EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 14.12.2020 COM(2020) 807 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om aktiviteterne i IFRS Foundation, EFRAG og PIOB i 2019













1.Rapportens formål og omfang I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 258/2014 , som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning 2017/827 , medfinansierer EU tre organisationer, der er aktive inden for regnskabsaflæggelse og revision: International Financial Reporting Standards (IFRS) Foundation, Den Europæiske Rådgivende Regnskabsgruppe (EFRAG) og Public Interest Oversight Board (PIOB). Medfinansieringsprogrammet er i form af driftstilskud. Formålet med denne rapport er, i henhold til forordningens artikel 9, stk. 3, at rapportere om den seneste udvikling i disse tre organers aktiviteter i 2019. Visse begivenheder i 2020 er dog også beskrevet, hvor de skønnes at være nyttige for denne rapports formål (f.eks. nye udfordringer i forbindelse med den europæiske handlingsplan for finansiering af bæredygtig vækst (2018) eller i forbindelse med den globale covid-19-pandemi). Som opfølgning på Stolojan-betænkningen og som nævnt i betragtning 9 til forordningen om ændring af forordning nr. 258/2014 indeholder denne rapport også Europa-Kommissionens vurdering af forvaltningen af disse tre organer, navnlig med hensyn til forebyggelse af interessekonflikter, gennemsigtighed, mangfoldigheden af eksperter, diversitet i finansieringen, offentlig ansvarlighed og aktindsigt. 1.1.Rapportens opbygning Rapporten er bygget op på følgende måde: ·Afsnit 2: International Financial Reporting Standards Foundation — indeholder en oversigt over IFRS Foundations aktiviteter samt en vurdering af dens forvaltning i 2019 ·Afsnit 3: Den Europæiske Rådgivende Regnskabsgruppe — indeholder en oversigt over EFRAG's aktiviteter samt en vurdering af dens forvaltning i 2019 ·Afsnit 4: Public Interest Oversight Board — indeholder en oversigt over PIOB's aktiviteter samt en vurdering af dens forvaltning i 2019 ·Afsnit 5: Konklusioner vedrørende finanseringsprogrammets relevans. 2.International Financial Reporting Standards Foundation 2.1.Oversigt over IFRS-aktiviteter 2.1.1.Udstedelse af standarder I september 2019 afsluttede International Accounting Standards Board (IASB) fase 1 i projektet "IBOR Reform and its Effects on Financial Reporting" ved at publicere ændringer til International Financial Reporting Standards (IFRS) 9 Finansielle instrumenter og dens forgænger International Accounting Standards (IAS) 39 Finansielle instrumenter: indregning og måling. Hovedformålet var at tage højde for konsekvenserne for den regnskabsmæssige behandling af eksisterende sikringsforhold forud for en egentlig erstatning af rentebenchmarks. IASB iværksatte projektets fase 2 i august 2020. Formålet med IBOR fase 2 er at forebygge, at IFRS forårsager utilsigtede regnskabskonsekvenser, når rentebenchmarks faktisk erstattes, navnlig for regnskabsmæssig sikring. I 2019 udarbejdede IASB ændringer til IFRS 17 Forsikingskontrakter, som blev vedtaget i juni 2020. Disse ændringer har til formål at mindske omkostningerne ved gennemførelsen og gøre det lettere for selskaber at redegøre for resultaterne af at anvende IFRS 17 over for investorer og andre. I den forbindelse besluttede IASB at udsætte ikrafttrædelsesdatoen for IFRS 17 fra den 1. januar 2021 til den 1. januar 2023 og at udvide den fakultative udsættelse af IFRS 9 Finansielle instrumenter for forsikringsbranchen. Siden marts 2020 har den globale covid-19-pandemi medført en folkesundhedskrise og som følge heraf en nedlukning af mange dele af den globale økonomi. IASB og dets medarbejdere støttede derfor deres interessenter ved at besvare covid-19-relaterede spørgsmål om anvendelsen af IFRS-standarder, ved at yde specifikke regnskabsmæssige fradrag og ved at tilpasse IASB's arbejdsplan, herunder at udsætte mindre kritiske høringer. Et eksempel er ændring af IFRS 16 Leasingkontrakter for at lette enheders regnskabsmæssige behandling af covid-19-relaterede leasingkoncessioner som udlejning af ferieboliger og midlertidig nedsættelse af leje. Tillæg 1 i denne rapport indeholder en fuldstændig oversigt over IASB's standardudstedelsesaktiviteter, herunder arbejdet i IFRS Interpretations Committee (IFRIC) og igangværende godkendelsesprocedurer. Endelig ajourførte IFRS Foundation IFRS-taksonomien, så den afspejler konsekvenserne af de nye standarder og ændringer. 2.1.2.Forskningsprojekter

