BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Kommissionen har sat sig en ambitiøs dagsorden i kampen mod skatteunddragelse og skatteundgåelse, hvis overordnede mål er en mere fair og effektiv beskatning i EU. Et helt centralt punkt i denne dagsorden er at skabe øget gennemsigtighed på skatteområdet. Igennem de seneste par år er der gjort betydelige fremskridt med hensyn til at øge denne gennemsigtighed og styrke samarbejdet mellem skattemyndighederne overalt i EU. Medlemsstaterne har vedtaget ny lovgivning om automatisk udveksling af oplysninger om skatteafgørelser og skatterelateret land for land-rapportering for multinationale selskaber. I april 2016 foreslog Kommissionen desuden, at store multinationale selskaber skal offentliggøre bestemte skatterelaterede data land for land. Med hensyn til personlige bankkonti er der med ikrafttrædelse i januar 2016 indført ny EU-lovgivning, ifølge hvilken medlemsstaternes skattemyndigheder automatisk skal udveksle oplysninger om finansielle konti i udlandet. Formålet er at gøre det vanskeligt at skjule formuer i udlandet for at undgå beskatning.

Den seneste tids afsløringer i medierne om store skjulte formuer i udlandet har bekræftet, hvor vigtig EU's dagsorden med hensyn til gennemsigtighed på skatteområdet er. Desuden har de også vist, på hvilke områder der stadigvæk er behov for yderligere foranstaltninger for at styrke de europæiske og internationale gennemsigtighedsregler. Det står bl.a. klart, at skattemyndighederne må have bedre adgang til oplysninger om, hvem der er de reelle ejere af mellemliggende koncernselskaber, og til andre relevante kundelegitimations- og due diligence-oplysninger, hvis de skal have mulighed for at opdage og sætte effektivt ind mod skatteunddragelse.

I G20-landenes erklæring af 18. april opfordres Den Finansielle Aktionsgruppe (FATF) og Det Globale Forum for Gennemsigtighed og Informationsudveksling på Skatteområdet til at fremkomme med forslag til, hvordan man kan forbedre efterlevelsen af de internationale gennemsigtighedsstandarder, bl.a. med hensyn til adgangen til oplysninger om de reelle ejere af selskaber, fonde mv. og udveksling af disse oplysninger på internationalt plan.

De fem finansministre fra EU, der deltog i G20-mødet, fokuserede i deres erklæring af 14. april 2016 på bekæmpelse af skatteunddragelse, aggressiv skatteplanlægning og hvidvask. I deres erklæring fremhævede de den afgørende betydning af en hurtig vedtagelse af den globale standard for automatisk udveksling af oplysninger om finansielle konti på skatteområdet ("den globale standard"). Desuden pegede de på de udfordringer, vi står overfor med hensyn til adgang til oplysninger om reelle ejere, og de fælles mønstre, der kan iagttages i forbindelse med hvidvask, skatteunddragelse og ulovlige pengestrømme.

Direktiv 2014/107/EU ("direktivet") om ændring af direktiv 2011/16/EU ("direktivet om administrativt samarbejde") blev vedtaget i 2014. Det har fra og med 1. januar 2016 været gældende i de 27 EU-lande og vil fra 1. januar 2017 også gælde i Østrig. Med dette direktiv implementeres den globale standard i EU. Det sikrer dermed, at oplysninger om indehaverne af finansielle konti skal indberettes til den medlemsstat, hvor kontohaveren er hjemmehørende.

Desuden fastsættes det i direktivet, at hvis kontohaveren er en mellemliggende struktur (dvs. en passiv, ikkefinansiel enhed) skal de finansielle institutter undersøge, hvem der kontrollerer denne enhed, og indberette oplysninger om denne eller disse kontrollerende personer (eller "reelle ejere", som de hedder i hvidvaskterminologien). Dette vigtige element i direktivet er baseret på hvidvaskreglerne om indberetning af oplysninger med henblik på identifikation af de kontrollerende personer.

Hvis skattemyndighederne ikke har adgang til disse hvidvaskoplysninger, vil det gå ud over effektiviteten af tilsynet med de finansielle institutters overholdelse af direktivet om administrativt samarbejde. I mangel af disse oplysninger vil myndighederne ikke kunne overvåge og kontrollere, at de finansielle institutter efterlever direktivet, og at de korrekt identificerer og indberetter, hvem der er de kontrollerende personer bag mellemliggende strukturer.

Formålet med nærværende initiativ er derfor at give skattemyndighederne systematisk adgang til den information, der skal indberettes i henhold til hvidvaskreguleringen, således at de kan varetage deres opgave med at overvåge, om de finansielle institutter korrekt efterlever direktivet om administrativt samarbejde.

Hvilken adgang skattemyndighederne har til hvidvaskinformation varierer meget inden for EU. Selv i de tilfælde, hvor skattemyndighederne har denne adgang, støder de ofte på betydelige barrierer, der lægger hindringer i vejen for en effektiv indsats mod skatteundgåelse og skatteunddragelse. For at gøre det lettere at afsløre hvidvask, korruption, terrorismefinansiering og andre ulovligheder er det derfor vigtigt at foretage de ændringer af fjerde hvidvaskdirektiv, der uddybes nærmere i næste afsnit. For at ruste skattemyndighederne bedst muligt til at sætte ind over for skatteunddragelse og skatteundgåelse bør de også sikres adgang til denne information. Kommissionen foreslår derfor at sikre dem denne adgang via direktivet om administrativt samarbejde, som er rammen om mange af EU's andre gennemsigtighedsforanstaltninger.

At give denne adgang er et internt organisatorisk anliggende i medlemsstaterne og indebærer ingen indberetningskrav eller andre administrative forpligtelser for andre parter. Enhver potentiel yderligere byrde forbundet med kravet om, at de finansielle institutter skal give skattemyndighederne hvidvaskoplysninger under kontroller, undersøgelser og audits, vil opstå:

(i) udelukkende i tilknytning til tilsynet med opfyldelsen af allerede eksisterende forpligtelser, hvis byrdefuldhed der allerede var taget højde for, da de pågældende forpligtelser oprindeligt blev fastsat

(ii) alene i konkrete enkelttilfælde, afhængigt af resultaterne af de gennemførte kontroller, undersøgelser og audits

(iii) altid inden for rammerne af samlede kontroller, undersøgelser og audits af opfyldelsen af alle eksisterende forpligtelser til identificering af personer, hvorom der skal indberettes oplysninger i henhold til direktivet om administrativt samarbejde, og ikke udelukkende forpligtelsen til at identificere de kontrollerende personer/reelle ejere.

•Sammenhæng med de gældende regler på samme politkområde

Ændringer af fjerde hvidvaskdirektiv (COM(2016) 450).

I sin handlingsplan for styrkelse af bekæmpelsen af finansiering af terrorisme, der blev vedtaget den 2. februar 2016, lovede Kommissionen at fremlægge forslag til ændringer af fjerde hvidvaskdirektiv i første halvår 2016 med det formål at skærpe reglerne om bekæmpelse af terrorfinansiering. Desuden har nødvendigheden af en yderligere styrkelse af hvidvaskreglerne for at forbedre gennemsigtigheden og adgangen til oplysninger om de reelle ejere foranlediget Kommissionen til at foreslå ændringer af fjerde hvidvaskdirektiv efter en analyse af de forskellige politiske valgmuligheder i anden del af konsekvensanalysen af disse ændringer af fjerde hvidvaskdirektiv.