DA Den Europæiske Unions Tidende C 47/11

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2016/C 47/09)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

»SOUMAINTRAIN«

EU-nr.: FR-PGI-0005-01298 — 29.12.2014

BOB ( ) BGB ( X )

1. Betegnelse

»Soumaintrain«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.3. Oste

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Soumaintrain« er en blød ost med vasket skorpe, og der er tale om en udpræget mælkeost, der udelukkende fremstilles af sødmælk fra køer. Efter 21 dages modning er »Soumaintrain« kendetegnet ved:

— en elfenbensfarvet til okkerfarvet skorpe, som er en smule fugtig, og som eventuelt har aftryk af riste. En let dunet overflade er tilladt

— en blød, glat og let grynet elfenbensfarvet masse. På dette tidspunkt skal der være proteolytisk aktivitet under skorpen. Ostens tørstofindhold er på mindst 40 %, og den indeholder mindst 48 % fedtstof i tørstoffet

— en animalsk eller vegetabilsk lugt

— en mælkeagtig smag, der giver osten en vis syrlighed, kombineret med en anelse behagelig bitterhed, som stammer fra forbindelserne fra proteolysen, men ikke efterlader en ubehagelig eftersmag. Osten har »animalske« nuancer og alt efter årstid »vegetabilske« aromaer af f.eks. svampe, humus, hø eller halm, som udvikler sig under modningen. Osten har en lang eftersmag.

»Soumaintrain« er cylindrisk og flad med en diameter på 90-130 millimeter og en vægt på 180-600 gram.

Ostens højde er proportional med dens diameter og udgør 25-35 % af diameteren.

3.3. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Andelen af fodermængden for malkekøer i produktion eller goldkøer, som stammer fra det geografiske område, beregnet på grundlag af fodermængdens tørstofindhold, er fastsat til mindst 75 %.

Andelen af græs i produktionsmalkekvægets foder er fastsat til mindst 30 % af det årlige indtag af grovtørfoder.

Malkekvæg i produktion har et græsningsareal på 12 ar pr. ko. Malkekvæg i produktion er på græs i mindst fem måneder. Det er tilladt at supplere foderet med græs.

Den gennemsnitlige andel af fodertilskud til malkekøer i produktion eller goldkøer må ikke overstige 30 % af tørstofindholdet i den samlede fodermængde.

Disse regler skal sikre, at foderet suppleres med græs, hvilket bidrager til udviklingen af ostens specifikke aromaer under modningen.

Mælken til fremstilling af »Soumaintrain« er sødmælk fra køer indsamlet senest 48 timer efter den seneste malkning. Der må hverken tilsættes eller fjernes fedtstof eller protein. Det er forbudt at koncentrere mælken ved delvis fjernelse af den vandholdige del før koaguleringen.

Mælken til fremstilling af »Soumaintrain« stammer fra det geografiske område. Det geografiske område er kendetegnet ved et meget tæt vandnet og består således navnlig af fugtige dale med jord, der let oversvømmes, og hvor græsset har gode vækstbetingelser, eftersom området desuden har et fugtigt klima og lerholdig jord. Græsset, hvorpå malkekøerne græsser i mindst fem måneder om året, bidrager til kendetegnene for »Soumaintrain« og navnlig ostens specifikke »vegetabilske« aromaer, der, alt efter årstiden, udvikler sig under hele modningen.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Mælkeproduktionen og ostens fremstilling og modning skal foregå i det geografiske område.

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Ud over de obligatoriske oplysninger skal mærkningen af ostene indeholde:

— betegnelsen »Soumaintrain«

— nøjagtig angivelse af produktionsstedet.

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område for »Soumaintrain« består af det område, der omfatter følgende administrative enheder:

Departementet Aube:

Kommuner: Clérey, Fresnoy-le-Château og Montreuil-sur-Barse.

Kantoner: Bar-sur-Seine, Chaource og Ervy-le-Châtel med undtagelse af følgende kommuner: Balnot-la-Grange, Bar-sur-Seine, Bourguignons, Buxeuil, Chaserey, Coussegrey, Eaux-Puiseaux, Étourvy, Jully-sur-Sarce, Maisons-lès-Chaource, Merrey-sur-Arce, Pargues, Villemorien, Ville-sur-Arce, Villiers-le-Bois, Villiers-sous-Praslin, Vosnon og Vougrey.

Departementet Côte-d'Or:

Kommuner: Bard-lès-Époisses, Blancey, Brochon, Chailly-sur-Armançon, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Corrombles, Curley, Éguilly, Époisses, Genay, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Jeux-lès-Bard, Lantilly, Martrois, Massingy-lès-Semur, Millery, Mont-Saint-Jean, Morey-Saint-Denis, Nuits-Saint-Georges, Quemigny-Poisot, Saint-Philibert, Semezanges, Semur-en-Auxois, Torcy-et-Pouligny, Trouhaut, Turcey, Vic-de-Chassenay, Villars-et-Villenotte og Villotte-Saint-Seine.

