***** 
•k ir 
TV ir *v ** ir-frit KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 10.02.1999 
KOM(1999) 54 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
Galileo 
Europæisk deltagelse i en ny generation af satellitnavigationstjenester 
RESUME iv 
1. Indledning 9 
2. Udfordringen, som Europa står overfor 10 
2.1. Spørgsmålene, som er på spil 10 
2.2. Tidsmæssige overvejelser 13 
3. Den seneste udvikling og foreløbige konklusioner vedrørende de strategiske valg for 
Europa 13 
3.1. Fælles udvikling af et system: potentialet for samarbejde med USA 14 
3.2. Fælles udvikling af et system: Den Russiske Føderation 14 
3.3. Japan som potentiel partner i en fælles udvikling af et system 15 
3.4. Andre lande og regioner som potentielle partnere i en fælles udvikling af et 
system 15 
3.5. GNSS-2 Forum 16 
3.6. Europa-Parlamentet 16 
3.7. Afvisning af'nulløsningen' 17 
4. Systemarkitektur og tekniske egenskaber 18 
4.1. Ydelseskrav 18 
4.2. Sikkerhedsspørgsmål 20 
4.3. Krav til det jordbaserede GNSS-net 21 
4.4. Signalstruktur 21 
5. Finansielle aspekter 22 
5.1. Anslåede omkostninger 23 
5.2. Kilder til offentlig finansiering af Galileo 24 
5.3. Potentielle indtægtsstrømme, der muliggør offentligt/privat partnerskab 25 
5.4. Etablering af et offentligt/privat partnerskab 27 
2 
6. Organisatoriske rammer 29 
6.1. Konstruktion, opbygning og drift af Galileo: grundprincipper og 
umiddelbare beslutninger 29 
6.2. Strategiske aspekter 29 
6.3. Udviklingsfasen 30 
6.4. Driftsfasen 31 
6.4.1. Ledelsen af Galileo 31 
6.4.2. Driften af Galileo 32 
6.5. Sikring af radiofrekvenser 32 
6.6. Lovgivningskoordinator 33 
7. Gennemførligheden af og mulige partnere for en fælles udvikling af et system: 
Indgåelse af aftaler 35 
8. Vejen fremad: Gennemførelse af strategien 36 
Bilag I Udvikling af organisationsstrukturen i Galileo-pro grammets forskellige faser 
Bilag II a) Egenskaber ved kredsløbstyper, som har været overvejet for Galileo 
Bilag II b) Forkortelser 
Bilag III a) Finansieringsopgørelse 
Bilag III b) Galileo - detaljeret omkostningsopgørelse 
Bilag IV Markedsanalyse og økonomiske fordele 
RESUME 
Denne meddelelse præsenterer en strategi til sikring af fuld europæisk deltagelse i udviklingen 
af den næste generation af navigationssatellitter, Global Navigation Satellite System (GNSS), 
og dermed alle de tilknyttede markedsmuligheder, som dette afstedkommer. Den centrale 
anbefaling er, at Europa skal udvikle en ny satellitnavigationskonstellation kombineret med 
den hensigtsmæssige jordbaserede infrastruktur: Galileo. 
EU står over for en fantastisk udfordring, men også store muligheder inden for global 
satellitnavigation, som vil blive et centralt element i alle former for transport og mange andre 
aktiviteter. Disse systemer vil spille en afgørende rolle i opbygningen af det integrerede 
europæiske transportsystem, som er uundværligt for Det Indre Marked. Desuden har EU's 
medlemsstater offentlige forpligtelser til at udbyde sikre navigationstjenester og andre 
offentlige tjenester (f.eks. eftersøgnings- og redningstjenester), og GNSS kan blive det mest 
omkostningseffektive middel til at gennemføre dette. 
Spørgsmålet er derfor ikke, hvorvidt Europa fremover skal gøre brug af 
satellitnavigationssystemer, men derimod hvilke økonomiske fordele - og arbejdspladser -
Europa vil kunne skabe ved at tage fuldgyldig del i udviklingen af systemet, og hvilken grad 
af kontrol man vil have over de systemer, som de sikkerhedskritiske tjenester skal bygge på. 
Sidste år udpegede Kommissionen følgende problemer ved fortsat at forlade sig på 
tredjelandes systemer1: 
• Der er alvorlige problemer med både suverænitet og sikkerhed, hvis Europa ikke har 
kontrollen over sine sikkerhedskritiske navigationssystemer. Desuden kan de nuværende 
systemer ikke i fuldt omfang levere de ydelser, som brugerne har behov for. 
• Der er behov for at sikre, at europæiske brugere ikke risikerer at blive konfronteret med 
ændringer i tjenesterne eller fremtidige krav om betaling af store afgifter eller vederlag: 
over for leverandører med en dominerende position eller monopollignende status vil det 
være vanskeligt at modsætte sig sådanne afgifter og måske umuligt at udvikle alternative 
løsninger tilstrækkelig hurtigt. 
• Den europæiske industris mulighed for at konkurrere på dette lukrative marked (et 
potentielt globalt marked på 40 mia. € i 2005) ville blive hæmmet i alvorlig grad (Europas 
konkurrenceevne på tjenestemarkedet vil blive udhulet, hvis Europa ikke har samme 
adgang til den teknologiske udvikling inden for selve systemet). 
Det strategiske valg 
I løbet af det seneste år har Kommissionens arbejde været koncentreret om to nøgleområder: 
at identificere mulighederne for at gennemføre fælles udviklingsprojekter med USA, Den 
Russiske Føderation og andre lande, og at afklare, hvordan et europæisk system skulle se ud, 
og hvor meget det ville koste. Nu, hvor EU er nået frem til et klart standpunkt i forhold til 
begge disse spørgsmål, er det muligt at træffe de centrale valg. 
1 Meddelelsen 'På vej mod et transeuropisk net for positionsbestemmelse og navigation - en europæisk 
strategi for globale satellitnavigationssystemer (Global Satellite Navigation Systems, GNSS),' KOM/98/29 
endelig udg. af 21. januar 1998 
Som det fremgår af meddelelsen, er der behov for en hurtig beslutning: USA er indstillet på at 
udvikle GPS og forstærke dette systems globale dominans. De har allerede faet et forspring. 
Med mindre Europa nu for alvor engagerer sig politisk i udviklingen af et europæisk system, 
som kan være klart på samme tid som den næste generation af GPS-systemet, vil det ganske 
enkelt være for sent. 
Hvordan den bedste løsning for Europa ser ud, står nu temmelig klart: 
• Det skal være et åbent, globalt system, som er fuldt kompatibelt med, men uafhængigt af 
GPS, og hvori Den Russiske Føderation skal spille en væsentlig rolle. 
• Det skal baseres på satellitter i mellemlavt kredsløb om jorden (MEO-satellitter), og det vil 
koste mellem 2,2 og 2,9 mia. €. 
• Det skal udvikles i et offentligt/privat partnerskab med betydelig finansiering på europæisk 
plan. Udgangspunktet er, at systemet vil komme til at skabe nye indtægtsstrømme. 
Det er Kommissionens opfattelse, at denne løsning giver mulighed for at opfylde Europas 
strategiske, transportrelaterede og beskæftigelsesmæssige målsætninger til en acceptabel 
omkostning. Denne løsning er derfor klart at foretrække frem for en 'nulløsning' (hvorved 
man udelukkende anvender de eksisterende militære konstellationer). 
Mulighed for internationalt samarbejde 
I meddelelsen fra sidste år blev der udpeget tre brede løsningsmodeller: 
- et fælles globalt system med deltagelse af alle de største aktører; 
- et GNSS udviklet af EU i fællesskab med en eller flere internationale partnere (navnlig 
USA eller Rusland); 
- et uafhængigt system udviklet af EU alene. 
Kommissionen anerkendte principielt, at en fælles udvikling af den næste generation af GNSS 
sandsynligvis ville være den mest omkostningseffektive løsning, men gjorde det klart, at et 
samarbejde nødvendigvis måtte opfylde visse betingelser: det skulle indebære sikre garantier 
imod tjenesteafbrydelser, sikre EU fuld deltagelse i det fremtidige arbejde med konstruktion, 
udvikling og drift af GNSS, give EU en fuldgyldig rolle i kontrollen med systemet og give 
europæisk indstri mulighed for at konkurrere inden for alle markedets segmenter. Rådet 
godkendte denne strategi og anmodede Kommissionen om at intensivere sine kontakter med 
navnlig USA og Den Russiske Føderation. Efter omfattende kontakter er Kommissionen nu 
nået frem til følgende konklusioner om mulighederne for en fælles udvikling. 
USA er ikke villig til at afgive noget af kontrollen med GPS (primært af militære årsager), 
omend man stiller sig positivt over for et samarbejde på visse tekniske områder. Man 
anerkender endvidere, at to gensidigt supplerende systemer (GPS + Galileo) vil øge den 
samlede stabilitet, hvorved satellitnavigation og præcisionstidsbestemmelse kan udnyttes i 
mere kritiske anvendelser (f.eks. som eneste navigationsmiddel i bestemte operationer) eller 
mere problematiske områder (f.eks. i byer). Det foreslås, at man går videre med dette 
samarbejde. 
Den Russiske Føderation tilbyder reelt fuldt partnerskab i udviklingen af et nyt internationalt 
civilt system baseret på det nuværende GLONASS-system. De primære fordele ved denne 
5 
løsning er, at Europa gennem udnyttelse af den russiske knowhow inden for drift og kontrol af 
satellitter vil kunne udvikle et stabilt Galileo meget hurtigere end ellers. Dette vil desuden 
skabe mulighed for fælles udnyttelse af det værdifulde frekvensområde, som er allokeret til 
GLONASS. 
Den anbefalede strategi er således at udvikle et Galileo, som fra starten har global dækning, 
og som er uafhængigt af, men fuldt interoperabelt med det amerikanske GPS-system. Dette vil 
endvidere give andre partnere mulighed for at deltage. Europa vil især have store fordele af en 
russisk deltagelse, såfremt en sådan kan etableres på et tilfredsstillende grundlag. Inden for 
rammerne af interoperabiliteten med GPS vil systemet kunne undersøge mulighederne for 
nye, avancerede funktionsområder og dermed udvikling af nye anvendelser, der ville gøre det 
samlede GNSS-system stabilt og pålideligt og samtidig afhjælpe visse mangler ved det 
nuværende GPS-system (eksempelvis ringe tilgængelighed i byområder og på de 
nordligste/sydligste breddegrader og uforudsigelige kortvarige huller i dækningen over bl.a. 
den europæiske kontinentale landmasse). 
Valget af system 
Forslaget om Galileo bygger på en basiskonstellation af MEO-satellitter, kombineret med de 
fornødne infrastrukturer og jordbaserede systemer til at udbyde den integrerede tjeneste, som 
kræves til det transeuropæiske positionsbestemmelses- og navigationsnet. Denne løsning 
repræsenterer en minimal teknisk risiko, da teknologien allerede anvendes af eksisterende 
systemer, og især hvis der kan etableres et tilfredsstillende samarbejde med Den Russiske 
Føderation. Strategien skal fra starten være global, hvis Europa skal kunne høste fordelene 
ved en global tilstedeværelse og skabe et globalt marked for systemet og dets anvendelser. 
Finansiering 
Nøglespørgsmålet er, hvordan Europa skal finansiere et system. Så længe USA fortsætter med 
at stille sit GPS-basissignal gratis til rådighed, er det klart, at der vil være behov for offentlig 
europæisk finansiering af udviklingen af Galileo. Der foreslås en finansering s strategi 
bestående af tre punkter: 
• betydelig finansiering på europæisk plan over EU's budgetter, navnlig Transport-TEN, og 
gennem ESA; 
• etablering af indtægtsstrømme, hvilket sandsynligvis vil kræve særlovgivning, og 
• udvikling af et offentligt/privat partnerskab (PPP) til at yde supplerende finansiering og 
sikre resultater, som står mål med investeringerne. Men der er behov for klare politiske 
beslutninger for at give industrien den fornødne tillid til at foretage investeringer. 
Hvad angår EU-finansieringen, foreslås det, at omkring 500 mio. € (10% af det samlede 
budget for transport-TEN-nettene, som Kommissionen har foreslået i Agenda 2000) kunne 
blive stillet til rådighed fra TEN-nettenes transportbudget (ESA forventer at kunne bidrage 
med et tilsvarende beløb). Andre 120 mio. € eller lignende til forsknings- og 
udviklingsaktiviteter kunne komme fra det fremte rammeprogram, idet yderligere finansiering 
muligvis ville kunne stilles til rådighed under et sjette rammeprogram. 
Der er udpeget et antal mulige indtægtsstrømme, særlig ideen om en afgift på GNSS-
signalmodtagere, sammen med afgifter i forbindelse med en tjeneste med begrænset adgang, 
som kan tilbyde garanterede ydelsesniveauer, erstatningsansvar osv. Sådanne afgifter vil 
6 
kunne bidrage væsentligt til finansieringen af Gaiileo, såfremt Rådet er indstillet på at vedtage 
den fornødne lovgivning. 
Et PPP-samarbejde om Galileo vil kunne sikre supplerende finansiering og en forbedret 
projektkonstruktion samt sikre, at de samlede resultater står mål med investeringerne. Af 
afgørende betydning er, at et sådant samarbejde ville bekræfte den private sektors engagement 
i projektet. Navnlig vil behovet for at tilskynde til brug af tjenesten for at generere indtægter 
og gøre projektet lønsomt udgøre en effektiv mekanisme til sikring af, at der bliver lagt vægt 
på brugernes behov, samtidig med, at en PPP-struktur vil bidrage til at holde omkostningerne 
under kontrol, idet en stor del af risikoen for budgetoverskridelser i konstruktionsfasen 
normalt ville ligge hos den private sektor. Denne løsning vil desuden afspejle det faktum, at 
Galileo indebærer en kombination af offentlige tjenester og kommercielle aspekter. Målet er, 
at projektet skal være helt eller delvist selvfinansierende i driftsfasen, hvor de faste, løbende 
omkostninger (drift og vedligeholdelse) vil beløbe sig til mellem 140 og 205 mio. € om året. 
Den ideelle fremgangsmåde vil være at etablere et komplet PPP-samarbejde så hurtigt som 
muligt. Dette vil følge konstruktion-bygning-drift-modellen. Men det vil kræve et betydeligt 
yderligere arbejde med fastlæggelse af ydelseskrav, risikofordeling og indtægtsstrømme. 
Hvert af disse områder skal undersøges i samarbejde med den private sektor. Dette vil således 
være et centralt element i projektets definitionsfase. 
Organisatoriske spørgsmål 
Galileo kan blive til et unikt projekt, der inddrager et bredt spektrum af politiske, økonomiske, 
sikkerhedsmæssige og kommercielle interesser. Projektet vil kræve en organisatorisk struktur, 
der afspejler denne unikke karakter. Den organisatoriske struktur påvirkes af en række 
spørgsmål: målet vil være at etablere en 'befordringsvirksomhed', der skal stå for indførelse 
og efterfølgende drift af systemet. Men nogle centrale aspekter ved Galileo ligger klart inden 
for områder af offentlig interesse. Inddragelse af internationale partnere i Galileo vil indebære, 
at de skal tage del i beslutningsstrukturerne. 
Der er udpeget tre basale beslutningsniveauer: 
• Politisk/strategisk, som udstikker den overordnede kurs og varetager de væsentligste 
internationale forhandlinger. Det anbefales, at strategiske beslutninger varetages inden for 
EU's institutionelle rammer. Kommissionen vil herefter skulle lede de internationale 
forhandlinger, først med USA og Den Russiske Føderation, på grundlag af retningslinjer 
vedtaget af Rådet. 
• Programstyringsrådet, som skal have ansvaret for, at projektet færdiggøres med de 
vedtagne finansielle beslutninger, og for at fastlægge vilkårene for eventuelle udbud, samt 
stå for det kontraktlige forhold til PPP-befordringsvirksomheden. I driftsfasen ville dette 
styringsråd udgøre Galileos administration. 
• PPP-befordringsvirksomheden 
Det er dog ikke alle beslutninger, som nødvendigvis skal træffes på dette tidspunkt, og 
projektet skal nu overgå til definitionsfasen, finansieret med offentlige midler, hvorunder det 
arbejde, som er nødvendigt for at fastlægge de endelige strukturer, særlig PPP-samarbejdet, 
udføres. 
Anbefalinger 
Fællesskabets institutioner opfordres derfor til at: 
- træffe en klar politisk beslutning om at udvikle Galileo som beskrevet ovenfor, hvilket 
repræsenterer en minimal teknologisk risiko og det største udbytte af investeringerne, for at 
sikre Europas strategiske interesser; 
- godkende den foreslåede finansieringsstrategi bestående af tre punkter: betydelig 
finansiering på europæisk plan, udvikling af indtægtsstrømme og en løsning baseret på et 
PPP-samarbejde. Navnlig opfordres man til at godkende Galileo som en nøgleprioritet 
under TEN-programmerne med flerårig finansiering (anslået 500 mio. € i perioden 2000-
2006) 
- anerkende behovet for forhandlinger og tekniske drøftelser med tredjelande. Det bør 
overlades til Kommissionen at forhandle egnede aftaler om GNSS på grundlag af 
retningslinjer, som vedtages af Rådet. 
- opnå enighed om den organisatoriske fremgangsmåde i projektets definitionsfase, idet man 
bestræber sig på hurtigst muligt at etablere de permanente strukturer, som er udpeget. 
1. INDLEDNING 
I sine konklusioner af 17. marts 1998 vedrørende Europa-Kommissionens meddelelse 'På vej 
mod et transeuropæisk net af positionsbestemmelses- og navigationssystemer - en europæisk 
strategi for globale satellitnavigationssystemer (GNSS)', anmodede Ministerrådet for Den 
Europæiske Union (EU) Kommissionen om at fremlægge sine anbefalinger vedrørende en 
fremtidig europæisk strategi inden for området global satellitnavigation. 
Kommissionen blev anmodet om at intensivere sine kontakter med vigtige internationale 
partnere såsom USA og Den Russiske Føderation for dermed at vurdere potentialet for en 
fælles udvikling af et system, der opfylder Fællesskabets krav. Kommissionen blev desuden 
anmodet om at fremskynde arbejdet på at undersøge muligheden for at udvikle et selvstændigt 
europæisk satellitnavigationssystem. 
I januar 1999 vedtog Europa-Parlamentet en resolution om Kommissionens meddelelse2. 
Denne resolution opfordrede bl.a. EU's medlemsstater til at indkalde til et europæisk 
rådsmøde om rummet (European Space Council) på statsleder- eller regeringsplan, og 
anmodede Kommissionen om hurtigst muligt at fremlægge en samlet strategi for udviklingen 
af et transeuropæisk positionsbestemmelses- og navigationsnet. 
Siden marts 1998 har der været holdt flere møder end nogensinde før mellem de førende 
aktører inden for et fremtidigt satellitnavigationssystem, og flere hundrede af de vigtigste 
aktører på området har deltaget. Ligeledes har der været holdt et stort antal møder med 
internationale partnere. Denne meddelelse melder om resultaterne af arbejdet, som har været 
gennemført i løbet af det seneste år, og foreslår en mellemlangsigtet europæisk strategi og et 
program for gennemførelsen af projektet. 
Hensigten er at sætte Fællesskabets institutioner i stand til at træffe de nødvendige 
beslutninger om gennemførelse af et europæisk bidrag til den næste generation af GNSS-
systemer. I denne meddelelse betegnes det europæiske projekt, som bliver resultatet heraf, 
foreløbigt Galileo. 
