fortsat lever ca. 200 000 flygtninge i lejrene. 
14 
I 1996 finansierede ECHO fortsat humanitære programmer, som blev gennemført af 
NGO'er og internationale organisationer, dvs. hjælp til flygtningene i lejrene via 
UNHCR og støtte til de mest sårbare i Burundi og Rwanda via NGO'er. Straks efter 
begivenhederne i november bevilgede Kommissionen i december et ekstraordinært 
supplerende finansieringsbeløb på 1 ~8 mio. ECU som støtte for de flygtninge, der 
pludseligt vendte hjem til Rwanda, hvilket dermed bragte Kommissionens humanitære 
bistand til regionen omkring de store søer op på godt 560 mio. ECU (siden oktober 93). 
ECHO påregner i 1997 fortsat at finansiere humanitær bistand til flygtninge o~ fordrevne 
i Zaire, hvor sikkerheds- og adgangsforholdene tillader det. 
I Rwanda har ECHO støttet hasteprogrammer for rehabilitering af boliger og af lægelige 
sundhedsstrukturer i tillæg til hjælpeprogrammer for uledsagede børn og indsatte i 
fængslerne. Det er Kommissionens prioriterede mål gradvis at erstatte den humanitære 
bistand med udviklingsprogrammer. 
I Burundi vil man fortsat yde den mest nødvendige støtte inden for det ~edicinske og 
ernæringsmæssige område og på området for drikkevandsforsyning. ECHO regner også 
med fortsat at finansiere støtte til burundiske flygtninge i Tanzania. 
3.4.2. ECHO-Flight 
I 1996 fortsatte ECHO-Flight, som blev oprettet i 1994, sine flyvninger i Afrikas Horn. 
Der anvendes nu syv luftfartøjer med base i Nairobi, Djibouti, Mandera og Lokichoggio 
til de humanitære operationer i Somalia, Kenya og det sydlige Sudan. 
Fra maj 1994 til udgangen af 1996 har ECHO-Flight transporteret mere end 75 000 
personer og godt 30 000 t varer og har sammenlagt fløjet godt 27 000 timer. I 1996 blev 
der bevilget 12 mio. ECU til ECHO-Flight til videreførelse af dettes operationer og især 
til finansiering af et Hercules C-130 fra det belgiske luftvåben med base i Nairobi. 
3.4.3. Angola 
Lusaka-aftalerne, som blev indgået i november 1994, efterleves kun med betydelige 
forsinkelser. De humanitære bistandsprogrammer, især i de regioner, hvor befolkningen 
ikke har faet tilstrækkelig støtte, og som nu kontrolleres af UNIT A, lider under den 
manglende sikkerhed som følge af miner og banders hærgen. Endvidere er der stadig 
store forhindringer for den frie bevægelighed for personer og varer, som er fastsat i 
Lusaka-protokollen. 
I 1996 beløb Kommissionens humanitære bistand sig til 14 mio. ECU, som omfattede de 
prioriterede områder, dvs. sundhed, distribution af livsnødvendige varer, logistik og en 
minerydningsaktion. Den humanitære bistand havde to formål, dels at sikre en hurtig 
lindring af den angolanske befolknings armod for derved at mindske dennes virkninger 
for sygeligheden og dødeligheden generelt, dels at bidrage til fredsprocessen, landets 
enhed og genskabelsen af tillid via international tilstedeværelse. 
15 
I 1996 foretog ECHO og GD VIII en helhedsvurdering af situationen inden for 
sundhedssektoren med henblik på at udstikke de generelle rammer for EU-støtten til dette 
område. GD VIII vil koncentrere størstedelen af sine aktioner om rehabilitering, herunder 
af sundhedssektoren, i provinserne Benguela, Bie, Huambo, Huila og Luanda. Endvidere 
vil ECH O forstærke sin støtte til de øvrige provinser. 
3.4.4. Somalia 
Den politiske situation i den sydlige del af Somalia var stadig i 1996 mærket af 
sammenstød mellem lederne af de forskellige klaner og fraktioner, som forsøger at 
udvide deres kontrol til hele landet. I den nordvestlige del af landet var den 
selvproklamerede uafhængige somaliske stat vidne til et relativt økonomisk opsving, 
trods den vedholdende politiske usikkerhed. 
I 1996 tildelte ECHO 5 mio. ECU i humanitær bistand til Somalia med det dobbelte 
formål at imødekomme de mest påtrængende behov på nationalt plan (kolera, 
ernæringsmæssig behandling) og dække de mest sårbare gruppers livsnødvendige behov i 
de områder, der endnu ikke betragtes som tilstrækkeligt sikre til at gennemføre 
rehabiliteringsprojekter finansieret af GD VIII. 
3.4.5. Sudan og det nordlige Uganda 
Udsigterne til en løsning af konflikten i det sydlige Sudan var i 1996 mere usikre end 
nogensinde, til trods for, at nogle fraktioner i den sydlige del af landet havde indgået et 
"politisk charter" med regeringen, idet de kæmpende på den ene side var folkets 
befrielseshær i Sudan (SPLA), på den anden side regeringen og andre fraktioner i syd. 
Også andre påtrængende behov, som ikke var direkte forbundet med konflikten, lod sig 
føle i løbet af året: to udbrud af kolera og en oversvømmelse i Pochalla-regionen. 
I 1996 beløb ECHO's humanitære bistand til regionen sig til godt 13 mio. ECU. ECHO's 
indsatsområde omfattede den nordlige del af Uganda, regionerne under den sudanske 
regerings kontrol og regionerne under de sydlige fraktioners kontrol. ECHO begyndte i 
løbet af året at nedskære sin bistand til de sudanske flygtninge i det nordlige Uganda, 
fordi programmet for integration af flygtninge var alvorligt truet af manglende sikkerhed. 
Imødekommelsen af de humanitære behov blev hæmmet betydeligt inden for alle 
områder som følge af sikkerheds- og transportproblemer og landingsforbud på talrige 
landingsbaner nedlagt af den sudanske regering. 
ECHO støttede fleksible og mobile interventioner i de vanskeligste områder, hvilket er en 
forhåndsbetingelser for at kunne gennemføre mere strukturerede projekter. ECHO 
koncentrerede sig også· om andre områder, især veterinærmedicinske programmer og 
fødevaresikkerhedsprogrammer ( udstyr og distribution af fiskeredskaber). 
3.4.6. Liberia 
Fredsprocessen i Liberia blev under pres fra det internationale samfund genoptaget sidste 
sommer. Siden undertegnelsen af Abuja II i august 1996 har den skrøbelige aftale mellem 
16 
fraktionerne holdt. Demobiliseringen begyndte den 22. november og forløber for 
øjeblikket uden alt for store problemer. 
På det humanitære plan har det mest karakteristiske kendetegn været den massive 
plyndring .af bistanden og af de huma11itære organer under udplyndringen af Monrovia i 
april 1996. Som reaktion på de krigshærdede fraktioners holdning til snyderi med og 
tyveri af bistand gjorde organerne og donorerne fælles front og besluttede at indtage en 
"minimalistisk holdning" for ikke at udsætte personale og materiel for fare, og for at 
bistanden ikke skulle "give næring" til krigen. Denne holdning, som byggede på en nøje 
koordinering mellem donorerne og organerne, og en præcis målretning og streng 
overvågning af bistanden i tillæg til et forebyggende tiltag, gjorde det muligt at 
imødekomme samtlige behov med en bistand, der var begrænset til det allermest 
nødvendige. 
Efter vedtagelsen af helhedsplanen i slutningen af 1995 traf ECHO i 1996 kun en ny 
finansieringsafgørelse til et beløb af 1,9 mio. ECU til dækning af nye behov, som var 
fremkommet efter åbningen af de hidtil lukkede områder. Der blev afholdt flere 
koordineringsmøder med donorerne og organerne. Den tætte koordinering mellem ECHO 
og GD VIII blev fastholdt i såvel hovedsædet som i marken og bevirkede i kraft af en 
præcis ansvarsfordeling, at foranstaltningerne, som hver af tjenestegrenene finansierede, 
fik maksimale virkninger. 
3.4.7. Haiti 
Haiti er fortsat det fattigste land på denne halvdel af jordkloden med en indkomst pr. 
indbygger på 270 USD. Staten er stadig afhængig af den internationale bistand, og 
reformprogrammet (privatisering og strukturtilpasning) kan ikke gennemføres uden 
donorernes finansieringsstøtte og uden de private organisationers operationelle støtte. 
Efter den vanskelige periode, som fulgte embargoen, skal ECHO afhjælpe en generel 
humanitær krisesituation: 40% af den haitiske befolkning har ikke adgang til primær 
sundhedspleje, og underernæring og diarre er fortsat hovedårsagerne til 
børnedødeligheden. ECHO godkendte dette år en samlet plan til 10 mio. ECU, primært 
centreret om sundhedssektoren. Planen omfatter hele det haitiske areal og vil især 
koncentrere sig om tre departementer under hensyntagen til de øvrige donorers 
(medlemsstaterne, Verdensbanken, USAID og IDB) interventioner. Den samlede plan, 
som koordineres af ECHO's kontor i Haiti, gennemføres af godt 20 europæiske og lokale 
partnere (NGO'er, Røde Kors og FN-organer). Selv om der ikke foreligger pålidelige 
sundhedsindikatorer, som kan måle virkningerne af den humanitære bistand, så bidrager 
denne bistand utvivlsomt til en vis politisk og social stabilisering via sin umiddelbare 
dækning af befolkningens mest påtrængende behov. 
3.4.8. Sierra Leone 
1996 var et år med håb og fred, da der på det politiske plan skete en afgørende udvikling 
på to fronter. Dels overlod militærjuntaen magten til en civil regering og til en ny 
præsident, A.T. Kabbah, efter de demokratiske valg i februar. Dels førte 
fredsforhandlingerne med oprørsbevægelsen endelig til indgåelsen af en fredsaftale i 
17 
Abidjan den 30. november. Der er indtruffet en bemærkelsesværdig forbedring af 
situation i forhold til 1995; størstedelen af især fødevare- og sundheds behovene er nu 
under kontrol. Transporten af bistanden på begge sider af frontlinjen er forbedret, trods 
de vedholdende sikkerhedsproblemer forårsaget af bevæbnede bander. 