Kantoner: Sombernon, Montbard, Venarey-les-Laumes og Vitteaux med undtagelse af følgende kommuner: Ancey, Arcey, Baulme-la-Roche, Blaisy-Haut, Bussy-le-Grand, Charny, Corpoyer-la-Chapelle, Fain-lès-Moutiers, Frôlois, Lucenay-le-Duc, Mâlain, Montoillot, Moutiers-Saint-Jean, Prâlon, Sainte-Marie-sur-Ouche, Saint-Jean-de-Boeuf, Saint-Thibault, Saint-Victor-sur-Ouche, Savigny-sous-Mâlain, Source-Seine og Touillon.

Departementet Yonne:

Kommuner: Auxerre, Bleigny-le-Carreau, Brienon-sur-Armançon, Chevannes, Esnon, Mercy, Monéteau og Venoy.

Kantoner: Ligny-le-Châtel, Saint-Florentin, Seignelay, Auxerre-Sud-Ouest, Migennes, Auxerre-Nord, Ancy-le-Franc, Cruzy-le-Châtel, Flogny-la-Chapelle og Tonnerre med undtagelse af følgende kommuner: Béru, La Chapelle-Vaupelteigne, Collan, Épineuil, Fleys, Maligny, Molosmes, Villy og Viviers.

5. Tilknytning til det geografiske område

Det geografiske område er et græssletteområde omkring dalene Armance og Armançon, Yonne og Serein, Seine i den del, der går gennem Champagne Humide, Brenne, Oze og Ozerain, hvor der er en høj luftfugtighed. Området er kendetegnet ved en række naturlige faktorer, der er gunstige for mælkeproduktion i opdrætsområder, der er uegnede til andre landbrugsaktiviteter.

I geologisk henseende er jordbunden i området forskelligartet, men primært lerholdig. Den er løs og uigennemtrængelig, og området består oftest af naturlige enge, som ikke kan mekaniseres.

I hydrologisk og hydrografisk henseende løber der et meget tæt vandnet gennem det geografiske område, der ligger på bløde og uigennemtrængelige klipper, hvilket er grunden til topografien med få dale og svage relieffer og jord, der let oversvømmes om efteråret og foråret.

I klimatisk henseende er kystklimaet med let kontinental indflydelse kendetegnet ved ret kolde temperaturer med et årsgennemsnit på kun lidt over 10 °C og regelmæssig nedbør på 700-800 millimeter uden udtalt tørke om sommeren.

Man finder ostens historiske oprindelse i den nordligste del af Bourgogne på grænsen til departementet Aube. Her har man helt siden i middelalderen været særligt dygtige til at fremstille bløde mælkeoste med vasket skorpe.

Her findes desuden de første vidnesbyrd om fremstillingen af modnet ost i det 17. århundrede i et værk af Henri Auclerc (1887-1968), der var præst i Vergigny. Værket kæder fremstillingen af ost sammen med Pontigny-klosterets historie (etableret i 1117): »Cisterciensermunkene lod forpagtningsafgiften betale i modnet ost«.

»Soumaintrain« og den traditionelle produktionsmetode er beskrevet gentagne gange i litteraturen fra det 19. århundrede. Louis-Eugène Bérillon beskriver f.eks. i værket »La Bonne Ménagère Agricole« (Auxerre, 10. udgave, 1889) de produktionsmetoder, der blev anvendt af den pensionerede lærer Couturot: »Så snart koen er malket […] tilsættes mælken til osteløbe […] når mælken i osteløben er godt koaguleret, fyldes formene (cylindre uden bund og låg) på små plader af vidje […] når osten er drænet, vendes den to gange om dagen i to dage […] når den er fast, udtages den af formen og saltes på begge sider, og derefter vaskes den med rent og frisk vand hver dag, indtil den har en flot gul farve på ydersiden«.

Forbindelsesvejene blev forbedret i det 19. århundrede, hvilket fremmede specialiseringen af landbrugsproduktionen og udviklingen af opdræt og gjorde det muligt at markedsføre osten bedre. Fra den første halvdel af det 20. århundrede indgår det historiske produktionsområde for »Soumaintrain« i et større produktionsområde for bløde oste, hvilket fremgår af »La France Fromagère« af Claire Delfosse, som blev udgivet i 1993.

Disse bløde ostes mælkeagtige karakter og deres specifikke modning, der fremkommer ved vask af skorpen, fremgår også af »Inventaire du patrimoine culinaire de la France« i den udgave, der omhandler Bourgogne (1993-udgaven).

Produktionen af Soumaintrain har spredt sig ud over det historiske oprindelsessted og fordeler sig på gårdproducenter og mejerier. »Soumaintrain« nyder således godt af den tekniske formåen hos disse producenter, som har et stort kendskab til fremstilling af bløde oste med vasket skorpe, og af den kommercielle udvikling, der opnås herigennem.

