Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2020/C 331/12)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN VÆSENTLIG ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE

Ansøgning om godkendelse af en ændring, jf. artikel 53, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

»CORNOUAILLE«

EU-nr.: PDO-FR-0043-AM02 — 19.4.2019

BOB (X) BGB ( )

1. Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

Organisme de défense et de gestion du cidre AOC Cornouaille

Chambre d'agriculture — Kergadalen 29590 SAINT-SEGAL FRANKRIG

Tlf. +33 298524801

E-mail: odgcornouaille@gmail.com

Sammenslutningen udgøres af æbleproducenter og producenter af »Cornouaille«-cider. Det er derfor legitimt for sammenslutningen at ansøge om en ændring.

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

☐ Produktets betegnelse

☒ Beskrivelse af produktet

☒ Geografisk område

☒ Bevis for oprindelse

☒ Produktionsmetode

☒ Tilknytning

☒ Mærkning

☒ Andet: Ajourføring af kontaktoplysninger for den ansøgende sammenslutning og medlemsstatens kompetente myndighed, henvisninger vedrørende kontrolorganet, tilknytning, nationale krav, redaktionelle ændringer af afsnittet "Geografisk område".

4. Type ændring

☐ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB.

☒ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende).

5. Ændring(er)

I mangel af et tidligere offentliggjort enhedsdokument vedrører de herunder anførte ændringer alene varespecifikationen. Enhedsdokumentet er baseret på den ændrede varespecifikation.

5.1. Afsnittet »Beskrivelse af produktet«

— Bestemmelsen:

»Cornouaille er en traditionel, upasteuriseret cider, uden tilsat kulsyre og fremstillet af ren saft af cideræbler af lokale og traditionelle sorter fra identificerede plantager, der er beliggende i det geografiske område«

erstattes med:

»»Cornouaille« er en upasteuriseret, mousserende cider uden tilsat kulsyre, der opnår sin mousserende karakter ved gæring på flaske. Den fremstilles af ren saft af cideræbler af lokale og traditionelle sorter fra identificerede plantager, der er beliggende i det geografiske område.«

Udtrykket »traditionel cider« (cidre bouché), som anvendes til at definere cideren, erstattes med »mousserende cider, der opnår sin mousserende karakter ved gæring på flaske«. Denne ændring skal præcisere begrebet og sikre en bedre forståelse.

— Der tilføjes et underafsnit med titlen »Organoleptiske kendetegn«.

— Bestemmelsen:

»Cornouaille-cider er særlig rig på tannin, der giver den en brun-orange-rødlige farve og en karakteristisk smag«

erstattes med:

»»Cornouaille«-cider er særlig rig på tannin, der giver den en gylden til orange farve og en karakteristisk smag af tannin. Den har en god balance mellem sukker og syrlighed.«

Disse ændringer sker for at præcisere og underbygge den organoleptiske beskrivelse: Udtrykket »brun-orange-rødlige« om farven erstattes med en nuanceskala — »gylden til orange« — der bedre modsvarer produktets varierende farve. Udtrykket »af tannin« tilføjes for at beskrive »Cornouaille«-ciderens »karakteristiske smag«. Sætningen: »Den har en god balance mellem sukker og syrlighed« tilføjes ligeledes for bedre at beskrive smagsnuancerne i »Cornouaille«.

— Følgende afsnit tilføjes endvidere for at supplere produktbeskrivelsen: »Fysisk-kemiske egenskaber: »Cornouaille« har følgende analytiske kendetegn: — et virkeligt alkoholindhold på over 3,5 % vol. — et totalt alkoholindhold på over 6 % vol. — et sukkerindhold på mindst 20 gram pr. liter — ciderens tryk i flasken: mindst 1,5 bar ved 20 °C eller 3 gram CO2.«

5.2. Afsnittet »Geografisk område«

— Sætningen:

»Produktionen af æbler og fremstillingen af cidere, herunder fjernelse af eventuelt bundfald, skal finde sted inden for det geografiske område, som er godkendt af Institut national de l'origine et de la qualité (det nationale institut for oprindelse og kvalitet) på møderne i det nationale udvalg af 7. og 8. november 1995 og af 11. september 2014«

tilføjes for tydeligt at fremhæve de etaper, der skal finde sted i det geografiske område, og datoerne for beslutningstagningen herom i de kompetente instanser.

— Følgende afsnit i den registrerede varespecifikation, som beskriver det geografiske område: »Det geografiske område for produktion og tilvirkning af cider, der har ret til betegnelsen Cornouaille, ligger i departementet Finistère og svarer delvis til det gamle grevskab Cornouaille i Bretagne. Det afgrænsede område omfatter de områder af Cornouaille, der er mest kendt for deres produktion af cidere, og som opfylder præcise kriterier vedrørende klima og jordbund. Dette gælder således det sydlige Cornouaille og Aulne-dalen«

ændres og erstattes med listen over kommuner (på grundlag af den officielle geografiske kode 2017), som udgør området, for at definere dettes præcise afgrænsning. Den nye ordlyd er som følger:

»Dette geografiske område omfatter følgende 40 kommuners område på grundlag af den officielle geografiske kode 2017: Departementet Finistère: Hele kommuner: Argol, Bénodet, Clohars-Carnoët, Clohars-Fouesnant, Combrit, Concarneau, Ergué-Gabéric, Le Faou, La Forêt-Fouesnant, Fouesnant, Gouesnach, Landévennec, Mellac, Moëlan-sur-Mer, Névez, Peumérit, Pleuven, Plogastel-Saint-Germain, Plomelin, Plonéour-Lanvern, Plovan, Pluguffan, Pont-l'Abbé, Pouldreuzic, Quimperlé, Rédené, Rosnoën, Saint-Evarzec, Saint-Jean-Trolimon, Tréguennec, Trégunc, Tréméoc og Tréogat. Dele af kommuner: Arzano (afsnit ZD, ZH og ZI), Crozon (afsnit DL og ZA), Elliant (afsnit H1, H2 og I4), Quimper (den del, der svarer til området for den tidligere kommune Ergué-Armel), Riec-sur-Bélon (afsnit YD og YI), Saint-Coulitz (afsnit A2) og Telgruc-sur-Mer (afsnit ZA).«

— Det geografiske område er udvidet til også at omfatte to kommuner, der ligger op ad det nuværende område (Crozon og Telgruc-sur-mer) samt yderligere en del af kommunen Riec-sur-Belon. Disse kommuner og dette afsnit opfylder kriterierne for afgrænsning af det aktuelt registrerede område.