Bevægelserne af fordrevne (500 000-800 000) og flygtninge fra Guinea (300 000), som 
vender hjem og genbosætter sig, er reelt ikke begyndt, da de forsigtigt afventer en 
stabilisering af freden og en bedre sikkerhedsgaranti. Trods opstart af talrige 
rehabiliteringsprogrammer og ECHO's vægt på hurtigt at erstatte denne form for 
programmer med de programmer, ECHO sædvanligvis gennemfører, er den humanitære 
bistand, som var på i alt 6,3 mio. ECU i 1996, stadig berettiget i lejrene for fordrevne og i 
de netop tilgængeliggjorte områder. 
ECHO har gjort en meget aktiv indsats for at koordinere bestræbelserne på stedet, især 
for at forbedre målretningen af den humanitære bistand og mindske afhængigheden. De 
støttede programmer har haft en afgørende effekt på den humanitære situation, der som 
helhed er forbedret. 
3.4.9. Mali 
I marts 1996 blev fredsaftalen mellem den maliske regering og tuareg­
oprørsbevægelserne officielt stadfæstet. Efter fem års civil konflikt er størstedelen af de 
vigtigste strukturer i de nordlige regioner beskadiget, og hele. det strukturelle grundlag for 
forbindelserne mellem lokalsamfundene skal genopbygges. Programmet for 
demobilisering af de tidligere kæmpende er kun med vanskeligheder blevet iværksat. 
På det humanitære plan er situationen kendetegnet ved (mere end 100 000) flygtninge og 
fordrevnes massive og spontane tilbagevenden til deres jorder. Forsinkelser i 
tilrettelæggelsen og gennemførelsen af programmerne for genbosættelse af 
befolkningsgrupperne og i rehabiliteringsprogrammerne har skabt alvorlige forstyrrelser i 
den dynamiske proces, det er at genoprette og reaktivere den socioøkonomiske struktur, 
og har derved bragt stabiliseringen i det nordlige Mali i fare. 
For hurtigt at imødekomme de primære og væsentligste behov (vand, mad, sundhed) 
besluttede ECHO at indlede et humanitært bistandsprogram i februar 1996 til I mio. 
ECU. Dette program dækker i de tre nordlige regioner de områder, som er "modtagelige" 
for befolkningsgruppernes tilbagevenden og genbosættelse. Tanken med dette program, 
som blev forlænget ved en ny afgørelse, der omfatter 1, 1 mio. ECU, er at sikre 
"kontinuiteten"; det koordineres med GD VIIl's aktiviteter. ECHO påregner at 
opretholde sin tilstedeværelse indtil udgangen af 1997 for at dække overgangsfasen, dvs. 
hjemvenden og genbosættelse, til denne er afsluttet. 
3.5. Rusland og SNG 
3.5.1. Den Russiske Føderation 
I 1996 var der voldsomme kampe mellem russiske tropper og tjetjenske oprørere indtil 
indgåelsen af en fredsaftale i august 1996 og den begyndende tilbagetrækning af den 
18 
russiske hær. Trods aftalen er situationen fortsat ustabil i det nordlige Kaukasus. Der er 
stadig titusinder af fordrevne civile i Tjetjenien og i naborepublikkerne Ingusjien og 
Daghestan. 
I hele det forløbne år har ECHO's prioriterede mål været at yde nødhjælp til krigsofrene i 
Tjetjenien og at nå ud til de mest sårbare af de tjetjenske fordrevne i Daghestan og 
Ingusjien. Bistanden på 8,8 mio. ECU, som denne region fik tildelt i 1996, har primært 
tjent til at finansiere medicinske strukturer, navnlig istandsættelse af visse nødvendige 
strukturer, og til at gennemføre meget målrettede bespisningsprogrammer og afvandings­
og vandforsyningsprogrammer for at redde liv under kampene, lette de internt fordrevnes 
tilbagevenden og fremme disses reintegration. Alle ECHO's partnere støder til stadighed 
på problemer, hvad angår sikkerheden og adgangen til de befolkningsgrupper, der skal 
hjælpes. 
3.5.2. Tadsjikistan 
Dette land tynges af en alvorlig økonomisk krise, og samtlige socioøkonomiske 
indikatorer er faldende. Den politiske situation og styret er ustabilt. Kampene er 
optrappet og har nu nået en intensitet som ikke er set siden borgerkrigen i 1992-1993. 
Dette har medført yderligere fordrivelse af 25 000-30 000 mennesker. Derfor er de 
humanitære behov eksploderet og viser sig nu på alle områder. De svagestes allerede 
håbløse situation forværredes yderligere i det forløbne år. 
ECHO koncentrerede sine aktioner, svarende til 14.l mio. ECU, om leverancer af 
kosttilskudsrationer til de hårdest ramte i hele landet (585 000) og om lægehjælp til 
distrikts- og kredshospitaler, som er helt afhængige af international bistand for at kunne 
fungere. I landets østlige halvdel, hvor de klimatiske og geografiske betingelser er værst, 
har ECHO finansieret et integreret program for fødevarehjælp og lægehjælp og for 
leverancer af opvarmningsfaciliteter til skoler og hospitaler. Endvidere er der indført 
programmer for elementær lægebehandling og epidemiberedskab i den sydlige del af 
landet. ECHO har også indledt et pilotprogram for landbrugsudvikling med sigte på at 
forbedre fødevaresituationen i visse regioner. OD VIII deltager aktivt i dette program. 
3. 5. 3. Kirgistan 
I Kirgistan er de humanitære behov hovedsageligt affødt af den alvorlige økonomiske 
lavkonjunktur, som landet har været vidne til siden begyndelsen af 1990'eme. Efter fem 
års dyb krise steg BNP endelig i 1996, selv om inflationen og handelsunderskuddet 
voksede. Fødevaresikkerhedssituationen synes væsentligt forbedret, og Kirgistan skulle 
derfor kunne nå tærsklen for selvforsyning med fødevarer på det makroøkonomiske plan. 
Denne vækst tog imidlertid udgangspunkt i et meget lavt niveau og vil ikke få positiv 
indvirkning på de mest sårbare befolkningsgruppers levevilkår -i det mindste ikke på 
kort sigt. 
De 3,92 mio. ECU, som ECHO indgik forpligtelser for i 1996, har bevirket, at ECHO har 
kunnet yde fødevarehjælp til de familier og grupper, som er mest udsat for risikoen for 
fødevareusikkerhed, samt lægehjælp til behandlingsstrukturer og til udvalgte sårbare 
regioner, hvor spædbørnsdødeligheden endnu er uacceptabel. I betragtning af udviklingen 
19 
i den økonomiske situation er det aftalt med GD VIII, at ECHO gradvis skal afvikle sine 
generelle fødevarehjælpsprogrammer næste år. Hvis der stadig måtte være behov for 
sådanne aktioner, vil GD VIII støtte dem. 
3.5.4. Det sydlige Kaukasus 
Armenien, Aserbajdsjan og Georgien 
De voldsomme kampe, der har raset omkring Kaukasus siden begyndelsen af 1990 'erne, 
er nu stilnet af, bortset fra i Abkhasien og det øvre Karabakh. Den økonomiske 
lavkonjunktur er ophørt i de tre lande, men reformerne, som er indledt for at 
imødekomme IMF's og Verdensbankens henstillinger, har medført et betydeligt 
tilbageslag på det sociale område i tillæg til prisstigninger og et sammenbrud i det 
statsfinansierede sundhedssystem. Følgelig er behovene for mad og pleje vokset blandt 
visse grupper som for eksempel de ældre. Der er stadig over 1 mio. flygtninge og 
fordrevne i regionen, hvoraf nogle, men ikke alle, har behov for bistand. 
ECHO har bevilget 23 mio. ECU til disse tre lande og fastholder fortsat kravet om en 
frivillig strategi baseret på en behovsvurdering. Programmer, som ikke specifikt er 
målrettet mod de mest trængende, støttes ikke længere, mens de programmer, som 
tilstræber en sammenkobling af nødhjælp med udvikling prioriteres. 
På fødevareområdet dækker de ECHO-støttede NGO'er stadig omkring 40% af de 
daglige fødevarebehov for gennemsnitlig ca. 750 000 mennesker. Hvor det er muligt er 
fødevarehjælpen tilrettelagt, så man undgår afhængighed. I flere landdistrikter modtager 
familierne nu frø og redskaber, mens fødevarehjælpen gradvis afvikles. På det 
medicinske område har bistanden til formål at give større adgang til behandling for dem, 
som ikke råder over finansielle midler til at lade sig behandle. Kun omhyggeligt udvalgte 
hospitaler og programmer for elementær sundhedspleje støttes, mens programmerne for 
distribution af lægemidler på landsplan er blevet indstillet. Nødreparationerne af de 
fordrevnes midlertidige husly er afsluttet og har bevirket en forbedring af levevilkårene 
for ca. 80 000 fordrevne i Georgien og Aserbajdsjan. I Aserbajdsjan har yderligere 30 
000 mennesker fået nye midlertidige boliger. 
3.6. Asien 
Asien er et kontinent, hvor naturkatastrofer er almindeligt forekommende, og det er 
derfor yderst vanskeligt fra år til år at forudsige, hvilke aktioner der vil være nødvendige. 
1996 er et godt eksempel på denne tingenes tilstand. ECHO gjorde for første gang en 
indsats i Kina som følge af tre på hinanden følgende katastrofer (jordskælv i februar, 
snestorm i marts og oversvømmelser i juli) i form af lægehjælp og uddeling af 
fødevarehjælp. ECHO finansierede også de første nødhjælpsforanstaltninger for 
jordskælvsofrene i Indonesien og for ofrene for to hårde tyfoner, som hærgede i 
henholdsvis Bangladesh i april og i Indien i november. Endvidere bevilgede kontoret 
fødevarehjælp til ofrene for oversvømmelserne i Laos i 1995 og til ofrene for de 
tilsvarende katastrofer i Nordkorea og Vietnam. Da situationen i Sri Lanka tenderer mod 
en forværring, finansierede ECHO fortsat hjælpeforanstaltninger for konfliktens ofre. 