Ud over aromaernes kvalitet ligger ostens egenart i den bløde, elfenbensfarvede, glatte og let grynede masse og den vaskede, elfenbensfarvede til okkerfarvede skorpe, som er en smule fugtig.

Osten fremstilles af surmælk, hvilket gør at den, selv efter modning, bevarer en karakteristisk og meget tydelig mælkeagtig lugt og smag.

Tilknytningen til det geografiske område for »Soumaintrain« bygger på dens kvalitet og omdømme.

Græssletterne i dalene er kendetegnet ved et fugtigt klima og en lerholdig jordbund, hvilket skaber gunstige vækstforhold for græs. Andre områder er mere gunstige for dyrkning af korn, som også udgør en af bestanddelene i foderet. De naturlige forhold i det geografiske område gør det således muligt at producere et varieret foder, som er tilpasset til en malkekos behov.

Brug af græs i foderet, navnlig græsning i en periode på mindst fem måneder om året, bidrager til udviklingen af ostens specifikke aromaer under modningen. »Soumaintrain« udvikler således en intens og holdbar aroma af »animalsk« karakter og alt efter årstiden vegetabilske aromaer af f.eks. svampe, humus, hø eller halm, som nuancerer aromaen.

Det geografiske område, som har gunstige forhold for etablering og opretholdelse af bedrifter, der beskæftiger sig med opdræt af malkekvæg eller afgrøder og dyreavl, har gjort det muligt at gøre »Soumaintrain« til en ost med lokale traditioner.

Den specifikke teknik med modning ved vask af skorpen er godt tilpasset til det geografiske områdes klimatiske forhold. Under modningen, der tidligere foregik i det fri, kan luftfugtigheden give anledning til udvikling af en uønsket overfladeflora. Ved at vaske ostene er det muligt at fjerne denne flora. Skorpens fugtighed og elfenbensfarvede til gule farve, som er lysere end andre oste fra nærområdet, skyldes denne teknik, som man har bevaret, og som giver osten sine vigtigste kendetegn. Overfladefloraen fjernes regelmæssigt, hvilket forklarer hvorfor osten kun farves i begrænset omfang. Ved at vaske skorpen, hvilket i dag foregår mindst fire gange i modningsfasen, er det desuden muligt at begrænse overfladefloraens proteolytiske aktivitet.

Produktionen af syrlighed, der skyldes anvendelsen af surmælk, og intervallet mellem ovennævnte vaske tillader dog en vis proteolytisk aktivitet under skorpen. Denne aktivitet når ikke midten af osten, og midten modnes langsomt på grund af overfladefloraen, hvilket giver osten de intense aromaer og en anelse karakteristisk behagelig bitterhed som eftersmag. Den naturlige afdrypning, tørringen og tørsaltningen er afgørende for denne teknologi.

»Soumaintrain« har i øvrigt en fin masse, der hænger sammen med en respektfuld håndtering af produktet under hele produktionen. P. Larue (agronom og forfatter til »Le fromage Soumaintrain et la vallée de l'Armance«, 1911) beskrev således »Soumaintrain« som en »ikke særlig demokratisk ost« på grund af den pleje og gentagne håndteringer, den kræver.

»Soumaintrain« har i lang tid haft et godt omdømme, hvilket fremgår af værket »La bonne Ménagère Agricole« af Louis-Eugéne Bérillon (Auxerre, 10. udgave, 1889), hvor »Soumaintrain« beskrives som »landets bedste ost«.

Dette omdømme er bevaret lokalt og har udviklet sig på grund af kontinuiteten i anvendelsen af denne betegnelse siden det 19. århundrede hos gårdproducenter og modningsvirksomheder, der markedsfører produktet i nærområdet, og fremhævelsen af betegnelsen i forbindelse med anerkendte betegnelser for andre oste fra samme produktionssektor. Androuet, der havde været parisisk ostemester siden 1909, beskrev i »Guide du fromage« (forlaget Stock) fra 1971, der findes i en fransk og en engelsk udgave, »Soumaintrain« som »en fremragende lille ost, der konsumeres lokalt eller i begrænset omfang«. Der er siden 1984 hvert år i oktober blevet afholdt en vandring med smagning af »Soumaintrain« og foie gras i det historiske oprindelsesområde for produktionen af »Soumaintrain«.

»Soumaintrain« beskrives i »Inventaire du patrimoine culinaire de la France« i den udgave, der omhandler Bourgogne (forlaget Albin Michel/CNAC, 1993).

Flere restauratører tilbyder »Soumaintrain« på deres platte med regionale oste eller lader den indgå i opskrifter med ost. Se opskrifter udviklet i »Amicale des cuisiniers de Côte d'Or« i 2012. Ostens veletablerede kendetegn fremhæves også i nationale fagblade, hvilket fremgår af artikler udgivet mellem 2013 og 2015 i »Profession fromager« og »Courrier du Fromager«. Ostens omdømme kan desuden bekræftes via de priser, den har vundet i Concours Général Agricole.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i nærværende forordning)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCSoumaintrain.pdf

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.