— Sætningen: »Kortmateriale, der gengiver det geografiske område, kan findes på hjemmesiden for Institut national de l'origine et de la qualité« tilføjes for at informere læseren om, at disse oplysninger er tilgængelige.

— Afsnittet »Geografisk område« suppleres i øvrigt med de nærmere bestemmelser om udvælgelse og identificering af de parceller, der egner sig til produktion af æbler, som er beregnet til fremstilling af »Cornouaille«. Følgende sætninger tilføjes:

»De cideræbler, som er beregnet til fremstilling af oprindelsesbetegnelsen »Cornouaille«, kommer fra plantager, der er beliggende i det geografiske område, og som opfylder de udvælgelseskriterier, der er knyttet til det dyrkningssted, som er godkendt af Institut national de l'origine et de la qualité (Frankrigs nationale institut for oprindelse og kvalitet) på møderne i det kompetente nationale udvalg den 22. og 23. maj 1997. Enhver producent, som ønsker at få identificeret en plantage, ansøger herom hos Institut national de l'origine et de la qualité inden den 1. april i høståret. Listen over nye, identificerede plantager godkendes hvert år af det kompetente nationale udvalg under Institut national de l'origine et de la qualité efter udtalelse fra det ekspertudvalg, som det nationale udvalg har udpeget til dette formål. Listerne over kriterier og identificerede plantager er til rådighed hos Institut national de l'origine et de la qualité og hos sammenslutningen.«

5.3. Afsnittet »Bevis for oprindelse«

— Stykket:

»Grevskabet Cornouaille har sit navn fra de befolkningsgrupper, der boede i den sydvestlige del af den gamle romerske provins Britannien (Storbritannien), og som invaderede grevskabet og overtog magten fra den gallo-romerske myndighed. Grevskabet Cornouaille, som administrativt ikke længere findes, lever dog videre gennem sine skikke, talemåder og særlige folkloristiske træk. Det udgør en del af departementet Finistère. Æbleavlen i Cornouaille går tilbage til det 6. århundrede, hvilket St Guénolé, som grundlagde Landevennec-klostret (i Aulne-Finistère-dalen), bevidner i sine erindringer. Ciderproduktionen har udviklet sig siden det 14. århundrede på grundlag af nye æblesorter med tanninholdige frugter, der kom fra Galicien (Spanien) og Nordafrika takket være stigningen i den internationale handelsskibsfart. Ud over den antiseptiske funktion befordrer tanninen klaringen af mosten ved naturligt at fjerne urenheder, hvilket garanterer en mere kontrolleret gæring, og det er en karakteristisk teknik ved fremstillingen af traditionelle cidere i Frankrigs nordvestlige egne. I tidens løb er lokale sorter af høj kvalitet, som er tilpasset det lokale klima, blevet udvalgt. Mange skrifter frem til slutningen af det 19. århundrede nævner den berømte Cornouaille-cider (Aulne-dalen, Fouesnant, Clohars-Carnoêt, Pays Bigouden osv.), som trods et udfald i produktionen på grund af forandringerne på landet i Bretagne som følge af de to verdenskrige i det 20. århundrede stadig nyder solid prestige blandt forbrugerne.«

slettes, da det ikke opfylder formålet med denne del.

Det erstattes med:

»Dokumentationspligten fra plantagen og hele vejen gennem fremstillingen af »Cornouaille« garanterer sammen med den definerede procedure for analytisk og organoleptisk kontrol, at produktet kan følges frem til forbrugeren. 4.1. Indberetningspligt 4.1.1. De erhvervsdrivendes identifikationserklæring Enhver erhvervsdrivende, der ønsker at indgå i hele eller en del af produktionen og fremstillingen af »Cornouaille«, skal indgive en identifikationserklæring. Identifikationserklæringen indeholder beskrivelsen af de parceller og det materiel, der benyttes til produktionen af varer med beskyttet oprindelsesbetegnelse, og den erhvervsdrivendes forpligtelse i henseende til varespecifikationen. Identifikationserklæringen sendes til sammenslutningen, som informerer kontrolorganet. Enhver ændring specificeres af den godkendte erhvervsdrivende før idriftsættelse. ERHVERVSDRIVENDE BESKRIVELSE AF PRODUKTIONSAPPARATET ANSØGNINGSDATO Frugtavlere For hver dyrkningsenhed: matrikelnummer på parcellen eller parcellerne, antal træer, plantningsår, dyrkningsmetode, sorter, afstand mellem træerne. Kort over plantagen med sorternes placering. Hvis den erhvervsdrivende vil avle frugt i år N: før den 1. april i høståret for hver ny parcel eller ændring af en dyrkningsenhed Ciderproducenter Adresse på frugtopbevaringsstedet Adresse på produktionsstedet/-stederne Udstyr til knusning eller rivning Udstyr til presning Hvis den erhvervsdrivende vil producere cider i år N: før enhver forarbejdning med henblik på anvendelse af en oprindelsesbetegnelse og senest den 1. september i høståret 4.1.2. Påberåbelseserklæring Påberåbelseserklæringen sendes senest den 10. i måneden efter aftapningen. Den indeholder: — dato og — aftappet mængde pr. parti. Påberåbelseserklæringen sendes til sammenslutningen, som informerer kontrolorganet. 4.1.3. Sammenfattende erklæring om indkøb af frugt Den sammenfattende erklæring om indkøb af frugt udfyldes af hver ciderproducent, som har indkøbt frugt i løbet af høståret. Den sendes hvert år efter høsten før den 15. februar til sammenslutningen, som informerer kontrolorganet. Den indeholder de indkøbte mængder frugt for hver leverandør. 4.2. Registerføring 4.2.1. Registre og ledsagedokumenter for frugten Frugten ledsages under transporten fra leverandør til producent af et dokument med angivelse af: — den beskyttede oprindelsesbetegnelse — mængden — lokalitet eller parcel — høstdato. De erhvervsdrivende indfører i deres høstregister: — høstdato — henvisninger til lokalitet eller parcel — høstet mængde og — sort. 4.2.2. Produktionsregister Produktionsregistret indeholder navnlig følgende oplysninger: — Ekstraktion af saften: — dato for knusning — anvendte sorter og tilhørende mængder — den producerede mosts vægtfylde og mængde. — Behandling af mosten under gæring — aftapning — aftapningsdato — sammenstikninger af cuvéer — mængde — partiets identifikationskode. 4.3. ontrol af produktet Som led i kontrollen med egenskaberne ved produktet med beskyttet oprindelsesbetegnelse foretages der en analytisk og organoleptisk visuel og smagsmæssig undersøgelse for at sikre, at »Cornouaille« opfylder kravene til kvalitet og særpræg. Kontrollen foregår ved stikprøver. Efter minimumsperioden for udviklingen af den mousserende karakter udtages ciderne.«

Denne ændring er knyttet til udviklingen i den nationale lovgivning og tjener til at beskrive det kvantitative og kvalitative sporbarhedssystem. De erhvervsdrivendes erklæringsforpligtelser præciseres (navnlig indhold og modtagere). Der er bl.a. fastlagt følgende:

— en identifikationserklæring for de erhvervsdrivende med henblik på godkendelse på grundlag af anerkendelse af deres egnethed til at opfylde kravene i varespecifikationen

— en påberåbelseserklæring

— en sammenfattende erklæring om indkøb af frugt

— måden at føre registre på præciseres, navnlig registre og ledsagedokumenter for frugten og produktionsregistret.

Disse erklæringer er nødvendige for at kende, følge op på og kontrollere de produkter, der skal markedsføres med oprindelsesbetegnelsen.

5.4. Afsnittet »Produktionsmetode«

Der tilføjes en overskrift: 5.1. »Fremstilling af frugt og saft«, og i dette afsnit sker følgende:

— Følgende sætning tilføjes: »Plantagen udgøres af samtlige bedriftens æbletræer, hvis frugt kan forarbejdes til fremstilling af »Cornouaille««

for at definere begrebet plantage og forklare, på hvilket niveau overholdelsen af reglerne om plantagen vurderes, nemlig bedriftsniveau og ikke parcelniveau.

Der tilføjes en underoverskrift: 5.1.1. »Sortssammensætningen i plantagen«, og i dette afsnit sker følgende:

— Sætningen: »Æblesorterne fordeles i overensstemmelse med skik og brug i forskellige kategorier alt efter mostens smag: bitter, bittersød, sød og syrlig.«

erstattes med:

»Æblesorterne fordeles i overensstemmelse med skik og brug i forskellige kategorier alt efter mostens smag: fenolisk (bitter og bittersød), sød og syrlig.«

Kategorierne »bitre« og »bittersøde« cideræbler samles i kategorien »fenoliske«, hvilket modsvarer aktuel praksis i ciderfremstillingssektoren.

— Sætningen: »De bitre og bittersøde sorter udgør 70 % af mængden i hver cuvée« slettes fra dette afsnit. Denne regel flyttes til sammenstikningsreglerne i punkt 5.2.2., fordi denne bestemmelse vedrører cuvéen og ikke plantagerne.

— Sætningen: »Cideren med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Cornouaille« fremstilles i Cornouaille af lokale og traditionelle cideræblesorter, som skal komme fra identificerede plantager beliggende i området«

erstattes med: »Cideren »Cornouaille« fremstilles af lokale og traditionelle cideræblesorter.«

Denne ændring sker for at forenkle formuleringen. Formuleringen: »som skal komme fra identificerede plantager beliggende i området« bortfalder, for så vidt som cideræblernes oprindelse og udvælgelsen af de parceller, der egner sig til produktion af frugten, som nævnt ovenfor nu er fastlagt i afsnittet »Geografisk område«.

— Listen over tilladte sorter som opregnet herunder tilføjes til varespecifikationen af hensyn til en bedre definition af de tilladte lokale og traditionelle sorter:

Følgende sorter er tilladt: Fenoliske sorter: Amère Saint-Jacques Avalou Bigouden Avalou Daoulas Bedan Beleien Botell Bihan Botell Stank Brank Kamm Bramtôt C’Huéro Briz C’Huero Gwenn C’Huero Ruz C’Huero Ruz Bihan C’Huero Ruz Mod Kozh C’Huero Ruz Per Lae Carabine Chevalier Jaune Douce Möen Dous Bloc'hig Dous Bras Dous-Rouz Dous-Rouz-Bihan Dous-Rouz-Bras Goarimig Ruz Jaketig Jambi Jeanne Renard Jobig Kermerrien Kroc’hen Ki eller Peau de chien Marie Ménard Médaille d'or Penn du Perscao Prat Yod Rouz koumoullen Bihan Rouz Koumoulenn Bras Seac’h Biniou Stang-Ruz Trojenn Hir Ty Ponch Syrlige sorter: Briz Kannig Fil Jaune Fil rouge Judor Locard Vert Mirblaz Petit Jaune Rouget de dol Søde sorter: Avalou Spoue Douce Koêtligné Dous Bihan Dous E Veg Briz Guillevig eller Guillevic

— Sætningen:

»For at bevare sortsvariationen er det tilladt, at der forekommer lokale cideræblesorter, som ikke er opført på ovenstående liste, i en mængde svarende til højst 20 % af plantagens areal. Disse sorter regnes for fenoliske«

tilføjes for at tage hensyn til den eksisterende spontane sortsvariation, som hindrer en fuldstændig udtømmende fortegnelse over lokale sorter, og for at bevare denne mangfoldighed, som udgør et interessant genetisk reservoir.

— Følgende bestemmelse tilføjes: »Det areal, der er beplantet med æbletræer med fenoliske sorter, skal udgøre mindst 70 % af plantagens samlede areal, og det areal, der er beplantet med æbletræer med syrlige sorter, må højst udgøre 15 % af plantagens samlede areal.«

Denne regel har til formål at bringe de beplantede arealer i overensstemmelse med reglerne om de forskellige æblekategoriers andel i cuvéerne.

Der tilføjes en underoverskrift: 5.1.2 »Dyrkningsmetode«, og i dette afsnit sker følgende:

— Følgende afsnit tilføjes: »Plantagerne har en maksimal beplantningstæthed på: — for højstammede æbletræer: 250 træer pr. hektar med mindst 6 meter mellem træerne — for lavstammede æbletræer: 750 træer pr. hektar.«

Det beskriver de to tilladte dyrkningsmetoder: højstammet og lavstammet.

— Følgende bestemmelser tilføjes: »Plantagen vedligeholdes for at sikre, at træerne samlet set er i en god dyrkningsstand, hvilket omfatter styring af træernes udvikling og græsbevoksningen på jorden samt bekæmpelse af mistelten i æbletræerne. Vanding er ikke længere tilladt, når træerne indgår i produktionen. Plantager med højstammede træer er græsbevoksede med undtagelse af et område rundt om stammen på 0,50 meter i radius, som må ryddes for græs. Plantager med lavstammede træer er græsbevoksede med undtagelse af selve rækken af træer, som må ryddes for græs i et højst 1 meter bredt bælte.«

Disse bestemmelser beskriver de regler for dyrkning af plantagen, som gør det muligt at producere cideræbler af den ønskede kvalitet til fremstilling af »Cornouaille«. De vedrører vedligeholdelsen af træerne, vandingsforbuddet og styringen af græsbevoksningen. Som det forklares i afsnittet »Tilknytning til det geografiske område« begrænser græsbevoksningen med den konkurrence, den udløser mellem græsset og æbletræerne, nemlig træernes frodighed og bidrager til, at træerne sætter frugt, som indeholder mere sukker og tannin. Vanding er kun tilladt for unge træer. Nedbøren i området dækker produktionstræernes behov for vand.

Der tilføjes en underoverskrift: 5.1.3 »Høst og opbevaring«, og i dette afsnit sker følgende:

— Bestemmelserne:

»Cideræblerne skal høstes, når de er modne. Opbevaring skal ske sortsvis i beholdere, som tillader luftcirkulation, mens æblerne eftermodner tilstrækkeligt inden brygning«

erstattes med:

»Æblerne høstes, når de er modne, hver sort for sig. De forskellige æblesorter opbevares således, at mængden af dem kan bestemmes hver for sig, når de presses. Frugterne er i god opbevaringsstand, når saften udvindes.«

Denne ændring sker for at forenkle formuleringen, idet der skelnes mellem de kriterier, der gælder høsten, og dem, der gælder opbevaringen. Høsten sort for sort samt æblernes sporbarhed under opbevaringen gør det muligt at sikre råvarens sporbarhed og overholdelsen af reglerne om sammenstikning af cuvéer. Indsatsforpligtelsen, som bestod i at beskrive reglerne om opbevaringen af æblerne, erstattes med en resultatforpligtelse vedrørende frugtens tilstand ved anvendelsen.

Der tilføjes en underoverskrift: 5.1.4. »Plantagernes produktivitet og indtræden i produktionen«, og i dette afsnit sker følgende:

— Afsnittet: »Det maksimale gennemsnitlige udbytte af plantager i produktion kontrolleres ved hjælp af forholdet mellem den mængde frugt, der gennemsnitligt er produceret de seneste to høstår, og de identificerede parcellers udnyttede areal. Dette areal beregnes ved at multiplicere det samlede antal træer i produktion med hvert træs gennemsnitlige areal som defineret ud fra afstanden mellem træerne ved plantning i rækker og mellem rækkerne« tilføjes.

Metoden til beregning af udbytte er blevet ændret for at tage hensyn til variationen i frugtproduktionen: Cideræbletræerne giver generelt store mængder frugt hvert andet år og mindre mængder det følgende år. Udbyttet aflæses derfor over to på hinanden følgende år og omtales som »gennemsnitligt udbytte«.

— Afsnittet:

»Disse plantagers udbytte må for »højstammede« plantager ikke overstige 20 ton pr. hektar i produktion og for »lavstammede« plantager 30 ton pr. hektar i produktion«

erstattes med:

»Det maksimale gennemsnitlige udbytte af plantager i produktion fastsættes til:

— 25 ton æbler eller 187,50 hektoliter most pr. hektar for højstammede plantager

— 30 ton æbler eller 225 hektoliter most pr. hektar for lavstammede plantager.«

Affatningen er ændret for at lette læsningen. Begrebet gennemsnitligt udbytte som præsenteret ovenfor integreres. Det maksimale gennemsnitlige udbytte ved produktion med højstammede træer hæves til 25 ton i overensstemmelse med de faktiske udbytter. Udbyttet målt i ton æbler suppleres endvidere med den tilsvarende mængde most målt i hektoliter for at lette kontrollen.

— Afsnittet:

»De unge æbletræer medregnes først i produktionen af frugt beregnet til fremstillingen af cider med oprindelsesbetegnelsen »Cornouaille«:

— fra det syvende år efter det år, hvor plantningen skete før den 31. maj, for højstammede træer

— fra det tredje år efter det år, hvor plantningen skete før den 31. maj, for lavstammede træer«

tilføjes. Denne ændring skal præcisere det tidspunkt, hvorfra unge beplantninger medregnes i udbytteberegningen. Førend der er gået tre år for lavstammede træer og syv år for højstammede træer, kan de eventuelle mængder, træet giver, være meget beskedne.

Der tilføjes en underoverskrift: 5.1.5. »Ekstraktion af saft, presning og behandling af mosten«, og i dette afsnit sker følgende:

— Stykket: »Cideræblerne knuses eller rives. Det er ikke tilladt at tilsætte vand«

ændres til følgende: »Cideræblerne knuses eller rives for at frembringe en pulp, der kan presses. Det er ikke tilladt at tilsætte vand.«

Disse ændringer skal forklare produktionsetaperne.

— Følgende bestemmelse tilføjes: »Presning ved æltning af pulpen i en snekke er forbudt.«

Denne ændring forbyder en ekstraktionsmetode, som ville påvirke den fremstillede safts kvalitet negativt.

— Følgende bestemmelse tilføjes: »Den fremstillede most har et naturligt minimumssukkerindhold på 108 gram pr. liter.«

Dette kriterium gør det muligt at sikre, at de anvendte æbler er modne.

Der tilføjes en underoverskrift: 5.2.1 »Gæring«, og i dette afsnit sker følgende:

— Afsnittet: »Klaringen af mosten er obligatorisk og må kun ske ved den traditionelle metode med bundfældning«

erstattes med: »Klaringen af mosten er obligatorisk og må kun ske ved bundfældning, som foregår naturligt eller befordres ved brug af rensende salte og specifikke enzymer, som er tilladt ifølge gældende lovgivning.«

Denne ændring skal præcisere de tilladte behandlingsmetoder.

— Sætningen: "Mosten gærer langsomt"

ændres og suppleres som følger:

»Den klarede most gærer langsomt uden tilsætning af stoffer til at fremme eller bremse gærens udvikling.«

Denne ændring præciserer de betingelser, der skal overholdes for at gennemføre den første gæring.

— Sætningerne:

»Enhver handling, der udløser en ændring af mostens naturlige sukkerindhold, er forbudt« og »Sødning, pasteurisering og tilsætning af kulsyre er forbudt«

samles i følgende sætning: »Pasteurisering og enhver handling, der har til formål at ændre mostens og ciderens naturlige sukkerindhold eller farve, er forbudt i alle faser af fremstillingen.«

Denne ændring skal opregne de behandlinger, der er forbudt i forbindelse med fremstillingen af »Cornouaille«. Da farven er en specifik egenskab ved den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Cornouaille«, er ændring af farven ligeledes forbudt. Forbuddet mod de omhandlede metoder gælder både mosten, cideren og alle faser af fremstillingen. Forbuddet mod tilsætning af kulsyre nævnes i punkt 5.2.2. om aftapning og fremkaldelse af den mousserende karakter, idet det ikke vedrører den første gæringsfase.

Der tilføjes en underoverskrift: 5.2.2. »Aftapning og fremkaldelse af den mousserende karakter«, og i dette afsnit sker følgende:

— Bestemmelsen: »Aftapningen sker mindst seks uger efter presningen« tilføjes.

Denne bestemmelse skal garantere, at mosten har undergået den første alkoholgæring på tanke inden aftapningen.

— Sætningen: »Sammenstikning af sorter må først ske ved knusningen eller rivningen eller ved blanding af most eller cider under gæring« slettes, idet den er underforstået, fordi sammenstikning nødvendigvis foregår før aftapningen.

— Bestemmelsen: »De bitre og bittersøde sorter udgør 70 % af hver cuvée«

erstattes med:

»Cider, der er klar til aftapning med henblik på fremkaldelse af den mousserende karakter, udgøres af en sammenstikning af æbler, der er høstet og anvendes i samme høstår, og som ved anvendelse indeholder:

— mindst 70 % æbler af fenoliske sorter

— højst 15 % æbler af syrlige sorter

— højst 20 % æbler af lokale sorter

— højst 60 % æbler af samme cideræblesort.«

Reglerne for sammenstikning skærpes af hensyn til en bedre regulering af den organoleptiske profil for det færdige produkt med oprindelsesbetegnelsen. Bestemmelsen om bitre og bittersøde sorter, dvs. fenoliske, opretholdes og suppleres med kriterier om de øvrige typer æbler.

— Følgende bestemmelse tilføjes: »Aftapningen foregår senest den 31. oktober i året efter høståret.«

Denne slutdato for aftapningsperioden skal hindre, at aftappet cider er overudviklet.

— Sætningen: »Den mousserende karakter skal fremkaldes ved gæring på flaske af en del af restsukkeret« ændres som følger: »Den mousserende karakter fremkaldes ved gæring på flaske af en del af restsukkeret, eventuelt efter tilsætning af aktiv tørgær.«

Denne ændring præciserer muligheden for at benytte tilsætning af aktiv tørgær, som gør det muligt at styre genstarten af gæringen bedre og sikre fremkaldelsen af den mousserende karakter på flaske.

— Bestemmelsen: »Udviklingen af den mousserende karakter på flaske skal foregå over mindst seks uger« tilføjes, for at flaskerne henstår i det tidsrum, der er nødvendigt for at fremkalde den mousserende karakter.

— Bestemmelsen: »Ciderne må først sendes i cirkulation mellem erhvervsdrivende eller markedsføres på forbrugermarkedet efter minimumsperioden for udviklingen af den mousserende karakter« tilføjes for at specificere, at »Cornouaille« først må markedsføres efter denne periode på seks uger.

Der tilføjes en underoverskrift: 5.2.3 »Metoder til fjernelse af bundfald«, og i dette afsnit sker følgende:

»Efter minimumsperioden for udviklingen af den mousserende karakter kan bundfaldet fjernes:

— enten ved degorgering

— eller ved isobarometrisk filtrering, også kaldet »fra flaske til flaske«

— eller ved omtapning i en samlebeholder og isobarometrisk filtrering«

tilføjes.

Med denne ændring tillades fjernelse af bundfald i Cornouaille. Denne teknik muliggør en bedre styring af den løbende udvikling af »Cornouaille« og opretholdelsen af dens specifikke organoleptiske kendetegn. Dette bundfald, der modsvarer bærmen på mousserende vine, er nemlig til tider kilde til udvikling af uønskede smagsnuancer i cideren.

5.5. Afsnittet »Beviser for tilknytning til det geografiske område«

Stort set hele dette afsnit er blevet omformuleret. Det er nu blevet opdelt i tre dele for bedre at kunne definere det geografiske områdes egenart, produktets egenart og årsagssammenhængen. Det drejer sig alene om tekstmæssige ændringer, som ikke medfører nogen ændring af indholdet.

5.6. Afsnittet »Mærkning«

— Følgende sætninger tilføjes: »Cidere med betegnelsen »Cornouaille« må kun deklareres efter fremstillingen, annonceres til salg offentligt, afsendes, udbydes til salg eller sælges, hvis førnævnte betegnelse sammen med angivelsen »Appellation d’origine protégée« (beskyttet oprindelsesbetegnelse) fremgår af deklarationerne, annoncerne, salgsprospekterne, etiketterne, fakturaerne, beholderne og emballagerne. Betegnelsen og angivelsen »Appellation d’origine protégée« skal trykkes med synlige, læselige, uudslettelige bogstaver, der er tilstrækkeligt store til, at oplysningerne tydeligt kan skelnes fra alle de øvrige skrevne angivelser og tegninger.«

Denne ændring skal præcisere de nærmere bestemmelser om angivelse af betegnelsen og angivelsen »Appellation d’origine protégée«.

— Sætningen: »Angivelsen »Appellation d'origine contrôlée« skal placeres umiddelbart under navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse uden andet mellem de to linjer« ændres som følger: »På etiketten skal angivelsen »Appellation d’origine protégée« stå umiddelbart under den beskyttede oprindelsesbetegnelse uden andet mellem de to linjer.«

Ordet »contrôlée« erstattes med ordet »protégée« for at sikre overensstemmelse med EU-lovgivningen.

5.7. Afsnittet »Andet«

— Medlemsstatens ansvarlige myndighed

Teksten:

»Institut national des appellations d’origine 138, avenue des Champs-Elysées 75008 Paris FRANKRIG TLF. +33 153898000 FAX +33 142255797«

erstattes med:

»Institut national de l'origine et de la qualité (INAO) Arborial — 12, rue Rol-Tanguy TSA 30003 — 93555 Montreuil Cedex FRANKRIG Tlf. +33 173303800 Fax +33 173303804 E-mail: info@inao.gouv.fr«

Denne ændring sker for at ajourføre og supplere INAO’s navn og kontaktoplysninger.

— Den ansøgende sammenslutning

Teksten:

»Navn: Comité Cidricole de Développement et de Recherche Fouesnantais et Finistérien (CIDREF) Adresse: 5, allée Sully — 29 322 QUIMPER CEDEX — FRANKRIG Sammensætning: CIDREF er en erhvervssammenslutning bestående af producenter af »Cornouaille«-cider. Den er stiftet den 13. oktober 1980 og har i dag ca. 60 medlemmer«

erstattes med:

»Navn: Organisme de défense et de gestion du cidre AOC Cornouaille Adresse: Chambre d'agriculture — Kergadalen — 29590 SAINT-SEGAL — FRANKRIG Tlf. +33 298865993 E-mail: odgcornouaille@gmail.com Sammensætning: Sammenslutningen udgøres af æbleproducenter og producenter af »Cornouaille«-cider.«

Sammenslutningen, som fremover er ansvarlig for denne BOB, og som indgiver ansøgningen om ændring, er »Organisme de défense et de gestion du cidre AOC Cornouaille«. Dermed slettes oplysningerne om sammenslutningen »Comité Cidricole de Développement et de Recherche Fouesnantais et Finistérien (CIDREF)«, som oprindeligt indgav ansøgningen om registrering, og de erstattes med navnet på og kontaktoplysningerne for den aktuelle sammenslutning.

— Produkttype

Sætningen: »Klasse 1.8. Andre produkter i bilag II: cidere« erstattes med: Klasse 1.8. Andre produkter i bilag I til traktaten (krydderier m.m.).«

Den beskyttede oprindelsesbetegnelses tilknytningsklasse ændres ikke. Ændringen sker for at ajourføre betegnelsen for klasse 1.8.

— Afsnit 7 »Henvisninger til kontrolinstansen«

Teksten:

»Institut national des appellations d’origine 138, avenue des Champs-Élysées 75008 Paris FRANKRIG Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes 59, boulevard Vincent Auriol Teledoc 251 75703 Paris Cedex 13 FRANKRIG«

erstattes med:

»Institut national de l'origine et de la qualité (INAO) Adresse: Arborial — 12, rue Rol-Tanguy TSA 30003 — 93555 Montreuil Cedex FRANKRIG Tlf. +33 173303800 Fax +33 173303804 E-mail: info@inao.gouv.fr Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF) Adresse: 59 boulevard Vincent Auriol — 75703 Paris Cedex 13 FRANKRIG Tlf. +33 144871717 Fax +33 144973037 DGCCRF er et direktorat under økonomiministeriet.«

Denne ændring sker for at ajourføre og supplere de officielle organers navn og kontaktoplysninger (INAO og DGCCRF).

Følgende afsnit tilføjes:

»I henhold til bestemmelserne i artikel 37 i forordning (EU) nr. 1151/2012 varetages kontrollen af varespecifikationens overholdelse inden markedsføringen af et produktcertificeringsorgan, hvis navn og kontaktoplysninger findes på INAOÆs websted og i Europa-Kommissionens database.«

Dette afsnit gør opmærksom på de gældende bestemmelser om kontrollen med BOB.

— Afsnit 9 »Krav i nationale bestemmelser«

I overensstemmelse med den nationale reform af systemet for kontrol med førnævnte beskyttede oprindelsesbetegnelser tilføjes en oversigt over de vigtigste punkter, der skal kontrolleres, og evalueringsmetoden.

ENHEDSDOKUMENT

»CORNOUAILLE«

EU-nr.: PDO-FR-0043-AM02 — 19.4.2019

BOB (X) BGB ( )

1. Betegnelse

»Cornouaille«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Klasse 1.8. Andre produkter i bilag I til traktaten (krydderier m.m.)

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Cornouaille« er en upasteuriseret, mousserende cider uden tilsat kulsyre, der opnår sin mousserende karakter ved gæring på flaske. Den fremstilles af ren saft af cideræbler af lokale og traditionelle sorter.

Organoleptiske kendetegn

»Cornouaille«-cider er særlig rig på tannin, der giver den en gylden til orange farve og en karakteristisk smag af tannin. Den har en god balance mellem sukker og syrlighed.

Fysisk-kemiske egenskaber:

»Cornouaille« har følgende analytiske kendetegn:

— et virkeligt alkoholindhold på over 3,5 % vol.

— et totalt alkoholindhold på over 6 % vol.

— et sukkerindhold på mindst 20 gram pr. liter

— ciderens tryk i flasken: mindst 1,5 bar ved 20 °C eller 3 gram CO2.

3.3. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

De cideræbler, der anvendes til fremstilling af »Cornouaille«, kommer fra plantager, der er beliggende i det geografiske område og er udvalgt som egnede til fremstilling af »Cornouaille« på grundlag af de kriterier, som er godkendt til betegnelsen.

Disse plantager er græsbevoksede med undtagelse af jorden omkring stammerne (i en radius af 0,50 meter eller et 1 meter bredt bælte langs rækken), som må ryddes for græs.

Æblerne er opført på en positivliste over traditionelle sorter:

Fenoliske sorter:

Amère Saint-Jacques Avalou Bigouden Avalou Daoulas Bedan Beleien Botell Bihan Botell Stank Bramtôt Brank Kamm C'Huéro Briz C'Huero Gwenn C'Huero Ruz C'Huero Ruz Bihan C'Huero Ruz Mod C'Huero Ruz Per Lae Carabine Chevalier jaune Douce Möen Dous Bloc'hig Dous Bras Dous-Rouz Dous-Rouz-Bihan Dous-Rouz-Bras Goarimig Ruz Jaketig Jambi Jeanne Renard Jobig Kermerrien Kroc'hen Ki eller Peau de chien Marie Ménard Médaille d'or Penn du Perscao Prat Yod Rouz koumoullen Bihan Rouz Koumoulenn Bras Seac'h Biniou Stang-Ruz Trojenn Hir Ty Ponch

Syrlige sorter:

Briz Kannig Fil jaune Fil rouge Judor Locard vert Mirblaz Petit jaune Rouget de dol

Søde sorter:

Avalou Spoue Douce Koêtligné Dous Bihan Dous E Veg Briz Guillevig eller Guillevic

For at bevare sortsvariationen er det tilladt, at der forekommer lokale cideræblesorter, som ikke er opført på ovenstående liste, i en mængde svarende til højst 20 % af plantagens samlede areal. De anses for fenoliske.

De fenoliske sorter udgør mindst 70 % af plantagens areal, mens de syrlige sorter højst udgør 15 % af plantagens areal.

Hver cuvée udgøres af en sammenstikning af æbler fra samme høstår, som indeholder:

— mindst 70 % æbler af fenoliske sorter

— højst 15 % æbler af syrlige sorter

— højst 60 % æbler af samme sort

— højst 20 % æbler af lokale sorter, som ikke figurerer på listen.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Produktionen af æbler og fremstillingen af cidere, herunder fjernelse af eventuelt bundfald, skal finde sted inden for det geografiske område.

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Foruden de obligatoriske oplysninger, som mærknings- og fødevarelovgivningen foreskriver, omfatter mærkningen af »Cornouaille« betegnelsen og angivelsen »Appellation d'origine protégée« trykt med synlige, læselige, uudslettelige bogstaver, der er tilstrækkeligt store til, at oplysningerne tydeligt kan skelnes fra alle de øvrige skrevne angivelser og tegninger.

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område omfatter følgende kommuner:

Departementet Finistère:

Hele kommuner: Argol, Bénodet, Clohars-Carnoët, Clohars-Fouesnant, Combrit, Concarneau, Ergué-Gabéric, Le Faou, La Forêt-Fouesnant, Fouesnant, Gouesnach, Landévennec, Mellac, Moëlan-sur-Mer, Névez, Peumérit, Pleuven, Plogastel-Saint-Germain, Plomelin, Plonéour-Lanvern, Plovan, Pluguffan, Pont-l'Abbé, Pouldreuzic, Quimperlé, Rédené, Rosnoën, Saint-Evarzec, Saint-Jean-Trolimon, Tréguennec, Trégunc, Tréméoc og Tréogat.

Dele af kommuner: Arzano (afsnit ZD, ZH og ZI), Crozon (afsnit DL og ZA), Elliant (afsnit H1, H2 og I4), Quimper (den del, der svarer til området for den tidligere kommune Ergué-Armel), Riec-sur-Belon (afsnit YD og YI), Saint-Coulitz (afsnit A2) og Telgruc-sur-Mer (afsnit ZA).

5. Tilknytning til det geografiske område

»Cornouaille«-cideren har fået sine specifikke kendetegn takket være klima- og jordbundsforholdene i området i samspil med de lokale sorter, som gør det muligt at avle modne, sukkerholdige cideræbler med et stort indhold af fenolforbindelser. De lokale skikke kommer især til udtryk gennem udvælgelsen af sorter og metoden til fremstilling af denne cider, som opnår sin mousserende karakter ved gæring på flaske.

Det geografiske områdes egenart

Det geografiske område for den beskyttede oprindelsesbetegnelse "Cornouaille" dækker 40 kommuner, der er beliggende i Bretagne i departementet Finistère. Det er opdelt i fire egne: Aulne-dalen, Pays Bigouden, Fouesnant-vallée de l'Odet og Pont-Aven.

Det er kendetegnet ved sit lavtliggende landskab, der ikke når 100 m over havet, et solbeskinnet og meget mildt kystklima (gennemsnitstemperatur over 10 °C) samt regelmæssig nedbør uden voldsomme mængder (under 1 100 mm). Det ujævne terræn byder på talrige placeringer, hvor der er læ for de dominerende vinde, hvorved det undgås, at frugten falder umoden af træerne om efteråret.

Den jordbund, der er mest repræsentativ for ciderplantagerne, er jordbund, som er dannet på granitunderlag eller phyllo-krystalinske lag, ofte iblandet sand. I plantager beregnet til fremstilling af "Cornouaille"-cider er jordbunden mindst 50 cm dyb. Der er således tale om en egn, der i kraft af sin jordbund og sit klima er gunstig for regelmæssig produktion af cideræbler.

Indførslen til Finistère fra Spanien af sorter med et stort indhold af fenolforbindelser begyndte i det sjette århundrede og foregik enten via cabotagesejlads langs Atlanterhavskysten eller via Ille-et-Vilaine. Dette nye plantemateriale førte til vigtige tekniske fremskridt i fremstillingen af cideren. Fenolforbindelserne i disse nye sorter forsinker og beskytter nemlig gæringen og letter klaringen af mosten.

Efter kriserne i vinsektoren blev cideren, som var spædet med større eller mindre mængder vand, fra slutningen af det 19. århundrede en af de daglige drikkevarer i Bretagne for både bønder, arbejdere og søfolk, mens den traditionelle cider, der opnår sin mousserende karakter på flaske, er blevet en drik, der forbeholdes festlige lejligheder.

Talrige skrifter vidner om denne periode, hvor cider fra Cornouaille blev berømt, og hvor der udviklede sig utallige små plantager, navnlig omkring Fouesnant. Således opstillede Crochetelle i 1905 en fortegnelse over de sorter, der var specifikke for det sydlige Finistère.

I løbet af det 20. århundrede førte rustningsindustriens behov for alkohol de bretonske plantageejere i retning af sorter, som gav et stort udbytte, men hvis primære kvalitet var det høje alkoholindhold. Efter en omfattende fældning af æbleplantagerne efter krigen blev æbleavlen i Bretagne intensiveret fra 1980'erne. Ciderfabrikanterne frygtede for deres forsyninger og opfordrede avlerne til at anlægge lavstammede plantager. Disse beplantninger med sorter, der giver et stort udbytte af ofte syrlige æbler, og som adskiller sig fra traditionel praksis, har ført til en overproduktion af frugt, hvilket har svækket økonomien i ciderproduktionen.

Men Finistère har holdt sig uden for den industrielle produktion. Plantagerne her har i det væsentlige været forbeholdt ciderproduktion og har udviklet sig i takt med turismen inden for rammerne af en håndværkspræget gårdproduktion af kvalitetscidere til festlige anledninger. I 1987 blev der offentliggjort et dekret, som tillader ciderfabrikanter at tilsætte den friske cideræblesaft en del koncentreret saft, hvilket fik de traditionelle producenter i Fouesnant-området til at reagere, idet de mente, at der var risiko for et fald i ciderkvaliteten. De ansøgte derfor om anerkendelse af en beskyttet oprindelsesbetegnelse for »Cornouaille«-cideren for at opretholde deres produktions særegenhed og berømmelse, sådan som den er opbygget gennem tiden på grundlag af traditionelle fremstillingsmetoder. Cornouaille fremstilles således af udvalgte lokale sorter, ren saft af disse cideræbler, uden brug af koncentreret saft og med naturlig fremkaldelse af den mousserende karakter ved gæring af sukkeret på flaske. Disse metoder bidrager til udviklingen af aromaerne i »Cornouaille«-cideren.

Produktets egenart

»Cornouaille« er en cider, der opnår sin mousserende karakter ved gæring på flaske. Den har:

— en gylden til orange farve

— livlige, men stadig fine bobler

— et virkeligt alkoholindhold på over 3,5 % vol. og et sukkerindhold på over 20 gram pr. liter

— en karakteristisk smag af tannin, der knytter sig til en god balance mellem sukker og syrlighed.

Årsagssammenhæng

Takket være beliggenheden har Cornouaille gunstige betingelser for netop dyrkningen af cideræbler. Klima- og jordbundsforholdene i området sikrer æbletræerne regelmæssig og tilstrækkelig vandtilførsel (navnlig i frugtens vækstperiode om sommeren) takket være jordbundens dybde på mindst 50 cm, terrænets lave højde over havet, som begrænser nedbørsmængderne, og konkurrencen fra græsbevoksningen. Disse faktorer begrænser træernes frodighed til fordel for frugtens nytteindhold.

Denne egn er imidlertid også udsat for kraftige vinde. Derfor er det praksis, at de mest solbeskinnede skråninger med mest læ forbeholdes produktionen af cideræbler. Æblerne kan således modne længere på træet om efteråret.

Den most, der udvindes af cideræbler af lokale sorter, som er velegnede til dette miljø, er således særligt sukkerholdig og rig på tannin. Mostens høje sukkerindhold gør det muligt, trods forbruget af sukker til fremkaldelse af den mousserende karakter under gæringen på flaske og uden berigelse, at fremstille cidere med et alkoholindhold på over 3,5 % og et restsukkerindhold på 20 gram pr. liter.

»Cornouaille« har sin aromatiske kompleksitet i kraft af den traditionelle fremstillingsmetode, som områdets producenter har bevaret og forfinet, nemlig udvælgelsen af sorter, brugen af udelukkende ren cideræblesaft og fremkaldelsen af den mousserende karakter på flaske. Ciderens bitre bestanddel og struktur opnås gennem anvendelsen af en sammenstikning, som primært består af fenoliske sorter. Disse sorter, som udgør mindst 70 %, er de fremherskende i Cornouailles plantager og skyldes i det væsentlige århundreders lokal udvælgelse, som f.eks. sorterne Beleien, C'Huéro Briz, Prat Yod og Trojenn Hir. Fenolforbindelserne eller tanninen giver ligeledes cideren dens gyldne til orange farve.

»Cornouaille«-ciderens fine bobler opnås ved fremkaldelse af den mousserende karakter ved gæring på flaske, hvilket historisk set har været forbeholdt festudgaven af denne drik. Foruden denne naturlige mousserende karakter gør gæringen på flaske det muligt at udvikle ciderens aromaer og bidrager til dens kompleksitet.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-Cornouaille-modifié-20191219-Vconsolidé.pdf

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.