20 
I Afghanistan videreførte ECHO sit bistandsprogram for ofrene for borgerkrigen, som 
stadig hærger i landet. ECHO satte sig som mål at hjælpe de sårbare grupper med at få 
dækket de mest påtrængende behov: ernæringsmæssig, sundhedsmæssig, medicinsk og 
ortopædisk hjælp, samt at sikre den mest nødvendige rehabilitering og gennemføre 
minerydningsoperationer. Civilbefolb.ingen skal ikke alene afbøde virkningerne af 
kampene, men skal også rette sig efter de dekreter, som de nye magthavere i Kabul har 
pålagt dem, og som for eksempel forhindrer kvinderne i at arbejde og skaffe sig en 
indkomst, hvormed de kan overleve. Situationen er særlig kritisk for enkerne, hvoraf 
25 000 er familieoverhoveder og således ude af stand til at skaffe mad til deres familier. 
ECHO har truffet den beslutning at fortsætte støtten til programmet for ortopædiske 
proteser, som gennemføres af Handicap International i forskellige provinser i Cambodja. 
I Thailand har ECHO i snart to år støttet hjælpeforanstaltninger for karensflygtninge, som 
er bosat langs den burmesisk-thailandske grænse. 
I Irak fortsatte ECHO sin humanitære bistandsindsats i det irakiske Kurdistan og i den 
centrale og sydlige del af landet og er stadig langt den største donor i regionen. Indsatsen 
koncentrerede sig om ernæringsmæssig støtte til de mest sårbare, så som gravide kvinder, 
enker, børn og ældre, som var ofre for Anfall-operationen og de lokale krigshandlinger, 
samt til de fordrevne generelt. Et andet aspekt af denne form for bistand tager sigte på at 
støtte økonomiske aktiviteter, der anses for at være strategiske, dvs. uddannelse og 
sundhed. 
3.7. Nordafrika og Det Mellemste Østen 
Forbindelserne mellem Polisario og Marokko blev ikke forbedret og efterlader ikke for 
øjeblikket nogen mulighed for, at det vestsahariske stammefolk, som er flygtninge i 
Algeriet, kan vende hjem. ECHO har iværksat et program for fødevarenødhjælp til fordel 
for denne befolkningsgruppe, som er helt afhængig af international· bistand, i tillæg til 
forskellige projekter for nødrehabilitering og for lægelig og sundhedsmæssig støtte til i 
alt 7 mio. ECU. 
Situationen i Palæstina er stadig foruroligende. Forværringen af de israelsk­
palæstinensiske forbindelser truer fredsprocessen og udsætter palæstinenserne for 
alvorlige økonomiske og sociale problemer. De fik derfor bevilget fødevarenødhjælp 
efter den israelske hærs lukning af områderne. Kontoret for Humanitær Bistand fortsatte 
endvidere sin støtte til lægelige sundhedsstrukturer, som er ude i betydelige finansielle 
vanskeligheder, og som i mangel af enhver ekstern støtte er ude af stand til at sikre den 
elementære behandling. ECHO har på baggrund heraf især finansieret 
nødrehabiliteringsforanstaltninger for offentlige og private klinikker og hospitaler samt et 
vidtrækkende vaccinationsprogram til i alt 9 mio. ECU. 
Der er ydet humanitær bistand til den mest sårbare del af den libanesiske befolkning, 
navnlig efter den israelske hærs operationer i det sydlige Libanon i april forrige år. For at 
afbøde de særligt vanskelige vilkår, hvorunder de palæstinensiske flygtninge i Libanon 
lever, brugte ECHO 4,4 mio. ECU på at støtte de lægelige sundhedsstrukturer i lejrene og 
give befolkningen adgang til den mest elementære behandling. 
21 
3 .8. Latinamerika 
ECHO's aktiviteter i Latinamerika i 1996 lå i forlængelse af aktiviteterne i 1995. Selv om 
Cuba stadig er hovedmodtageren af den humanitære bistand, fik de rodløse 
befolkningsgrupper i Guatemala, Colombia og Peru også særlig opmærksomhed. 
I Guatemala var bistanden koncentreret om tilbagekomsten af de personer, som var 
flygtet til Mexico, og om de strømme af fordrevne, som borgerkrigen havde drevet på 
flugt. ECHO's aktioner i Guatemala medvirkede til at genoprette freden ved at 
genbosætte disse flygtninge. I Peru støttede ECHO også de fordrevnes hjemvenden. I 
Colombia finansierede ECHO basal støtte til voldsofre, især enker med børn og 
forældreløse. 
I Cuba blev de humanitære aktioner gennemført af europæiske NGO'er, som samordnede 
deres projekter for fødevarehjælpsleverancer og lægebehandling til de mest sårbare: 
gravide kvinder, børn og ældre. I Nicaragua gennemførte de europæiske NGO'er et 
program for epidemiforebyggelse. Der blev ydet nødhjælp til ofre for naturkatastofer i 
hele regionen. I 1996 ramtes Ecuador og Peru af to jordskælv, mens Costa Rica og 
Honduras led under oversvømmelser som følge af orkaner. ECHO's partnere stod rede til 
at yde nødhjælp til de ramte befolkningsgrupper. 
4. Tværgående aktiviteter 
4.1. Informationsvirksomhed 
På kommunikationsområdet er det ECHO's strategi at stille oplysninger, materialer, 
publikationer og audiovisuelle produktioner til rådighed for presse, radiostationer og 
fjernsynskanaler og tilrettelægge aktiviteter i fællesskab med ikke-statslige og 
internationale organisationer og medlemsstater. 
• Medier: ECHO udsendte meddelelser via Talsmandens Tjeneste. Der blev tilrettelagt 
besøg for journalister i ECHO's indsatsområder, undertiden på initiativ afNGO'er og 
FN-organer, som er ECHO's partnere. 
• ECHO's europæiske radio-og TV-pris: ECHO har indstiftet en række priser, som 
belønner en intelligent dækning af de humanitære problemer, og uddelte disse under 
en overrækkelsesceremoni i Dublin i december i overværelse af præsident Mary 
Robinson. Disse priser skal efter planen uddeles hvert år. 
• Audiovisuelle produktioner: ECHO har samfinansieret en række videofilm og kortfilm 
på vegne afNGO'er, så de kan præsentere deres arbejde -og EU-dimensionen -for en 
lokal offentlighed. Medlemsstaternes fjernsynskanaler har udsendt størstedelen af 
disse film. 
• Publikationer: ECHO udgiver en årsberetning på seks sprog, herunder russisk. Flere 
numre af ECHO News, et kvartalsvis nyhedsbrev på engelsk og fransk, og flere numre 
af ECHO Files, detaljerede rapporter om særlige humanitære kriser, har været helliget 
Cambodja og krigen i Tjetjenien. ECHO har uddelt foldere og særpublikationer for at 
22 
præsentere visse særaktioner, så som vaccinationskampagnen Olympic Aid og den 
psykosociale støtte i Jugoslavien. 
De forskellige aktioner, som kostede ca. 2 mio. ECU, bidrog væsentligt til, at 
offentligheden fik kendskab til ECHO's aktiviteter rundt om i hele verden, selv om der 
stadig mangler meget, før ECHO opnår en anerkendelse, som stemmer overens med 
gavebistandens omfang. 
4.2. Samarbejde og koordinering 
Det fremgår klart af de største katastrofesituationer i de senere år, at der er behov for en 
større koordinering af den internationale bistand på det humanitære område og på 
rehabiliterings- og udviklingsområdet. Mangfoldigheden af donorer, internationale 
organisationer og NGO'er, som yder bistand, og kompleksiteten af de 
katastrofesituationer, de står over for, har endnu engang fremhævet betydningen og den 
påtrængende nødvendighed af en sådan samordning. 
4.2.1. Koordinering mellem tjenestegrenene 
Kommissionen lægger fortsat stor vægt på, at dens humanitære aktiviteter koordineres 
med de mere langsigtede rehabiliterings- og udviklingsopgaver. I april udsendte 
Kommissionen sin meddelelse KOM(96) 153 om forbindelserne mellem nødhjælp, 
rehabilitering og udvikling. Senere samme år tilsendte Kommissionen sine kompetente 
tjenestegrene fælles forskrifter om den øgede koordinering, som skal gennemføres på 
dette område. For at opnå en bedre samordning af sine aktioner på kort og lang sigt 
begyndte Kommissionen også i 1996 at nedsætte flere tværtjenstlige arbejdsgrupper for 
de lande og regioner, som overgår fra en katastrofesituation til en mere langsigtet 
rehabiliterings- og udviklingsfase. 
Den stående tværtjenstlige gruppe med ansvar for koordineringen af bistanden til fordel 
for flygtninge, fordrevne og repatrierede i tredjelande (GISP) indledte sit arbejde i 1994; 
dette arbejde fortsatte, primært i form af tværtjenstlige samråd om aktiviteter iværksat til 
fordel for flygtninge. GISP tilrettelægger også regelmæssige møder mellem Det 
Europæiske Fællesskab, De Forenede Stater og UNHCR. I 1996 blev der afholdt to 
sådanne møder. Samme år udgav gruppen "Flygtningeproblematikken", som beskriver 
flygtningenes problemer på verdensplan og de foranstaltninger, Kommissionen har truffet 
for at lempe disse problemer rundt om i verden. 
Den humanitære folkeret spiller en vigtig rolle for konfliktofrene, og ECHO udgav i 
januar 19962 et tobindsværk med titlen "Law in Humanitarian Crises". 
I 1996 støttede ECHO fortsat NO HA-diplomet ( diplom fra netværket for humanitær 
bistand), som ECHO og GD XXII lancerede sammen i 1993 med det formål at forbedre 
de humanitære bistandsmedarbejderes kvalifikationer. En evaluering af programmet i 
2 Kontoret for Det Europæiske Fællesskabs Officielle Publikationer, ISBN 92-827-5337-9. 
23 
efteråret 1996 gav positive resultater, som ECHO kan tage udgangspunkt under 
beslutningen i 1997 om, hvordan NOHA fremover skal udvikle sig. 
ECHO er formand for den tværtjensdige gruppe med ansvar for katastrofeberedskab og 
spiller altid en aktiv rolle i de tværtjensdige RELEX-koordineringsgrupper med ansvar 
for de eksterne forbindelser, som er blevet nedsat for at sikre kohærensen i 
Kommissionens politikker på området. 
ECHO deltog også i den stående tværtjensdige gruppe vedrørende menneskerettigheder, 
der regelmæssigt er mødtes under formandskab af GO IA. Blandt aktiviteterne på 
området for menneskerettigheder skal det fremhæves, at ECHO deltog i en konference 
om menneskerettigheder tilrettelagt i Haag i december 1996, og at Europa-Parlamentet 
udgav en rapport om menneskerettighederne i verden i 1995-1996. 
4.2.2. Europa-Parlamentet 
Europa-Parlamentet gennemførte i løbet af 1996 et vigtigt lovgivningsprogram 
vedrørende humanitære bistandsspørgsmål. Rådets forordning om humanitær bistand 
blev vedtaget under andenbehandlingen i forlængelse af samarbejdsproceduren. 
Parlamentet gav sin tilslutning til reformen af den fjerde A VSÆP-konvention og tiltrådte 
ratificeringen af den niende EF/UNRWA-konvention (De Forenede Nationers 
Hjælpeorganisation for Palæstinaflygtninge i Det Mellemste Østen). 
Udvalget om Udvikling og Samarbejde, Udvalget om Udenrigs- og 
Sikkerhedsanliggender og Udvalget om Eksterne Økonomiske Forbindelser behandlede 
Kommissionens meddelelse om forbindelserne mellem nødhjælp, rehabilitering og 
udvikling, og ECHO deltog aktivt i disse drøftelser. 
Parlamentet har på meget tæt hold fulgt den krise, regionen omkring de store søer nu er 
vidne til. Der foreligger flere initiativer, som viser, at disse begivenheder optager 
Parlamentet kraftigt, for eksempel de hastebeslutninger, der blev vedtaget dette år om 
emnet, Udvalget om Udenrigs- og Sikkerhedsanliggenders, Udvalget om Udvikling og 
Samarbejdes og Den Paritetiske AVSÆF-Forsamlings ad hoc-møder i tillæg til debatten 
på plenarmøderne. 
Kommissionsmedlem Bonino har holdt Parlamentet informeret om den seneste udvikling 
i krisen. Hun har regelmæssigt talt på plenarforsamlingen og med de kompetente udvalg 
og har udtalt sig om hastespørgsmål. Hun har deltaget i debatten om situationen i 
Nigeria, Zaire, Somalia, Sudan, Armenien, det tidligere Jugoslavien, Kina, Georgien, El 
Salvador og andre lande. 
Under møderækken i Windhoek f marts vedtog Den Paritetiske AVSÆF-Forsamling en 
resolution om flygtningesituationen i A VS-landene i forlængelse af politikken for 
humanitær bistand. ECHO deltog i såvel forberedelserne som debatten i 
plenarforsamlingen. I september vedtog forsamlingen i Luxembourg en beslutning om at 
oprette en permanent international strafferet. Emma Bonino tilsendte samtlige ECHO's 
NGO-partnere teksten til denne beslutning, ledsaget af et brev, hvori hun anmodede om 
deres støtte. 
24 
ECHO's tjenestegrene fulgte med stor interesse de offentlige høringer, Parlamentet 
tilrettelagde om "koordinering af udviklingspolitik og samarbejdspolitik" i januar, om 
"genopbygning i det tidligere Jugoslavien" i april, om "straffrihed: nødvendigheden af en 
international reaktion" i oktober og endelig om "fremtiden for EF-samarbejdet på 
udviklingsområdet og regeringskonfc::.-encens indvirkning på denne politik". I januar 
deltog ECHO's direktør i mødet i Det Europæiske Forum for Aktiv 
Konfliktforebyggelse, der var helliget situationen i Rwanda og Burundi. 
Endelig udnævnte ECHO en parlamentarisk forbindelsesofficer for at lette kontakterne 
med medlemsstaterne og de parlamentsgrupper, der har ansvaret for humanitære 
spørgsmål. 
4.2.3. Ikke-statslige organisationer 
I 1996 fik NGO'erne stadig ca. halvdelen af de midler, ECHO uddelte. Kontoret for 
Humanitær Bistand intensiverer til stadighed sit samarbejde med NGO'erne, både direkte 
via løbende kontakter om operationelle problemer og via NGO-netværk og debatter om 
forskellige politiske aspekter. Disse debatter fandt sted ved flere lejligheder og var ofte 
tilrettelagt i fællesskab med NGO-samfundet, navnlig seminarer om de sociale 
mand/kvinde-forbindelser og om katastrofesituationer. 
Røde Kors er fortsat en vigtig partner for ECHO. I 1996 støttede Kommissionen med 10 
mio. ECU IRRK's programmer for bistand og beskyttelse i katastrofesituationer rundt 
om i verden. Debatten om strategien fortsatte med IRKK, IRKF og de nationale Røde 
Kors Selskaber, som deltog i seminarer, workshopper og koordineringsmøder om de 
enkelte regioner og lande samt via kontakter på det operationelle plan. 
I december 1996 afholdtes det første ECHO/NGO-forum i Dublin med sigte på at drøfte 
"etikken på det humanitære bistandsområde". Udvekslingerne byggede på praktiske 
eksempler på de etiske dilemmaer, hvormed de humanitære aktører blev konfronteret, for 
eksempel, hvordan man skulle handle i tilfælde af en overtrædelse af 
menneskerettighederne, hvilke foranstaltninger man skulle træffe for at undgå, at den 
humanitære bistand blev omdirigeret til fordel for en krigsøkonomi osv. Emma Bonino 
understregede, at hovedformålet med den humanitære bistand er at redde liv, og hun 
pressede samtidigt på for at få det humanitære samfund til at mobilisere sig på det 
politiske plan. 
4.2.4. De Forenede Nationer 
Kommissionen er stadig en vigtig donor for FN-organernes netværk, især på området for 
humanitær bistand. FN-systemets andel af EF's humanitære bistand udgjorde ca. 24%, 
hvilket svarer til de foregående år. UNHCR's andel var på ca. 18% og WFP's andel på 
5%. Hvis man hertil lægger medlemsstaternes bidrag, tegner Den Europæiske Union sig 
som helhed for en betydelig del af den samlede humanitære bistand, som leveres via De 
Forenede Nationer. På baggrund heraf er Kommissionen naturligvis berørt af de 
beslutninger, FN-organisationerne træffer på det operationelle og strategiske plan. 
Kommissionen deltager i egenskab af observatør i de forberedelser af kommende 
aktioner, som træffes af de organer, der styrer de pågældende FN-fonde og programmer, 
25 
og bestræber sig på at holde sig underrettet om de foranstaltninger, Kommissionen delvis 
finansierer, via daglige kontakter om gennemførelsesproblemer. 
De Forenede Nationers Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) er en af 
hovedleverandørerne af humanitær bistand. Det støtter en lang række flygtninge og 
fordrevne rundt om i verden. Kommissionen har ydet en betydelig del af den humanitære 
bistand, UNHCR gennemfører, især i regionen omkring de store søer og i det tidligere 
Jugoslavien. Kommissionen er i stadig kontakt med UNHCR på det operationelle plan og 
mødes regelmæssigt med UNHCR og andre FN-organisationer for at drøfte den politiske 
kurs. Kommissionen tilrettelagde således i juni 1996 et trepartsmøde mellem Det 
Europæiske Fællesskab, De Forenede Stater og UNHCR. Gruppen mødtes endnu engang 
i november 1996, denne gang udvidet med WFP, for at drøfte fødevarepolitik, aktioner til 
fordel for flygtninge, registreringsprocedurer og miljøproblemer. Disse drøftelser viste 
sig meget givtige. 
Verdensfødevareprogrammet (WFP) dækkede den voksende internationale efterspørgsel 
efter fødevarehjælp ved at anvende en større andel af sine ressourcer til 
nødhjælpsaktioner. I medfør af den aftaleprotokol, WFP har indgået med UNHCR, har 
WFP også engageret sig mere direkte i storstilede fødevareforsyningsaktioner til fordel 
for flygtninge. Kommissionen deltager i egenskab af observatør i møderne i WFP's 
forretningsudvalg og i forhandlingerne om forskellige generelle spørgsmål, navnlig om 
en styrkelse af koordineringen af den humanitære bistand, der ydes af FN-organerne. De 
fælles drøftelser med WFP, UNHCR og De Forenede Stater om den fremtidige strategi 
på fødevareområdet viste sig særdeles givtige ud fra Kommissionens synspunkt. 
WFP åbnede i andet halvår af 1996 et repræsentationskontor i Bruxelles og udnævnte en 
ansvarlig herfor, hvilket fremover vil lette kontakterne og styrke samarbejdet mellem 
Kommissionen og WFP. 
I juni 1996 mødtes Emma Bonino i Bruxelles med Akashi, vicegeneralsekretæren for De 
Forenede Nationers afdeling for humanitære anliggender (DAH), for at drøfte den 
aktuelle situation i regionen omkring de store søer i tillæg til ECHO's støtte til DAH og 
deres fælles samarbejde. 
Kommissionen følger fortsat med interesse det arbejde, der under DAH' s ledelse gøres 
for at gennemføre FN's Økonomiske og Sociale Udvalgs resolution nr. 1995/56 om 
styrkelse af koordineringen af De Forenede Nationers humanitære bistand. Der er især 
tale om bestræbelserne på at forbedre koordineringen af den humanitære bistand på stedet 
og bestræbelserne med hensyn til spørgsmålet om støtten til og beskyttelsen af de 
fordrevne. I 1996 havde ECHO løbende kontakt med DAH med sigte på at støtte og 
fremme ReliefWeb, som gjorde store fremskridt i løbet af året. ECHO fulgte også 
fremskridtene i MCDA-projektet (anvendelse af hærressourcer og civilbeskyttelse i 
humanitære aktioner), især oprettelsen af en militær-og civilforsvarsenhed inden for 
DAH under ansvar af Den Internationale Sammenslutning af Sikkerhedsudvalg (AICS). 
Kommissionen deltog i uddannelseskurset om evaluering af katastrofesituationer og 
koordinering på stedet, som var tilrettelagt af DAH, og hvoraf ECHO's 
gennemførelsespersonale havde stort udbytte. 
ECHO fortsatte sit samarbejde med De Forenede Nationers Børnefond (UNICEF), 
navnlig på sundheds- og ernæringsområdet. Blandt de projekter, UNICEF gennemførte, 
26 
var det vaccinationsprogrammer og programmer for sundhedstjenester, som var de mest 
fremherskende. !·slutningen af 1996 åbnede UNICEF et kontor i Bruxelles og udnævnte 
en direktør herfor, hvilket vil medvirke til at lette forbindelserne og samarbejdet med 
Kommissionens tjenestegrene. 
4.2.5. De Forenede Stater 
Kommissionen bestræbte sig hele året på at holde tætte kontakter til De Forenede Stater 
om humanitære spørgsmål og aktiviteter på såvel det politiske som det operationelle plan. 
I april 1996 mødtes Bonino og Atwood, direktøren for USAID (United States Agency for 
International Development), i Rwanda for at vurdere konsekvenserne af 
katastrofesituationen i tilknytning til flygtningestrømmene og for at støtte den 
internationale indsats for at løse kriserne i denne region. Der blev holdt givtige årlige 
konsultationer på højt plan i forlængelse af den nye transatlantiske EU/USA-dagsorden, 
hvorunder gruppen med ansvar for de humanitære problemer drøftede og udvekslede 
informationer om katastrofesituationerne, og hvor det blev besluttet at mødes to gange 
årligt for at drøfte de iværksatte programmer og planer. De Forenede Stater deltog i løbet 
af året i de to møder, som i første omgang var tresidede (De Forenede Stater, UNHCR og 
Europa-Kommissionen), og som dernæst blev udvidet med WFP (se afsnit 4.2.4.). 
4.2.6. Andre tredjelande 
De sonderende missioner i løbet af året i Ottawa og Tokyo bevirkede, at der blev 
etableret kontakter til andre vigtige donorer, så som Canada og Japan. Missionerne har 
skabt grundlaget for informationsudvekslinger om humanitære aktioner og gjort det 
muligt at indlede en dialog om retningslinjerne for denne indsats. Den Europæiske Union 
og Canada har aftalt at føre konsultationer for at forbedre distributionen af den 
multilaterale humanitære bistand og overvejer med henblik herpå fællesaktioner. 
På G7-topmødet i Lyon tilsluttede Kommissionen sig G7_-partnerne, dels for at slå fast, at 
G7-landene var særligt berørt af de humanitære katastrofer, dels for at tilskynde til et 
tættere samarbejde mellem de internationale organisationer og de bilaterale donorer om 
distributionen af den humanitære bistand og lette overgangen mellem den humanitære 
indsats og rehabiliteringsfasen. 
4.3. Evaluering 
ECHO's evalueringsaktivitet fandt sit normale leje i I 996. ECHO har på basis af den 
metode, kontoret har beskrevet i sin "operationelle evalueringshåndbog", offentliggjort i 
1995, udviklet sine aktiviteter og evaluerer nu såvel særforanstaltninger som 
programmer, men med vægt på de sidstnævnte. 
ECHO evaluerede således 32 projekter gennemført mellem 1993 og 1996 i den tidligere 
jugoslaviske republik Makedonien til i alt 45,25 mio. ECU. Denne evaluering bevirkede, 
at Kommissionens tjenestegrene kunne indføre forskellige politikker i Makedonien, som 
tog sigte på at erstatte den humanitære bistand. 
27 
ECHO evaluerede også effekten og relevansen af fødevarekomponenten i den 
humanitære bistand til visse befolkningsgrupper i flere central-og vestafrikanske lande 
(Burkina Faso, Niger, Benin, Zaire og Den Centralafrikanske Republik) for derved at 
drage de fornødne konklusioner. 
ECHO afsluttede i 1996 -ti år efter Tjernobyl-katastrofen -sin evaluering af den 
humanitære bistand til ofrene for denne ~tornkraftulykke, og især til børn behandlet på 
hospitalerne i Kiev og Minsk. 
Det ligger kontoret meget på sinde at forbedre sine metoder og dele sine erfaringer med 
andre aktører på det humanitære bistandsområde. Derfor tilrettelagde ECHO to 
seminarer, som henvendte sig til henholdsvis kontorets partnere og medlemsstaterne, for 
at forelægge dem kontorets evalueringsmetode og udveksle ideer om denne del af 
ECHO's aktiviteter. 
4.4. Forebyggelse af katastrofer 
For at forebygge og mildne katastrofer og opnå et katastrofeberedskab udviklede ECHO i 
1996 en ny hovedsagelig regional model på grundlag af princippet om frivillighed. 
DIPECHO-programmet (Dlsaster Preparedness ECHO) for 1996-1998 er den konkrete 
udmøntning af denne model, som omfatter Vestindien, Mellemamerika, Sydøstasien og 
Bangladesh. Programmet forberedes i to faser: først en analyse, som dernæst efterfølges 
af en handlingsplan for hver af regionerne. Dette sker i et tæt samarbejde med de øvrige 
deltagere, især medlemsstaterne og De Forenede Nationer. De analytiske opgaver, som er 
overladt til Centre for Research on the Epidemiology of Disaster, blev påbegyndt i 
slutningen af 1996. Handlingsplanerne skulle kunne gennemføres inden udgangen af 
1997. 
Kommissionens aktiviteter på forebyggelsesområdet tager fuldt ud hensyn til 
henstillingerne i Yokohama-handlingsplanen (1994), som blev vedtaget i forbindelse med 
De Forenede Nationers Internationale Tiår for Begrænsning af Naturkatastrofer 
(IDNDR). Disse aktiviteter bidrager fortsat til at udvikle de menneskelige ressourcer og 
styrke reaktionskapaciteten og til at gennemføre mikroprojekter med 
demonstrationseffekt. 
5. Udsigterne for 1997 
På trods af, at der i mange regioner rundt om i verden var opmuntrende tegn på en 
fredelig løsning af konflikterne i 1996, står det klart, at der stadig er betydelige behov, 
som skal dækkes i det kommende år, navnlig i det tidligere Jugoslavien og i regionen 
omkring de store søer. 
Dette vil være tilfældet i det tidligere Jugoslavien og især i Bosnien-Hercegovina, hvor 
Sikkerhedsrådet i december 1996 godkendte militærets fortsatte tilstedeværelse i en 
periode på yderligere 18 måneder. Det er en absolut nødvendighed, at freden og 
sikkerheden i regionen styrkes, for at kunne opnå en rodfæstet demokratisk regering, 
forsoning, rehabilitering og en genoptagelse af den økonomiske aktivitet. Der mangler 
stadig at blive indført fuld respekt for ytringsfriheden, for den frie bevægelighed og for 
28 
minoriteternes rettigheder. Indtil da vil det være nødvendigt at dække de omfattende 
humanitære behov for livsnødvendige varer, renovere de midlertidige boliger og afhjælpe 
manglen på infrastrukturer. Disse grundlæggende betingelser skal være til stede, før det 
er muligt for flygtninge og fordrevne, som ønsker det, at vende hjem til deres 
oprindelsessteder. ECHO vil fortsat s~marbejde med Kommissionens andre tjenestegrene 
og med medlemsstaterne samt med De Forenede Nationers organisationer og med de 
øvrige donorer om koordineringen af bistanden til de pågældende samfund. 
Den massive strøm af flygtninge og fordrevne, som vendte hjem til Rwanda i slutningen 
af 1996, giver håb for fremtiden, men man mangler stadig at finde en politisk løsning på 
situationen i regionen omkring de store søer. Situationen i Burundi og Zaire er stadig 
foruroligende. De flygtninge og fordrevne, som fortsat findes i det østlige Zaire, er stadig 
uden for den humanitære bistands rækkevidde. Den rwandiske regerings mest 
påtrængende opgave er, med støtte fra ~et internationale samfund, at reintegrere de 
flygtninge og fordrevne, som nu repatrieres i Rwanda. Denne indsats bør kombinere 
humanitær bistand med mere langsigtet udviklingsbistand, dvs. istandsættelse af 
infrastrukturer og genetablering af regeringsinstitutionerne og retssystemet. 
Det fremgår klart af denne årsberetning for 1996, at· der stadig er mange andre lande og 
regioner, som vil kunne fa .behov for humanitær bistand i det kommende år. 
Kommissionen vil fortsat dække disse behov så hurtigt og effektivt som tidligere. 
Bestræbelserne på at sammenkæde nødhjælpen med rehabilitering og udvikling vil 
fortsætte i det kommende år i de lande, hvor et sådant fremskridt er muligt. 
29 
-ANNEX S1 
lovERVIEW oF FINANCIAL DEcIsI0Ns FOR ec HUMANITARIAN AID ev souRcE OF FINANCE 1992-1996 
FEOGA 
87.eoGO 
87-210 
87.S1t 
87-211 
97.;s-14 
87-21-4 
87-215 
87-516 
87-216 
87..S17 
87-217 
87-2UI 
87-&U 
OTAL 
FOOTNOTES: Desaiption 
tu.lWIT1iRWOIO TO C & E! EUROPE 
1-AJMANTAAJNA M> TO WESTERN IAtMA POP. 
(1) NATIONAL N>ICATI\IE PROGRAMME l'OR SOIW.IA 
(2) 1-YEAR ALLOCATION (1991-95) UNDER LOME PI IS 250,000,000 ECU 
(3) DECIDED 0N A CASE-BY-CASE BASIS 1992 
DECISIONS 
(lnECU) 
368 042 297 1H3 
Dl!CISIONS 
(lnECU) 
t4) N 1195, THE BUDGET CHN'TI!R THAT CORftESPONDS TO l!QiO IECOMEI 87-200 tllTEAD OF 87-IOO 1894 
Dl!CISIONS 
(lnECU) 1 8 8 5 
Dl!CIIIONS CONTMCTI PAYIENTS 
(lnECU) (lnECU) (lnECU) 
33 728 582 
3117 311 Nper- 0M11197 
1 8 8 6 
DECISIONS CONTftACTS PAYMENTS 
(lnECU) (lnECU) (lnECU) 
.·. 
I· -. -
... 1· . -. · --
·. 
---
---
---
3,487,000 --
---
3811,550 000 118 055,299 828121155 
---
---
187 150 000 183 852 098 38708 137 
---
48 750 000 44 858 127 23 187 315 
---
---
21420000 101150415 1570000 
8 298 500. 838 le? 337 500 
2 000 000 1730000 1125 000 
øse 115s 500 340 384 103 148 038 907 
(I) N 1ffl. AI MECU DECISION WAS CANCEU.!D IHJ ~ UNDER llU>Ol!T LN! 87-214. Hl!NCE, NET DECISIONS N 1tff FOR THE FOIWEft YUOOSLAIM AMOUNTEO TO 22U MECU. 
oPAYMENTS 
sCONTRACTS 
11 DECISIONS 
800,000,000 
700,000,000 
800,000,000 
~ 500,000,000 
,5. g 400,000,000 
i 300,000,000 
200,000,000 
100,000,000 
1992 Flnanclal Decisions for EC Humanltarlan Ald 1992-1996 
1993 1994 1995 1996 
3o 
• ANNEX S2 
Summary of Financial Decisions by Countries Benefiting from Humanitarian Aid 1994-95-96 
LOMEJV 1994 1995 1996 toMe 111 1992 1993 
DECISIONS DECISIONS DECISIONS DECISIONS DECISIONS 
(inECU) (inECU) (lnECU) (lnECU) (lnECU) 
Pl'RICA 1 000000 1 SOMALIA 40000000 7 796000 
IPFRICA 8uulG Roll.,.es 13 500 000 
IAFRICA 8uulG & Rwlwl'len Reluo 151000000 25000000 
IANr.,.A 18 000 000 
Æ-
BLIRKINI\FA..<;O 300000 
AIQf.N)I 16 000 000 
C>PEVERO€ 220000 
CtW) 447000 700000 
OJIØOVTI 355000 
ERITREA 1000000 
ElHIOPIA 60000 
FIJI ,........, 1 000000 
GI.HA 300000 540000 
GUl•EE EIISSAI.I 100000 
1-WTI 1 010000 
IVORYCOAST 950000 
'"''"YA 1204163 581000 42000 
ll!ERIA 7 473 550 2125000 
MAnAl',A.SCAA 1170000 115000 
M>I.AWI 300000 
t.W.1 1100 000 
M"I.IRIT!'l'11A 400000 
tMYOTTE 500000 
MONTSERRAT 380000 
MDZAMBIQ4.IE 1180 000 
NGeR 70000 465000 
NIGERIA 340250 400000 850000 
~/IPI.IAl'EWGI.IINEA 123 440 
F,\N/11-0A 15 500 000 
SE"i:Gl>I. 
Sl!:RllALEOtE 2 773 200 4 520000 
ST LUCIA 125 000 
Si.OAN 18 507 000 9950000 
T!'l'1Z/>NIA 1810 000 
TOGO 200 000 
•.IGN-OA 500 000 
ZAIRE 7 320 000 
~enRe)l?n 1 005000 
IFIOt:io1s .ri Benn. Ci:,otJQ erv1 Mauntania 700000 
Totals 263,268,603 46,456,000 3,487,000 Totals: 40,000,000 7,796,000 BUDGET 1994 
DECISIONS 
(inECU) 
Pl'GHl'NISTIIN 12315000 
ALB-"NIA 1675000 
ALGERIA 2 935000 
ANGOLA 6000000 
ARt.ENIA 19089000 
AZERBAIJAN 18 850 000 
EIMIGI.ADESH 500000 
E'EL.ARllS 3 520000 
!'OLIVIA 1115000 
E'RAZIL 600000 
E".'-GNIIA 1004 000 
8'.IRt.N>I 5 000000 
CMtEIODIA 2 236 000 
::.AF'EVEROe 
:HINA 
:OLOMBIA 700000 
:OSTARICA 
:::•.IBA 14 054 500 
ECUADOR 
E~YPT 630000 
EL SALVADOR 340000 
E.ASTERN OM CENTIW. PFRICA 4 500000 
ETHIOF'IA 
E X-YIJGOSLAVIA 269 376 000 
JEORCIA 17 806 000 
,!-\ANA 
:,1.•ATEMALA 830000 
J1.flfrEA 
3REAT l.MES REGION 12 000 000 
MAlTI 17 000 000 
rlOt<)I.IRA.5 
•NDIA 
•NDOtESIA 
IRAQ 22 515 000 
•VORY COA.51 
i,.·ENYA 
V,IRGYZSTAN 6 250 000 
LAOS 1500000 
LEEVINON 
LIBERIA 
W'DAGA.<.CAR 
MALI 
~,'AI_IRIT,AJIJIA 
MEXICO 1 050000 
MOLOOVA 2 500000 
MONGOLIA 1000000 
MOROCCO 
MOZAMBIOI.IE 
MY.<>n.Wl (B•.~M'll 240000 
NEPAL 
NICARAGI.IA 500000 
NIC.ER 
r~tGERIA 
NORTHKOREA 
PAKISTl'l'1 200 000 
PALESTINE/ISRAEL 4 700000 , __ 
•·ERI.I 2 320000 
F'HtltPf'lf\ES 550000 
i;t1MANIA 
rs••-•SSIA 9 870 000 
$ENEGI'<. 
SIERRALEQt,,€ 
SOM'\l.lA 8 338 359 
SRIL>NKA 615 000 
'$1.0.AN 8000 000 
TA_•IKISTIIN 9 825000 
TCHAD 
TrlAJL.Al-(J 
P~KEY 
•.'><RAINE 3 300 000 
VIETl'.AM 750 000 
YEMEN 1220000 
ZAIRE 
:;enerølStutles 100 000 
F -:--cu:t ad for dlsr,I etv.l reful) {\w&ral r,nt1 I 
C•saster Prerere1ness 3 481 962 
D1N1thenø ,n EstOOII, Løtvl8. Uthu 
::vr::lone m th~ Canbbean (Anh"."Jt.Ja. Etart>ut1al 
D1rectActlonArni:a, Sl'.\UhAn1f:n,:.a 
.:i:~ordlnaboo an1 Mo11110nM 
T,:hemobvlnu,:;lurrJlsaster 
Mscel&neou~ 
Totals 500,900,821 
Grand total 1994: 
Grand total 1995: 
Grand total 1996: Asoer: 091()1/97 
1995 1996 
DECISIONS DECISIONS 
(in ECU) (inECU) 
12 695 000 41100 000 
1150 000 1650 000 
5 000000 7 000000 
17 000 000 14 000 000 
23 955 218 5070 000 
28 831 010 9 450 000 
2100 000 300 000 
2 735000 500 000 
1150 000 
5 960000 2 490 000 
220 720 
2 450 000 
2 320 000 1060000 
400 000 
15 000 000 8 600 000 
450 000 300000 
750 000 
20 595 000 14 000 000 
236 100 646 000 
234 670 000 187 000000 
27 469 772 10 205 000 
140 000 
2 770 000 4 690 000 
160 000 
82 000 000 205 430000 
11 580000 10 000 000 
450 000 
570 000 
100 000 120 000 
24 873 500 29 520 000 
1000000 340 000 
300 000 
8 050000 3 920 000 
1180000 500 000 
1875000 4 400.000 
4 000 000 1 900 000 
200 000 
1000000 
80000 
1225000 
320 000 
500 000 
317 000 
300000 
950 000 
1990000 1750000 
100 000 
200 000 
290 000 500 000 
200 000 
5 350 000 9 000 000 
200 000 
1730000 1 260000 
2 619 578 
500000 
29 525 000 8 849 000 
550000 
1900000 7 000 000 
6 010 000 5 000 000 
3 125 000 1 175 000 
11450000 13 375 000 
16 105 000 14 156 000 
150 000 
2 320 000 3 420 000 
250 000 
500 000 800 000 
500 000 200 000 
200 000 150 000 
145 000 
1940 000 
2 000 000 
4 000 614 5012 500 
1000000 
900 000 
8 570 000 
4 290 000 4 500000 
500 000 
278 000 
645,636,512 653,168,500 
764 169 424 j ECU 
692 092 512 j ECU 
656 655 500 j ECU 
(1) IN 1995, A 5 MECU DECISION WAS CANCELLED AND OE-COMMITTED UNOER BUDGET LINE B7-21,, HENCE, NET DECISIONS IN 1885 FOR THE FORMER YUGOSLAVIA AMOUNTED TO 228.6 MECU 
3( 
• IFINANCIAL DECISIONS FOR HUMANITARIAN AID BY REGION IN 1995 AND 1996 
COUNTRYIREGION 
EX-YUGOSLAVIA 
ACPTOTAL 
~~~&~it~:·· 
AFRICA: Food Ald 
ANOOtA 
CAPEVERDE 
~,.~~~~ .. 
EASTERN & CENTRAL AFRICA ~;.~;-~.~· GUINEA 
t.Wtf 
M'.>RYCOST 
l<ENYA 
LIBERIA 
NIGER 
NIGERIA 
~ERAAt.EONE 
SOMALIA 
SØAN 
EASTERN EUROPE 
ÅLBANlA 
eailic S1ates 
~~FA 
TURKEY 
IRAQ 
NORTH AFRICAIMIDDLE EAST 
ALGERIA 
LEBANON 
~ALESTINE/lsAAB. 
LATIN AMERICA 
BOLIVIA 
COLOMBIA 
CUBA 
ECUADOR 
EL.SALVADOR 
GUATEMALA 
MEXICO 
NICARAGUA 
PERU 
Co-ordination & Monltor1ng 
Dlsaster Preparedness 
$~ØTOTAL 1995 
Ol!CISIONNl!CU Nret 
234,870,000 
211,781,720 
107,()()(),Q® 
8,570,000 
17.000,(X.IØ 
440,720 
1.906,91» 
20,595,000 
·u;li> 
1,950,000 
.. ~MOØ 
6,125,000 ~:I :•<M~,9®.· 
s,010,000 
21.400.0Q(> 
2,900,000 
•1;1~0.000 
1,000,000 
5()0,000 
250,000 
24,873,500 
12,225,000 
,;øoo,@ 
1,875,000 
5,350,000 
27,385,000 
•i.~®.® 
2,320,000 
15AOQ,~ 
450,000 -~-~ 2,770,000 t~.® 
1,990,000 
1.730,000 
4,290,000 
4,238,714 211 EX-YUGOSLAVIA 
333 ACPTOTAL 
•.·· tlisi~Of.· 
. 1 · BURKINA FASSO 
··• GifCHAif•· ... 
6 EÅSTERN & CENTRAL AFRICA 
. ~: :$.:HioPIA .,:.a .. :.::• ... ·:·•·-• 
3 GREAT LAKES REGION 
"4•·· AAitt·• 
5 . IVORY COST 
6> KENYA 
15 LIBERIA 6•~ 1·· MALI 
>Jt MOZAMBIQUE 
33 MAiJRitANIA • if NiøERIA .... se·NEGAL 
$.l~~Mt~~· 
SOMALIA •svbNt•· 
zAjRe·. 
5 EASTERN EUROPE 
4 'At.BANIA 
1 
1: 
1 
38 IRAQ 
27 NORTH AFRICA/MIDDLE EAST 
•••s•At.GERIA . 
10°LEBANON 
>'$MØR()®() 
. . PALESTINEJISRAEL 
83 LATIN AMERICA . .. •.• •: : • :::';t :®I.ØM~: 
15 COSTARICA ····••·••-:::.~•··~:.... 
2 ECUADOR . ·•/J:~teMAIA 
e iioNi>uRAS 
:: <:•~'::MON:t$E~T 
5' NiCARAGUA 
t2 PANAMA . PERU 
General Sb.ldes 
Food ald (several cOU'llrtes) 
6 Co-ordination & Monltor1ng 
26 Dlsaster Preparedness 
MISCELLANEOUS ' .. . tf ;TØ1'AL 
FOOlHOTE Cl)C-....lliOl-..,S'fATl!I 111-•-IIW>-ei..-"N tlll,A.r.tr.ECVOECISIONWAl'CNIC!UEDNCJÆ·C~t.lCIER9UD0!1'UNE81-21' tENCE,NEToeCIIIONINI-JOAne,OAMØVIJOOILA'°"'AMOlNl'Ø)TOØIM!CU 1996 
Dl!CIIIOH IN l!CU 
187,000,000 
278,040,000 
14,000,000 
300,000 
850.000 
14,000,000 
$46,000 
140,000 
1eo.ooo 
205,430,000 
10,000.000 
340,000 
342.000 
1,900,000 
316,000 
2,100,000 
317.000 
80,000 
1.050.000 
550,000 
7;()0MOO 
5,000,000 
•1'3.376,000 
145,000 
53,,50,000 
/~;Ø?0,000 
9,450,000 
'1()~,<>0Q 
500,000 
'}~,000 
8,849,000 
1•1;1~.ooø 
500,000 
800,000 
1,850,000 
1,650,000 
29,520,000 
20,900,000 
'1,000,000 
4,400,000 
500,000 
9,000,000 
18,090,000 
1.,CMS0,000 
400,000 
8,BOO;ooo 
300,000 
-4,690,000 
450,000 
380,000 
1,750,000 
200,000 
1,260,000 
1,940,000 
2,000,000 
4,500,000 
5,012,500 
278,000 
B9QSIOO ANNEXS3 
As per:09/011117 
Nr ti COHTMCTS 
108 
131 
27 
1 
2 
7 
1 
1 
3 
18 
1 
2 
1 
6 
2 
2 
2 
14 
15 
26. 
1 
105 
17 
11 
29 
9 
11 
26 
1 
1 
2 
2 
12 
18 
7 
3 
1 
5 
22 
4 
2 
2 
40 
4 
20 
9 
5 
610 
- EC CONTRACTS FOR HUMANITARIAN ASSISTANCE 1992. 93 • 14. 95 • 96 
TYPEOF 
CONTRACT 1H2 1H3 1884 ANNEXS4 
1885 1886 
ECU ECU ECU ECU IN%0F 
TOTAL ECU IN%0F 
TOTAL 
EC COMMISSION-OIRECT ~ 
COlailSSIONfAEC iliLiGATtONS . . .· : 
-TOTAL 
MEMBER STATES SPECIALIZED AGENCIES --·: ·:: .. ·.· ::.: 
DENMARK ~ ·. 
caait.w« 
i1'~'t ..... . 
NETHEJILANDS -- ·:· iWEDEN 
~ ::.· ..... : ... 
SUBTOTAi. 
OTHER GOVERNMENTS 
MOZAMBIQUE ~ .. : 
TRNDAO AND TOBAGO 
w~~,~ 
NEW CAI.EDONIA ~ 
FLII 
SUBTOTAL 
EC NGO• (1) 
AUSTRIA 
RL<WM 
DENMARK 
FRAND 
FRANCE 
~JMNY 
GREECE 
IRE!LAND 
ITALY 
LUXEM80URG 
NETHERUNOS 
J'ORl'UGAL 
SPAIN 
SWl!J)EN 
UK 
SUBTOTAL 
OTHERNG0.11\ 
NOltWAY ·: 
AUSTRALIA 
S'MTZERUND 
USA 
SUBTOTAL 
LOCALNGOef1\ :··:.··. 
~ . ·. •: ::' :':.:<..:/.:: 
BANGLADESH 
801.MA 
ctlLE ~~v~:: 
ETHIOPIA 
~::::::::>•:•:•',.- •. :: 
IRAQ • IISC -1HO ~:..._-::•· 
LØANON 
otc;·TEflftfTCMlY{IMl;)­
PAKISTAN ......... 
SUDAN 
TURl(EY 
SUBTOTAL 
UNITED NATIONS 
WFP 
FAO 
WHO 
UNDRO 
UNHCR 
UNICEF 
(H)p 
UNRWA 
UN0HA 
PAHO ·::-:. 
SPECW. UN OP&RATioNs:llfflill/< ·.·.· ·. · 
SUBTOTAL 
OTHER INTERNATIONAL ORG. 
QC .· 
FRC 
CNUTAS ~TIØNN. 
tmiRNAnotW. MANAGl&Ml!.NT GROUP 
LUTHERAN WORLD FEDERATION 
OROANIZATION c:iF AMIRICAN HATn 
THE WORLD COUNCIL OF CHURCHES 
SUBTOTAL 
Decomltmment• 
others .· 
. 11,311,142 55,114,111 111,225,.15 11,511,217 
21,521,UO 
1.$,-..< :•.· 
250,000 
.. • 1,700,000 
0 • 0 4;~· 100,000 
• ••• 5,100,ioo 
5,2'1,115 11,n:s,000 
::I: 
[> l;lff,DOO 
15,.70,000 
23,310,000 
25,325,000 10,.UO,OOO 1,100,000 111,571 
NA 
2j,1l1:.ø9 n,iu,eoo 
M: 
31;511,100 -.,17 
1,7.S,000 
1;106,-.11 
l,"3,500 • -1,31'-MO 
~00!! 
1,110,000 
NA 
231'-500 
111,448,Sn 
320,000 
1,ni:Mil 
1,552,000 NA 
Z5,0i .. ~5S .. ,72 .. 057 
NA 
11,13',711 
:U,Olt.700 
111,500 
·1,11211,øoo 
1,,.a,,H1 
0 
15,212,715 ... u,ø 
11,021,132 
:"" z3,oa as1 
282,550,750 
744,112 
it111&8' 
2,42"257 125,000 1,110,000 ;1,$;•;~~ . :: > ~1ø;DOO 
27,121,000 11,3'3,000 
110.~1,f : \~~m::::. n.t.,;,.ø : ~•~.ooo 
110,000 115,750 
2,~;80 3;4'(3;0QO 
11,I01,237 21,137,551 
~~- .... ~i0~121 24,111,113 21,507,110 1,,.;~, . ~;~t7i0 
21,511,375 22,012,500 
3'11,°"ø 'l;#!J;OOO 
34.Kl..123 ,2 417 755 
302,121,733 312, 12"921 
4,170;oGO U42;8'4 
250,000 0 
1,237,1.U 3,211,500 
ORoilO uts;ooo. 
,,112,1.u 1,271,444 
........ : . 
300,9; : 
· ro.••I> 
51,000 
. 
~-* 500,000 ,1,-2,520,000 
I00,000 
1,:ti'5,ØOO . 
IOil,GOD 1,seo,øoo 
: .· 
1,011,121 "7.U,000 100,000 1,513,444 
H;l31,511 
0 
,;aot;sø~ 
110,000 
7t;23Z~• 
'-127,000 
.ffll,t08 
0 
li 
212,000 
':: .. 
122,143,1H 
3$;0~,-. 
1,11,,100 
70,0041 
31,IOt,100 r,l;J-tt,r11 ·.· 47,lJ5S/718 32,175,800 
Hl,000 0 "3,500 1,2so;eoo soo,ooo seo,øoo 
0 0 0 
-~;i~5,I~ : W;l~;.JZ. · 11s;sH,500 
13,131,591 11,101,135 · 7,139,000 
0 Ø 
1,000,0. ,oo.·o·.: I: : 450;000 
.. ~~75 srs,1100 
2.U,000 
541,1H 
0 2,141,450 110,000 
· 7ØO 000 / :571fie11 .•:: 5SD;ØOO 
111,723,733 240,172,705 110,02,,111 
.· 311,IIOUZO 
21,001,135 
411,SIO .··· st~7.oot ·.· •: su,s,eoo 
3,110,440 
1000000 
H,151,155 
(115,111) 37,113,103 22,215,oa, 
2,152,105 1,019,211 
101,130 u,,111 
12.104 
72,542,542 77,251,021 1u"' 1.7% : t.1%: : 
1 ... % 
1.o-Ai 
0.0% 
U% 
2.3% 
O;.t% 
0.0% 
11.0,. 
O.l'.lr 
U% 
o.o,r. : 
0.0% . o;ov. 
0.0% 
o:il<i. 
0.0% 
:Jl,V!i,, 
0.0% 
1,:w:::. :::•.· 
0.0% 
0.2% s;n. 
1.7% a.~ ... 
11.2% 
3;3% 
0.1% 
0.5% 
4.1% 
0,l"Ar 
4.2% 
11.5% 
3.2% 
0.2% 
1.2% "5;525,507 
3,135,011 
158.000 
50,010,511 
300,000 
2,M0,000 
2,3'0,000 
1,550,000 iø,,.,; •. 
"555,000 i$teoo 
H,114,501 
11;227,ØOO 
,00,000 
Uil!t,800 
15,211,000 z,s,m 
11,115,000 I , •• ,oo 
11,.;.,100 z.~•s;,,, 
25 037 000 
45.9% 112,571, ... 
0.2% 
0.0% 
0.5% 
0.2'11. 
0.1% 
0.0% 
0.0% 
0.0% 
0.0% 
:ø.0% 
0.0% o.~ 
0.0% 
O;O'il, 
0.0% 
0.2% 
0.0% 
0.0% 
0.0% 
0.0% 
0.2% 
4..t'lf. 
0.1% 
0.1% 
0.0% 
17.0% 
1.2% 
0.1% 
0.0% 
0.1% 
0.1% 
0.1% 
23.5% 
7.1% 
3.3% 
0.0% 
0.2% 
0.1% 
0.0% 
11.4% 1;I05,800 .·. 
0 
1,030,000 u•ruo 
5,122,130 
18,252,4N 
81,400,000 
3,015,000 
480,000 
13,177, ... 
:: 1M2S.OOO 
5,110,000 
500.DOO 
571,770 
17,151,770 13.4% 
1.1% 
0.2% 
1'-7% 
0.0% 
0.0% 
o.o,r. 
0.1% 
0.0% 
0.0% 
o.o,r. 
0.1% 
0.0% 
0.7% 
0.0% 
0.0% 
0.0% 
0.0% 
o.o,r. 
0.0% 
0,0% 
0.0% 
O.O'll. 
0.0% 
0.5% 
8.1% 
1.3% 
0.2% 
19.6% 
3;3% 
0.2% 
0.8% 
4.5% 
0.1% 
3.5% 
0.3% 
5.4% 
0.7% 
7.4% 
53.8% 
0.5% 
0.0% 
0.3% 
0.7% 
1.5% 
0.0% 
0.0% 
0.0,. 
0.0% 
o.0% 
0.0% 
0.0% 
0.0% 
0.0% 
0.0% 
o.o,r. 
0.0% 
0.0% 
0.0% 
0.0% 
0.0% 
5.4% 
0.0% 
0.0% 
0.0% 
18.0% 
0.9% 
0.0% 
0.1% 
0.0% 
0.0% 
0.0% 
24.4% 
3.1% 
1.7% 
0.0% 
0.1% 
0.2% 
0.0% 
0.0% 
5.0% 
0.0 
TOTAL 331gi,1251 5g7g54 168 753 525 535 tJB0 227 873 100.0" 340 384 103 100.0" 
(1) INCLUDING NATIONAL RED CROSS ASSOCIATIONS 
~1Jm.lil.ADIIJJIA,IClfMIYØJ,nTHSOClf1'UCTAMOUHØt]ZIMICV)AMJUaff.Alf"l'L\U.rlO'Wlll7HAJf1JØmcm::.l'..u«Mffli(WMIC\1)ØfflATZJJJØCUNAl"aøcn.Y~IYNYlc,IOOAJ 
M AC00llt\AMCI.Wl'lll'llm~lllCIIDICl2JULr Jtn HIIICI.CXll'DACnlL\.YIIIINIIIIØDIYl:OWJG9.1111SAMOUIIT MIDIIOTICIIO nøm&AIIIUIOtunlllNCl,(l2JISU)COlalS'l'IC. 
ACCINJLA'IKIAIID,UII\IIIDJIIIIDII .... AU..SIIUlllll.0/IAC'IDIIMllft WNIIIICHOlll:AUIJUU.l'CfDA.TS::aAL•&All.rl.,,MIAIUIIIIWDIIMMIUA11LYTAKIN1'0_,.TKATAU.JIIIIMD Aa.lfflD.unullDCll~ a,'ftL\TffllQUISIQm'IUIIMIIEØl:tmlØDMU.NOTAJla.AOAllf 
... 
: M·· . . .. ,. ~-
EUROPEAN COMMISSION (ECHO) FINANCIAL DECISIONS IN FAVOUR OF THE AFFECTED 
BURUNDIIRWANDAN POPULATION slnce the 21st October 1993 untll December 1996 
AMOUNTS IN ECU 
COUNTRY DATE Reason for Contrlbutlon PARTNER AMOUNT 
BURUNDI 25/11193 Displaced Population ICRCIONG 1 000000 
25/11193 Dlsplaced Population UN 1 000,000 
25111193 Dlsplaced Population ONG 1,000,000 
22/12/93 Dlsplaced Population ONG 1,000,000 
3'02/94 Dlsplaced Population ONG/UN 1,000,000 
28103194 Displaced Population ONG/UN 14,000,000 
17/05/94 Burundi Repatriates and Rwandan Refugees ONG 1,000000 
15112/94 Dlsplaced Population ONG 5,000,000 
REGIONAL 21/12/93 Burundi Refugees ONG/UNIIFRC 18,300,000 
16/'03194 Burundi Refugees ONG/UN 13,500,000 
27/05/94 Rwandan, Burundi, Tanzania Refugees UNHCRIICRC 12,000,000 
21106194 Rwandan, Burundi, Tanzania Refugees UNHCR 19000,000 
20/07/94 Rwanda, Burundi.Zaire, Uganda, Tanzania UNHCRIONGnCRC 12000,000 
27/07/94 Rwanda, Burundi,Zaire, Uganda, Tanzania UN/ONGnCRC 75,000,000 
21/09/94 R9fugees & Disp. pop. in Central/East Africa ONG 4,500000 
20112/94 Rwandan/Burundi Populations ONG/UNIIFRC 45000000 
9'03/95 Rwanda, Burundi, Zaire.Tanzania WFP 12000,000 
25/07195 Rwanda, Burundi, Zaire.Tanzania UNHCRINGO 25,000,000 
21111/95 Rwanda, Burundi, Zaire.Tanzania UNIONGnCRC 70000,000 
26/'07196 Rwandan/Burundi Populations UNINGO 10,000,000 
26/'07196 Rwanda, Burundi, Zaire.Tanzania UN/NGO 26,500,000 
22/11/96 Rwanda, Burundi, Zaire.Tanzania UNIICRGnFRC 10,000,000 
11/12/96 Rwanda, Burundi, Zaire.Tanzania UNINGO/ICRGnFRC 158,930,000 
RWANDA 28/10/93 Burundi Refugees ONG 1,000000 
28/10/93 Burundi Refugees ONG 1000000 
28/10193 Dlsplaced population ONG/UN 1,000,000 
10111/93 Burundi Refugees UN 1 000000 
15112/93 Burundi Refugees ONG 1,000000 
4'02/94 Refugees and displaced population ICRCIONG 8,000000 
9104/94 Conflict ONG 500,000 
12/04/94 Conflict & Drought ONG 1,000000 
11/05/94 Conflict ONGnCRC 1,000,000 
17110/94 Rehabilitation-Electricity & Water GTZ 5,000,000 
TANZANIA 15111193 Burundi Refugees ONG 1,000,000 
11/11/93 Burundi Refugees UN/ONG 1,000,000 
29104/94 Rwandan Refugees ONG 680,000 
29/04/94 Rwandan Refugees ONG 450,000 
ZAIRE 15111/93 Burundi Refugees UNIONG 500,000 
TOTAL 1993-December 1996 
.3H-ANNEXS5 
Mpe,:OMl1"7 
TOTAL 
25,000,000 
511,730,000 
20,500,000 
3,130,000 
500,000 
560,860,000 
ANNEXS6 
Breakdown of Community Aid to the Former 
Yugoslavia, 1991-1996 by Republic 
Republic % 
Bosnia-H erzegovina 55.6% 
Croatia (+UNPAS) 20.0% 
Serbia and Montenegro 17.2% 
Slovenia 0.6% 
F.Y.R. of Macedonia 3.6% 
All Repub/ics 2.7% 
Turkey and Hungary 0.2% 
Total 100% 
Breakdown of Community Aid to the Former 
Yugoslavia, 1996 by Relief Items 
Relief Items % 
Food & Hygiene 32.7% 
Medica/ · 14.8% 
Local Capacity Bui/ding 4.4% 
Psychosocial 3.0% 
Winterisation 1.1% 
Rehabilitation 15.8% 
Miscellaneous 28.2% 
Total 100°/o 

ISSN 0254-1459 
KOM(97) 437 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 05 01 11 
Katalognummer CB-C0-97-443-DA-C 
ISBN 92-78-23922-4 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg