DA    DA DA 
DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 20.5.2009 
SEK(2009) 640 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
Ledsagedokument til  
 
Forslag til 
 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING 
 
om EU-jordobservationsprogrammet (GMES) og det første operationelle aktiviteter 
(2011 – 2013) 
  
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN  
  
 
{KOM(2009) 223} 
{SEK(2009) 639}  
DA 2   DA RESUMÉ 
Denne konsekvensanalyse er udarbejdet af Ko mmissionens tjenestegrene til støtte for 
forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om EU-jordobservationsprogrammet 
(GMES) og dets første operationelle aktiv iteter (2011-2013). Det udgør også en forudgående  
evaluering  i overensstemmelse med artikel 21, stk. 1, i gennemførelsesbestemmelserne til 
finansforordningen1.  
GMES er for tiden og vil fremover fortsat bliv e samfinansieret på europæisk, mellemstatsligt 
og nationalt plan på basis af partnerskaber mellem de forskellige aktører. EU vil både 
koordinere disse partnerskaber og forvalte s it eget bidrag til GMES, som omfatter både 
udviklingsaktiviteter og en operationel fase. 
Udviklingsaktiviteterne består for tiden især  af samfinansieret fo rskning under RP7 og RP62. 
De første operationelle tjenester på området beredskabsstyring og landovervågning finansieres 
under forberedende foranstaltninger samt andr e operationelle elementer på landområdet 
(Corine Land Cover, Urban Atlas).  
I begyndelsen af det næste tiår ( 2011-2013) vil de operationelle tjenester kun leveres i større 
skala. Der vil kunne være behov for investeringer til oprettelse af relevant infrastruktur til den 
krævede tjenestebehandlingskæde og lancering af produkter basere t på prototyper udviklet i 
forbindelse med tidligere forskningsinitiativer. RP 7 er et F&U-redskab og er som sådan ikke 
beregnet til at støtte de første  operationelle GMES-aktiviteter, da  disse skal sikres på mere 
permanent basis. Det er således nødvendigt at  etablere de relevante mekanismer for 
Fællesskabets intervention. Dette er en udfordri ng, som den foreslåede forordning er rettet 
imod. Det fuldt udviklede GMES-program, under hvilket EU's bidrag til det overordnede 
GMES-initiativ på længere sigt vil kunne finansie res, forventes at være på plads i forbindelse 
med EU's næste flerårige finansielle ramme (f ra 2014). På baggrund af fastlagte principper for 
omkostningsdeling og et skøn over udgifterne ba seret på tjenesternes omfang vil GMES's 
overordnede finansieringsbehov efter 2013 på et tidspunkt blive underkastet en analyse 
koordineret af Kommissionen.  
I denne sammenhæng bør det påpe ges, at det langsigtede GM ES-finansieringskoncept bør 
udvikles modulært. Det betyder, at nye udvidels er af dækningsområdet for GMES-tjenesterne 
og enhver ny udvikling af GMES vil blive bedø mt på baggrund af omkostningseffektivitet, 
brugernes behov og EU's politiske interesser. I perioden 2011–2013 vil aktiviteterne på følgende områder blive finansieret inden for rammerne af de første operationelle GMES-
aktiviteter: 
                                                