IASB's arbejdsplan for 2017-2021 sigter mod at forbedre og støtte eksisterende standarder, fremme bedre kommunikation og støtte gennemførelsen. Med hensyn til projekt "Bedre kommunikation" afsluttede IASB i 2019 de tekniske drøftelser og offentliggjorde høringsudkastet General Presentation and Disclosures i december — med forslag om forbedringer af primære årsregnskabers struktur og indhold med fokus på resultatopgørelsen. IASB fortsatte desuden forskningsprojektet om udvindingsaktiviteter for at overveje en eventuel udskiftning af IFRS 6 Efterforskning og vurdering af mineralressourcer. Som led i opfølgningen på evalueringen efter gennemførelsen af IFRS 3 Virksomhedssammenslutninger undersøgte IASB mulige forenklinger af den regnskabsmæssige behandling af goodwill og målrettede forbedringer af testen for værdiforringelse og offentliggjorde et debatoplæg i første kvartal 2020. I 2019 påbegyndte IASB sin evaluering efter gennemførelsen af IFRS 10 Koncernregnskaber, IFRS 11 Fælles ordninger og IFRS 12 Oplysninger om kapitalandele i andre virksomheder. 2.1.3.Omfattende vurdering af IFRS-standarden for SMV'er I 2019 påbegyndte IASB den anden omfattende vurdering af IFRS-standarden for SMV'er for at bringe den i overensstemmelse med det fuldstændige sæt af IFRS-standarder uden at pålægge SMV'er urimelige omkostninger og en urimelig arbejdsbyrde. I januar 2020 offentliggjorde IASB en anmodning om oplysninger. 2.2.Generelle principper, på baggrund af hvilke der er udviklet nye standarder 2.2.1.Generelle principper Principperne for den hensigtsmæssige proces for IASB's og IFRIC's udstedelse af standarder er beskrevet i Due Process Handbook. Et særligt forvaltningsudvalg, den såkaldte Due Process Oversight Committee (DPOC), fører tilsyn med dens anvendelse i praksis. I 2019 fortsatte DPOC med at revidere Due Process Handbook for at gøre standarderne mere effektive. Den reviderede Due Process Handbook blev offentliggjort i august 2020. Et af de nye principper er, at IASB i fremtiden bør offentliggøre forklarende materiale for at besvare spørgsmål vedrørende gennemførelsen af en standard efter offentliggørelsen, men før anvendelsesdatoen. Ifølge den reviderede Due Process Handbook bør IASB's effektanalyser fokusere på forbedringerne af regnskabsaflæggelsen under hensyntagen til gennemførelsesomkostningerne, samtidig med at det også overvejes, hvordan øget gennemsigtighed kan påvirke den finansielle stabilitet. Den indarbejder også effektanalysen i hele standardudstedelsesprocessen. Med hensyn til de bredere økonomiske virkninger af de nye krav til regnskabsaflæggelse fremhæves det i ændringerne, at kvantitative vurderinger generelt er praktisk umulige at gennemføre, men at IASB kan vurdere specifikke økonomiske virkninger, hvor det er relevant. Den reviderede version opfylder ikke fuldt ud de forventninger, Kommissionen har udtrykt som medlem af tilsynsorganet (Monitoring Board), da den muligvis ikke i tilstrækkelig grad kan afhjælpe forskellen mellem det begrænsede anvendelsesområde for IASB's konsekvensanalyse og kriterierne for godkendelse vedrørende den europæiske offentligheds interesse i medfør af IAS-forordningen. 2.3.Forvaltning, integritet og ansvarlighed 2.3.1.Oversigt IFRS Foundation er en nonprofitorganisation stiftet i henhold til den almindelige selskabslov i delstaten Delaware (USA) og driver virksomhed i Det Forenede Kongerige som et oversøisk selskab. IFRS Foundation ledes af en bestyrelse på 22 medlemmer ("Trustees"), som er kollektivt ansvarlige for generelt tilsyn med og udnævnelser til IASB. I 2019 holdt bestyrelsen tre møder. Udpegelsen af Trustees skal ske efter en fordeling efter geografisk oprindelse og skal på forhånd godkendes af Monitoring Board, som skal skabe forbindelse til de lokale myndigheder. Europa-Kommissionen er medlem af Monitoring Board. Monitoring Board holdt to møder i 2019. IASB har 14 medlemmer, som udpeges af Trustees med forbehold af krav om geografisk balance. Medlemmerne af IASB udpeges for en femårig periode med mulighed for én forlængelse. IASB har ansvaret for at udstede standarder. Det holdt 13 bestyrelsesmøder i 2019. Trustees udpeger også de 14 medlemmer af IFRIC, som skal fortolke anvendelsen af IFRS-standarder og yde vejledning om regnskabsaflæggelse. Endvidere danner IFRS Advisory Council et deltagelsesforum for organisationer og enkeltpersoner. Dets medlemmer udpeges også af IFRS Foundations Trustees og skal høres af bestyrelsen om beslutninger vedrørende større projekter. 2.3.2.Bestemmelser om gennemsigtighed I princippet er alle møder i IASB og IFRIC åbne for offentligheden. Dagsordenerne offentliggøres på forhånd, og møderne kan også ses via webcast. Med hensyn til åbenhedsregistre indførte IFRS Foundation i august 2019 et register over interessenternes kontakter for IASB-bestyrelsesmedlemmer. Det offentliggøres hvert kvartal på webstedet med angivelse af møder med interessenter. Den første rapport blev offentliggjort i december 2019. 2.3.3.Interessenternes repræsentation Efter "Trustees' Review of Structure and Effectiveness" i 2015 bør den geografiske fordeling af Trustees være repræsentativ for verdens kapitalmarkeder og underlagt et krav om geografisk balance for at bevare en ligelig repræsentation mellem Nord-, Syd- og Mellemamerika, Asien-Oceanien og Europa. I henhold til IFRS Foundations vedtægter skal der udpeges seks Trustees fra hver af de tre regioner plus en fra Afrika og tre fra et andet område, der skal sikre en overordnet geografisk balance. Tilsvarende skal fire medlemmer fra hver region, ét medlem fra Afrika og ét medlem fra et andet område ifølge kriterierne udpeges som medlem af IASB's bestyrelse.

Tre nye IFRS Foundation Trustees blev udpeget den 1. januar 2019 (Sarah J. Al Suhaimi [andet], dr. Suresh Kana [Afrika] og Kazyyuki Masu [Asien-Oceanien]), og en blev genudpeget (Guillermo Babatz [Nord-, Syd- og Mellemamerika]). Pr. 31. december 2019 omfattede IFRS Advisory Council 51 organisationer med 50 individuelle medlemmer. Kommissionen deltager som observatør. Desuden er Den Europæiske Centralbank (ECB) og Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA) også medlemmer af IFRS Advisory Council. 2.3.4.Ansvarlighed over for Europa-Parlamentet Ifølge forordning 2017/827 skal der gives en fuldstændig redegørelse for IFRS' udvikling til Europa-Parlamentet. Den årlige drøftelse mellem Europa-Parlamentets Økonomi- og Valutaudvalg (ECON) og Willem Hoogervorst, formand for IASB, og Erkki Liikanen, formand for IFRS Foundations Trustees, fandt sted den 26. februar 2019 og den 18. februar 2020. 2.3.5.Forebyggelse af interessekonflikter IFRS Foundations Trustees udpeges for en periode på tre år med mulighed for forlængelse én gang og skal forpligte sig til at handle i offentlighedens interesse. Efter anmodning fra Monitoring Board blev der vedtaget en revideret politik om interessekonflikter i 2019. Den indfører det princip, at en Trustee og et medlem af Monitoring Board ikke kan være ansat af den samme organisation. Den giver imidlertid også formanden for Trustees beføjelse til at fravige dette princip under ekstraordinære omstændigheder. Kun et medlem af IASB er et deltidsmedlem. Bestyrelsesmedlemmer på fuld tid skal i henhold til IFRS Foundations vedtægter afbryde ethvert ansættelsesforhold og bånd, der måtte påvirke deres uafhængighed. Hverken udstationering fra en arbejdsgiver eller ret til at genindtræde i en stilling hos den tidligere arbejdsgiver er tilladt. 2.3.6.Opdeling af finansiering I 2019 modtog IFRS Foundation et tilskud på 4,7 mio. EUR fra EU, hvilket udgør 20,7 % af den samlede modtagne finansiering. Ifølge IFRS Foundations opdeling var EU den største bidragyder efterfulgt af internationale revisionsfirmaer med 19,8 % i 2019. De senere års nedadgående tendens i IFRS Foundations bidrag fortsatte i 2019. De rapporterede bidrag faldt med 10,8 % i 2019 (10,6 % efter indregning af valutakursudsving). De største fald i bidrag kunne tilskrives Sydafrika (–95 %), Spanien (–71 %), Hongkong (–67 %), Brasilien (–48 %), USA (–34 %), de internationale revisionsnetværk (–30 %), Schweiz (–19 %) og Tyskland (–9 %). Tillæg 2 indeholder en opdeling af finansieringen efter de vigtigste geografiske områder. Den viser især, at på trods af en ligelig repræsentation af EU og USA i bestyrelsen (seks Trustees hver) og IASB (fire medlemmer hver) bidrager området "Nord-, Syd- og Mellemamerika" kun med op til 5,1 % af IFRS Foundations finansiering, mens EU og Asien-Oceanien tegnede sig for henholdsvis 38,5 % og 33,5 % af de samlede bidrag. EU's og medlemsstaternes relative andel steg i forhold til 2018 (fra 35,8 % til 38,5 %). Faldet i de rapporterede bidrag fra internationale revisionsnetværk blev delvis opvejet af en kontrakt, der førte til øgede licensindtægter. IFRS Foundation rapporterede et nettooverskud på 3,8 mio. GBP. Det samlede overførte overskud pr. 31. december 2019 beløb sig til 38,1 mio. GBP. 3.Den Europæiske Rådgivende Regnskabsgruppe 3.1.Oversigt over EFRAG's aktiviteter EFRAG's arbejde kan opdeles i tre hovedkategorier: -EFRAG's vigtigste rolle er at rådgive Europa-Kommissionen om, hvorvidt nye eller reviderede IFRS-standarder opfylder godkendelseskriterierne i IAS-forordningen om anvendelse af internationale regnskabsstandarder. Disse kriterier bør omfatte opretholdelse af kravet om et "retvisende billede" og den europæiske offentligheds interesse. Felttest, konsekvensanalyser og opsøgende aktiviteter udgør en betydelig del af EFRAG's godkendelsesarbejde. -EFRAG's næstvigtigste aktivitet er det IFRS-relaterede arbejde bestående af forskningsarbejde og aktiviteter, der bidrager til IASB's standardudstedelsesarbejde, med henblik på at sikre, at europæiske synspunkter om udvikling af regnskabsaflæggelse formuleres klart i IASB's arbejde. -I 2019, som led i Kommissionens handlingsplan om finansiering af bæredygtig vækst (2018), blev EFRAG's arbejde udvidet med oprettelsen af European Corporate Reporting Lab ("European Lab"), som blev sat i drift i februar 2019, hvor European Labs projekttaskforce om klimarelateret rapportering påbegyndte sit arbejde. 3.1.1.Godkendelsesaktiviteter

I 2019 var EFRAG's arbejdsprogram fortsat primært drevet af IASB's standardudstedelsesbeslutning om at ændre IFRS 17 Forsikringskontrakter. I september 2019 kommenterede EFRAG ændringsforslagene til IFRS 17. IASB udarbejdede reviderede ændringer til IFRS 17 i juni 2020. EFRAG fortsatte med at arbejde på sit udkast til godkendelsesrådgivning for at kunne udsende det hurtigt efter offentliggørelsen af den ændrede standard. I andet halvår 2019 optrappede EFRAG arbejdet med udkastet til godkendelsesrådgivning yderligere med løbende dialog og opsøgende arbejde med europæiske forsikringseksperter fra forskellige interessentgrupper i EFRAG Insurance Accounting Working Group (EFRAG IAWG). Desuden blev udvalgte emner behandlet gennem særlige undersøgelser med bredere grupper. EFRAG's Technical Expert Group (EFRAG TEG) og EFRAG's bestyrelse har deltaget på hvert eneste trin. EFRAG har også bestilt en ajourføring af sin økonomiske analyse fra 2018 på områder som branchetendenser, potentiel indvirkning på konkurrencen om kapital og kunder og enhver potentiel indvirkning på forsikringsselskabernes udbud af produkter og tjenester. EFRAG bidrog til den hurtigere godkendelsesproces for IBOR-reformens fase 1, så ændringerne til IAS 39 og IFRS 9 om finansielle instrumenter var på plads i tide til selskabernes regnskabsaflæggelse for 2019 for at undgå potentielle forstyrrelser i regnskabsaflæggelsen som følge deraf. I 2018 udførte EFRAG's sekretariat en indledende analyse af IASB's debatoplæg Finansielle instrumenter med træk, der kendetegner egenkapital (Financial Instruments with Characteristics of Equity (FICE)), som opfølgning på sin opfordring til at gennemføre konsekvensanalyser under standardudstedelsesprocessen og ikke kun til sidst. EFRAG's sekretariat offentliggjorde i slutningen af februar 2019 et arbejdsdokument om den indledende analyse. EFRAG udførte også en indledende analyse som led i udarbejdelsen af udkastet til bemærkninger til IASB's høringsudkast Generel aflæggelse og oplysningskrav (tidligere "primære årsregnskaber"), som blev offentliggjort i december 2019. Resultaterne af den indledende analyse gav indsigt i, hvordan europæiske interessenter mente, at de nye forslag fra IASB ville påvirke deres regnskabsaflæggelse i praksis. I løbet af 2019 deltog EFRAG i IASB's høringsproces og udsendte bemærkninger efter den offentlige høring om alle IASB's forslag (høringsudkast og debatoplæg). Andre fokusområder omfattede IASB's projekter om Satsregulerede aktiviteter, Primære årsregnskaber, Kommentarer fra ledelsen, Virksomhedssammenslutninger under fælles kontrol (BCUCC) og Goodwill og værdiforringelse. 3.1.2.Forskningsaktiviteter EFRAG's forskningsarbejde var fortsat en væsentlig del af dens aktiviteter i 2019 med hensyn til at påvirke IASB og fremme den internationale debat ved at skabe tankelederskab i spørgsmål, der er vigtige for Europa. På grundlag af en offentlig høring i 2018 om prioriteter blandt de europæiske vælgere arbejdede EFRAG på Bedre information om Immaterielle aktiver, Kryptoaktiver samt Variable og betingede betalinger i 2019. I januar 2020 offentliggjorde EFRAG en videnskabelig litteraturgennemgang om immaterielle aktiver. EFRAG offentliggjorde også et debatoplæg om regnskabsføring af pensionsordninger med et tilsagn om afkast af aktiver. Gennem sit akademiske panel og netværk styrkede EFRAG sit samarbejde med den akademiske verden. Endelig, som svar på Kommissionens anden anmodning vedrørende langfristede egenkapitalinstrumenter om at undersøge potentielle alternative regnskabsmetoder for dagsværdimålingen for langfristede investeringsporteføljer af kapitalandele, iværksatte EFRAG en offentlig høring i sommeren 2019 for at samle synspunkter. EFRAG offentliggjorde sin tekniske rådgivning om alternative regnskabsbehandlinger af måling til dagsværdi gennem resultatet for egenkapitalinstrumenter og instrumenter af egenkapitaltypen i en langsigtet investeringsmodel samt tilbagemeldingsudtalelsen om EFRAG's offentlige høring i januar 2020. 3.1.3.European Lab og det ikkefinansielle rapporteringsdomæne European Lab har til formål at stimulere innovation i virksomhedsrapportering gennem udveksling af god praksis, som også supplerer og bidrager til EFRAG's arbejde med regnskabsaflæggelse. European Lab består af en styregruppe, European Lab Steering Group, med formanden for EFRAG's bestyrelse som formand og som næstformand lederen af Kommissionens enhed for virksomhedsrapportering, revision og kreditvurderingsbureauer, samt projekttaskforcer. European Labs styregruppe står direkte til ansvar over for EFRAG's generalforsamling. Styregruppen er ansvarlig for European Labs dagsorden og udpeger projekttaskforcernes medlemmer, overvåger projekternes gennemførelse, fremmer European Lab og mobiliserer netværk. Efter en offentlig indkaldelse af kandidater i december 2018 blev den første projekttaskforce vedrørende klimarelateret rapportering oprettet, så European Lab blev fuldt funktionsdygtigt i februar 2019. Efter et opsøgende arbejde blandt interessenter med næsten 50 deltagere offentliggjorde projekttaskforcen i begyndelsen af februar 2020 sin interaktive praktiske og indsatsorienterede rapport. Rapporten fremhæver god rapporteringspraksis samt mulige metoder til at forbedre den nuværende rapporteringspraksis med to tillæg om generel rapportering af klimaoplysninger og scenarieanalyse. Rapporten blev offentliggjort i god tid og blev anvendt af selskaber og finansielle institutioner til deres rapportering for 2019. Styregruppen gennemførte en offentlig høring i tredje kvartal 2019 om European Labs fremtidige dagsorden. På grundlag af resultaterne traf styregruppen beslutning om et andet European Lab-projekt om rapportering af ikkefinansielle risici og muligheder og forbindelserne til forretningsmodellen. Projektet blev sat i drift i andet kvartal 2020. Europa-Kommissionen støtter det nye projekt og fremsatte en anmodning om teknisk rådgivning , som i juni 2020 gav EFRAG mandat til at påbegynde det forberedende arbejde med mulige europæiske standarder for ikkefinansiel rapportering. Dette forberedende arbejde vil danne grundlag for udarbejdelsen af europæiske standarder for ikkefinansiel rapportering, hvis medlovgiverne beslutter, at sådanne standarder er nødvendige som resultat af revideringen af direktivet om ikkefinansiel rapportering. En projekttaskforce (PTF) nedsat af European Lab i september 2020 efter indkaldelsen af kandidater vil varetage dette arbejde. European Labs styregruppe har udpeget Patrick de Cambourg, som i øjeblikket er formand for "Autorité des Normes Comptables", som formand for denne PTF. 3.2.Forvaltning, gennemsigtighed og offentlig ansvarlighed 3.2.1.Forvaltning af EFRAG efter henstillingerne i Maystadt-rapporten Reformen af EFRAG's forvaltning, som blev gennemført den 31. oktober 2014, har givet organisationen øget legitimitet og repræsentativitet og resulteret i en mere sammenhængende proces for EU's deltagelse i standardudstedelsesprocessen. Forvaltningsreformen blev afsluttet i juli 2016 med EFRAG's generalforsamlings officielle udnævnelse af tidligere medlem af Europa-Parlamentet Jean-Paul Gauzès som formand for EFRAG's bestyrelse efter Kommissionens indstilling og Europa-Parlamentet og Rådets godkendelse. Hans mandat blev forlænget med en yderligere treårig periode frem til den 30. juni 2022.

De europæiske tilsynsmyndigheder og ECB har valgt at være officielle observatører med taleret i EFRAG's bestyrelse i stedet for at blive fuldgyldige medlemmer. De har ydet et vigtigt bidrag til EFRAG's konsekvensanalyse, navnlig med hensyn til finansiel stabilitet. EFRAG's bestyrelse nåede frem til alle sine konklusioner i 2019 på grundlag af fuld konsensus uden at være nødt til at benytte flertalsafgørelser. I 2017 blev der i Maystadt-rapportens ånd oprettet en observatørplads til europæiske organisationer, som repræsenterer private investorer ("slutbrugerne"). EFRAG's bestyrelse foretager en årlig undersøgelse af sine egne medlemmers resultater og effektivitet under tilsyn af EFRAG's generalforsamling. Undersøgelsen i 2019, som omfattede en blanding af strategiske, forvaltningsmæssige og operationelle spørgsmål, viste, at forvaltningsstrukturen generelt fungerer godt og har øget organisationens troværdighed. Der blev vedtaget henstillinger for yderligere at forbedre effektiviteten af EFRAG's aktiviteter i fremtiden. Gennemførelsen af EFRAG's kommunikationsstrategi og med et kommunikationsteam under ledelse af EFRAG's bestyrelsesformand har medført yderligere fremskridt med hensyn til EFRAG's synlighed og troværdighed. Der var ingen problemer med potentielle interessekonflikter. I EFRAG's interne regler er der fastsat krav om interessekonflikter, og EFRAG's bestyrelse har en interessekonfliktpolitik for bestyrelsesmedlemmer, der er offentliggjort på EFRAG's websted. Politikkens formål er at sikre EFRAG's troværdighed som en organisation, der arbejder i den europæiske offentligheds interesse. Politikken skal undgå situationer, hvor konflikter eller opfattelser af konflikter kan opstå, dvs. hvor de kan: virke demotiverende for den frie debat, føre til, at der træffes beslutninger eller foranstaltninger, som ikke er i den europæiske offentligheds interesse som helhed eller i EFRAG's interesse, eller give indtryk af, at EFRAG ikke har handlet korrekt. EFRAG's bestyrelsesmedlemmer og EFRAG's medarbejdere bekræfter årligt deres uafhængighed ved at underskrive erklæringer. 3.2.2.Bestemmelser om gennemsigtighed Den dokumentation, der blev indsamlet i løbet af 2019, viser, at EFRAG's hensigtsmæssige proces stort set er i overensstemmelse med interessenternes behov. Den er kendetegnet ved en gennemsigtig informationsstrøm mellem alle involverede parter. EFRAG viser fortsat sin vilje til at samarbejde med Kommissionen for at opnå endnu højere gennemsigtighedsstandarder end tidligere. Det er vigtigt for at sikre, at nye IFRS-standarder opfylder Europas behov. Den gennemsigtige offentlige hensigtsmæssige proces, som EFRAG har udviklet i tidens løb, giver alle europæere mulighed for at fremføre deres synspunkter til overvejelse i EFRAG og sikrer, at mangfoldigheden af regnskabsmodeller og økonomiske modeller og synspunkter i Europa tages i betragtning ved fastlæggelsen af EFRAG's holdninger. Som led i sin hensigtsmæssige proces offentliggør EFRAG desuden udkast til holdninger til offentlig høring, udfører felttest og andre former for effektanalyser, organiserer opsøgende arrangementer (hvoraf nogle er specielt rettet mod brugerne) og gennemfører særlige undersøgelser, offentliggør resultaterne i tilbagemeldingsudtalelser og offentliggør endelige holdninger. EFRAG bidrager til evidensbaseret standardudstedelse ved at iværksætte kvantitative undersøgelser, som danner grundlag for drøftelser om EFRAG's bemærkninger og godkendelsesrådgivning, og som gradvis bliver en vigtigere og vigtigere del af EFRAG's forskningsarbejde. Møder i EFRAG's bestyrelse, EFRAG TEG og EFRAG's rådgivende forum for standardudstedere (EFRAG CFSS) er offentlige, og dagsordenerne og mødereferaterne offentliggøres på EFRAG's websted. Endvidere er mødepapirerne til EFRAG's bestyrelsesmøder og møderne i EFRAG TEG og EFRAG CFSS offentligt tilgængelige. Siden marts 2018 er disse offentlige møder blevet webcastet, så de berørte parter kan se drøftelserne ikke blot i realtid, men også efter at møderne er afholdt. Drøftelserne i EFRAG TEG understøttes af bidrag fremsendt af EFRAG CFSS og de særlige EFRAG-arbejdsgrupper og rådgivende paneler. Input fra EFRAG's brugerpanel er væsentlig for EFRAG's arbejde. Ud over den gennemsigtige offentlige hensigtsmæssige proces sikrer den diversificerede sammensætning af disse grupper samt EFRAG's bestyrelse og EFRAG TEG, med hensyn til både geografisk og erhvervsmæssig baggrund, at EFRAG tager behørigt hensyn til alle de forskellige synsvinkler. EFRAG's bestyrelse modtager regelmæssigt en rapport om alle møder mellem EFRAG's medarbejdere og andre (bortset fra rutinemæssige administrative møder). Sammenfatninger af disse rapporter indgår i de endelige tilskudsrapporter, som EFRAG forelægger Kommissionen. EFRAG offentliggør en årlig undersøgelse, som giver fuld gennemsigtighed om gruppens forvaltning og finansielle struktur og vigtigste aktiviteter i det pågældende år. Den årlige undersøgelse for 2019 blev offentliggjort den 19. maj 2020. Endelig godkendte EFRAG's bestyrelse den 9. juli 2019 EFRAG's åbenhedsregister (Public Transparency Register) over alle de møder og konferencer, som bestyrelsesformanden, formanden for EFRAG TEG og EFRAG's administrerede direktør deltager i. 3.2.3.Bred repræsentation og offentlig ansvarlighed i EFRAG's forvaltningsstruktur I 2019 gav EFRAG's medlemsorganisationer generelt en positiv tilbagemelding om EFRAG's ledelsesstruktur med hensyn til at fremme en bred repræsentation af interesser og offentlig ansvarlighed. EFRAG bestræber sig fortsat på at sikre neutralitet og objektivitet i beslutningsprocessen. EFRAG bestræber sig på at opnå en passende geografisk, faglig og kønsmæssig fordeling i bestyrelsen, EFRAG TEG og dens arbejdsgrupper og rådgivende paneler samt i European Labs styregruppe og dens projekttaskforcer. EFRAG's interne regler indeholder krav om et maksimalt antal medlemmer af samme nationalitet i EFRAG's bestyrelse og EFRAG TEG. Kravene krav er også blevet anvendt i forbindelse med oprettelsen af den første styregruppe for European Lab. Derudover er der behov for at sikre en passende balance med hensyn til faglig baggrund og køn. Medlemmerne af EFRAG's bestyrelse udpeges af EFRAG's medlemsorganisationer efter et system, der blev fastlagt på grundlag af Maystadts henstillinger. Med hensyn til EFRAG TEG og dens arbejdsgrupper og rådgivende paneler samt European Labs styregruppe og dens projekttaskforcer offentliggøres der indkaldelser af kandidater. Antallet af ansøgninger varierer meget. Der er især mangel på kvindelige kandidater og kandidater fra Central- og Østeuropa, men der er forbedringer at spore. Med hensyn til sidstnævnte har EFRAG udpeget et medlem af EFRAG TEG fra Tjekkiet i EFRAG TEG's rotationsordning 2020, som tiltræder den 1. april 2020. Ledelsesgruppen består udelukkende af kvindelige fagfolk. EFRAG har også været i stand til at tiltrække et større antal kvindelige kandidater og kandidater fra Central- og Østeuropa til European Labs styregruppe og dens projekttaskforcer (situationen pr. 31. december 2019 er nærmere beskrevet i tillæg 4). Selv om de samlede resultater af disse foranstaltninger var positive, giver nogle få problemer, der blev konstateret i tidligere år, fortsat anledning til bekymring og kræver yderligere forbedringer, f.eks. underrepræsentation af brugere, producenter og investorer. EFRAG bør fortsat være proaktiv med hensyn til at søge feedback fra interessenter, der er mindre involveret i EFRAG's arbejde, og beskytte sig mod enhver form for partiskhed i forhold til erhvervslivet og andre interesser. 3.2.4.Inddragelse af Europa-Parlamentet og Rådet i den tidlige fase

EFRAG er tilstrækkeligt kendt blandt den inderkreds af interessenter, der har en direkte interesse i IFRS. I 2019 synes den dog at være blevet mindre synlig blandt de politiske beslutningstagere som Europa-Parlamentet. EFRAG ville glæde sig, hvis Europa-Parlamentets ECON-udvalgs permanente IFRS-gruppe blev genetableret for at udveksle synspunkter og gøre opmærksom på vigtige spørgsmål. I modsætning til 2018 blev der i 2019 ikke udvekslet synspunkter med ECON-udvalget i et offentligt møde. EFRAG tog hensyn til Europa-Parlamentets beslutning af 3. oktober 2018 om IFRS 17 i sit arbejde med godkendelsesrådgivning vedrørende IFRS 17. EFRAG deltager generelt i møderne i Regnskabskontroludvalget (ARC) og giver på Kommissionens anmodning en redegørelse for det igangværende arbejde og bestemte emner. Det gør det muligt for ARC at udveksle synspunkter med EFRAG og give hurtigt input. ARC drøfter anmodningerne om godkendelsesrådgivning, inden de forelægges for EFRAG, for at sikre, at alle relevante spørgsmål behandles. Input fra Parlamentet og ARC på et tidligt tidspunkt gør det muligt for EFRAG at dække emnerne i sine offentlige høringer om udkast til bemærkninger eller udkast til godkendelsesrådgivning. 3.3.Diversificering og balance i EFRAG's finansieringsstruktur EFRAG er en offentligt og privat finansieret organisation, som arbejder i den europæiske offentligheds interesse. EFRAG har retlig form som en AISBL (international nonprofitorganisation etableret i Belgien). I 2019 kom EFRAG's finansiering fra otte europæiske interessentorganisationer og ni nationale organisationer plus Europa-Kommissionen. Opdelingen af de indbetalte bidrag efter medlemsorganisation fremgår af tillæg 3 . Ud over kontante midler modtager EFRAG bidrag i naturalier fra de ulønnede medlemmer af EFRAG TEG, EFRAG's bestyrelse, arbejdsgrupper og rådgivende paneler samt i form af gratis udstationeringer til EFRAG's sekretariat. EFRAG's finansielle struktur gav ikke anledning til særlig bekymring i 2019. De samlede udgifter og de menneskelige ressourcer var under budgettet, og antallet af medarbejdere forblev stabilt. Det forekommer imidlertid vigtigt, at EFRAG sikrer sin langsigtede finansieringsstruktur og finder yderligere finansieringskilder, ikke blot efter nedbringelsen af revisorerhvervets bidrag i 2020 og de finansielle konsekvenser af Brexit, men også i lyset af mulige negative virkninger af coronavirus på bidrag fra nogle organisationer. I erkendelse af problemet er EFRAG allerede i gang med at udvide sit medlemsgrundlag. Formand Jean-Paul Gauzès nedsatte i 2019 en taskforce til at overveje EFRAG's langsigtede finansieringsstruktur. EFRAG's medlemsgrundlag bør ideelt set omfatte alle EU's medlemsstater. Støtte fra alle EU-institutioner og medlemsstaterne til at tilskynde nationale organisationer til at tilslutte sig ville være meget velkommen. 1.Public Interest Oversight Board 4.1.Oversigt over aktiviteter Den globale arkitektur for udstedelse af standarder for revision, sikkerhed, etik og uddannelse består af en trestrenget struktur med standardudstedende organer (SSB), understøttet af International Federation of Accountants (IFAC), det uafhængige tilsyn (PIOB) og ansvarlighed over for et tilsynsorgan bestående af offentlige myndigheder ( Monitoring Group ). PIOB er et uafhængigt eksternt organ bestående af ti medlemmer, herunder formanden, (Kommissionen har udpeget to EU-medlemmer af de ti), som fører tilsyn med fastsættelsen af standarder vedrørende revision, etik og uddannelse for revisorer. De relevante standarder er de internationale revisionsstandarder (ISA), de etiske regler for revisorer og International Education Standards (IES'er). Strukturen for standardudstedelse blev indført efter reformerne af IFAC i 2003, som blev gennemført som svar på de højt profilerede tilfælde af virksomhedskollaps og manglerne i regnskabsaflæggelse og revision i en række lande. En af de centrale reformer var oprettelsen af PIOB, hvilket havde til formål at øge investorernes og andres tillid ved at føre tilsyn med, at aktiviteterne i de standardudstedende organer for revision varetager offentlighedens interesse. Den overordnede opgave for PIOB er at sikre, at den hensigtsmæssige proces, tilsyn og gennemsigtighed respekteres, og at offentlighedens interesse varetages i hele processen i forbindelse med forslag til, udvikling og vedtagelse af internationale standarder for revisorer. PIOB godkender også udpegningerne af medlemmerne til de standardudstedende organer, tilslutter sig deres strategier og arbejdsplaner, overvåger udarbejdelsen af standarder og kontrollerer, at der tages behørigt hensyn til alle de elementer, der nævnes i offentlige høringer. Hvor det er nødvendigt, anbefaler PIOB skridt til at sikre, at standarderne faktisk sikrer varetagelse af offentlighedens interesse. Som forklaret i PIOB's 15. offentlige rapport, der blev offentliggjort i maj 2020, kommunikerede PIOB i 2019 regelmæssigt med de standardudstedende organer, som det fører tilsyn med (International Auditing and Assurance Standards Board (IAASB), International Accounting Education Standards Board (IAESB) og International Ethics Standards Board for Accountants (IESBA), deres tre Consultative Advisory Groups, Compliance Advisory Panel, Nominating Committee og IFAC's ledelse. IAASB fulgte PIOB's råd og medtog i sin strategi for de næste fire år aktiviteter til indsamling af oplysninger om både going concern og revisors rolle i forbindelse med afsløring af svig. IAASB vedtog International Standard on Auditing (ISA) 315 (Revideret). IAS 315 indførte mere solide krav og detaljerede retningslinjer for identifikation og vurdering af risici og fremhævelse af professionel skepsis og dataanalyser, som PIOB havde identificeret som vigtige spørgsmål af offentlig interesse. PIOB har også indsendt bemærkninger til de nye foreslåede kvalitetsstandarder, som IAASB i øjeblikket arbejder på, og som har til formål at sikre højere revisionskvalitet og styrke betydningen af professionel skepsis. IESBA's internationale etiske kodeks for revisorer er et vigtigt redskab med en kombination af grundlæggende principper og regler, der styrer professionelle revisorer og deres virksomheder i retning af en forretningsmodel med identifikation og forebyggelse af potentielle etiske konflikter og trusler mod uafhængigheden. Den nuværende praksis med samtidig levering af revisions- og konsulenttjenester er genstand for omfattende drøftelser. PIOB har derfor tilskyndet IESBA til at udvide et projekt om tilladte og forbudte ydelser uden for sikkerhedsområdet. I 2019 offentliggjorde IESBA en offentlig høring om en ajourført standard, som begrænser udbuddet af ydelser uden for sikkerhedsområdet til de reviderede virksomheder sammen med et andet projekt om en ny standard, der kræver, at revisorerne håndterer trusler mod deres uafhængighed som følge af gebyrrelaterede forhold (gebyrprojektet).

PIOB har også deltaget aktivt i Monitoring Groups drøftelser om en reform af den nuværende forvaltnings- og tilsynsmodel for internationale revisionsrelaterede standarder og har bidraget til udviklingen af en ramme for offentlig interesse ("Public Interest Framework"), som sigter mod at skabe en bedre mekanisme for vurdering af, hvordan den offentlige interesse inddrages gennem hele standardudstedelsesprocessen. Monitoring Group offentliggjorde sin henstilling med titlen "Strengthen the International Audit and Ethics Standard-Setting System" den 14. juli 2020. 4.2.Forvaltning og ansvarlighed Medlemmerne af PIOB udnævnes af Monitoring Group, som har det endelige ansvar for de overordnede forvaltningsordninger for revision, sikkerhed, etik og uddannelse. Monitoring Group, som Europa-Kommissionen er medlem af, overvåger, hvordan PIOB varetager offentlighedens interesse, især med hensyn til PIOB's tilsyn med standardudstedelsesprocessen. For så vidt angår potentielle interessekonflikter skal PIOB's medlemmer og personale overholde PIOB's adfærdskodeks. Det fremgår af det første princip i PIOB's adfærdskodeks, at bestyrelsesmedlemmer og medarbejdere ikke må inddrages i spørgsmål, hvor deres vurdering kan være berørt af en interessekonflikt. Hvert år underskriver de enkelte bestyrelsesmedlemmer en erklæring om, at der ikke foreligger interessekonflikter. PIOB's bestyrelsesmedlemmer meldte ingen interessekonflikter i 2019. 4.3.Udvikling i diversificeringen af finansieringen i 2019 Finansieringen af PIOB er udformet, så organet både i teori og praksis bevarer sin uafhængighed. For at nå målet om offentlighedens interesse bidrager en passende diversificering af stabile finansieringskilder ikke blot til at bevare PIOB's kontinuitet, men også til at sikre PIOB's uafhængighed. Betydningen af at diversificere finansieringen blev allerede anerkendt i reformen af IFAC (International Federation of Accountants) i 2003, som lå til grund for det aktuelle internationale standardudstedelsessystem, herunder PIOB. Siden oprettelsen i 2005 og frem til 2010, da EU's finansieringsprogram trådte i kraft i medfør af afgørelse nr. 716/2009/EF, har PIOB udelukkende været finansieret af IFAC (på nær visse naturaliebidrag fra Spanien, dvs. leje af kontoret i Madrid). De midler, der stilles til rådighed af IFAC et givet år, består af et maksimalt garanteret bidrag. De andre bidrag end IFAC's erstatter og reducerer dermed IFAC's bidrag i det pågældende år. Ideelt set bør IFAC's andel af finansieringen af PIOB's samlede årlige udgifter være under 50 %, men det har været noget vanskeligt at finde andre offentlige sponsorer. EU har nu i mange år været PIOB's næststørste donor. I 2019 beløb PIOB's indtægter (monetære bidrag og bidrag i naturalier) sig til 1 825 620 EUR, og EU-bidraget var på 331 000 EUR eller 18,18 %. IFAC bidrog med 1 201 028 EUR eller 64,62 %. Det præciseres i forordningens artikel 9, stk. 5, at hvis finansieringen fra IFAC i et givet år overstiger to tredjedele af den samlede PIOB-finansiering, skal Kommissionen foreslå at begrænse sit årlige bidrag for det pågældende år til højst 300 000 EUR. Det er ikke sket endnu. Eftersom den kritiske grænseværdi på 66,66 %, som er fastsat i forordningen, ikke blev nået gennem finansieringen fra IFAC, behøver Kommissionen ikke revidere sit bidrag til PIOB for 2019. 5.Konklusioner og emner til fremtidig overvejelse Denne vurdering af finansieringsprogrammet, som Europa-Kommissionen udførte i 2019, bekræfter relevansen og merværdien af EU's finansieringsprogram. Den bekræfter også, at programmet styrker legitimiteten af de tre modtagere (IFRS Foundation, EFRAG og PIOB) med henblik på at tjene den europæiske offentligheds interesser ved at formulere og fremme europæiske synspunkter inden for regnskabsaflæggelse og revision og sikre, at disse synspunkter behandles hensigtsmæssigt i IASB's og IFAC's processer for standardudstedelse. For så vidt angår IFRS Foundation, traf IASB foranstaltninger til at imødegå bekymringerne som følge af fasen før gennemførelsen af IFRS 17. IASB udsatte datoen for gennemførelsen med to år til den 1. januar 2023 og indførte målrettede ændringer af IFRS 17. Først når EFRAG har fremlagt sin godkendelsesrådgivning om ændringerne til IFRS 17 for Kommissionen, kan det dog vurderes, i hvilket omfang der er taget højde for alle europæiske bekymringer. Desuden viser opdelingen af finansieringen af IFRS Foundation i 2019, at forskellen mellem de finansielle bidrag og den tilsvarende repræsentation af jurisdiktioner i bestyrelsen og IASB's bestyrelse er blevet endnu større med udgangspunkt i en allerede skæv situation. "Nord-, Syd- og Mellemamerika" tegner sig for en særlig lav andel af den samlede finansiering (5 %), men har samme antal pladser som EU, der tegner sig for 38 % af den samlede finansiering (Kommissionen og medlemsstaterne), og et højere antal pladser end Asien-Oceanien, der tegner sig for 33 % af den samlede finansiering. For så vidt angår EFRAG har Kommissionen især sat pris på den omfattende effektanalyse, som blev iværksat af EFRAG med henblik på at støtte dens fremtidige godkendelsesrådgivning vedrørende IFRS 17 Forsikringskontrakter og dens centrale rolle i den tekniske rådgivning af Kommissionen med hensyn til alternativ regnskabsbehandling af langfristede egenkapitalinstrumenter, idet Kommissionen blev anbefalet at anmode IASB om at foretage en "hurtig" gennemgang af behandlingen uden genanvendelse af egenkapitalinstrumenter i IFRS 9. PIOB's uafhængige tilsynsfunktion har til formål at forsikre investorer og andre om, at udstedelsen af revisionsrelaterede standarder er sket i offentlighedens interesse. Den reform, som Monitoring Group har iværksat, har til formål at styrke PIOB's tilsynsrolle og udvide dens finansieringsgrundlag.