om fastsættelse for 2017 af fiskerimulighederne for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande i Sortehavet

BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

Begrundelse og formål

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 om den fælles fiskeripolitik, ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 og (EF) nr. 1224/2009 og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 og (EF) nr. 639/2004 samt Rådets afgørelse 2004/585/EF har til formål at sikre, at levende akvatiske ressourcer udnyttes under bæredygtige økonomiske, miljømæssige og sociale forhold. Et vigtigt redskab til at sikre opfyldelsen af dette mål er den årlige fastsættelse af fiskerimuligheder.

Formålet med dette forslag er at fastsætte medlemsstaternes fiskerimuligheder for de kommercielt vigtigste fiskebestande i Sortehavet for 2017.

Generel baggrund

De Sortehavsbestande, som Bulgarien og Rumænien udnytter, deles med tredjelande, f.eks. Tyrkiet, Ukraine, Georgien og Den Russiske Føderation. Der er dog ikke truffet beslutning på regionalt plan mellem EU-landene og tredjelandene om de samlede tilladte fangstmængder (TAC'er). Hvert år siden 2008 har Den Europæiske Union fastsat autonome kvoter for pighvar- og brislingebestandene for at bidrage til at sikre, at reglerne i den fælles fiskeripolitik anvendes.

Fiskeriet efter brisling har stor socioøkonomisk betydning for de lande, der har kyst ud til Sortehavet. Ifølge den vurdering af Sortehavet for 2015-2016, som er foretaget af Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri, udgjorde EU-medlemsstaternes andel af brislingefangsten 4 % i 2014, 14 % i 2013 og 9 % in 2012 af de officielt rapporterede fangster. Det fremgår af rapporten fra mødet i 2016 i Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (GFCM), at brislingebestanden i Sortehavet udnyttes bæredygtigt.

Fiskeriet efter pighvar har stor socioøkonomisk betydning for de lande, der har kyst ud til Sortehavet. Ifølge STECF's vurdering af Sortehavet for 2015-2016 er pighvarbestanden stærkt nedfisket. Det fremgår af rapporten fra GFCM's møde i 2016, at pighvarbestanden i Sortehavet overfiskes. EU-medlemsstaternes andel af pighvarfangsterne i Sortehavet udgjorde 7 % i 2014, 5,5 % i 2013 og 4,6 % in 2012 af de officielt rapporterede landinger plus IUU-skøn. Det har således i de seneste år været en af Kommissionens prioriteringer at få etableret en international genopretningsplan for pighvar i hele Sortehavet. Der er gjort fremskridt på dette område på GFCM's årlige møde i 2015, hvor EU's forslag til foranstaltninger til at forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri efter pighvar i Sortehavet blev vedtaget, og på GFCM's årlige møde i 2016, hvor EU's forslag om videnskabelig overvågning, forvaltning og kontrol af pighvarfiskeriet i Sortehavet blev vedtaget.

Fangsternes fordeling mellem kyststaterne er ændret drastisk som følge af den nylige integration af Krim i Den Russiske Føderation, som har medført en omdefinering af EEZ'erne i Sortehavet.

I Kommissionens meddelelse om høring om fiskerimuligheder for 2016 (COM(2015) 239 final) beskrives baggrunden for forslaget.

I år har det ikke været muligt at indsamle data, eftersom der har været problemer med at få data fra tredjelandskilder. STECF forelægger derfor ikke sin videnskabelige rådgivning om fiskerimulighederne i Sortehavet for 2017 på det møde, der skulle have været afholdt i september 2016, og som af ovennævnte grunde er udskudt på ubestemt tid. Den videnskabelige rådgivning, der foreligger på nuværende tidspunkt, svarer til STECF's vurdering af de pågældende bestande fra sidste år og den vurdering, som GFCM's arbejdsgruppe om vurdering af fiskebestande foretog i marts 2016. Under hensyntagen til den bekymrende situation, som pighvar befinder sig i, hvilket GFCM har bekræftet i 2016, forbliver vurderingen af bestandens status den samme, nemlig at den overudnyttes.

Forslaget vil skulle ajourføres, når der foreligger ny rådgivning og nye oplysninger, enten fra STECF eller fra GFCM's arbejdsgruppe om vurdering af fiskebestande. Arbejdsgruppens vurdering vil først blive godkendt af GFCM i 2. kvartal af 2017. Resultaterne af arbejdsgruppens vurdering er derfor vejledende og kan ikke betragtes som officiel konsolideret rådgivning.

Gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører

Fiskerimulighederne og den måde, hvorpå disse fordeles mellem medlemsstaterne, reguleres årligt. Den seneste regulering blev foretaget ved Rådets forordning (EU) 2016/73 af 18. januar 2016 om fastsættelse for 2016 af fiskerimulighederne for visse fiskebestande i Sortehavet.

Ud over de årlige fiskerimuligheder skal nævnes følgende foranstaltninger, der er relevante for de fiskerier i Sortehavet, der er omfattet af dette forslag:

–Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 227/2013 af 13. marts 2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 850/98 om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer og (EF) nr. 1434/98 om de nærmere betingelser for landing af sild til industrien, bortset fra fødevareindustrien, hvori der er fastsat mindstemål for bevarelse og mindstemaskestørrelser for pighvarfiskeriet i Sortehavet.

–Henstilling GFCM/37/2013/2 om en række minimumsstandarder for fiskeri med bundsat hildingsgarn efter pighvar og bevarelse af hvaler i Sortehavet vedtaget af Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (GFCM) på dens 37. møde (Split, maj 2013).

–Henstilling GFCM/39/2015/3 om en række foranstaltninger til at forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri efter pighvar i Sortehavet vedtaget af Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (GFCM) på dens 39. møde (Milano, maj 2015).