 
1 Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om 
gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (E F, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om 
finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 357 af 31.12.2002, s. 1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 478/2007 af 23. april 
2007 (EUT L 111 af 28.4.2007, s. 13). 
2 I RP6 anvendte EU 100 mio. EUR på GMES-projekter, mens ESA investerede yderligere 100 mio. 
EUR i GMES-tjenesteprojekter. I forbindelse med rumtemaet under særprogrammet "Samarbejde" i 
RP7 vil EU yde 430 mio. EUR til GMES-tjenesteprojekter og indsamling af data til disse tjenester i perioden 2007-2013. Der vil blive ydet yderligere 624 mio. EUR fra  rumtemaet under RP7 til udvikling 
af ESA's GMES-rumkomponentprogram, som i alt beløber sig til 2 246 mio. EUR (efter de økonomiske 
vilkår i 2008) (inklusive finansiering fra ESA-medlemsstaterne). 
DA 3   DA • beredskabstjenester  
• landovervågningstjenester 
og hjælpetjenesterne: 
• foranstaltninger til støtte fo r ibrugtagning af tjenesterne 
• dataadgang 
• GMES-rumkomponenten. 
Følgende specifikke kriterier blev anvendt ved udvælgelsen af aktiviteter i forbindelse med de 
første operationelle GMES-aktiviteter: 
• tilstrækkelig teknologisk modenhed 
• kontinuitet med de forberede nde foranstaltninger 2008-2010 
• dokumenteret potentiale for udvik ling af downstream-tjenester 
• tjenesteudbydere er kommerciell e aktører og ville således i ndstille deres aktiviteter i 
manglen på yderligere EU-foranstaltninge r, hvorimod sø- og atmosfæretjenester 
hovedsageligt leveres af offentlige institutioner, som vil være i stand til at fortsætte aktiviteterne (dog sandsynligvi s i mindre omfang) inden 2013 uden fællesskabsstøtte og 
• med hensyn til beredskabstjenester ville det naturligvis være at foretrække, hvis 
beredskabskort gøres operationelt tilgængelig e for civilbeskyttelses myndighederne allerede 
i 2011 frem for i 2014. 
Konsekvensanalysen er baseret på en udstrakt hø ring af de berørte parter, som bekræftede de 
miljømæssige og politiske behov for GMES-tjenesterne. En mangel på operationelle beredskabs- og landovervågningstjenester under EU-koordination i peri oden 2011-2013 ville 
resultere i følgende problemer: 
• der er risiko for, at når de eksisteren de forskningsprojekter afsluttes (i 2011), vil 
civilbeskyttelsesmyndighederne i den periode, den foreslåede forordning dækker, enten 
overhovedet ikke have adgang til beredskabskort , eller de vil fortsætte med at fremstille 
disse kort på egen hånd på ukoordineret vis, og de vil derfor være afhængige af data 
indkøbt til meget høje priser  
• brugere af landovervågningstjenester (f.eks. m iljøagenturer) ville have lignende problemer 
mellem 2011 og 2013, herunder manglende fortsat disponibilitet for relevante produkter og 
manglende jordobservationsdata (især satellitdata) på rimelige vilkår 
• uden indgriben fra Fællesskabets side i pe rioden 2011-2013, som mu liggør indledende 
operationel landovervågning og be redskabstjenester, er der risiko for en uacceptabel 
afbrydelse mellem forskningsprojekter, der leverer præoperatione lle tjenester, og de 
tjenester, der fra 2014 leveres i et  fuldt udviklet GMES-program  
• der er risiko for, at en langvarig tidskl øft mellem udgangen af fo rskningsaktiviteterne og 
begyndelsen af fuldt udviklede operationelle aktiviteter efte r 2014 i betragteligt omfang 
DA 4   DA ville kunne svække den stimulerende effe kt for industriens konkurrenceevne og 
fremkomsten af kommercielt leve dygtige løsninger mellem 2011 og 2013. 
Som svar på denne udfordring er målsætni ngerne i forslaget til forordning følgende: 
• gøre det muligt at udbyde beredskabstjene ster til civilbeskyttelsesmyndigheder 
• gøre det muligt at udbyde landovervågningstjen ester til offentlige myndigheder (herunder 
miljøagenturer) i Europa 
• bidrage til fremstilling af og offen tlig tilgængelighed for miljøoplysninger 
• stimulere væksten i downstream-sektoren for jordobservation i form af øget beskæftigelse, 
innovation og forbedret international konkurrenceevne. 
De operationelle mål i fo rordningsudkastet er at: 
• gøre det muligt at udbyde følgende operatio nelle beredskabstjenester mellem 2011 og 
2013: 
– europæisk kortlægningstjeneste for beredskaber og 
– produktintegration for beredskaber 
• gøre det muligt at udbyde følgende landove rvågningstjenester mellem 2011 og 2013: 
– periodiske kortlægningstjene ster vedr. arealdække  
– dynamiske landovervågningsaktiviteter , herunder vedrørende vitale 
klimavariabler til støtte for overvågning af klimaforandring  
• udføre hjælpetjenester mellem 2011 og 2013, he runder foranstaltninger til støtte for 
ibrugtagningen af operationelle  tjenester og indkøb af data ti l støtte for tjenester og 
operationelle aktiviteter i GMES-rumkomponenten. 
De politiske valgmuligheder i forbindelse med de mål, der er anført i kapitel 3 i 
konsekvensanalysen, er: 
• Referencescenariet ("ingen handling") 
• Løsningsmodel 1: Den åbne koordinationsmetode 
• Løsningsmodel 2: Lovregulering 
• Løsningsmodel 3: Fællesskabsfinansiering. 
Disse løsningsmodeller udelukker ikke gensidigt hinanden, idet der er mulighed for at 
anvende alle tre modeller i kombination. Af kl arhedshensyn analyseres konsekvenserne af 
hver enkelt af modellerne dog hv er for sig. Ydermere vil de  første operationelle GMES-
aktiviteter blive implementeret inden for de forv altningsrammer, der er detaljeret beskrevet i 
meddelelsen "Global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES): for en sikrere planet (KOM(2008) 748 af 12.11.2008) og de n ledsagende konsekvensanalys e. Endelig er analysen 
DA 5   DA af de forskellige løsningsmodeller baseret på de n antagelse, at GMES-data og -information vil 
være fuldt ud og frit tilgængelig. Kommissionen vil fortsat undersøge, hvorvidt udvikling af markedsmulighederne og omkostningsbaserede brugerafgifter vil kunne bane vej for en 
reduktion af de offentlige investeringers andel efter 2014.  
I nedenstående tabel sammenlignes valgmulighederne i lyset af ovenstående mål og ud fra 
princippet om omkostningseffektivitet. 
Løsnin
gs-model
 Sandsynlighed for opnåelsen af målet og de hermed forbundne fordele
 Samlede udgifter (såvel Fællesskabets 
som medlemsstaternes (MS) budgetter)  Omkostnings-
effektivitet  
1 + Fællesskabets budget: 
• Bevillinger -  
• Personaleressourcer  +  
• Adm. udgifter +  Udg. i MS 
 
++++ + 
2 + Fællesskabets budget: 
• Bevillinger -  
• Personaleressourcer  +  
• Adm. udgifter +  Udg. i MS  
  
++++ + 
3 +++ Fællesskabets budget: 
• Bevillinger ++  
• Personaleressourcer  +  
• Adm. udgifter +  Udg. i MS 
+++ +++ 
Mulighederne for at nå målene diskuter es i afsnit 5.2.1, 5.3.1 og 5.4.1 i konsekvensanalysen. 
Det forventes ikke, at løsningsmodel 1 og 2 kan føre til opnåelsen af de specifikke mål for de 
første operationelle GMES-aktiviteter på grund af i) problemer med tilvejebringelse af fælleseuropæiske tjenester, ii) manglende kap acitet og knowhow i visse medlemsstater og iii) 
manglende bæredygtighed (især af budgetmæssige årsager). 
I afsnit 5.4 og bilag V opregnes de fordele, der v ille blive realiseret, hvis målene blev fuldt 
opfyldt. I referenceåret (2012) ville de årlige fo rdele, der direkte kan tilskrives GMES, udgøre 
135 mio. EUR for tjenester vedrørende overs vømmelse, 9 mio. EUR for brandslukning, 
mindst 75 mio. EUR for afskovning og 56 mio. EU R for byplanlægning, idet det tages i 
betragtning, at disse tal i) er  baseret på konservative skøn og ii) ikke indeholder fordele i 
forbindelse med f.eks. beredskaber over fo r vulkanudbrud og jordskælv eller fordele i 
forbindelse med effektivitetsforbedringer inde n for landbrug og udvikling af landdistrikterne.  
Vedrørende omkostninger er det ikke tilstr ækkeligt kun at fokusere på Fællesskabets 
omkostninger, som i alt ville udgøre 150 mio. EUR fo r hele den periode, der er omfattet af de 
første operationelle GMES-ak tiviteter (2011-2013), herunder 43 mio. EUR for ledsagende 
forskningsaktiviteter finansieret under RP7. Medlemsstaternes udgifter må også tages i 
betragtning. Selv om der ikke  foreligger nogen detaljerede sk øn vedrørende medlemsstaternes 
udgifter, viser tidligere erfari nger fra Corine arealdække-progr ammet og data indgivet af 
Miljøagenturet, at disse udgifter kan være tre gange så høje som Fællesskabets. Det antages, 
at både løsningsmodel 1 og løsningsmodel 2 ville  føre til højere samlede udgifter for EU og 
medlemsstaterne på grund af i) højere udgifter  til indkøb af de data, der er nødvendige for 
leveringen af tjenesteydelserne på grund af manglende fordele ved stordrift og mangel på 
markedsstyrke på aftagersiden, og ii) behovet for en for dobling af infrastruktur en i tilfælde af 
en fuldstændigt decentraliseret levering af tjenesten. 
DA 6   DA Løsningsmodel 3 foretrækkes derfor for periode n 2011-2013, da det er demonstreret, at den i) 
med stor sandsynlighed vil bevirke at de spec ifikke mål for de første operationelle GMES-
aktiviteter vil blive nået , og ii) kan reducere de samlede udgi fter, herunder ved centraliseret 
indkøb af de data, der er nødvendige for tjen esterne. Under alle omstændigheder bør 
fællesskabsfinansieringen leds ages af koordineringsaktivite ter. Ingen EF-forordninger 
vedrørende GMES specifikt forventes at træde i kraft i den periode, der er omfattet af den 
foreslåede forordning. 
Evalueringerne vil blive foretaget i tre stad ier (forudgående, midtvejs og efterfølgende). 
Foruden denne konsekvensanalyse forventes det, at Kommissionen vil udføre evalueringer af 
i) de forberedende foranstaltninger og ii) aktivi teter vedrørende dataa dgang med henblik på at 
forberede det første arbejdsprogram for ope rationelle aktiviteter. Desuden vil der blive 
udarbejdet en midtvejsrapport senest ved udgang en af 2012. Endelig vil der blive udført en 
efterfølgende evalue ring efter de indledende operationelle aktiviteter. 
Kommissionen vil sikre, at kontrakter og tilskud indgået inden for rammerne af operationelle 
beredskabs- og landovervågningstjenester muliggør tilsyn og finansiel kontrol fra 
Kommissionens side, om nødvendigt ved kontroller  på stedet, herunder  ved stikprøver, og 
revision, der gennemføres af Revisionsre tten. Om nødvendigt vil Kommissionen kunne 
assisteres af tekniske eksperte r ved overvågningen af implem enteringen af programmet. På 
grundlag af stikprøverne sørger Kommissione n om nødvendigt for, at omfanget af eller 
tildelingsbetingelserne for den oprindeligt godkendte finansielle støtte samt tidsplanen for betalingerne tilpasses. 
Ud over det finansielle tilsyn vil Kommissionen iv ærksætte mekanismer til løbende sikring af 
kvaliteten af de leverede tjenester. Endelig  vil Kommissionen organisere brugerfora med 
henblik på at sikre, at tjenesterne er brugerdrevne.