Meddelelsen indeholder derfor en række politiske konklusioner og en liste over supplerende 
aktioner, som skal gennemføres i løbet af de kommende måneder. Kommissionen vil ligeledes 
snarligt fremlægge retningslinjer for forhandlingerne med henblik på rettidig indgåelse af de 
fornødne internationale aftaler. De tre nøglepunkter er at opnå enighed om, at Europa skal 
udvikle Galileo så hurtigt som muligt, i fællesskab fastlægge Galileos generelle arkitektur og 
skabe hensigtsmæssige finansielle rammer, hvor den private sektor hurtigst muligt inddrages i 
størst muligt omfang (offentlige/private partnerskaber, såkaldte PPP-partnerskaber), og hvor 
den nødvendige offentlige finansiering øremærkes til formålet. Udvikling af en egnet struktur 
for så vidt angår lovgivning, drift og projektledelse vil få høj prioritet i den næste fase. 
A4-0413/98, 13. januar 1999. 
2. UDFORDRINGEN, SOM EUROPA STÅR OVERFOR 
2.1. Spørgsmålene, som er på spil 
EU står over for en fantastisk udfordring, men også store muligheder. 
Strategiske overvejelser: For øjeblikket findes der to grundlæggende globale 
navigationssatellitsystemer - USA's GPS og Den Russiske Føderations GLONASS - og GPS 
dominerer for øjeblikket markedet. GNSS er ved at udvikle sig til et centralt element, ikke 
alene i alle former for transport, men også i forbindelse med mange andre aktiviteter. 
Eksempelvis er en del af fabrikationsindustriens og servicesektorens aktiviteter stadigt mere 
afhængige af GNSS-systemets funktioner til positionsbestemmelse og/eller 
præcisionstidsbestemmelse. Denne afhængighed rejser vigtige spørgsmål af strategisk art, 
herunder strategien for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, særlig hvis kerne systemerne 
ikke er under europæisk kontrol eller indflydelse. 
Europa er nu i stand til at beslutte, hvorvidt man vil udvikle et nyt system. Udfordringen 
består i at sikre opfyldelse af Europas strategiske behov uden at pådrage sig for store 
omkostninger eller risici. Hvis man derimod ikke gør noget, vil USA's nuværende 
markedsdominans styrkes yderligere, hvorefter Europa vil være fuldstændig afhængigt af 
USA i mange sikkerhedsanliggender. 
Galileo giver Europa klare muligheder for at styrke de politiske forbindelser med andre lande. 
USA og Europa har allerede erkendt, at et samarbejde vil kunne være til gavn for begge 
parter, i det mindste hvad angår de civile anvendelser, og et samarbejde med Den Russiske 
Føderation vil ligeledes være til betydelig gensidig fordel og styrke aftalen om partnerskab og 
samarbejde3. Andre lande vil ligeledes kunne deltage som partnere i projektet til gavn for det 
internationale samarbejde og til støtte for den globale markedsudvikling og investeringer både 
inden for og uden for Europa. 
Transportdimensionen: Det er åbenlyst, at satellitnavigation i stigende grad vil komme til at 
spille en fundamental rolle i fremtidens transport. GNSS vil indgå i en intelligent 
infrastruktur, der bidrager til at garantere sikkerheden4, strømline trafikken, nedsætte 
overbelastningen af trafiknettet, reducere miljøskader og støtte en multimodal udvikling. 
Avancerede navigationssystemer er en forudsætning for en effektiv forvaltning af 
transportsystemet og for en bæredygtig mobilitet, og begge disse elementer er i sig selv 
kritiske for den økonomiske vækst. 
I henhold til en række forskellige internationale konventioner har EU's medlemslande 
desuden en offentlig forpligtelse til at udbyde sikre navigationstjenester og visse andre 
Aftale om partnerskab og samarbejde, undertegnet d. 24. juni af Den Europæiske Union og Den Russiske 
Føderation. Aftalen repræsenterer begge parters erklærede hensigt om at fremme og tilskynde til politiske, 
økonomiske og videnskabelige partnerskaber. 
GNSS-strategiundersøgelsen, der blev gennemført for Kommissionen i april 1998, bemærkede eksempelvis, 
at en kombination af transportrelateret kommunikation og GNSS-navigationsdata kunne gavne 
banetransporten direkte som hjælp i togdriften og til undgåelse af kollisioner, særlig, hvor det er 
uøkonomisk at tilvejebringe den fornødne elektricitet til passive sensorstråler, eller hvor hærværk på 
banelegemet er et problem. 
10 
offentlige tjenester (f.eks. eftersøgnings- og redningstjenester). Et samlet G alileo-program, der 
i fornødent omfang integrerer andre systemer, kan sikre omkostningseffektivitet og potentielt 
skabe muligheder for store besparelser på det offentlige forbrug. 
Galileo vil endvidere kunne afhjælpe visse mangler ved de nuværende GPS- og GLONASS-
konstellationer, som ikke for øjeblikket kan garantere den pålidelighed og tilgængelighed, 
som er uundværlig for transportdriften og for visse økonomiske aktiviteter. Desuden vil en 
potentiel fordel ved at have to indbyrdes uafhængige men gensidigt kompatible, rumbaserede 
navigationssystemer (GPS + Galileo) være, at hvert system fungerer som reserve for det 
andet, således at det bliver muligt at basere livs- og sikkerhedskritiske anvendelser alene på 
satellitnavigation. Satellittjenesten kan således erstatte visse jordbaserede infrastrukturer, 
hvorved der kan opnås yderligere betydelige besparelser på drift og vedligeholdelse. 
Den økonomiske/finansielle dimension. Kommissionens meddelelse af januar 1998 skitserede 
de enorme anvendelsesmuligheder, der findes for et satellitbaseret system til tids- og 
positionsbestemmelse samt navigation, og de økonomiske muligheder, som de giver (et 
potentielt marked på 40 mia. € i 20055). Næsten hver dag føjes der nye anvendelser til listen 
over tjenester, som bygger på GNSS. Udfordringen består i at sikre, at Europa kan opnå en 
rimelig andel af det globale marked og de tilknyttede arbejdspladser. Brugernes efterspørgsel 
efter GNSS-baserede varer og tjenester vokser hurtigt. Det europæiske marked for GPS-udstyr 
blev i 1997 anslået til 228,7 mio. dollars og ventes at vokse til 960 mio. dollars i 20046. Bilag 
IV indeholder yderligere detaljer om de fremtidige markedsudsigter. Desuden vil etableringen 
af en fuldstændigt stabil og pålidelig GNSS-infrastruktur fremskynde udviklingen og 
indførelsen af en bred vifte af værdiforøgende anvendelser for alle transportformer over store 
geografiske områder, således at de socialøkonomiske fordele, som disse tjenester 
afstedkommer, realiseres meget tidligere7. I denne henseende kan Galileo bidrage væsentligt 
ved at præstere nye ydelsesniveauer, forøge tilgængeligheden af GNSS-tjenester og give 
garantier og erstatningsansvar, som både vil støtte den generelle markedsvækst og i særlig 
grad tiltrække de kunder, der kræver høje standarder. 
Debatten om Galileo, som har fundet sted i løbet af de seneste måneder, har demonstreret 
projektets potentiale for at skabe interesse for og øge bevidstheden om kommercielle 
anvendelser. Europa-Parlamentet har understreget fordelene ved at skabe en 'generel kultur 
De ESA-finansierede sammenlignende systemundersøgelser GNSS-2 Comparative System Studies har 
udpeget en række vigtige politiske fordele ved et Galileo over og hinsides en rent GPS-baseret nulløsning, 
delvist på grund af den forbedrede ydelse ved et fælles GPS/Galileo-system. Disse omfatter yderligere 40 
mia. € fra salg af udstyr og 40 mio. € fra værdiforøgende tjenester til europæiske virksomheder i perioden 
2005-2023. Andre analyser har lagt vægt på fordelene for transportbrugerne, selv om den stigende 
integration af navigations- og kommunikationstjenester vil forøge den allerede betydelige vækst i ikke-
tran sportre I aterede anvendelser. Samlet for hovedtransportformerne ventes de samlede fordele at ligge i 
området 18 mia. € i løbet af Galileos første fem års drift. 
Rapport af Frost og Sullivan, citeret i Global Positioning System Market Projections and Trends in the 
Newest Global Information Utility, International Tråde Administration, telekommunikationskontoret hos det 
amerikanske handelsministerium. 
Implementeringen af mange værdiforøgede massemarkedsanvendelser, særlig inden for vejtransport, vil 
blive accellereret, idet markedet vil være mættet 10 år tidligere (GNSS-2 Forum Technical and Financial 
Group Report, december 1998). 
11 
baseret på udnyttelse af rumteknologier', som vil kunne sikres gennem europæisk deltagelse i 
udviklingen af GNSS. 
Det anerkendes, at gennem at inddrage Europa i udviklingen af signalstrukturen og 
muligheden for at tilpasse programmet efter brugernes fremtidige behov vil Galileo kunne 
hjælpe industrien til fortsat at ligge i spidsen inden for udviklingen af fremtidige anvendelser. 
Desuden vil eksistensen af et system, som kan konkurrere med GPS, sikre, at der ikke kan 
træffes nogen ensidige beslutninger om opkrævelse af afgifter eller vederlag, som vil kunne 
destabilisere den industrielle planlægning. 
I løbet af det seneste årti er rummet i stigende grad blevet gjort til genstand for kommerciel 
udnyttelse. Telekommunikation og radiospredning er to eksempler herpå. Der er knivskarp 
konkurrence på de liberaliserede områder, og flere og flere af de store aktører slutter sig 
sammen for at opnå stordriftsfordele. I Europa er rumindustrien ligeledes i færd med en 
omstrukturering for at kunne tage de udfordringer op, som man står overfor i den globale 
konkurrence. At afstikke en politisk kurs for Galileo vil være en støtte for rum- og 
forsvarsindustrierne i denne omstruktureringsfase. Den politiske førerposition vil kunne skabe 
værditilvækst og bidrage til at sikre Europas position i denne strategiske sektor. 
Der er endvidere stigende behov for at udvikle synergier mellem de eksisterende nationale 
rumorganisationer og ESA og at etablere den rette koordination med de bredere europæiske 
politiske institutioner (EU, WEU8). Galileo vil kunne fungere som den katalysator, der giver 
mulighed for udvikling af en forbilledlig arbejdsfordeling mellem de forskellige aktører og 
institutioner. 
Beskæftigelse: Europas tilstedeværelse på dette højteknologiske område, der nu er i potentiel 
vækst, vil bidrage til at sikre og øge beskæftigelsen. Det anslås, at etableringen af den 
nødvendige infrastruktur til satellitnavigation vil kunne skabe 20.000 arbejdspladser, driften 
af systemet vil kunne skabe 2.000 permanente arbejdspladser, og der vil være betydelige nye 
beskæftigelsesmuligheder inden for de forskellige anvendelser (udstyr og tjenester)9. 
Lovgivningsspørgsmål; Kravene i europæisk lovgivning vil i stigende grad kunne tænkes at 
forudsætte anvendelse af informationssystemer, der bygger på positions- og/eller 
tidsbestemmelsessignaler. Dette vil for eksempel fremover kunne være tilfældet inden for 
opkrævning af afgifter10, på miljøområdet eller i landbrugs- eller fiskeriinspektionen. Et 
Galileo-sy stem ville skabe muligheder for gennemførelse af den nødvendige certificering 
10 Vestunionen, Western European Union, bestående af Belgien, Frankrig, Tyskland, Grækenland, Italien, 
Luxembourg, Nederlandene, Portugal, Spanien, og Det Forenede Kongerige. WEU har desuden et antal 
assiocierede medlemmer (Island, Norge, Tyrkiet), associerede partnere (Bulgarien, Tjekkiet, Estland, 
Ungarn, Letland, Litauen, Polen, Rumænien, Slovakiet, Slovenien) og observatører (Østrig, Danmark, 
Finland, Irland, Sverige) 
De nuværende skøn i ESA's sammenlignende GNSS-2-undersøgelse tyder på, at et Galileo-projekt også vil 
kunne forøge beskæftigelsen inden for udstyrsproduktion og salg fra færre end 25.000 arbejdspladser 
(baseret på GPS alene) til omkring 70.000 (GPS + Galileo) i år 2008. Samlet ventes det derfor, at i år 2008 
vil omkring 100.000 arbejdspladser, som er en direkte, indirekte eller afledt følge af Galileo afhænge af, at 
projektet føres videre. 
Kommissionens meddelelse om interoperable systemer til elektronisk afgiftsopkrævning i Europa, 
KOM/98/795 endelig udgave af 21. december 1998. 
12 
(hvilket ikke er muligt med de nuværende systemer), hvorved lovgivernes og brugernes tillid 
til sådanne systemers effektivitet sikres. Lovgivningsaktiviteterne vil således kunne støtte 
Fællesskabets målsætninger. 
2.2. Tidsmæssige overvejelser 
Det er vigtigt, at der træffes en hurtig beslutning, da mulighederne lige nu er sjældent 
gunstige. USA har truffet de fundamentale beslutninger om udformningen af den næste 
generation af GPS-satellitter (block IIF), herunder definitionen af en sekundær civil frekvens, 
og vil begynde at tage de nye satellitter i brug i løbet af det næste årti. Hvis Europa venter, vil 
det nye block IIF-system forstærke GPS's nuværende dominans, og dermed vil markedet 
opfatte GPS som den fremherskende standard. Hvis dette sker, vil Europa ud fra en realistisk 
vurdering højst kunne spille en birolle på dette område. 
Omvendt ville øjeblikkelig handling sætte Europa i stand til at udvikle en forbedret tjeneste 
(hvad angår signal struktur, effektniveauer osv.), som - selv om den er interoperabel og fuldt 
kompatibel med GPS - vil give Europa en reel mulighed for at trænge ind på markedet. Hvis 
den europæiske løsning baseres på GLONAS S-systemet, vil Galileo kunne tages i brug 
betydelig hurtigere end ellers, hvilket vil gøre systemet mere konkurrencedygtigt, forudsat 
man er tilstrækkeligt opmærksom på at opbygge tilliden til systemet og fremme det globalt. 
Udfordringen består i at handle beslutsomt i tide. 
Der skal træffes en beslutning så hurtigt som muligt i 1999, idet der skal vedtages en 
mellemlangsigtet politik for Europas deltagelse i den næste generation af 
satellitbaserede positions-, navigations- og tidsbestemmelsessystemer. At undlade at 
træffe en beslutning vil i realiteten være det samme som en beslutning om at udelukke 
Europa fra udviklingen af en strategisk sektor og definitionen af nye globale standarder, 
hvilket vil få alvorlige konsekvenser for de strategiske, økonomiske, industrielle, 
beskæftigelsesmæssige og transportrelaterede politikker. At udskyde beslutningen vil 
ligeledes betyde, at USA's dominans vil blive yderligere konsolideret, således, at Europa 
vil finde det betydelig sværere - og sandsynligvis umuligt - at komme ind på markedet, 
og dermed reelt vil være tvunget til at acceptere de standarder, som USA har sat. EU 
skal indgå i et langsigtet engagement for at generere udviklingen af markedsanvendelser 
og støtte private investeringer i systemet. 
3. DEN SENESTE UDVIKLING OG FORELØBIGE KONKLUSIONER VEDRØRENDE DE 
STRATEGISKE VALG FOR EUROPA 
I kommunikationen fra sidste år blev der udpeget tre brede løsningsmodeller: 
- et fælles globalt system med deltagelse af alle de største aktører; 
- et GNSS udviklet af EU i fællesskab med en eller flere internationale partnere (navnlig 
USA eller Rusland); 
- et uafhængigt system udviklet af EU alene. 
13 
Omfattende kontakter med vore internationale partnere har gjort det muligt at indsnævre disse 
løsningsmodeller betydeligt. 
3.1. Fælles udvikling af et system: potentialet for samarbejde med USA 
På baggrund af den betydelige udfordring, som Europa således står overfor, anmodede 
Ministerrådet i marts 1998 Kommissionen om i samarbejde med USA at undersøge 
muligheden for i fællesskab at udvikle et system. Der fandt tre drøftelser med USA sted (i 
maj, juli og november 1998). Det stod hurtigt klart, at USA ikke ville overveje et fremtidigt 
fælles ejerskab eller at Europa skulle tage fuldgyldig del i kontrollen over den basale GPS-
konstellation med 24-satellitter (primært af militære hensyn). Et eventuelt samarbejde med 
USA ville derfor nødvendigvis skulle baseres enten på anvendelse alene af det eksisterende, 
amerikansk kontrollerede GPS-system eller på udviklingen af et GNSS baseret på to gensidigt 
supplerende satellitnavigationssystemer, ét GPS-system og ét europæisk/internationalt system. 
Ud over at klarlægge og indsnævre antallet af muligheder førte de nyttige drøftelser med den 
amerikanske regering til fremskridt i retning af at opstille de principper, som vil kunne danne 
grundlag for en fremtidig samarbejdsaftale. 
Grundlaget for et USA-EU-samarbejde 
Set fra USA's synspunkt ville et frugtbart samarbejde med Europa kun være muligt, dersom 
Europa accepterede GPS's standardpositionsbestemmelsestjeneste (SPS) og signalstraktur 
som grundlag for alle civile anvendelser af det fremtidige GNSS. Dette ville hindre 
udbredelse af forskellige systemer og desuden sikre den politiske stabilitet, som af industrielle 
årsager er af stor betydning. Hvis Europa engagerede sig i GPS som en global standard, ville 
USA overveje at lade Europa deltage i udviklingen og moderniseringen af GPS-systemet samt 
i passende omfang tage del i den civile drift og administration. USA ville desuden overveje at 
fremsætte en interessetilkendegivelse om at give fortsat adgang til GPS-signalet uden direkte 
brugerbetaling, at ophæve den selektive tilgængelighed og at overholde en aftalt 
varslingsperiode forud for en eventuel planlagt tilbagetrækning af GPS-signalet. Hvis EU 
besluttede at investere i udvikling og gennemførelse af en konstallation, der supplerede GPS, 
kunne den fælles målsætning for EU/USA være at etablere et fuldt interoperabelt, globalt 
system, bestående af to selvstændige komponenter. Der er enighed mellem USA og Europa 
om, at to selvstændige systemer ville forbedre det samlede GNSS-systems stabilitet og mulige 
ydelse, lige som de potentielt ville kunne give mulighed for anvendelse af systemet som det 
eneste navigationsmiddel i visse sikkerhedsrelaterede aktiviteter. En sådan politisk orientering 
vil kunne få betydelige konsekvenser for den måde, hvorpå Galileo udvikler sig, og for 
systemets omkostningseffektivitet. 
3.2. Fælles udvikling af et system: Den Russiske Føderation 
Der fandt drøftelser sted med Den Russiske Føderation i maj, juli og oktober 1998. Den 
Russiske Føderation har foreslået en strategi for fælles udvikling af et avanceret globalt 
navigationssatellitsystem og synes at være villig til at opfylde de krav, som er skitseret i 
Kommissionens meddelelse af januar 1998, der blev godkendt af Rådet, og som giver 
mulighed for fælles ejerskab og administration af den fremtidige konstellation. De Russiske 
myndigheder har udviklet en overgangsplan for GLONASS, som vil indebære systemets 
14 
overgang til civil kontrol og dets fremme som et system beregnet for civile formål11. I starten 
vil systemet være et uafhængigt supplement til GPS, der gradvis udvikler sig til Galileo (og 
gradvist forbedrer stabiliteten og ydelsen i det samlede GNSS-system). 
De principielle fordele ved denne strategi vil være, at såfremt samarbejdet udvikler sig 
tilfredsstillende, vil Europa gennem anvendelse af russisk operationel knowhow kunne 
udvikle Galileo på meget kortere tid, end hvad der ellers ville være muligt, lige som strategien 
vil tillade udnyttelse af det værdifulde GLON AS S-frekvensbånd på trods af den skarpe 
konkurrence om adgangen til knappe radiofrekvenser, især til kommerciel 
telekommunikation. Dette ville ikke begrænse mulighederne for fremtiden. 
I dette scenario vil man følge en strategi baseret på gradvis udvikling, idet man vil begynde 
med de politiske rammer, som i starten skal lette udvekslingen af knowhow mellem 
industrielle aktører, samtidig med at mulige arrangementer vedrørende driften undersøges. 
Dette skal ske inden for rammerne af aftalerne om partnerskab og samarbejde, idet der tages 
fuldt hensyn til EU's sikkerhedsinteresser og målsætningerne for den fælles udenrigs- og 
sikkerhedspolitik. 
3.3. Japan som potentiel partner i en fælles udvikling af et system 
Japan har sammen med USA udsendt en erklæring om, at man anerkender GPS som en global 
standard. Formålet hermed har primært været at tilskynde til en markedsdrevet udvikling af 
anvendelser baseret på satellitnavigation. Men det underminerer ikke eventuelle alternative 
modeller for udvikling og drift af GNSS-2 og udelukker heller ikke F & U-aktiviteter. Selv om 
japanerne på nuværende tidspunkt således koncentrerer sig om GNSS-1, viser man stigende 
interesse for Europas indstilling til et muligt GNSS-2-system. Med baggrund i den konstruktive 
dialog, der har udviklet sig mhp. at sikre interoperabiliteten mellem de respektive GNSS-1 
rumbaserede forstærkningssystemer (EGNOS og MSAS), kunne man forestille sig, at Japan fik 
interesse i at blive inddraget i en europæisk drevet udvikling af et rumsegment for Galileo. Dette 
ville således bidrage til at nedsætte presset på de europæiske offentlige finanser. En eventuel 
beslutning om at gå videre med Galileo skal ledsages af fortsatte drøftelser om Japans 
muligheder for at spille en væsentlig rolle i samarbejdet derom. Der bør derfor snarest afholdes 
sonderende drøftelser med de relevante ministerier og departementer vedrørende et muligt 
fremtidigt samarbejde. Det industrielle samarbejde vil øjensynligt hurtigt skabe muligheder for 
at udvikle forholdet. 
3.4. Andre lande og regioner som potentielle partnere i en fælles udvikling af et 
system 
Hvad angår andre lande, er der flere, der har tilkendegivet interesse i at samarbejde med EU for 
at opnå fordele af GNSS-1 og overveje GNSS-2. Et sådant samarbejde vil kunne afhjælpe 
mangler i den nuværende navigationsinfrastruktur, skabe alle de globale markedsmuligheder, 
som er blevet udpeget, og støtte en effektiv udvikling af det industrielle samarbejde. Det bør dog 
stå klart, at karakteren af dette samarbejde sandsynligvis ikke vil reducere udgifterne til 
Opsendelsen den 30. december 1998 af tre nye satellitter demonstrerer Den Russiske Føderations 
engagement i at opretholde GLONASS på trods af det økonomiske pres. Der planlægges en yderligere 
opsendelse. Der er konstrueret en moderniseret GLONASS-satellit med længere forventet levetid, men der 
ventes yderligere forbedringer gennem integration af vestlige standarder. 
15 
opbygning af Galileo nævneværdigt, men derimod vil kunne bidrage til den globale 
interoperabilitet og de potentielle markedsmuligheder og indtægtsstrømme. 
Inden for disse rammer er der indledt kontakter med landene i Central- og Østeuropa, Tyrkiet, 
Schweiz, Island, lande i SNG, Afrika og Sydamerika samt Canada, Australien, Indien, Kina og 
Korea. Af industrielle, strategiske og politiske årsager - og af hensyn til sikker, effektiv og hurtig 
transport af varer og mennesker er det vitalt at fremme Europas GNSS-strategi over for 
tredjelande, ikke mindst de lande, der søger optagelse i EU, således at de kan bidrage til 
systemets succes. Derefter vil Europa kunne udvikle og eksportere en ny global standard. 
3.5. GNSS-2 Forum 
For at leve op til erklæringen fra rådsmødet i marts 1998, oprettede Kommissionen GNSS-2 
Forum12, som mobiliserede de fleste af de relevante europæiske aktører på området (mellem 
juli og december 1998). GNSS-2 Forummets arbejde samt resultaterne af et antal 
undersøgelser, navnlig de foreløbige konklusioner i ESA's sammenlignende GNSS-2 
systemundersøgelser (GNSS-2 Comparative System Studies) har bidraget til at forme 
Kommissionens indstilling og anbefalinger. 
Forummets mest relevante konklusioner antyder, at det fremtidige GNSS-system skal bygge 
på en kombination af GPS og en global, europæisk drevet komponent (Galileo). Sidstnævnte 
skal være åben for inddragelse af supplerende bidrag fra tredjelande og -organisationer (med 
forbehold for industrielle, politiske, militære og sikkerhedsmæssige overvejelser). Analysen af 
de forskellige kriterier for GNSS-2 peger klart på et behov for at udvikle et system, der kan 
tilbyde mindst to tjenesteniveauer. Disse skal omfatte en offentlig basistjeneste, der tilbydes 
vederlagsfrit, så længe den tilsvarende amerikanske GPS-tjeneste er gratis, og en tjeneste 
beregnet for brugere, der har behov for et garanteret højt tjenesteniveau (f.eks. hvad angår 
signalets tilgængelighed og integritet). Udviklingen af en strategi, som bygger på et 
offentligt/privat partnerskab (PPP) blev opfattet som en høj prioritet: Forummet anbefalede, at 
man mere konkret analyserer, hvordan man bedst kan tiltrække private investeringer. Det var 
opfattelsen, at systemet skal være globalt fra starten for at give mulighed for en fuldstændig 
udvikling af det globale marked, for at opfylde behovene hos globale industrier (f.eks. 
luftfarten, søfartssektorerne, de finansielle institutioner og andre industrier, som er afhængige 
af præcisionstidsbestemmelse), og fordi ikke er fundet nogen partnere, som på dette tidspunkt 
ønsker at udvikle tilsvarende regionale bidrag. 
3.6. Europa-Parlamentet 
Kommissionens meddelelse af januar 1998 blev behandlet af Parlamentet, som på baggrund af 
en omfattende rapport vedtog en beslutning den 13. januar 1999. Denne beslutning 
anerkendte, at den europæiske industri tidligere havde lidt under manglen på en klar politisk 
kurs og et klart engagement inden for rumsektoren hos de europæiske institutioner, og hilste 
Kommissionens dokument velkomment på baggrund af, at der i flere år havde været behov for 
en strategi. Parlamentet opfordrede medlemsstaterne til at træffe klare beslutninger på 
12 GNSS-2 Forum omfattede ledende eksperter fra industrien, de europæiske institutioner og organisationer, 
udbydere af radionavigationstjenester, brugergrupper og det akademiske samfund og støttede udviklingen af 
Kommissionens tanker om institutionelle og juridiske spørgsmål, teknisk og finansiel udvikling af 
forskellige strategier, civile/militære og sikkerhedsmæssige spørgsmål og brugerkrav. Forummet mødtes til 
pienar- og gruppemøder og udsendte en endelig rapport i december 1998. 
16 
statsleder- eller regeringsplan om de strategiske, tekniske og budgetmæssige retningslinjer og 
om tidsplanen for GNSS-2. Parlamentet bad endvidere Kommissionen om at gennemføre 
dybdegående forhandlinger med internationale partnere, at lede de europæiske forhandlinger i 
de internationale fora til fastlæggelse af satellitkredsløbspositioner og tildeling af frekvenser 
til satellitnavigationstjenester, samt at tilvejebringe et lovgrundlag for oprettelsen af et indre 
marked for anvendelser af europæiske rumteknologier, samtidig med, at det blev understreget, 
at GNSS i videst muligt omfang skulle finansieres gennem private/offentlige 
partnerskabsmodeller og brugerbidrag. 
3.7. Afvisning af 'nulløsningen' 
Alle scenarier skal sammenholdes med nulløsningen: en bevidst beslutning om, at Europa 
ikke skal have en tilstedeværelse i kernerumsegmenterne i det kommende GNSS. Dette vil 
være ensbetydende med total afhængighed af det amerikanske GPS-system og potentielt Den 
Russiske Føderations GLON AS S-system eller et eventuelt andet nyt system, udviklet af andre 
stater. 
Det er indlysende, at en europæisk beslutning om at koncentrere sig om anvendelses- og 
forstærkningssystemer og afholde sig fra at gå ind i satellitbaseret navigation vil blive hilst 
velkommen af USA, da dette ville bekræfte GPS-systemets aktuelle dominans og sikre den ud 
i fremtiden. Desuden vil det give mulighed for, at europæisk forskning og midler under 
budgetterne for de transeuropæiske net kan blive koncentreret om GPS-forstærkning 
(herunder gennem systemer som EGNOS) og udvikling af GPS-baserede anvendelser i den 
intelligente transportsektor og andre domæner. 
Argumenterne, som er skitseret ovenfor i kapitel 2, 'Udfordringen, som Europa står overfor' 
taler imod, at man forlader den europæiske ambition om at deltage i kontrollen med 
rumsegmentet. Det er dog indlysende, at det vil være nødvendigt at vurdere, planlægge og 
kontrollere de offentlige udgifter hermed nøje, og at den private sektor, hvor dette er rimeligt, 
vil være nødt til at acceptere en del af risikoen ved at udvikle Galileo. Ud over de tekniske og 
organisatoriske spørgsmål er hovedsigtet med denne meddelelse således at fremsætte 
anbefalinger til sikring af, at Europa har råd til at være tit stede i det kommende globale 
navigationssatellitsystem.. 
Konklusion: 'Nulløsningen' efterlader Europa uden tilstrækkelig sikkerhed for, at de 
europæiske politiske, strategiske, økonomiske, beskæftigelsesmæssige, industrielle, og 
sikkerhedsmæssige interesser samt interesser i udnyttelse af rummet og naturligvis de 
transportrelaterede og øvrige interesser sikres. 
Ved at kombinere resultaterne af drøftelserne med USA og Den Russiske Føderation, 
anbefalingerne fra GNSS-2 Forum og på baggrund af Rådets og Parlamentets opfattelse 
har Kommissionen konkluderet, at der bør udvikles et G alileo-sy stem med følgende 
egenskaber: 
- Systemet skal være uafhængigt af det amerikanske GPS-system, men supplere og 
være interoperabelt med det. 
- Systemet skal være åbent for deltagelse af andre partnere. Især vil der kunne være 
store fordele for Europa ved at involvere Rusland, hvis dette kan ske på et 
tilfredsstillende grundlag. 
17 
Inden for rammerne af interoperabiliteten med GPS vil Galileo kunne udnytte nye, 
avancerede funktionsmuligheder i et civilt system, der giver mulighed for udvikling af 
nye anvendelser, øger det samlede GNSS-systems stabilitet og pålidelighed og 
afhjælper visse mangler ved det aktuelle GPS-system (eksempelvis ringe 
tilgængelighed i byområder og på de nordligste/sydligste breddegrader og 
uforudsigelige kortvarige huller i dækningen over bl.a. den europæiske kontinentale 
landmasse). 
Systemet skal fra starten have global dækning for at sikre dets reelle uafhængighed 
og skabe et globalt marked for systemet og dets anvendelser. Galileo skal endvidere 
omfatte en tjeneste med begrænset adgang. 
4. SYSTEMARKITEKTUR OG TEKNISKE EGENSKABER 
Dette kapitel beskriver, hvilken arkitektur der ville være bedst egnet til at opfylde brugernes 
behov på omkostningseffektiv vis, og repræsenterer dermed de første skitser til Galileo-
systemet. 
4.1. Ydelseskrav 
For brugere inden for luft- og søfarten findes der i forvejen internationale ydelseskrav til 
navigationssystemer. Grundlæggende er kravet om 10 meters vandret nøjagtighed over hele 
kloden den minimumsstandard, som Galileo vil være nødt til at opfylde for at blive accepteret 
som en integreret del af et verdensomspændende radionavigationssystem13. 
Andre brugere har ikke udviklet tilsvarende nøjagtige krav med støtte i lovgivningen. Der er 
desuden potentielle brugere, hvis behov ikke er defineret, selv om det pågældende 
markedspotentiale er udpeget. 
GNSS-2 Forum identificerede visse brede ydelseskrav til Galileo, herunder, at systemet skulle 
have omtrent samme ydelse som den næste generation af GPS (Block IIF) for at blive 
betragtet som et troværdigt system14, at rumsegmentet ikke skulle forsøge at tilvejebringe 
samtlige navigationsløsninger15, og at det ville være nyttigt at lade satellitterne indeholde 
yderligere navigationsrelaterede kommunikationsfunktioner. 
I projektdefinitionsfasen vil tilkendegivelser fra brugergrupper, potentielle tjenesteudbydere 
og offentlige myndigheder være af vital betydning. Først herefter kan de præcise missionskrav 
13 Brugerne kan direkte og tidstro bestemme deres navigationsstatus (tredimensional position, hastighed og 
tid) ved modtagelse af mindst fire signaler fra fire forskellige satellitter uden at anvende andre systemer. 
14 Dette er fortolket som den globale landmasse- og kystvanddækning med ikke under 9,1 meters horisontal og 
vertikal nøjagtighed uden lokal forstærkning 95% af tiden. Det skulle være muligt at opnå højere 
tjenesteniveauer fra systemet gennem integration af jordbaseret forstærkning. 
15 Et omfattende navigationsnet for Europa med de påkrævede niveauer af stabilitet og med integration af 
satellitbaserede og hensigtsmæssige jordteknologier vil blive konstrueret og foreslået af Kommissionen som 
en europæisk radionavigationsplan, når der er truffet beslutning om, i hvor høj grad Europa skal involveres i 
GNSS. 
18 
opstilles og de endelige beslutninger træffes om den nødvendige jord- og rumbaserede 
infrastruktur. 
Målet for den europæiske radionavigations strategi skal være at opfylde angivne ydelseskrav 
på omkostningseffektiv vis i henseende til system- og personsikkerhed. Der vil med sikkerhed 
være satellitbaserede komponenter og jordbaserede elementer som vil støtte den samlede 
systemstabilitet. De indikationer, som eksperterne har forelagt, og som Kommissionen har 
accepteret i definitionen af en strategi for europæisk deltagelse i GNSS, er følgende: 
Definitionen af arkitekturen bygger på et mål om at opnå global dækning, tilbyde adgang for 
massemarkedsapplikationer med et godt grundlæggende sikkerhedsniveau for europæisk 
transport, men med en minimal ruminfrastruktur (idet der skal være mulighed for udvikling af 
forstærkningsløsninger, hvor disse er påkrævet for at opfylde strengere sikkerhedskrav eller til 
brug for dedikerede kommercielle opgaver). 
Der findes fire typer af nagivationssatellitkredsløb, der kunne sikre et ensartet signal i rummet 
for et globalt tjenesteområde (jvf. bilag II a)16. 
Den optimale systemdefinition skal tage højde for de forskellige stærke sider ved de 
forskellige kredsløbstyper for at sikre, at ydelsen er på linje med sikkerhedskrav og 
brugerbehov, herunder tilvejebringelsen af integritetsdata. Der vil blive fremsat præcise 
anbefalinger gennem ESA's sammenlignende undersøgelse. Men på nuværende tidspunkt 
synes det at stå klart, at kernekonstellationen for Europa med sansynlighed vil blive et 
satellitkredsløb i mellemlav højde (Medium Earth Orbit, MEO), der repræsenterer en lav 
teknisk risiko og tilbyder kendte ydelseskapaciteter. 
MEO-modellen blev anvendt af både USA og Sovjetunionen til de systemer, disse lande 
udviklede. Denne model har vist sig at være særdeles effektiv og er bevaret i senere 
generationer af de to systemer, herunder GPS Block IIF og GLONASS M. En sådan løsning 
repræsenterer således en minimal teknisk og industriel risiko, særlig hvis Europa og Den 
Russiske Føderation kan bygge på hinandens respektive styrker og erfaring 
De forstærkningstjenester til dækning af store landområder, som udvikles af USA, Japan og 
Europa (hhv. WAAS, MSAS og EGNOS) giver mulighed for integritetskontrol og 
differentialkorrektion17 af GPS-signalerne. På samme måde forstærker EGNOS-systemet 
GLONASS-signalerne. De giver desuden et pejlesignal. 
Indtil dato har det arbejde, som ESA har stået i spidsen for, og hvori industrien har været tæt 
involveret, fokuseret på to brede modeller: 
• en kernekonstellation bestående af 21 MEO-satellitter, som ville komme tæt på at opfylde 
de europæiske krav. Integration af GPS og lokal forstærkning i en total systemløsning 
kunne grarantere opfyldelse af de europæiske krav, og 
16 GNSS-2 Forum Technical and Financial Group Report, december 1998 
17 Integriteten kan defineres som den grad af tillid, som brugerne har til, at den beregnede position svarer til de 
leverede data - den bygger på at sikre, at brugerne advares om eventuelle fejl gennem en advarsel, som 
udsendes inden for et fastlagt tidsrum; differentialkorrektion betyder at reducere de primære kilder til fejl i 
positionsbestemmelsen, som er en følge af radiobølgernes spredning gennem ionosfæren. 
19 
• en kernekonstellation bestående af 36 MEO-satellitter, som i sig selv ville opfylde de 
europæiske krav fuldt ud. 
Brugerne vil kræve tidstro information om konstellationens sundhed (dvs. vished for, at 
signalerne er korrekte). Integritetsmeddelelsen kan, i det mindste delvist, leveres fra kerne-
MEO-konstellationen, men det menes på nuværende tidspunkt, at der vil være behov for et 
supplement bestående af mellem 3 og 9 GEO- og/eller IGSO-satellitter, som kan indbefatte 
EGNOS-satellitterne18. Modellerne peger endvidere på optimal integration af de jordbaserede 
net, herunder nettene, som er udviklet til EGNOS og GLONAS, forudsat der indgås egnede 
aftaler herom. Galileos arbejdsprogram vil desuden skulle omfatte en strategi for problemet 
med affald i rummet. 
Selv om dette kun er en foreløbig skitse af Galileo, kan den grundlæggende beslutning om, 
hvorvidt Europa skal involveres i GNSS, allerede træffes, da der allerede foreligger 
tilstrækkelige detaljer om konstellationsparametrene og relativt nøjagtige vurderinger af de 
budgetmæssige konsekvenser. Hvis Galileo ud over positionsbestemmelses-, navigations- og 
tidsbestemmelsesfunktionerne blev udstyret med begrænsede navigationsrelaterede 
kommunikationsfunktioner, forventes det, at systemet kunne gøre sikkerhedskritiske tjenester 
mere pålidelige og generere yderligere indtægtsstrømme19. 
4.2. Sikkerhedsspørgsmål 
Der stilles en række klare sikkerhedskrav med relation til den fysiske beskyttelse af vital 
infrastruktur (som for eksempel kontrolcentre og kommunikationsnet) og i henseende til 
udsendelsen af nøjagtige navigationssignaler i tider med krig eller internationale spændinger. 
Desuden skal systemet sikres mod svindel og andre former for misbrug og forstyrrelser af 
signalet i rummet. Omvendt skal det være muligt at nægte fjenden adgang til brug af systemet 
i en krigssituation. Systemets konstruktion skal tage højde for disse overordnede krav. 
Desuden skal der etableres en interferensovervågningsstruktur og en grænseflade til militæret. 
Kommissionen har til hensigt at gennemføre yderligere sonderende drøftelser med henblik på 
at udpege egnede partnere og strukturer for denne grænseflade i overensstemmelse med 
undersøgelsen, som er udført for Kommissionen20 og på baggrund af internationale drøftelser 
og forhandlinger, og vil fremsætte de relevante forslag, så snart dette er muligt inden for 
rammerne af Fællesskabets fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik. 
Eksperterne i GNSS-2 Forum hældede til en løsning, der bestod i at udvikle en tjeneste med 
kontrolleret adgang. De forestillede sig, at der skulle være universel adgang til et basissignal 
18 Skal bekræftes i definitionsfasen i ESA's sammenlignende GNSS-2-undersøgelse. GNSS-2 Forum 
Technical and Financial Group Report fra december 1998 pegede på en konstellation bestående af 36 MEO-
satellitter + 9 GEO-sateHitter som det minimale for at opfylde brugerkravene (9,1 meters horisontal og 
vertikal nøjagtighed uden lokal forstærkning i 95% af tiden). 
19 GNSS-2 Forum's tekniske og finansielle gruppe undersøgte disse spørgsmål nøje. Det blev konkluderet, at 
mulighederne for at lade kommunikationssatelliter rumme navigationsfunktioner (såkaldt 'piggy-backing') 
og omvendt ville være urealistisk. Begrænsede navigationsrelaterede kommunikationsfunktioner ville 
derimod være gennemførlige og give værdiforøgelse. 
20 Civii-military interface for GNSS, januar 1999 
20 
beregnet for massemarkedsanvendelser. Desuden skulle der tilbydes en tjeneste med 
kontrolleret adgang, som benyttede et andet signal med garanteret tilgængelighed og 
nøjagtighed. Dette kunne desuden sikre brugerne erstatningsansvar, i tilfælde af, at systemet 
ikke kunne leve op til de angivne ydelsesspecifikationer. Kontrolleret adgang kunne endvidere 
tilfredsstille internationale forpligtelser såsom, livs- og sikkerhedskritiske tjenester. 
Eksempelvis vil eftersøgnings- og redningsaktioner under alle forhold kunne forlade sig på 
denne tjeneste. Tjenesten opfattes som et centralt element i bestræbelserne på at involvere den 
private sektor i GALILEO og i at generere indtægtsstrømme. I tider med alvorlige 
internationale spændinger eller konflikter skulle denne tjeneste imidlertid være begrænset til 
autoriserede kategorier af abonnenter. 
Alle disse sikkerhedsspørgsmål har konsekvenser for systemets konstruktion og skal løses, før 
GALILEOs afprøvnings- og valideringsfaser {udbud og konstruktion) kan gå i gang 
(ændringer i konstruktionen, krav om flytning af satellitter og modifikation af det 
jordbaserede segment skal undgås). Foreløbige omkostningsberegninger for dette findes i 
afsnit 5.1 om finansiering. 
4.3. Krav til det jordbaserede GNSS-net 
GNSS's jordbaserede segments funktion er at udføre integritetsovervågning, fastlæggelse af 
kredsløb og synkronisering af tidsbestemmelsen samt at administrere og forvalte systemets 
samlede funktion. Det jordbaserede segment for EGNOS, der for øjeblikket gennemføres som 
del af det transeuropæiske positionsbestemmelses- og navigationsnet, er i videst muligt 
omfang udviklet til at kunne genbruges i en europæisk GNSS-2-konstellation. Der kan være 
behov for at tage yderligere jordstationer i brug uden for EU for at garantere god global 
ydelse. For at garantere systemets ydelse skal man tage højde for de fysiske sikkerhedskrav. 
Eksempler herpå kan omfatte indskrænket adgang til bygninger, dedikerede 
kommunikationsnet, egnede effektniveauer og kryptering af forbindelserne mellem 
jordstationer og satellitter. 
Ud over Galileos basisinfrastruktur, herunder det tilknyttede jordbaserede segment, vil der 
være potentiale til at forbedre ydelsen for at opnå højere præcision og andre dedikerede 
tjenester, især gennem anvendelse af hensigtsmæssig jordbaseret infrastruktur. Tilsammen vil 
disse bidrage til det transeuropæiske positionsbestemmelses- og navigationsnet og sikre 
sy stem stab i lit et, opfylde særlige behov hos bestemte brugerkategorier inden for definerede 
områder og stille tjenesterne til rådighed, hvor satellitteknoligien ikke kan tilbyde en 
omkostningseffektiv løsning. Den centrale hensigt bag den foreslåede europæiske deltagelse i 
GNSS er ikke at forsøge at tilbyde ét samlet navigationsmiddel til alle navigationens faser 
alene fra basissatellitsystemet. Derimod skal GNSS-arkitekturen opfattes som en primær 
komponent i positionsbestemmelses- og navigationsnettene, som integreres for at opnå den 
optimale omkostningseffektive anvendelse. 
4.4. Signalstruktur 
Udviklingen af en ny satellitkonstellation, som er konstrueret med det 21. århundredes krav 
for øje, tillader Europa at overveje en forbedring af de aktuelle signal strukturer for at opfylde 
de fremtidige brugerbehov. GPS-signalet anerkendes almindeligvis af brugerne som en 
tilfredsstillende struktur, selv om det ikke er garanteret og ikke altid er tilgængeligt. Set ud fra 
massemarkedsbrugerens synspunkt skal en europæisk udviklet løsning kunne levere et signal, 
21 
som er kompatibelt og interoperabelt med GPS. Når de bruges sammen, vil det moderniserede 
GPS-signal 21 og det forbedrede europæiske signal give en bedre tjeneste end den, som GPS 
kan levere alene. For at optimere det europæiske signal og nedsætte følsomheden over for 
radiostøj og svindel vil der endvidere være behov for en omhyggelig udvælgelse af 
frekvenser22 og transmissionseffekt. Dette er ganske vist et overordentlig teknisk emne, men 
essensen er, at der er indledt drøftelser mellem den amerikanske og europæiske industri med 
det formål at definere de parametre, inden for hvilke Europa kan udvikle en forbedret 
signal struktur. Dette vil omfatte nødvendigt arbejde på global standardisering af 
tidsbestemmelse og geodætiske referencer. 
Konklusion: Galileo skal som minimum have en tredimensional ydelse over 
landmasser med bedre end 10 meters horisontal nøjagtighed, og samtidig give en 
universel, uafhængig tidsreference på global basis. En kernekonstellation bestående 
af ME O-satelliter betragtes som den mest omkostningseffektive og teknisk 
gennemprøvede losning til den indledende ibrugtagning og udbydelse af 
basistjenesten. Konstellationen skal være fuldt integreret i et sammenhængende 
transeuropæisk positionsbestemmelses- og navigationsnet. Andre nagleegenskaber 
er et højt sikkerhedsniveau og et signal med kontrolleret adgang, og kritiske 
forudsætninger er tilstrækkelige langsigtede frekvensallokeringer og fuld 
interoperabilitet og kompatibilitet med GPS-systemet. 
5. FINANSIELLE ASPEKTER 
I lyset af USA's aktuelle politik om at stille GPS-basissignalet gratis til rådighed, vil det være 
illusorisk at forestille sig, at Galileo kunne udvikles og udbydes alene af den private sektor. 
Som tilfældet er for en række store infrastrukturprojekter inden for rammerne af de 
transeuropæiske net, vil det være nødvendigt at finde betydelig offentlig finansiering. Hvad 
angår Galileo, vil dette i særlig grad gælde for definitions- og test- og valideringsfaserne, hvor 
den grundlæggende forskning, afprøvning af koncepter og udvikling af det rumbaserede 
segment ville finde sted. 
Dette afsnit præsenterer en finansieringsplan i tre punkter: 
• betydelig finansiering på europæisk plan over EU-budgettet, navnlig transport-TEN-
budgettet, og gennem ESA; 
• etablering af indtægtsstrømme, der sandsynligvis vil kræve specifikke lovgivningstiltag, og 
21 
22 Den 25. januar 1999 fremlagde USA's vicepræsident Gore et nyt GPS-moderniseringstiltag i form af et 
program til en pris af 400 mio. $. Dette indebærer at føje to nye civile signaler til de fremtidige GPS-
satellitter. Tiltaget opfattes af den amerikanske regering som del af et løbende offentligt/privat arbejde. Det 
andet civile signal vil blive placeret ved 1227,60 MHz, sammen med det aktuelle militære signal og vil være 
almindeligt tilgængeligt for anvendelse i ikke-sikkerhedskritiske anvendelser. Et tredje civilt signal til brug i 
livs- og sikkerhedskritiske anvendelser vil blive placeret på 1176,45 MHz, inden for det nuværende 
frekvensspektrum for luftfartsnavigation. 
Efter aftale med Den Russiske Føderation og USA vil Galileo kunne transmittere på to af de aktuelle 
GLONASS-frekvenser og på en eller flere GPS-frekvenser. Brugen af frekvenser, som er omfattet af de 
europæiske akter hos ITU, vil ligeledes blive overvejet. 
22 
• udvikling af et offentligt/privat partnerskab, der kan yde supplerende finansiering og sikre, 
at resultaterne står mål med investeringerne. 
5.1. Anslåede omkostninger 
Udgiften til det rumbaserede segment og den nødvendige jordbaserede infrastruktur til en 
offentlig basistjeneste vil afhænge af satellitkonstellationen. Der er fortsat en række 
muligheder, som skal evalueres, før det er muligt at definere den optimale konstellation til 
opfyldelse af ydelseskravene. Det er imidlertid allerede muligt at give en nogenlunde nøjagtig 
indikation af de potentielle udgifter til Galileo23. 
Et arbejde, som har været gennemført under ESA's ledelse og hvori industrien har været nært 
inddraget, har fokuseret på beregningen af omkostningerne ved to brede muligheder (jf- afsnit 
4.2)24: 
• en konstellation bestående af 36 MEO-satellitter og 9 GEO-satellitter til en pris af omkring 
2,2 mia. € i perioden 1999-2008, og 
• en konstellation bestående af 21 MEO-satellitter og 3 GEO-satellitter til en pris af omkring 
1,6 mia. €. Integration af lokale forstærkningssystemer25 i et samlet system vil kunne sikre 
opfyldelsen af de europæiske krav. 
I princippet vil en tilfredsstillende samarbejdsaftale med USA tillade begge parter at overveje 
reducerede satellitkonstellationer, der tilsammen vil kunne garantere de tjenesteniveauer, som 
kræves af hver af parterne. Desuden vil et samarbejde med Den Russiske Føderation om 
konstruktion og gennemførelse af Galileo kunne nedsætte udgifterne. 
En række skøn over udgifterne ved indførelse af en tjeneste med kontrolleret adgang samt 
system- og personsikkerhedscertificering peger på, at der er behov for et yderligere budget på 
mellem 600 og 750 mio. €. 
Således anslås den samlede udgift til Galileo i perioden 1999-2008 aktuelt til mellem 2,2 og 
2,95 mia. €, afhængigt af omfanget af fælles drift med GPS og brugen af landbaserede 
systemer. Ikke alle disse elementer behøver at blive finansieret med offentlige midler, hvis der 
vælges en løsning baseret på et PPP-partnerskab. 
Tilbagevendende udgifter (udgifter til drift og vedligeholdelse ved de ovennævnte 
løsningsmodeller) beløber sig til mellem 140 og 205 mio. € pr. år, startende i 2008. Imidlertid 
skulle der være mulighed for udgiftsbesparelser, når de aktuelle alternative 
navigationshjælpemidler kan afvikles. 
23 Der findes en sammenfatning af tallene i Bilag Hib. 
24 N.B. Skønnene er baseret på den forudsætning, at forskning og udvikling, ibrugtagning af jordsegmentet og 
driftsudgifterne er konstante ved alle løsninger. 
25 Lokal forstærkning, som kræves for at opfylde Galileos ydelsesmål (reduceret konstellation) udgør anslået 
200 mio. € (baseret på at udstyre 250 storbyer). 
23 
5.2. Kilder til offentlig finansiering af Galileo 
Ovenfor er anført argumenterne for et offentligt tilskudsbidrag til Galileo. I princippet vil det 
være muligt at finansiere dette over de nationale budgetter. Galileo er imidlertid et 
nøgleelement i Transport TEN-nettene26 og den fælles transportpolitik, og er essentielt et 
transeuropæisk projekt, der giver direkte fordele til alle medlemsstater (og hjælper dem til at 
opfylde deres offentlige tjenesteforpligtelser og internationale forpligtelser, hvad angår 
udbuddet af navigationshjælpemidler). Dette er vægtige argumenter for en finansiering på 
EU-plan. 
På europæisk plan kan der udpeges en række mulige finansieringskilder: 
• For det første har Kommissionen til etablering og udvikling af infrastruktur inden for 
rammerne af AGENDA 2000 stillet forslag om tilskud på ca. 5,5 mia. € til de 
trans europæiske net. Med den seneste vedtagelse af den fælles indstilling til den reviderede 
finansielle regulering af TEN skulle der snart være givet mulighed for flerårig indikative 
programmer27. Dette menes at skabe det stabile miljø, som kræves for at tilskynde til privat 
investering og understøtte markedsudviklingen. Det vil være Kommissionens hensigt i sit 
kommende flerårige program at foreslå øremærkning af omkring 500 mio. € (10% af den 
budgetramme, som foreslås til de transeuropæiske transportnet) til Galileo, og at give 
Rådet og Europa-Parlamentet regelmæssige tilbagemeldinger om projektets fremskridt. 
Dette er i tråd med Kommissionens målsætning om at give forholdsmæssigt højere prioritet 
til intelligente transportsystemer. 
• For det andet mener Kommissionen, at der inden for den overordnede budgetramme, som 
er afsat til det femte rammeprogram28, rimeligvis vil kunne findes omkring 120 mio. € til 
Galileo. Det femte rammeprograms varighed er begrænset til 2002, og der vil blive 
foreslået en fortsættelse af finansieringen ud over 2002. Denne fortsatte finansiering er 
betinget af vurderingen af det femte rammeprogram. 
• For det tredje giver Kommissionens TACIS-program muligheder for at yde støtte til 
samarbejde med Den Russiske Føderation og andre lande i det tidligere Sovjetunionen 
inden for områderne undervisning og omlægning af industrier fra militære til civile formål. 
26 GNSS er klart identificeret som et hovedelement i positionsbestemmelses- og navigationsnettet og som et 
projekt af almen interesse i de aktuelle retningslinjer for TEN-Transport (Europa-Parlamentets og Rådets 
beslutning nr. 1692/96/EF af 23. juli 1996 om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det 
transeuropæiske transportnet; EFT. nr. L 228 af 9. september 1996). 
27 Dette skulle besvare udtalelsen fra Parlamentets budgetudvalg om, at manglen på klar politisk kurs og 
engagement hos de europæiske institutioner har haft en skadelig virkning. 
28 Forslag til Europa-Parlementets og Rådets beslutning vedrørende Den Europæiske Unions 5. 
rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktiviteter (1998 til 2002), 
KOM/97/142, endelig udg. Brug af ekspertisen hos de fælles forskningscentre (særlig Space Applications 
Institute) og aktioner under de tematiske programmer, der 'forbedrer livskvaliteten og forvaltningen af 
levende ressourcer' og 'fremmer konkurrence- og bæredygtig vækst' samt det horisontale program, der 
'befæster EF-forskningens internationale rolle' kan blive involveret. 
24 
• For det fjerde vil ESA inden for rammerne af sine institutionelle mekanismer potentielt 
være i stand til at mobilisere midler af samme størrelsesorden som midlerne under TEN-
budgetterne. 
Dermed vil der i alt kunne mobiliseres op til 1,25 mia. € på europæisk plan til et Galileo-
proram i perioden 2000-06, over for en samlet udgift på mellem 2,2 og 2,95 mia. € i perioden 
2000-08. På EU-plan vil dette ikke indebære oprettelse af et nyt program, men vil i stedet 
blive gennemført ved øremærkning af bestemte summer i allerede etablerede 
fællesskabsprogrammer. ESA ville derimod skulle starte et nyt program. 
På basis af de ovenfor beskrevne skøn vil der være behov for en yderligere finansiering på 
mellem 950 mio. og 1,70 mia. $ (før der tages højde for potentiel EU-finansiering i 2007-
2008, som ligger uden for den aktuelle finansieringsperiode). Der findes en række muligheder 
for at mobilisere disse yderligere midler: 
• For det første vil identifikationen af potentielle indtægtsstrømme kunne tiltrække den 
private sektors deltagelse i Galileo. Dette vil muligvis også give EIB (og i tilfælde af et 
euro-russisk samarbejde, EBRD) mulighed for at finansiere en del af projektet gennem 
langfristede lån; 
• samarbejde med andre lande kan eventuelt skabe mulighed for udgiftsdeling mellem 
internationale partnere; og 
• et antal medlemsstater vil muligvis være i stand til at bidrage individuelt, særligt med 
henblik på at sikre, at de aspekter ved det europæiske GNSS-system, som har relation til 
sikkerheden, behandles på hensigtsmæssig vis. 
5.3. Potentielle indtægtsstrømme, der muliggør offentligt/privat partnerskab 
Indtægtsstrømmene vil nedsætte behovet for offentlige tilskud og gøre det lettere at etablere 
PPP-partnerskaber. Desuden har Parlamentet anmodet Kommissionen om at undersøge nye og 
selv ukonventionelle metoder til at sikre, at de fremtidige brugere betaler for de GNSS-
tjenester, de modtager29. Kommissionen har derfor overvejet en række potentielle kilder til 
indtægtsstrømme. 
• For det første er en mulig indtægtskilde knyttet til forskellige tjenesteniveauer (to eller 
flere signaler fra det rumbaserede segment, hvoraf det ene er almindeligt tilgængeligt, 
mens et eller flere andre signaler tilbyder højere tjenesteniveauer på basis af kontrolleret 
adgang). Dette vil kræve udvikling af forskellige signalmodtagere eller 'smartcards' til de 
forskellige tjenesteniveauer: 
- niveau 1 tjeneste til massemarkedet 
- niveau 2 en certificerbar tjeneste 
- niveau 3 livs- og sikkerhedskritiske tjenester. 
29 Udtalelse om Kommissionens meddelelse af 21. januar 1998 fra Budgetudvalget. 
25 
Det ventes, at tjenesterne på niveau 1 i overensstemmelse med den nuværende amerikanske 
politik vedrørende GPS-systemets tilsvarende standardpositionsbestemmelsestjeneste og 
Den Russiske Føderations civile GLONAS S -signal vil blive udbudt gratis. Såfremt den 
amerikanske og/eller russiske politik vedrørende brugerbetaling ændrer sig, vil den 
europæiske holdning kunne blive taget op til revision. 
Tjenesterne på niveau 2 og 3 tænkes at være tjenester baseret på kontrolleret adgang, som 
ville blive stillet til rådighed for abonnenter mod betaling af fastsatte afgifter. I nogle 
tilfælde kan brugen af disse tjenester være obligatorisk, f.eks. i forbindelse med elektronisk 
opkrævning af afgifter for adgang til infrastruktur eller overvågning af fiskeri, fragt- og 
bustransport samt vej sikkerhed. Det bemærkes, at IMO kræver, at internationalt 
registrerede skibe skal være udstyret med GNSS-udstyr fra år 2000, og at GNSS er en 
integreret del af CNS/ATM-konceptet, som er vedtaget af ICAO30. 
Tjenester på niveau 2 og 3 kunne gøres endnu mere attraktive, hvis der gives 
erstatningsansvar for de tjenester, som abonnenterne modtager. Dette ville så at sige 
repræsentere en form for forsikring, der ville tillade Galileos brugere at forlade sig på 
tjenesterne på en måde, som ikke ville være mulig ved anvendelse af basissignalet. 
Ligeledes vil det faktum, at tjenester på niveau 2 og 3 vil kunne certificeres for 
sikkerhedskritiske og lignende højydelsesopgaver (på en måde, som ikke kunne lade sig 
gøre med GPS) udgøre et salgbart aktiv. For så vidt som Galileo giver mulighed for at 
erstatte de eksisterende jordbaserede luftnavigationsfaciliteter og sikrer en bedre og mere 
pålidelig tjeneste til luftfartsselskaber, kan man forvente, at luftfartsselskaberne vil bidrage 
til indtægtsstrømmen. 
En anden mulighed ville bestå i at opkræve en afgift på signalmodtagere til alle 
satellitbaserede radionavigationstejenster. Denne vil i givet fald skulle indføres i hele EU 
og gælde for alle modtagere, som sælges i eller importeres til EU. Fordelen ved en sådan 
afgift ville være, at den også gjaldt for massemarkedet (f.eks. for navigationsudstyr til 
biler, fritidsaktiviteter osv.) og dermed ville dække også niveau 1-udstyr. Dette ville være 
helt i tråd med Kommissionens overordnede filosofi om opkrævning af marginale 
infrastrukturomkosninger og kunne begrænses til meget små beløb. Spørgsmålet om 
brugernes accept skulle håndteres ved at påvise en kombination af omkostningsbesparelser 
og forøget tjenestetilgængelighed, særlig i byområder. De midler, som indbetales, kunne 
f.eks. bidrage til afholdelse af udgifter til drift og ajourføring af systemet, når det først er 
etableret. I mange medlemsstater opkræves der i forvejen afgifter på bestemte produkter, 
bl.a. optageudstyr, fotokopimaskiner og videokassetter. Tilsvarende finansieres visse 
tjenester, herunder de offentlige tv-stationers udsendelser ligeledes gennem opkrævning af 
obligatorisk brugerbetaling. En afgift på 20 € på signalmodtagerne ville føre til en årlig 
indtægt på 140-205 mio. € og dække en stor del af finansieringen af projektets 
konstruktion og udvikling31. Ligeledes kunne man forestille sig at opkræve en årlig 
licensafgift for modtagelse af satellitnavigationssignaler, omend dette sandsynligvis ville 
være vanskeligere at gennemføre. 
30 Meddelelse om navigation, overvågning/flyledelse 
31 Under den forudsætning, at i 2010 vil omkring 50% af de nye biler være udstyret med GNSS-baseret 
potionsbestemmelsesudstyr, og at der sælges omkring 14 mio. biler i Europa årligt, ville en afgift på 20 € 
bevirke en samlet årlig indtægt på 140 mio. €. 
26 
• Den private sektor kunne ligeledes generere indtægter gennem bredspektrede anvendelser, 
hvilket gøres lettere af integrationen af kommunikation og positionsbestemmelse, herunder 
dedikerede, navigationsrelaterede kommercielle tjenester og tjenester med stor nøjagtighed 
samt integration af sikkerhedsrelaterede og sikkerhedskritiske funktioner. Dette vil også 
kunne omfatte dedikerede kommunikationsfunktioner på nogle satellitter. En række af 
disse funktioner kunne anvendes til at sikre overholdelse af offentlige tjenesteforpligtelser 
(eksempelvis eftersøgnings- og redningstjenester). En 'skyggeafgiftsmodel' kan være en 
måde at garantere indtægtsstrømme til en privat operatør. Det er klart, at det at udstyre 
Galileo med yderligere funktioner til støtte for sådanne tjenester vil medføre omkostninger, 
der skal sammenholdes med den ekstra, genererede indtægt. 
Bilag IV indeholder nogle tentative markedsprognoser for Galileo, som indikerer de brede 
udsigter for indtægter fra de kilder, som er udpeget i dette afsnit. En række af disse 
indtægtsstrømme, for eksempel indførelse af afgifter og krav om obligatorisk anvendelse af 
visse af Galileos funktioner, afhænger af lovbeslutninger. Andre, eksempelvis kontrolleret 
adgang og kryptering, afhænger af definitionen af systemets tekniske egenskaber. Desuden 
kan det tænkes, at flere andre mulige indtægtsstrømme først kan udpeges efter en periode, da 
markedet for satellitanvendelser vokser eksponentielt. Industrien vil derfor være nødt til at 
arbejde videre med dette i sammenhæng med den overordnede finansieringspakke, mens den 
offentlige sektor vil være nødt til at behandle de tilknyttede lovgivningsbeslutninger. 
5.4. Etablering af et offentligt/privat partnerskab 
Som i andre TEN-projekter er der betydelige muligheder for at tiltrække privat investering til 
udvikling af dele af infrastrukturen, forudsat der klart kan udpeges potentielle 
indtægtsstrømme, og forudsat der sker en klar risikofordeling, hvilket kan indebære 
regeringsgarantier. Et af målene skal være, at den offentlige finansiering i det store og hele 
skal være erstattet af privat finansiering i driftsfasen. 
Et PPP-partnerskab om Galileo vil kunne tilvejebringe supplerende finansiering, forbedre 
projektkonstruktionen og sikre, at resultaterne står mål med investeringerne. Særlig vil 
behovet for at tilskynde til ibrugtagning af tjenesten for at generere indtægter og gøre den 
lønsom udgøre en effektiv mekanisme til at sikre, at der fokuseres på brugernes behov, 
samtidig med, at en PPP-struktur vil bidrage til at holde udgifterne under kontrol, da en stor 
del af risikoen for budgetoverskridelser ved konstruktionen normalt vil påhvile den private 
sektor. Dette ville endvidere afspejle det faktum, at Galileo kombinerer offentlige tjenester 
med kommercielle aspekter. 
Den anbefalede model er således at etablere et PPP-partnerskab. Et sådant vil være fuldt i tråd 
med den prioritet, som indtil nu er givet til en sådan model. Kommissionens meddelelse om 
PPP-partnerskaber32, som fik bred tilslutning i Rådet og Parlamentet, anfører en række vigtige 
anbefalinger, som er relevante for Galileo. Disse er blandt andet: 
• at den private sektor skal involveres så tidligt som muligt for. at kunne deltage i 
proj ektudformningen; 
32 KOM/97/453 endelig udg. af 10. september 1997 
27 
• at den offentlige sektor i videst muligt omfang skal søge at angive projektkravene gennem 
en angivelse af ydelsen (tjenesteniveauerne) frem for i form af detaljerede tekniske 
specifikationer; 
• den mest effektive struktur for et PPP-partnerskab vil normalt involvere en særlig 
befordringsvirksomhed, der har det klare ansvar for projektets færdiggørelse og den 
fornødne administrative autonomi til at gennemføre projektet på effektiv vis, og 
• at risikoen skal fordeles i overensstemmelse med muligheden for at kontrollere den. Dette 
vil for eksempel betyde, at den private sektor skal være ansvarlig for budgetoverskridelser i 
konstruktionsfasen, mens den offentlige sektor skal være ansvarlig for udgiftsstigninger 
som følge af ændringer i lovgivningen. 
Disse generelle principper skal gøres gældende på en måde, der tager fuldt hensyn til Galileos 
unikke egenskaber, herunder projektets offentlige tjenesteelement (livs- og sikkerhedskritiske 
tjenester) og systemsikkerhedsdimensionen. 
Den ideelle løsning ville være at etablere et fuldstændigt PPP-partnerskab så hurtigt som 
muligt. Dette ville følge konstruktion-opbygning-drift-modellen, men der vil være behov for 
et betydeligt yderligere arbejde på følgende områder: 
• mere præcis specifikation af ydelseskravene baseret på brugernes behov; 
• identifikation af risici, og hvordan de skal fordeles, således at investorer i den private 
sektor kan foretage en kommerciel vurdering af mellem risiko-/udbytteforho!det; 
• identifikation af indtægtsstrømmene, som er ensbetydende med både en mere præcis 
vurdering af det overordnede markedspotentiale og de markedssegmenter, som med 
sandsynlighed vil være villige til at betale for en tjeneste med begrænset adgang, og en 
forpligtelse hos den offentlige sektor til at træffe de nødvendige 
lovgivningsforanstaltninger til at sikre disse indtægtsstrømme (f.eks. afgiften). 
Hvert af disse områder skal undersøges i samarbejde med den private sektor. Dette vil være en 
central del af projektets definitionsfase, som beskrives mere detaljeret i det næste afsnit. Hvis 
denne ambitiøse model ikke viser sig levedygtig i tide (hvis den offentlige sektor f.eks. ikke er 
villig til at skabe muligheder for indtægtsstrømmene), vil en mere traditionel model (med et 
programudviklingskontor, der gennemfører projektet gennem konventionelle kontrakter på 
offentlige anlægsarbejder) være en mulig reserveløsning for de indledende faser. 
Programudviklingskontoret vil i så fald blive nedlagt, når befordring s virksomheden er på 
plads og klar til ibrugtagnings- og driftsfaserne. Det skal bemærkes, at mens Kommissionen 
anbefaler etablering af et PPP-partnerskab og en befordringsvirksomhed, vil Kommissionen 
ikke selv deltage i kommercielle forretningsaktiviteter (dette er der ikke grundlag for i 
Traktaten). 
Konklusion: Så længe USA fortsat stiller GPS-basissignalet gratis til rådighed, vil der 
være behov for offentlig støtte for at skabe mulighed for udvikling af Galileo og udbud 
af en tilsvarende, gratis offentlig tjeneste. Men der er udpeget en række potentielle 
indtægtsstrømme, hvoraf nogle vil afhænge af offentlige lovgivningsforanstaltninger. 
Kommissionen vil sammen med ESA og EIB undersøge potentialet for at etablere en 
befordringsvirksomhed allerede i projektets indledende fase. Hvis dette ikke 
umiddelbart er muligt på grund af manglende offentligt engagement i at sikre de 
28 
nødvendige rammevilkår for indtægtsstrømmene, foreslås en løsning i to trin: den første, 
forberedende fase vil i alt væsentligt være baseret på offentlig finansiering (TEN, 
Fællesskabets forskningsrammeprogrammer, ESA og muligvis nationale bidrag), fordelt 
gennem et programudviklingskontor (risikoen ville blive fordelt gennem en nøje 
kontrolleret omkostningskontrakt med industrien); den anden fase, 
gennemførelsesfasen, vil indebære en meget større investering og kommerciel risiko for 
den private sektor. 
6. ORGANISATORISKE RAMMER 
6.1. Konstruktion, opbygning og drift af Galileo: grundprincipper og 
umiddelbare beslutninger 
Kommissionens meddelelse af januar 1998 sammenfattede roller og ansvar, som skulle 
indgå i de organisatoriske rammer for GNSS. GNSS-2 Forum har udarbejdet yderligere 
detaljer om disse spørgsmål. På baggrund af Fællesskabets strategi om adskillelse af de 
lovgivende og operationelle funktioner og hensigten om i størst muligt omfang at bygge 
på eksisterende organer og strukturer fremsætter Kommissionen tentativt de følgende 
foreløbige konklusioner (Bilag I anfører skematisk de faser i projektudviklingen, som der 
henvises til i den resterende del af dette afsnit). 
Det er i denne sammenhæng vigtigt at notere, at der ved nogle spørgsmål ikke er behov 
for umiddelbare svar. 
• Såfremt det besluttes at gå videre med Galileo-programmet, er den eneste faste 
forpligtelse, som man skal indgå, at oprette de nødvendige strukturer til 
definitionsfasen (dvs. frem til december 2000). 
• Samtidig skal organiseringen af de resterende faser forberedes. Her er det 
Kommissionens klare intention at fremme et PPP-partnerskab og at gennemføre de 
nødvendige tiltag - herunder forslag til lovgivning - som muliggør et sådant, ideelt fra 
begyndelsen af udviklingsfasen, men under alle omstændigheder før 
ibrugtagningsfasens start. 
• En af de aktioner, som er umiddelbart nødvendige, er at sikre, at de relevante 
frekvenser er til rådighed. 
6.2. Strategiske aspekter 
Det overordnede mål er at sikre, at der etableres en holdbar struktur, som kan træffe de 
strategiske beslutninger, overvåge de internationale forhandlinger og kontrollere Galileos 
overholdelse af international, fællesskabs- og national lovgivning og politikker. Det 
foreslås, at EU's institutionelle rammer anvendes til dette formål, idet Kommissionen 
forsyner de øvrige institutioner med de fornødne oplysninger. Dette er et pragmatisk 
valg: på baggrund af de mange forskellige sensitive spørgsmål af politisk, international, 
økonomisk, industriel og sikkerhedsmæssig art, som skal afvejes, synes kun EU's 
institutionelle strukturer (og ikke udelukkende søjle 1) at være egnede hertil. 
Kommissionen bør (i visse tilfælde sammen med medlemsstaterne) repræsentere EU's 
interesser på internationalt plan eventuelt på basis af relevante mandater fra Rådet. Dette 
29 
kan omfatte forhandling af globale standarder og sikring af interoperabilitet og 
kompatibilitet mellem forskellige globale og regionale systemer. Dette kan desuden 
indebære, at Kommissionen spiller en central rolle i drøftelserne om GNSS-
signalstrukturen, om en global metodik til gennemførelse af certificering og om en global 
ansvarsordning, samt i bestræbelserne på at sikre et globalt net til overvågning af 
integriteten33. 
GNSS's ekspertgruppe (GNNS High Level Group34) har i de seneste år vist sig at være 
værdifuld og skal spille en vigtig rolle i styringen af Galileo-programmet: dvs. udstikke 
den overordnede kurs for programmet, udvikle og overvåge anvendelsen af en europæisk 
radionavigationsplan (European Radio-Navigation Plan35) og sikre, at man holder de 
strategiske overvejelser, blandt andet med relation til sikkerhed36, for øje. Dette kan 
omfatte en politik vedrørende Galileos tjeneste med kontrolleret adgang. Kommissionen 
skal i så fald sikre, at der findes den fornødne høringsplatform for brugere, således at de 
politiske anbefalinger afspejler brugernes behov37. 
6.3. Udviklingsfasen 
For at sikre en stram kontrol over omkostningerne og en effektiv udnyttelse af de 
offentlige ressourcer skal man være særdeles opmærksom på projektledelsen. Der skal 
etableres en sund og stabil struktur med identifikation af specifikke roller og ansvar. 
Et vigtigt element heri vil være at undersøge mulighederne for, at EU og ESA sammen 
med eventuelle andre bidragydere opbygger en pulje af finansieringsressourcer (jvf. 
Bilag I). Formålet hermed skulle være at sikre, at Galileo fra starten bliver drevet som et 
samlet, integreret projekt. EIB vil blive konsulteret i dette spørgsmål. 
Der skal oprettes et programstyringsråd, bestående af Kommissionen, ESA, de nationale 
rumorganisationer og andre investorer, der skal etablere befordringsvirksomheden 
gennem offentlige udbud; i perioden før befordringsvirksomheden er oprettet, skal rådet 
godkende valg af underleverandører og overvåge, at kontrakterne overholdes. 
33 Af hensyn til omkostningseffektiviteten skal det jordnet, som defineres for EGNOS, integreres med Europas 
krav til GNSS-2. Desuden er det vigtigt at foretage hensigtsmæssige politiske valg vedrorende placeringen 
af infrastruktur. Det foreslås derfor, at Kommissionen medtager dette aspekt i sine drøftelser med 
tredjelande {jvf. afsnit 2.4). 
34 High Level Group blev etableret ved Rådets Resolution nr. 94/C 379/02 af 19. december 1994; EFT nr. C 
379 af 31. december 1994. 
35 Der indeholder ekspertvurderinger af udviklingen af et hensigtsmæssigt net af jord- og satellitbaserede 
systemer og fuldt ud tager højde for de forskellige komponenters evner og behovet for sikker og 
omkostningseffektiv overgang i overensstemmelse med artikel 17 i retningslinjerne for de transeuropæiske 
net. 
36 Jvf. GNSS-2 Forum, arbejdsgruppe 3, rapport om sikkerhedsspørgsmål. 
37 Det ventes, at brugergruppen, som blev etableret under Kommissionens GNSS-2 Forum, skal udvikle sig til 
et permanent brugerforum 
30 
Den overordnede gennemførelse af projektet skal ledes og gennemføres af en 
befordringsvirksomhed, som kan omfatte de primære industrielle leverandører til 
Galileo-projektet. Denne virksomhed skal arbejde i henhold til en kontrakt (muligvis på 
at konstruere, bygge og drive systemet), hvori et nøgleelement vil være de finansielle 
bestemmelser, som er knyttet til offentlig støtte og adgangen til indtægtsstrømme. I 
princippet vil denne virksomhed have ansvaret for eventuelle budgetoverskridelser. 
I definitionsfasen og før befordringsvirksomheden er oprettet, vil programstyringsrådet 
have behov for teknisk støtte. Da denne fase er nært forestående, kunne denne støtte ydes 
af en teknisk arbejdsgruppe, der eventuelt kunne bestå af eksperter fra ESA, de nationale 
rumorganisationer, Kommissionen, potentielle tjenesteudbydere og andre organisationer 
efter behov. 
Hvis det ikke er muligt at oprette befordringsvirksomheden i rette tid til at administrere 
den efterfølgende fase (dvs. udviklingsfasen) i projektet, skal den tekniske specialgruppe 
have en mere formel status, eventuelt som programudviklingskontor. Dets rolle vil i 
givet fald være at koordinere planlægning og udvikling af den rum- og jordbaserede 
infrastruktur. Kontoret skal sikre, at brugernes krav og behov til udviklingen af 
anvendelser samt mulighederne for integration med lokale systemer og GNSS-1-
infrastrukturen, indgår som vigtige elementer i driften af tjenesten og tages fuldt ud i 
betragtning i Galileo-projektet. 
Når befordringsvirksomheden er oprettet, vil et eventuelt programudviklingskontor blive 
nedlagt. 
6.4. Driftsfasen 
6.4.1. Ledelsen afGalileo 
Til at forestå driften af Galileo foreslår Kommissionen, at der oprettes en lille offentlig 
struktur i form af en GNSS-administration. Denne vil grundlæggende være efterfølgeren 
til programstyringsrådet og vil få ansvar for at sikre driften af Galileo, idet selve driften 
varetages af underleverandører. Denne administration skal etableres gennem en 
rådsbeslutning, da den skal have en juridisk identitet for eksempelvis at kunne behandle 
ansvarsspørgsmål. En sådan permanent struktur vil formodentlig øge den offentlige tillid 
og opmuntre industrien til at udvikle anvendelser (og dermed bane vej for private 
investeringer og indtægtsstrømme). 
Selv om omfanget af administrationen og de opgaver, som skal udføres, endnu ikke er 
helt definerede for Galileo, forventes den tilsvarende struktur - i starten for EGNOS - at 
være i drift mod slutningen af år 200038. 
De opgaver, som der kan blive tale om, kunne omfatte forbindelserne til de forskellige 
internationale organisationer39, som er involveret i udnyttelsen af GNSS. 
38 Hvis denne tidsplan ikke er mulig, skulle den EGNOS Operations and Infrastructure Group, som aktuelt er 
ved at blive etableret, være i stand til at påtage sig forvaltningsansvaret for EGNOS. Hvad angår EGNOS er 
der dog for øjeblikket ingen planer om en formidlingsvirksomhed ti! drift af systemet, så EGNOS's pendant 
til Galileo's Administration ville få en større rolle. 
31 
39 Administrationen kunne også spille en rolle i etablering af et internationalt net til 
overvågning af integriteten og i at etablere hensigtsmæssige former for samarbejde med 
udbydere af specifikke forstærkertjenester, f.eks. på de nordligste breddegrader. Den 
kunne endvidere fa ansvar for samordning og opretholdelse af indbyrdes forbindelser i 
fredstid i det relevante omfang med forsvars- og sikkerhedsorganisationerne, herunder 
NATO og Vestunionen, Konferencen om sikkerhed og samarbejde i Europa, Interpol og 
Europol, og sikre overholdelse af aftaler om nukleare missiler og ikke-spredningsaftaler. 
I praksis ville Administrationens rolle omfatte administrationen af krypteringen med 
relation til tjenesten med kontrolleret adgang og definitionen af, hvorledes man håndterer 
mulige sikkerhedssvigt, herunder tidstro spredning af information om interferens. Hvad 
angår ansvarsspørgsmål vil Administrationen få ansvar for at behandle eventuelle krav, 
som rejses med relation til Galileo. 
6.4.2. Driften af Galileo 
Det er Kommissionens opfattelse, at den private sektor gennem koncessioner vil kunne 
udføre en Galileo-operatørs væsentligste funktioner. Hvis modellen med at etablere et 
PPP-partnerskab til konstruktion, opbygning og drift af systemet vedtages, ville denne 
funktion blive udført af den befordringsvirksomhed, som havde ansvar for at etablere 
systemet. Befordringsvirksomheden ville herefter have ansvar for at drive systemet på et 
sundt økonomisk grundlag40 og integrere ny teknologi, hvor dette måtte være 
hensigtsmæssigt for at forbedre tjenesterne og tilpasse dem efter nye brugerbehov. Det 
ville endvidere være muligt at udbyde driften af systemet til den private sekter, selv om 
tidligere faser ikke involverer et PPP-partnerskab. 
6.5. Sikring af radiofrekvenser 
Sikring af adgangen til radiofrekvenser er en forudsætning for at gennemføre Galileo og 
sikre uforstyrret drift af systemet. 
Globale beslutninger om tildeling af frekvenser træffes ved World Radiocommunications 
Conferences (WRC-konferencer), som afholdes under den internationale 
telekommunikation ITU's auspicier blandt unionens 186 medlemslande. De europæiske 
standpunkter til WRC-konferencerne udvikles og forhandles inden for rammerne af 
CEPT (European Conference of Postal and Telecommunications Administrations)-
samarbejdet, som omfatter 43 europæiske lande og derfor potentielt fører til 
harmoniserede frekvenstildelinger ud over Fællesskabets grænser41. 
Man vil således kunne drage fordele af disse organisationers bredere medlemsskab og forbindelser i 
forbindelse med internationale aftaler. 
40 Opkrævningspolitikken kan muligvis skulle godkendes af Administrationen på grundlag af Fællesskabets 
retningslinjer og lovgivning; opkrævningen af vederlag ville skulle gennemføres af den operatør, som har 
koncessionen. 
41 Fællesskabet har status af observatør inden for ITU/WRC og rådgiver for CEPT, og informerer om 
Fællesskabets politikker og deres frekvensmæssige krav. Se desuden oplysningerne i Meddelelse fra 
Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om den verdensomspændende radiokonference 1997 
(WRC-97), KOM/97/304 endelig udg., 18. juni 1997 og Meddelelse fra Kommissionen til Europa-
Parlamentet og Rådet - Radiofrekvenskrav for Fællesskabets politik på området den Verdensomspændende 
Radiokommunikationskonference 1999 (WRC-99), KOM/98/298 endelig udg., 13. maj 1998. 
32 
Det er afgørende at udvikle en fælles europæisk holdning for at sikre, at GNSS's og 
Galileos frekvenskrav respekteres og overholdes inden for ITU/WRC samt inden for 
rammerne af CEPT-samarbejdet. Som beskrevet i den seneste Grønbog42 er der 
vidtrækkende og stadigt mere konfliktende interesser og et stort antal aktører involveret i 
forberedelserne til WRC-konferencerne. Kommissionen vil derfor anbefale, at man i 
henseende til CEPT bestræber sig på at nå til politisk og juridisk enighed gennem 
beslutninger i Europa-Parlamentet og Rådet. Dette ville følge den præcedens, som er 
skabt inden for den harmoniserede indførelse af mobile og satellitbaserede 
personkommunikationssystemer i Fællesskabet43. 
Desuden, navnlig fordi CEPT er et mindretal inden for ITU, vil undervisnings- og 
bevidstgørelsesaktioner spille en vital rolle i at sikre de frekvenser, som vil gøre det 
muligt for Galileo at komme i gang, samt i at generere det potentielle marked for Galileo. 
Man bør således søge at indgå alliancer med ligesindede lande og blokke med henblik på 
WRC-konferencerne. 
Da USA desuden lægger særlig vægt på beskyttelsen af de nuværende radionavigations-
satellitfrekvenser (GPS og GLONASS) med henblik på de kommende drøftelser ved 
WRC 200044, er der lejlighed til at indgå samarbejde og nå til enighed, hvilket man bør 
have for øje ved udarbejdelsen af et mandat til de internationale GNSS-forhandlinger. 
Forud herfor kan tidlige tekniske drøftelser med USA være kritiske for at definere en 
løsning, som er acceptabel for begge parter, og som beskytter den europæiske industris 
muligheder inden for GNSS med nye former for udstyr og tjenester. De samme 
overvejelser gør sig gældende i forhold til Den Russiske Føderation, især hvis Galileo 
bygges i et samarbejde med Føderationen under anvendelse af GLONASS-
frekvensbåndet. 
6.6. Lovgivningskoordinator 
Generelt udgør den folkeretten rammerne for reguleringen af kritiske aktiviteter (f.eks. 
med relation til sikkerhed, industristandarder, miljø og gennemførelse af offentlig 
politik), som gennemføres i mere detaljeret national lovgivning. Inden for området 
navigation er der behov for en regulerende myndighed for at sikre, at systemer og 
tilknyttede tjenester opfylder de fastlagte lovbefalede ydelseskrav, særlig hvad angår 
personsikkerhed. På dette tidspunkt hører beslutninger om GN S S-navigation, positions-
og tidsbestemmelse klart til på det nationale plan eller under de organer inden for og 
42 Grønbog om radiospektrumpolitik set i sammenhæng med Fællesskabets politik inden for områderne 
telekommunikation, radio-/tv-spredning, transport og FTU; KOM 98/596 endelig udg. af 9. december 1998 
43 Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 710/97/EF om en koordineret fremgangsmåde for 
godkendelse inden for satellitbaserede personkommunikationstjenester i Fællesskabet, EFT nr. L 105/4 af 
23. april 1997. Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. ? om samordnet indførelse af et 
tredjegenerations mobil- og trådløst kommunikationssystem (UMTS) i Fællesskabet. I medfør af disse 
beslutninger har CEPT mandat til at koordinere frekvenser og godkendelsesbetingelser for UMTS og S-
PCS. Hvor CEPT's arbejde eller medlemsstaternes implementering ikke er tilfredsstillende, skal der 
gennemføres yderligere tiltag på fællesskabsplan. 
44 Den næste WRC vil blive afholdt i Istanbul mellem 8. maj og 2. juni 2000 (WRC-2000). Ét punkt på 
dagsordenen er allokering af frekvenser til GNSS og andre radionavigationssatellittjenester. CEPT har 
foreløbigt accepteret behovet for at beskytte de aktuelle frekvenser til radionavigationssatellittjenester. 
33 
uden for Fællesskabet, som er ved at blive defineret (f.eks. EASA45), og konklusioner 
vedrørende revision af lovgivningen må forelægges for de nationale 
lovgivningsmyndigheder til godkendelse. 
Det må overvejes, hvorvidt der ud over den allerede eksisterende koordinerende 
funktion, som Kommissionen har, er et behov for at oprette en europæisk GNSS-
Iovgivningskoordinator, der tager ansvar for udviklingen af standarder, hvor dette er 
nødvendigt (f.eks. hvad angår certificering og typegodkendelse) for Galileo og andre dele 
af det transeuropæiske positionsbestemmelses og navigationsnet46. I nogle tilfælde kan 
dette kræve oprettelse af nye ekspertcentre til udvikling af standarder47; i andre vil de 
allerede eksisterende organer være i stand til at støtte arbejdet. De standarder, som 
udvikles, vil herefter kunne indbygges i reguleringen af de relevante organer (f.eks. 
ICAO, IMO, ISO, CENELEC, IEC, EUROCONTROL og ETSI). 
Lovgivningskoordinatoren vil desuden kunne tilbyde overvågning af systemydelsen, 
således at medlemsstaterne kan få vished for, at deres forpligtelser tilfredsstilles. Denne 
struktur vil desuden spille en vigtig rolle i at fremme indførelsen af harmoniserede 
lovbefalede ydelseskrav på tværs af forskellige transportformer og mellem 
brugergrupper. 
Lovgivningskoordinationen kan på dette tidspunkt udføres af en ekspertgruppe bestående 
af nationale eksperter, udnævnt af medlemsstaterne, om fornødent med støtte fra 
observatører fra andre organisationer og fagområder (f.eks. nationale 
tilsynsmyndigheder, relevante internationale reguleringsorganer og fællesskabsorganer, 
europæiske standardiseringsorganer, landbrugs-, told- og fiskerimyndigheder, 
organisationer med relation til sikkerhedsaktiviteter og tredjelande). 
Koordinationsorganet vil overvåge programstyringsrådets arbejde. 
En fremtidig lovgivningskoordinator kan på et senere tidspunkt, navnlig når GNSS-
administrationen er etableret og har behov for støtte i lovgivningen, få mandat til at 
udvikle obligatoriske standarder, som skal gennemføres af alle medlemsstater for at 
opfylde målsætningerne for det transeuropæiske positionsbestemmelses- og 
navigationsnet. Dette skal ske på en måde, der ikke er i konflikt med Traktaten. 
Konklusion: der stilles forslag om følgende organisatoriske struktur: 
Til strategiske beslutninger, som træffes på EU-plan, idet Kommissionen spiller sin 
45 Udkast til anbefaling af en Rådsbeslutning, der bemyndiger Kommissionen til at indlede forhandlinger med 
henblik på etablering af en europæisk organisation med ansvar for civil luftfartssikkerhed, SEC 2152 af 16. 
december 1996. Selv om det bemærkes, at inden for civil luftfarts- og sikkerhedsregulering er European 
Aviation Safety Authority (EASA) transportformsspecifik, så vil tilkendegivelser fra EASE været et vigtigt 
element i definitionen af sikkerhedspolitikken for GNSS. 
46 Herunder forstærkning i store områder og lokalområder, der anvender satellitbaseret infrastruktur (f.eks. 
differentielle systemer som DGPS, DGLONASS og Eurofix) 
4^ Denne konklusion blev draget i en undersøgelse gennemført på Kommissionens vegne, betegnet 'Study to 
Devise a Legal/Certification Framework for a Satellite-Based Navigation and Positioning Service (CLAIM 
GNSS),' September 1998. 
34 
sædvanlige rolle, støttet af GNSS's ekspertgruppe. 
i forberedelses- og gennemførelsesfasen 
en hensigtsmæssig programstyringsstruktur gennem et programstyringsråd, der i 
begyndelsen støttes af en teknisk arbejdsgruppe og efterfølgende giver koncession 
til en befordringsvirksomhed; 
/ driftsfasen 
en lille GALILEO-administration, der samarbejder med befordringsvirksomheden 
om administrationen af udbuddet af satellitbaserede navigationstjenester og 
garanteret ydelse samt sikring af forsvarsinteresser i fredstid og sikkerhedsmæssig 
koordinering 
til lovgivningsspørgsmål 
en GNSS-lovgivningskoordinator, som udvikler obligatoriske standarder, der skal 
gennemføres af alle medlemsstater for at opfylde målsætningerne for det 
transeuropæiske positionsbestemmelses- og navigationsnet. 
7. GENNEMFØRLIGHEDEN AF OG MULIGE PARTNERE FOR EN FÆLLES UDVIKLING AF ET 
SYSTEM: INDGÅELSE AF AFTALER 
Der vil være behov for forhandlinger for at indgå aftaler med internationale partnere, herunder 
muligvis de partnere, som skal lægge rum til de jordbaserede infrastrukturer. Kommissionen 
vil i hvert enkelt tilfælde foreslå retningslinjer for forhandlingerne, hvori indhold og omfang 
er skræddersyet efter arten af det samarbejde, som ventes indgået med de forskellige lande 
(industrielle, politiske og sikkerhedsmæssige spørgsmål). Målet skal være at sørge for, at 
Europas interesser sikres på det internationale plan, således som Parlamentet anmodede om i 
sin beslutning af januar 1999. 
I nærmeste fremtid vil Rådet kun blive anmodet om at træffe to beslutninger - om indledning 
af forhandlinger med hhv. USA og Den Russiske Føderation. Der vil fortsat blive afholdt 
yderligere tekniske drøftelser, mens Rådet overvejer de foreslåede anbefalinger til beslutning 
og retningslinjerne for forhandling. Med andre lande, f.eks. Japan, er der behov for yderligere 
sonderende drøftelser. 
I forhold til USA vil Kommissionen over for Rådet stille forslag om, at der indledes 
forhandlinger med det udgangspunkt, at Europa vil udvikle en global konstellation, som er 
fuldt forenelig med GPS. Europa skal søge at blive inddraget mest muligt i 
moderniseringsprogrammet for GPS (herunder udviklingen af signal strukturen) og den 
fremtidige udvikling af et globalt integritetsnet. Ligeledes skal en aftale med USA 
nødvendigvis indeholde bestemmelser for et hensigtsmæssigt fælles administrationsudvalg 
med ansvar for samordningen af politiske og tekniske spørgsmål (signalstruktur, integritetsnet 
osv.). Forhandlingerne vil endvidere skulle tage stilling til udviklingen af en mekanisme til 
afgørelse af tvister samt eventuelle yderligere krav, som kan opstå i kølvandet af ESA's 
sammenlignende undersøgelse. USA har desuden gjort det klart, at man kunne forestille sig at 
øge den europæiske viden om og deltagelse i drift og administration af GPS-systemets civile 
35 
funktioner (f.eks. gennem civil repræsentation ved de civile GPS forstærkningscentre). 
Omvendt vil man kunne forvente, at USA får de samme muligheder i forhold til Galileo. 
Kommissionen stiller over for rådet forslag om, at der indledes forhandlinger med Den 
Russiske Føderation om en aftale med henblik på udvikling af et fælles euro-russisk Galileo-
system. Aftalen skal afspejle den gradvise udvikling, som er beskrevet i afsnit 3.2 ovenfor. 
Vedrørende scenariet for fælles udvikling skal der være bestemmelser for oprettelse af et 
fælles styringsudvalg, der skal godkende udviklingen af en hensigtsmæssig signalstruktur og 
koordineringen af politiske og tekniske spørgsmål, herunder koordineret planlægning af 
infrastrukturen for at sikre en omkostningseffektiv overgang til og ibrugtagning af de 
fremtidige positionsbestemmelses- og navigationsnet. Der skal desuden indgås detaljerede 
aftaler om de respektive partneres rettigheder og forpligtelser under et fælles 
udviklingsprogram, herunder procedurer til afgørelse af tvister og autoriserede 
mellemmænd.48. Endvidere skal der tages stilling til en række sikkerhedsspørgsmål. 
Omfanget af samarbejde med Den Russiske Føderation vil få vigtige konsekvenser for andre 
aspekter af projektets udvikling, navnlig finansieringen og de organisatoriske strukturer, og 
det vil være nødvendigt at gennemføre forhandlinger til afklaring af, hvad der er realistisk, i 
god tid før de nødvendige beslutninger på disse områder skal træffes. 
8. VEJEN FREMAD: GENNEMFØRELSE AF STRATEGIEN 
I overensstemmelse med konklusionerne i de ovenstående afsnit anbefales den følgende plan 
for udvikling af en europæisk GNSS-2-konstallation (Galileo). Det forventes, at EU's 
Ministerråd og Det Europæiske Råd vil træffe beslutninger om de vigtigste spørgsmål i 
slutningen af juni. Europa-Parlamentet har ligeledes en afgørende rolfe at spille. Inden for 
disse rammer forventes ESA-rådsmødet i maj at afklare, hvilken rolle ESA kan spille i den 
tekniske, finansielle og organisatoriske udvikling af Galileo. 
Beslutningerne skal dække hele perioden, herunder driftsfasen. En hovedmilepæl vil dog være 
nået i slutningen af år 2000, hvor det vil være muligt at vurdere den kurs, som projektet 
følger. 
• iværksættelse af strategien 
Der er på nuværende tidspunkt behov for en beslutning om, at Europa vil udvikle Galileo for 
at skabe det politiske engagement, som er nødvendigt for at industrien foretager 
investeringerne, for at tillade Europa at forhandle systemets parametre med sine internationale 
partnere, og for at sikre, at Europa er i stand til at udøve indflydelse på udviklingen af dette 
strategiske marked. Dette engagement kan tage form af en henstilling fra Det Europæiske Råd 
om at behandle Galileo som en nøgleprioritet under TEN-projekterne på linje med Europa-
Det vil være af betydning, at Europa er fuldt ud opmærksom på de forskellige ansvarsområder hos sine 
russiske partnere, herunder industrien, den russiske rumorganisation og forsvarsministeriet. Udviklingen af 
Internavigatsia som et industrielt-finansielt konsortium med ansvar i henhold til vedtægterne for bl.a. 
udvikling af GLONASS til civilt brug (vedtaget ved beslutning af regeringen for Den Russiske Føderation 
nr. 1435 af 15. november 1997) og udvikling af navigationssystemer inden for rammerne af de europæiske 
GNSS-programmer kan skabe nyttig fokus og koordinering. 
36 
Parlamentets anbefaling. Dette politiske engagement skal omsættes til en række specifikke 
beslutninger som anført herunder. 
Hovedegenskaberne ved det Galileo-system, som anbefales her, er: 
• det skal være et åbent, globalt system, som er fuldt kompatibelt med GPS, men uafhængigt 
af dette, og hvori Den Russisk Føderation skal spille en væsentlig rolle; 
• systemet skal være baseret på satellitter i mellemlavt kredsløb om jorden (MEO-satellitter), 
og skal omfatte en tjeneste med begrænset adgang. Men de beslutninger, som træffes nu, 
skal ikke indskrænke mulighederne for siden at tilpasse konstruktionen til eventuelle 
teknologiske fremskridt; 
• systemet skal udvikles som et offentligt/privat partnerskab med betydelig finansiering på 
europæisk plan (EU og ESA) og udvikling af nye indtægtsstrømme. 
• finansiering afGalileo 
I denne meddelelse er anført de potentielle omkostninger ved Galileo og mulighederne for at 
finansiere projektet med det udgangspunkt, at eftersom GPS-signalet for øjeblikket stilles 
gratis til rådighed, vil der være behov for betydelig offentlig finansiering. Det er dog for 
indeværende hverken nødvendigt eller muligt at træffe endelige beslutninger om den 
nøjagtige fordeling mellem forskellige finansieringskilder, men der søges godkendelse af 
hvert af aspekterne i den finansieringsmodel, som er forelagt. 
For det første vil en betydelig allokering af EU-finansiering på dette tidspunkt give projektet 
et solidt grundlag. Dette kræver et antal specifikke beslutninger: 
- fornøden finansiering til TEN-T i Agenda 2000 på grundlag af Kommissionens 
forslag og Parlamentets udtalelse 
- vedtagelse af den reviderede TEN-fmansieringsregulering med bestemmelser, 
der giver mulighed for flerårige programmer og for at gå op til 20% finansiering 
ved projekter af almen europæisk interesse som f.eks. Galileo 
- Rådets og Parlamentets godkendelse af den foreslåede allokering på 500 mio. € 
til Galileo under det flerårige program for transport TEN-net 
- Rådets og Parlamentets anbefaling til Kommissionen om at gøre det lettere at 
afsætte ressourcer under det femte rammeprogram på omkring 120 mio. €. til 
udvikling af Galileo 
For det andet, vedrørende indtægtsstrømme: 
- der er behov for en beslutning om, hvorvidt man skal gå videre med muligheden 
for at opkræve en afgift på signalmodtagere. En sådan afgift kan give et 
væsentligt bidrag til finansiering af projektet. 
- andre indtægtsstrømme afhænger af, i hvilket omfang specialiserede brugere vil 
betale for en tjeneste, som er af bedre kvalitet, og som tilbyder garanteret eller 
certificeret ydelse. Kommissionen opretter en specialgruppe, ledet af den 
private sektor, som skal udføre det betydelige videre arbejde, som kræves for at 
37 
undersøge dette. Når de indtægtsstrømme, som vil tillade etablering af et PPP-
partnerskab samt behovet for lovgivningsmæssige tiltag er udpeget, vil 
Kommissionen kunne gives mandat til at udvikle relevante forslag. 
For det tredje: 
- godkendelse af en PPP-baseret løsning. Ud over at bidrage til at give resultater, 
der i højere grad står mål med investeringerne, og at give brugernes behov et 
centralt fokus, vil dette være et klart signal om, at den private sektor skal 
bekræfte sit eget engagement i projektet ved at investere risikovillig kapital i 
det. Etablering af et PPP-partnerskab vil kræve en betydelig mængde yderligere 
arbejde for så vidt angår ydelseskrav, risikofordeling og indtægtsstrømme. 
Dette skal have en høj prioritet i definitionsfasen. 
• administration afGalileos udvikling 
Den endelige organisatoriske struktur behøver ikke fastlægges på nuværende tidspunkt. Den 
første prioritet er at etablere klare ordninger for definitionsfasen (juni 1999 til december 
2000). Dette er ensbetydende med: 
- at bekræfte, at de væsentlige strategiske beslutninger skal træffes inden for 
EU's institutionelle rammer (og ikke udelukkende søjle 1), idet GNSS's 
ekspertgruppe støtter Kommissionen ved at udpege strategiske retninger og 
følge Galileo-programmets udvikling, herunder de internationale drøftelser og 
forhandlinger 
- at oprette et programstyringsråd, hvori Kommissionen har formandskabet, som 
skal udvikle en hensigtsmæssig programstyring s struktur (der involverer en 
befordringsvirksomhed), som skal koordinere forsknings- og udviklingsarbejdet 
for Galileo, at færdiggøre ydelseskrav og - på basis af tilkendegivelser fra den 
private sektor - etablere de forretningsmæssige argumenter for det 
offentlige/private partnerskab. Dette skal have støtte fra en teknisk 
arbejdsgruppe i definitionsfasen. På baggrund af arbejdet i 
programstyringsrådet skal Kommissionen fremlægge anbefalinger til Rådet og 
Parlamentet i slutningen af definitionsfasen, der giver mulighed for at træffe 
endelige beslutninger om programstruktur og finansiering. 
Hvad angår den langsigtede organisatoriske struktur venter Kommissionen, at der i driftsfasen 
skal være en GNSS-Administration, som (gennem befordringsvirksomheden) skal forvalte 
udbuddet af satellitbaserede navigationstjenester og garantere disse tjenester og deres ydelse. 
Kommissionen skal desuden videreudvikle konceptet om samordning af lovgivningen på 
grundlag af eksisterende reguleringsstrukturer. 
• etablering af det internationale miljø 
Der er behov for at gå videre end det sonderende trin i drøftelserne med USA og Den 
Russiske Føderation. Nøglebeslutningerne i definitionsfasen afhænger af, hvilke forpligtelser 
vore partnere er villige til at påtage sig. Kommissionen agter snarest muligt at fremlægge de 
retningslinjer for forhandlingerne, som denne meddelelse peger på, til Rådets godkendelse. 
Der vil også være behov for at gennemføre sonderende drøftelser med andre lande for at 
vurdere omfanget af deres praktiske deltagelse i Galileo. 
38 
* 
CN 
o o <N 
00 
o o (S 
r-
o o fS 
\o o o <N 
in 
o o (S 
Tf 
o o r* 
«*> o o <s 
<s 
o o <N 
w* 
O 
o (N 
O 
o o fS 
0\ —1 
u w 
Q 
2 
< 1 
s k-
1X5 
c 
4> 
©D 
S 
s ex rt 
M 
3 
i« 
Vi 
rt <— en DI' 
C 
I/} 
»S 
S 
o 
•*— 
C 
Beslutning om 
gennmførelse af 
GALILEO bl 
= a 
s 
<U -O 
P 
UJ 
V 
^ 
bl: 
01 
cd 
C/3 ^ ea 
S 
£ 
Ci i*. 
S" 
O 
3 
•Vi 
<*> 
.'o 
t> 
fej O w Nj 
NH 
-J 
•< o = o +* 
« *-
s 
S 
•o < 
« /\ 
O 
s .Ir 
a 
5 •« 
c ^ 
.2 S 
1*1 v— 
s B o 
« 
Teknisk 
arbejdsgruppe 
Program­
udviklingskontor Integration med 
forstærkning 
(GNSSl...) 
Anvendelser 
Jord-
/rumbaserede 
segmenter CJ) 
c: 
> 
I 
00 
.S 'I 3 to 
c 
'S 
CL. 
o u 
i- > o- o 
< 
S 
Bilag II a): Egenskaber ved kredsløbstyper, som har været overvejet for Galileo 
Man kan forestille sig flere forskellige scenarier for opbygningen af Galileos 
rumsegment. Valget af kredsløb eller kredsløbskombination er et afvejning mellem 
forskellige parametre, bl.a. antallet af satellitter, dækningen, prisen, det krævede 
jordsegment osv. 
LEO (Low Earth Orbit - satellitter i lavt kredsløb om jorden) 
LEO-satellitter (med kredsløbshøjde på op til 2000 km) er tidligere blevet valgt ti! flere 
persontelekommunikationskonstellationer, herunder Globalstar og Iridium, samt til 
Transit-navigationssystemet. Denne kredsløbstypes væsentligste fordele er den lave 
omkostning til signalmodtagere og satellitlast. Men omløbstiden er 45-90 minutter, og 
hver satellit er kun i sigte i en kort periode (ca. 15 minutter). Derfor kræver denne model 
et stort antal satellitter. 
MEO (Medium Earth Orbit - satellitter i middelhøjt kredsløb om jorden) 
MEO-satellitter (med en kredsløbshøjde på mellem 5000 og 20.000 km) blev valgt til 
GPS- og GLONASS-systemerne. Begge systemer opererer med cirkulære kredsløb i en 
højde på ca. 20.000 km, hvilket giver to hele omløb i døgnet for hver satellit 
(omløbstiden er 12 timer). Opsendelsesomkostningerne er højere end ved LEO-satellitter, 
men antallet af satellitter, som kræves, er lavere. 
GEO (Geostationary Earth Orbit - satellitter i geostationært kredsløb) 
GEO-satellitter (med en kredsløbshøjde på 36.000 km i ækvatorialplanet) er blevet 
anvendt til telekommunikation og tv samt til navigationssatellit-forstærkcrsystcmerne, 
som udvikles af USA, Europa og Japan (henholdsvis WASS, EGNOS og MSAS). Denne 
kredsløbstype benytter et cirkulært kredsløb med en omløbstid på 24 timer, hvorfor 
GEO-satellitterne er stationært placeret over et fast punkt på jordens overflade. Den 
væsentligste ulempe er dog, at disse satellitter giver ringe dækning af de nordligste og 
sydligste breddegrader. Desuden er omkostningerne til bygning og opsendelse af disse 
satellitter relativt høje. 
IGSO (Inclined Geosynchronous Orbit - satellitter i skråtstillet geosynkront kredsløb) 
IGSO-satellitter (en variation af GEO-modellen, også med en kredsløbshøjde på 36.000 
km) følger et 24-timers cirkulært kredsløb, anbragt på skrå ved ækvatorialplanet. Dette 
gør det lettere at dække polaregnene. Der er endnu ikke opsendt IGSO-satellitter til 
kommercielle formål. Omkostningerne til bygning og opsendelse af disse satellitter er 
relativt høje. 
40 
BILAG H.b): FORKORTELSER 
Globale systemer 
GNSS: 
(Global Navigation Satellite 
System) 
• GNSS-1 
• GNSS-2 
GPS: 
(Global Positioning System) 
GLONASS: 
(Global Navigation Satellite 
System) 
"GALILEO" et verdensomspændende system til bestemmelse af 
position, hastighed og tid, som permanent opfylder 
potentielle brugerkrav til civile applikationer 
en første implementering af GNSS, baseret på GPS og 
GLONASS, forstærket af civile systemer (som EGNOS, 
WAAS og MSAS) 
et andengenerations system, som opfylder brugerkrav til 
bestemmelse af position, hastighed og tid og som har 
kapacitet til at fungere som eneste leverandør af 
navigationsinformation til definerede applikationer 
satellitnavigations- og -positionsbestemmelsessystem, 
som er udviklet og ejes og drives af USA's 
forsvarsmini steri um 
satellitbaseret positionsbestemmelsessystem, som er 
udviklet af Sovjetunionen og nu drives af Den Russiske 
Føderation (for øjeblikket forsvarsministeriet) 
foreslået europæisk bidrag til GNSS-2, baseret på en 
satellitkonstellation, som er fuldt interoperabelt med 
GPS-signal strukturen. Systemet skal integreres med 
forstærkning og jordbaserede systemer som del af det 
transeuropæiske positionsbestemmelses- og 
navigationsnet. 
Regionale forstærkninger, 
bygget til at give brugerne den fornødne uafhængige overvågning af hele systemet samt 
øge adgangen til præcisionsdata og satellitkapacitet 
EGNOS: 
(European Geostationary 
Navigation Overlay Service) 
MSAS: 
(MTSAT1 Satellite-based 
Augmentation System) 
WAAS: 
(Wide Area Augmentation 
System) 
LAAS: 
(Local Area Augmentation 
System) 
Differentiel GNSS: multimodal forstærkning af GPS- og GLONASS-
systemerne, som udvikles af Europa. EGNOS vil, hvor 
det er hensigtsmæssigt, blive integreret i Galileo. 
regional forstærkning af GPS, udviklet til den civile 
luftfart af det japanske agentur for civil luftfart 
regional forstærkning af GPS, som udvikles til den civile 
luftfart af den statslige amerikanske 
luftfartsadmini stration 
lokal forstærkning, som generelt er påkrævet ved 
specifikke anvendelser såsom præcisionsnavigation 
(f.eks. til hjælp ved landing af fly eller ved skibes 
havneanløb) eller forbedring af satellitsignaler, hvor dette 
er påkrævet på grund af de geografiske egenskaber (f.eks. 
på de høje breddegrader). Disse kan udgøre 
underregionale net. 
en korrektion af basissatellitsignaler (GPS og 
GLONASS), som beregnes på jordstationer og udsendes 
pr. radio som lokale eller globale tjenesteudvidelser 
1 MTSAT: Multi-fiinctional Transport Satellite - multifunktions-transportsatellit 
41 
BILAG III a): FINANSIERINGSOPGØRELSE 
1. BETEGNELSE 
Meddelelse fra Kommissionen: "Galileo - Europæisk deltagelse i en ny generation af 
satellitnavigationstjenester". 
2. DE PRIMÆRE INVOLVEREDE BUDGETPOSTER 
B5-700 Finansiel støtte til projekter af almen interesse i det transeuropæiske net 
B6-6 Det femte rammeprogram, Informationssamfundets teknologier (6-6121) 
og Bæredygtig og konkurrencedygtig vækst (6-6131) 
Andre budgetposter vil blive anvendt i det fornødne omfang. 
3. LOVGRUNDLAG 
En eller flere af følgende, alt efter de iværksatte aktiviteter: 
Traktatens artikel 74, 84 stk. 2, 113, 129c og 130i. 
Afgørelse nr. 1692/96/EF fra Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 
1692/96/EF af 23. juli 1996 om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det 
transeuropæiske transportnet. 
Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 af 18. september 1995 om generelle regler for 
Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net (og foreslået ændring af 
Rådets forordning nr. 2236/95 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte 
inden for transeuropæiske net, KOM (98) 723 endelig udg., 4. december 1998). 
Andre relevante dokumenter 
Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa- Parlamentet - Tå vej mod et 
trans europæisk net af positionsbestemmelses- og navigationssystemer: en europæisk 
strategi for globale navigationssatellitsystemer (GNSS)' 
Rådets konklusioner af 17. marts 1998 om en europæisk strategi for globale 
navigationssatellitsystemer (GNSS) 
Europa-Parlamentets rapport fra januar 1999 om en europæisk strategi for globale 
navigationssatellitsystemer (GNSS) 
4. PROJEKTBESKRIVELSE 
4.1. Generel målsætning 
Meddelelsen foreslår en opfølgning på den strategi, som blev udviklet i 
Kommissionens meddelelse 'På vej mod et transeuropæisk 
positionsbestemmelses- og navigationsnet: en europæisk strategi for globale 
navigationssatellitsystemer (GNSS)', (KOM/98/29 endelig udg. af 21. januar 
42 
1998). I meddelelelsen foreslås, at der udvikles et europæisk satellitsystem 
(Galileo), som skal bidrage til etableringen af et transeuropæisk 
positionsbestemmelses- og navigationsnet. Målet med etableringen af et sådant 
net er at forbedre transportsystemernes effektivitet ved at give brugerne adgang 
til et system, der giver mulighed for geografisk positionsbestemmelse og 
præcisionstidsbestemmelse. Dette bidrager til udviklingen af bæredygtig og 
sikker bevægelighed for personer og varer, en af de grundlæggende 
målsætninger i den fælles transportpolitik. Strategien støtter endvidere andre af 
Fællesskabets politikker, herunder politikkerne for beskæftigelse, industri, miljø, 
samhørighed og samarbejde samt udvikling. 
Mere specifikt ville et Galileo-system skabe værditilvækst i form af en tjeneste 
med kontrolleret adgang, for hvilken der kunne garanteres et højt tjenesteniveau, 
hvilket vil gøre tjenesten mere attraktiv for sikkerhedskritiske og kommercielt 
følsomme brugere. Der vil endvidere være mulighed for at udvikle PPP-
partnerskabsstrukturer, der indebærer betydelige private investeringer i 
udviklingen af et system, der af offentlige strategiske grunde er nødvendigt. I 
meddelelsen peges på en række forskellige indtægtsstrømme, hvoraf nogle vil 
kræve særlig lovgivning (Kommissionens forslag til Fællesskabets institutioner). 
Galileo vil desuden støtte den europæiske industris bestræbelser på et opnå en 
andel af det hastigt voksende globale eksportmarked. 
4.2. Perioden, som omfattes af forslaget og arrangementer for fornyelse eller 
forlængelse 
Fuld gennemførelse af Galileo ventes at vare fra 2000 - 2008. Denne opgørelse 
er alene baseret på finansiering over EU's budget i den aktuelle 
finansieringsperiode (1999-2006) (der kan ventes forlængelser af 
bestemmelserne under de fremtidige programmer, som efterfølger de aktuelle 
programmer for TEN-net og det femte rammeprogram) 
5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTER ELLER INDTÆGTER 
5.1. Ikke-obligatoriske udgifter 
5.2. Differentierede hensættelser 
5.3. Den involverede indtægts type 
Ikke relevant 
6. UDGIFTSTYPE 
- Støtte til fælles finansiering med bidrag fra andre parter (herunder Den Europæiske 
Rumorganisation, industrien samt nationale rumorganisationer); 
- Forsknings- og udviklingsaktiviteter (rammeprogram) 
- Gennemførlighedsundersøgelser og demonstrationsprojekter (maksimalt bidrag fra 
Fællesskabet: 50%), der er berettiget til finansiel støtte under TEN-programmet; 
43 
- Tilskud til eller deltagelse med risikovillig kapital i investeringsfonde under TEN-
programmet; 
- TACIS-støtte til undervisning og omlægning af russiske industrier fra militære til 
civile formål i tråd med Gal i leo-programmet 
- Rentestøtte, finansieret gennem lån hos Den Europæiske Investeringsbank 
- Gevinst ved lånegarantier gennem Den Europæiske Investeringsfond 
7. FINANSIELLE KONSEKVENSER 
7.1. Den anslåede udgift til Galileo ligger mellem 1,5 og 2,2 mia. €. Desuden vil der 
opstå udgifter ved udbuddet af en tjeneste med kontrolleret adgang, system- og 
personsikkerhedscertificering (ca. 600-750 mio. €). Disse udgifter vil i størst 
muligt omfang blive dækket gennem ressourcer, som allerede er afsat i de 
eksisterende finansieringsprogrammer, navnlig TEN-programmerne og det femte 
rammeprogram. Finansiering under TEN-programmerne skal behandles under 
Agenda 200O-forhandlingerne, mens der er indgået aftaler om det femte 
rammeprogram. Denne meddelelse peger på andre potentielle 
finansieringskilder. 
Tabellen herunder viser en opgørelse over de hidtidige udgifter til GNSS-1 og 
GNSS-2: 
(Mio. €) 
B2-7 Transport 
Engagementer 
Betalinger 
B5-7 Transeuropæiske 
net 
Engagementer 
Betalinger 
B6-7 Fjerde 
rammeprogram 
Engagementer 
Betalinger 1995 
0 
0 
9,50 
4,75 
8,10 
2,80 1996 
0,75 
0,27 
10,80 
5,39 
0,40 
2,27 1997 
0,81 
0,62 
6,60 
0,55 
5,08 
5,15 1998 
0,81 
0,23 
10,04 
7,83 
4,86 
2,20 Total 
2,38 
1,12 
36,94 
18,52 
18,43 
12,43 Ofwhich: 
GNSS-1 GNSS-2 
2,38 
112 
36,55 
18,52 
12,45 
9,95 0 
0 
0,39 
0 
5,98 
2,47 
44 
B7-8 Eksterne aspekter 
ved Fællesskabets 
politikker 
Engagementer 
Betalinger 
I ALT 
Engagementer 
Betalinger 0 
0 
17,60 
7,55 0,23 
0 
12,18 
7,94 0 
0,23 
12,49 
6,55 0 
0 
15,71 
10,26 0,23 
0,23 
57,98 
32,30 0,23 
0,23 
51,61 
29,82 0 
0 
6,37 
2,47 
Den samlede udgift til udvikling af Galileo fra nu og indtil 2008 ventes at blive 
følgende1: 
Systemkonstruktion og 
-administration 
Rumsegment 
MEO 
GEO 
Jordsegment 
Drift 
Mellemtotal 
Certificering 
Systemsikkerhed 
Tjeneste med kontrolleret adgang 
GNSS's organisatoriske rammer (årlige løbende 
omkostninger: i starten vil dette være baseret på 
personale, som udstationeres fra nationale 
organisationer) 
I ALT mio. e2 
142 
868 
188 
252 
135 
1585 
249 
64 
300 
2198 
En mere detaljeret omkostningsopgørelse er vedlagt som Bilag III b). 
Disse tal bygger på en konstellation bestående af 21 MEO- og 3 GEO-satellitter. De samlede 
udviklingsomkostninger vil muligvis kunne nedsættes gennem et teknisk samarbejde med Den Russiske 
Føderation. 
45 
Hvad angår de faste udgifter er der alene for perioden 2000-2006 peget på 
følgende mulige indtægtskilder på europæisk plan: 
Kilder til finansiering af faste udgifter 
ESA3 
EF 
Hvoraf: 
TEN-Transport 
FP5 + FP64 
I ALT mio. € 
500 
740 
500 
240 
1240 
7.2. Specificeret udgiftsopgørelses, 
Opgørelse 
TENs (B5-700) 
Forskning (kun B6-
6; FP5) 
lait 1999 
30 
30 2000 
70 
30 
100 2001 
70 
30 
100 2002 
70 
30 
100 2003 
80 
80 2004 
70 
70 2005 
70 
70 Mio. € (dagsk 
2006 2007 
70 
70 afv. 
bsl. urser) 
2008 
afv. 
bsl. lait 
500 
120 
Den årlige finanseringsopgørelse er foreløbig og vil afhænge både af projektfaserne og 
finansieringsmulighederne. 
FORANSTALTNINGER TIL HINDRING AF SVINDEL 
Alle foranstaltninger til hindring af svindel, som indgår i hver af de foreslåede 
finansieringsinstrumenter, vil blive anvendt. Disse omfatter tilsyn, rapporter, 
overvågning og evaluering under Forordning nr. 2236/95 med ændringer, om generelle 
regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net: særlig giver 
artikel 12, stk. 4 og stk. 5 mulighed for, at Kommissionens medarbejdere kan udføre 
regelmæssig stikprøvekontrol, og artikel 15, stk. 5 og stk. 7 giver mulighed for 
overvågning og evaluering. Der findes lignende foranstaltninger for de øvrige af 
Fællesskabets finansieringsinstrumenter, som er involveret. 
ELEMENTER I ANALYSEN AF OMKOSTNINGSEFFEKTIVTETEN 
9.1. Specifikke og kvantificerede målsætninger; målgruppe 
Udvikling af et Galileo-system vil kræve betydelige investeringer fra både den 
offentlige og den private sektor. Men den strategiske betydning af en sådan 
infrastruktur demonstreres af, hvor meget den amerikanske og den russiske 
Betinget af ESA's godkendelsesprocedurer. 
Dette forudsætter, at finansieringen under Forskningsprogrammet fortsætter efter år 2002, hvilket igen 
afhænger af videreudviklingen af det femte rammeprogram 
Tal gældende fra år 2000 er vejledende og afhænger af de respektive instrumenters 
godkendelsesprocedurer. I tabellen indgår udelukkende fællesskabsinstrumenter (og ikke f.eks. 
finansiering fra ESA). 
46 
regering har investeret i deres respektive systemer. Eksempelvis anslås den 
amerikanske offentlige investering i det aktuelle GPS-system at have udgjort 10 
mia. dollars allerede på nuværende tidspunkt, og den årlige udgift til 
opretholdelse af konstellationen anslås til at udgøre 420 mio. dollars. 
Uden et Galileo-system vil EU være helt afhængig af et eksternt kontrolleret og 
forvaltet system i forbindelse med sikkerhedskritiske applikationer (luft- og 
søfart) og ikke have nogen garanti for tjenesternes kontinuitet og acceptable 
tjenesteniveau. 
Desuden er investeringen i Galileo fornuftig ud fra et økonomisk synspunkt. Det 
europæiske marked for GPS-udstyr er af amerikanske forskere i 1997 vurderet til 
at udgøre 228,7 mio. dollars, og man anslog, at det ville vokse til 960 mio. 
dollars i 2004. En undersøgelse gennemført for Kommissionen anslog værdien 
af det kumulative marked for GNSS-varer og tjenester i Europa (1998-2007) til 
39 mia. €. Nye undersøgelser har bekræftet en række yderligere, vigtige fordele, 
som vil vise sig, dersom GPS suppleres med Galileo, herunder yderligere 40 
mia. € fra salg af udstyr og 40 mia. € fra værdiforøgende tjenester i perioden 
2005-2023. De ventede samlede fordele alene i transportsektoren ligger på 
omkring 18 mia. € i løbet af de første 5 års drift. 
Fællesskabets strategi indeholder følgende målsætninger: 
— at forbedre effektiviteten i det multimodale transportsystem (forøgelse af 
trafikkapaciteten, reduktion af miljøskader forårsaget af transport, 
overvågning af forsendelser af farlige eller forurenende stoffer osv.), 
samtidig med, at personsikkerheden øges; 
— at skabe værditilvækst gennem en tjeneste med høj præcision og 
garanterede tjenesteniveauer for brugere med sikkerhedskritiske behov; 
— at sikre tæt samarbejde mellem Medlemsstater og institutioner for at 
maksimere udbyttet og minimere omkostningerne på fællesskabsplan og 
støtte udviklingen af interoperabilitet inden for et globalt system, som er 
hensigtsmæssigt for de aktuelle og fremtidige transportbehov; 
— at fremme den europæiske økonomiske vækst ved at stimulere 
udviklingen af harmoniserede standarder og det globale marked for 
værdiforøgede varer og tjenester med betydelige muligheder for den 
europæiske industri. 
9.2. Begrundelser for projektet 
— Fællesskabets bidrag skal ses i sammenhæng med foranstaltningerne til 
implementering af retningslinjerne for udviklingen af det 
transeuropæiske transportnet, særlig navigations- og 
positionsbestemmelsesnettet, og den fælles transportpolitik. 
Tilrettelæggelse af et samarbejde på grundlag af en klar strategi og under 
anvendelse af de tilgængelige ressourcer i Europa er den eneste måde at 
sikre Fællesskabet en rolle i udviklingen af GNSS. 
47 
— I sin Meddelelse, 'På vej mod et transeuropæisk positionsbestemmelses-
og navigationsnet' (KOM/98/29 af 21. januar 1998), som blev godkendt 
af Rådet i dets konklusioner af 17. marts 1998, har Kommissionen peget 
på behovet for effektive og omkostningseffektive navigationssystemer til 
civilt brug, som er forenelige med militære behov, høje 
sikkerhedsniveauer med tilstrækkelig europæisk kontrol til 
sikkerhedsafhængige systemer og muligheder for den europæiske industri 
på de satellitnavigationsmarkeder, som er i færd med at udvikle sig. 
— Kommissionen anbefalede i sin meddelelse Den Europæiske Union og 
rummet (KOM/96/617 endelig udg. af 4. december 1996), at der 
udarbejdes en specifik handlingsplan for den europæiske industri til 
udvikling af GNSS som en nøglerumapplikation. 
9.3. Overvågning og evaluering af projektet 
Projektet skal overvåges og evalueres udfra følgende kriterier: 
— bidrag til bæredygtig mobilitet gennem en udvidelse af luftrummet og 
anden trafikkapacitet, 
— reduktion af miljøskader forårsaget af transport og overvågning af 
forsendelser af farlige eller forurenende stoffer; 
— forøgelse af sikkerheden, der fører til en nedsættelse af antallet af ulykker 
forårsaget af fejl i navigationssystemer (ved landing, havneanløb, 
kollisioner mellem skibe osv.); 
— rationalisering og optimering af navigationssystemer, der fører til en 
mere sammenhængende og interoperabel navigations støttestruktur, som 
er hensigtsmæssig for de aktuelle og fremtidige transportbehov; 
— den europæiske industris mulighed for at konkurrere på rimelige og frie 
vilkår inden for alle segmenter af det satellitnavigationsmarked, som er 
ved at udvikle sig, herunder kommerciel transport og andre anvendelser, 
udvikling og vedligeholdelse af satellitudstyr, jordstationer og 
signalmodtagere. Dette vil have betydelige positive konsekvenser for den 
europæiske økonomiske vækst og beskæftigelse. 
Den den foreslåede organisatoriske struktur er beregnet på at sikre en 
omkostningseffektiv administration af projektet, herunder effektiv overvågning og 
evaluering. 
48 
10. ADMINISTRATIVE UDGIFTER (AFSNIT A AF SEKTION III AF DET OVERORDNEDE 
BUDGET) 
Hensættelsen af administrative ressourcer til denne aktion vil afhænge af 
Kommissionens årlige beslutning om hensættelse af ressourcer, idet der særlig tages 
hensyn til yderligere personale og ressourcer, som er stillet til rådighed af 
budgetmyndigheden. De supplerende behov vil ikke under nogen omstændigheder på 
forhånd kunne påvirke de beslutninger, som Kommissionen skal træffe vedrørende: 
anmodninger om oprettelse af nye stillinger inden for rammerne af de årlige 
budgetforslag 
hensættelsen af ressourcer 
49 
10.1 Indvirkning på antallet af stillinger 
Still ingstype 
Embedsmænd 
eller 
midlertidigt 
personale A 
B 
C 
Andre ressourcer 
lait Personale, som tilknyttes 
forvaltning af driften 
Permanente 
stillinger 
4 
2 
2 
8 Midlertidige 
stillinger Kilde 
Eksisterende 
ressourcer i 
berørte GD 
eller afdeling 
2 
1 
1 
4 Yderligere 
ressourcer 
2 
1 
1 
4 Varighed 
3 
3 
3 
3 
10.2. Samlede finansielle konsekvenser af personalebehovet 
Embedsmænd 
Midlertidige agenter 
Andre ressourcer (angiv 
budgetpost) 
I ALT Beløb (€) 
2.520.000 
2.520.000 Beregningsmetode 
8x3 år x 105.000 
Beløbene angiver den samlede udgift til de ekstra stillinger i hele driftsperioden (hvis denne er 
afgrænset) eller for 12 måneder (uden afgrænsning). 
10.3. Stigning i andre driftsudgifter som resultat af projektet 
Budgetpost 
(nummer og titel) 
A-7010 (Missioner, rejser...) 
1 ALT Beleb 
105.000 
105.000 Beregningsmetode 
30 årlige missioner inden for 
Fællesskabet 
25 årlige missioner uden for 
Fællesskabet 
Forventede udgifter til missioner ved omplacering af eksisterende ressourcer: Artikel A-I30: 
50 
Bilag III b). Galileo - detaljeret omkostningsopgørelse 
FASTE 
OMKOSTNINGER 
(Gennemførelse) 
Systemkonstruktion 
og administration 
Samlet 
systemkonstruktion og 
administration 
Rum 
MEO 
Last 
Platform 
Opsendelser 
Forsikring 
GEO 
Last 
Platform 
Opsendelser 
Forsikring 
Rumsegment i alt 
Jordsegment 
Missioner 
MEO-stationer 
GEO-stationer 
Jordsegment i alt 
Drift 
Drift i alt 
Mellemtotal 
Certificering 
Sikkerhed 
Tjeneste med 
kontrolleret adgang 
GNSS's 
organisatoriske rammer 
(årlige løbende 
omkostninger: i starten 
vil disse være baseret 
på personale 
udstationeret fra 
nationale 
organisationer) 
I ALT Udvikling 2 proto-
flyvninger 
EGNOS 
genbrug 
2000-2005 
15 
65 
83 
25 
173 
-
-
188 
34 
-
50 
272 37 
24 
38 
48 
18 
128 
68 
33 
20 
121 
55 
341 
26 
32 
50 
449 21 MEO 
3 GEO 
2005-2008 
90 
116 
158 
232 
86 
-
70 
67 
26 
755 
92 
21 
18 
131 
80 
1056 
189 
32 
200 
1477 Samlede 
gennemførelses-
omkostninger 
E 2000/2008 
142 
205 
279 
280 
104 
-
95 
67 
26 
1056 
252 
135 
1585 
249 
64 
300 
2198 TILBAGE­
VENDENDE 
OMKOST­
NINGER 
pr. år 
Efter 2008 
1.2 
60 
10.8 
70.8 
56 
128 
5.6 
-
6.4 
15 
155 
Ovenstående tal er baseret på tilkendegivelser fra industrien inden for rammerne af ESA's 
sammenlignende GNSS-2-systemundersøgelse. De er kun vejledende og afspejler ikke 
nødvendigvis Kommissionens opfattelse. 
51 
BILAG IV : MARKEDSANALYSE OG ØKONOMISKE FORDELE 
Nogle af Galileos væsentligste fordele er af politisk, snarere end økonomisk art, især fordelen 
ved, at Europa bevarer kontrollen over sikkerhedskritiske tjenester. Andre økonomiske fordele, 
eksempelvis det, at systemet fungerer som en 'forsikring' mod eventuelle fremtidige krav om 
betaling for brugen af GPS, er vanskelige at kvantificere. Den nedenstående analyse kan derfor 
kun præsentere et udsnit, der er koncentreret om1: 
• Hvordan Galileo vil udvide det samlede marked for satellitnavigation, primært fordi GPS og 
Galileo sammen kan tilbyde en mere nøjagtig og pålidelig tjeneste, 
• Hvordan Galileo vil skabe forbedrede muligheder for europæiske virksomheder, fordi de vil 
få en større andel af et større marked 
• De direkte og indirekte fordele for brugerne af Galileo. 
Der findes ingen pålidelige tal for, i hvor høj grad Galileo vil føre til besparelser ved at erstatte 
eksisterende navigationshjælpemidler, selv om dette også sandsynligvis vil være betragteligt. 
Markedsprognoserne over en så lang periode på et område, hvor den teknologiske udvikling går 
meget hurtigt, skal behandles med betydelig varsomhed, selv om de overordnede 
størrelsesforhold indikerer, at den samlede økonomiske fordel vil være meget betydelig 
(Eksempelvis har den nye generation af mobiltelefonteknologi - UMTS - potentiale til at blive 
kombineret med Galileo i visse funktioner og at erstatte det i andre). En høj prioritet for 
projektets definitionsfase (juni 1999 til december 2000) er at føre markedsanalysen frem til et 
punkt, hvor det er muligt at træffe endelige beslutninger om systemets ydelse, og hvor den 
private sektor er villig til at indgå finansielle forpligtelser på grundlag af forventningen om 
fremtidige indtægter. 
Det er vigtigt at skelne mellem de fordele, som udpeges her, og som er relateret til, at det ud fra 
et socialøkonomisk synspunkt er ønskeligt at udvikle Galileo, og spørgsmålet om den finansielle 
levedygtighed. Mange af de anførte fordele vil ikke føre til projektindtægter uden specifikke 
lovgivningsforanstaltninger. Alligevel vil udsigten til, at den europæiske industri involveres 
mere på markedet for anvendelser sandsynligvis forøge industriens vilje til at deltage i et PPP-
partnerskab om at få Galileo sat i værk. 
Galileos konsekvenser for satellitnavigatiønsmarkedet 
Et væsentligt udtryk for markedets vækst er gennemtrængningsraten, som angiver, hvor stor en 
del af en kategori (f.eks. af nye biler) der er udstyret med en navigationsenhed. En række 
overslag viser, at gennemtrængningsraterne vil vokse meget hurtigere og til et højere 
'mætningspunkt' i et scenario med GPS + Galileo end i et scenario, der er baseret på GPS alene. 
Blandt de segmenter, hvor forskellen er særlig tydelig, er: 
• automobilnavigation (der når et maksimum på 93% i 2013 sammenlignet med 90% in 2016) 
! De fleste af disse tal blev fremlagt af industrien inden for rammerne af en 
sammenlignende ES A-undersøgel se. 
52 
• jernbanetrafik (der når et maksimum på 50% i 2019 sammenlignet med 10% i 2016); 
• transportflådedrift (der når et maksimum på 95% i 2013 sammenlignet med 90% i 2016); 
and 
• mobiltelefoni (der når et maksimum på 70% i 2014 sammenlignet med 55% i 2018). 
Forskellen kan forklares ved, at disse segmenter er særlig følsomme over for vedligeholdelsen 
og nøjagtigheden af tjenesten i bebyggede områder og i kuperet terræn (f.eks. skovklædte 
områder og dybe dale), hvilket er vanskeligt at opnå med "traditionelle" GPS-modtagere, og 
hvor en interoperabel Galileo/GPS-løsning vil kunne tilbyde en bedre tjeneste. 
Økonomiske fordele for Europa 
Den følgende tabel indeholder et overslag over det økonomiske bruttoudbytte (omsætning 
for europæisk industri og direkte fordele for europæiske brugere) af salg af udstyr og 
værdiforøgende tjenester på satellitnavigationsmarkedet ved hhv. en GPS-nulløsning og 
en GPS+Galileo-løsning. Det fremgår, at udbyttet ved Galileo vil kunne beløbe sig til 80 
mia. € i perioden 2005-23. Dette er resultatet af en kombination af et større marked (som 
anført ovenfor) og en større markedsandel til den europæiske industri. I det sidstnævnte 
tilfælde forudsættes, at EU-industriens markedsandel i Galileo+GPS-scenariet (stigende 
fra 30%o i 2005 til 60% i 2023) er betydeligt højere end tilfældet er ved en løsning baseret 
på GPS alene (hhv. 15 og 30%). Disse tal er fremkommet ved forskning inden for 
industrien, men er behæftet med en betydelig fejlmargen. Tallene medtager ikke 
effekterne ved erstatning af andre systemer. 
Tallene tager ikke højde for de indirekte fordele ved Galileo, som viser sig for de brugere, der 
ikke anvender tjenesten direkte (dvs. fordele i form af færre trafikbelastninger og større 
miljøfordele). Disse vil imidlertid kunne ventes at være betydelige, da ca. halvdelen af alle 
trafikbelastningsomkostninger normalt er 'indirekte'. 
GPS 
GPS + Galileo 
Fordele ved Galileo 2005-23 
Værdiforøgende 
tjenester 
74 mia. € 
113 mia. € 
39mia. € Udstyrssalg 
79 mia. € 
122 mia. € 
43mia. € lait 
154mia. € 
235mia. € 
82mia. € 
53 
> 
<u 
•3 o 
Q C 00 
o 
o. >, 
OD S 
£ 
tn 
(D 
C 
<D >^ KJ 
UH 
<D 
u- -t 
ISSN 0254-1459 
KOM(99) 54 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 16 06 07 
Katalognummer : CB-CO-99-069-DA-C 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg