10. 7. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 168/15 
2.8. Programmer for lederuddannelse er af primær 
betydning for en hurtig opbygning af markedsøkonomiske 
strukturer. Man bør snarest udvikle og gennemprøve 
modeller for efter- og videreuddannelsesseminarer og 
erhvervsuddannelsesprogrammer — f.eks. på områder som 
regnskabsføring, marketing, udenrigshandel og virksom­
hedsorganisation. I den forbindelse kan man drage nytte af 
de erfaringer, som allerede er indhøstet i nationale 
offentlige og private uddannelsesinstitutioner og i de 
organisationer, som beskæftiger sig med erhvervsuddan­
nelsen. 
2.9. Man bør hurtigst muligt planlægge en udvidelse af 
Fondens aktiviteter, som går ud over samarbejdet med 
Polen og Ungarn, for så vidt andre østeuropæiske staters 
ønsker og behov giver grundlag for det, og det er muligt at 
sikre finansieringen gennem bidrag fra henholdsvis 
individuelle stater og EF. 
2.10. På baggrund af, at den fremadskridende integra­
tion i Europa må forventes at ville omfatte mere end det 
nuværende EF, ses det som noget meget positivt, at den 
foreslåede artikel 15 også taler om tredjelande som 
bidragydere. 
ØSU anser det desuden for gavnligt, hvis Fonden holder 
kontakt med alle internationale organisationer, som 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg går ind for direktivfor­
slaget, men fremsætter dog følgende bemærkninger: 
1. Generelle bemærkninger 
1.1. Emne 
Formålet med Kommissionens forslag er at garantere den 
frie bevægelighed for »mobile« maskiner, som omfattes af 
direktivets anvendelsesområde, ved at harmonisere de beskæftiger sig med og gennemfører udviklingsprogram­
mer på dette område. 
2.11. Fonden bør bistås af et rådgivende udvalg, som 
med regelmæssige intervaller på f.eks. 6 måneder yder 
faglig rådgivning i tilknytning til Fondens arbejde. 
For at sikre, at Fonden hurtigt bliver funktionsdygtig, bør 
denne opgave henvises til ØSU's socialsektion. 
2.12. ØSU forventer at få stillet de erfaringsvurderinger, 
der omtales i forordningsforslagets artikel 16, til rådighed. 
2.13. Endelig er det ØSU's forventning, at der på grund 
af Erhvervsuddannelsesfondens kommende aktiviteter ikke 
vil ske nogen svækkelse af Kommissionens indsats med 
andre opgaver, navnlig inden for udviklingen af struktur­
svage regioner i Fællesskabet. 
Bruxelles, den 25. april 1990. 
Alberto MASPRONE 
Formand for 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg 
enkelte landes divergerende bestemmelser om konstruktion 
og fremstilling. 
Maskinernes »mobilitet« resulterer i særlige, typiske risici, 
som gør det berettiget at opstille et særligt regelsæt for 
denne maskingruppe som led i et omfattende direktiv om 
maskiner. 
Desuden er det hensigten også at udstede et »brugerdirek-
tiv« om mobile maskiner (de foreliggende forskrifter er især 
rettet til producenterne). Udtalelse om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 89/392/EØF om indbyrdes 
tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om maskiner (l) 
(90/C 168/12) 
Rådet for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 22. januar 1990 under henvisning til EØF-
traktatens artikel 100 A at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det 
ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's sektion for industri, handel, håndværk og 
tjenesteydelser, som udpegede Paul Flum til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 4. april 
1990. 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 276. plenarforsamling (mødet den 25. april 1990) 
med stort flertal for og en stemme imod følgende udtalelse: 
(») EFT nr. C 37 af 17. 12. 1990, s. 5. Forskellige maskindirektivers varierende emneområder og 
målgrupper kan resultere i misforståelser ved den senere 
Nr. C 168/16 De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 7. 90 
gennemførelse. ØSU understreger derfor betydningen af 
forslaget, som består i, at der i modsætning til det 
oprindeligt planlagte særdirektiv nu lægges op til et færdigt 
regelsæt, hvori man har draget omsorg for 
— at forskrifterne supplerer og er i samklang med 
hinanden og med det brugerdirektiv, som senere skal 
udstedes 
— at anvendelsesområderne (afgrænsninger) og de grund­
læggende krav fremstilles overskueligt, let forståeligt og 
logisk (!). 
1.2. Økonomiske og sociale virkninger 
Der findes ingen central EF-statistik over antallet og 
alvorsgraden af ulykker, som skyldes brug af mobile 
maskiner. En sådan statistik anses imidlertid for meget 
nødvendig i forbindelse med det planlagte standardise­
rings- og forvaltningsarbejde. En opgørelse over de farligste 
områder og over ulykkesårsager forudsætter ligeledes 
utvetydige henvisninger til bestemmelser i direktiver samt 
standarder. Det henstilles, at man gennemgår direktivbe­
stemmelserne med dette for øje, og at der ses nærmere på, 
hvordan og af hvem fremtidige, centrale EF-ulykkesstati-
stikker skal opstilles. 
1.3. Høring af de berørte parter 
Der udtrykkes tilfredshed med, at man allerede under det 
forberedende arbejde i vid udstrækning inddrog de berørte 
kredse. Der bør sørges for, at et stående fagligt udvalg med 
deltagelse af arbejdsmarkedets parter eller af sagkyndige 
udpeget af disse også holdes orienteret om og inddrages i 
det planlagte standardiseringsarbejde. 
1.4. Overgangsperioden 
Kommissionen opererer med en relativt lang overgangspe­
riode for gennemførelse af direktivet med harmoniserede 
standarder. Divergerende fortolkning af de grundlæggende 
sikkerheds- og sundhedskrav kan i denne overgangsperiode 
føre til hyppig anvendelse af beskyttelsesklausulen. Der 
udtrykkes tilfredshed med, at Kommissionen vil søge at 
finde frem til fælles holdninger i forbindelse med 
vurderingen af de tekniske løsninger. Da sådanne procedu­
rer og afgørelser kan have vidtrækkende konsekvenser og 
skabe præcedens, må det sikres, at arbejdsmarkedets parter 
inddrages på passende vis. Det »stående faglige udvalg« 
(pkt. 1.3) kunne fastsætte, hvilke procedurer der skal 
benyttes i sådanne tilfælde. 
Der må nedfældes bestemmelser, som koordinerer de 
forskellige overgangsperioder i enkeltdirektiver (f.eks. om 
i1) I denne forbindelse henviser ØSU til sin resolution af 7. juli 
1988 om det nødvendige i at udtrykke sig i et klart og forståeligt 
sprog. personlige værnemidler). Overgangsperiodens udnyttelse 
skal være sagligt begrundet og må ikke føre til et ringere 
beskyttelsesniveau. 
1.5. Standardiseringens rolle 
Det fremtidige sikkerhedsniveau afhænger i høj grad af 
nye, harmoniserede europæiske standarder. Der udtrykkes 
tilfredshed med CEN's initiativ, som har til formål 
— at opstille en oversigt over de eksisterende internationa­
le og nationale standarder, 
— at fastlægge standardiseringsbehovene, 
— at udarbejde et standardiseringsprogram med priorite­
ter. 
Der gås ud fra, at man i denne procedure på passende måde 
vil inddrage arbejdsmarkedets parter 
— i det stående specialudvalg, som nævnes i pkt. 1.3, hvad 
de enkelte maskinkategorier angår, og 
— det stående udvalg, som omtales i direktiv 83/189/EØF, 
hvad den samlede standardisering angår. 
2. Direktivforslaget 
2.1. Anvendelsesområde 
Anvendelsesområdet fastlægges i en tilstrækkelig bredt 
formuleret definition. Visse udtrykkeligt nævnte maskin­
former er udelukket, såsom maskiner der ellers opfylder 
definitionen på bevægelige maskiner, men som er omfattet 
af et EØF-direktiv, der indeholder væsentlige sikkerheds-
eller sundhedskrav. Især sidstnævnte begrænsning har stor 
betydning for den praktiske gennemførelse, og specielt 
grænsetilfælde vil kunne fortolkes. Det bør sikres, at 
transportmidler, dvs. køretøjer med arbejdsredskaber 
(erhvervskøretøjer), opfylder både arbejdsbeskyttelses- og 
trafiksikkerhedsdirektiverne (typegodkendelsesdirektiv 
70/156/EØF) og falder ind under det foreliggende direktiv. 
Ved formuleringen af undtagelserne bør det også tydelig­
gøres, om den mobile maskine som helhed omfattes af 
undtagelsen eller kun dele af den. Anlæg som f.eks. 
trykbeholdere, der er indbygget i en mobil maskine, 
resulterer ikke i nogen generel undtagelse for den 
pågældende mobile maskine, men fører til en vurdering af 
kravene til trykbeholdere, på hvilket område det eksisteren­
de trykbeholderdirektiv lægges til grund. Der bør fastsæt­
tes bestemmelser om salg og leasing af brugte og allerede 
markedsførte maskiner. 
2.2. Overensstemmelsesattestering 
2.2.1. Proceduren for attestering med sigte på erhvervel­
se af EF-mærket beskrives i direktivet. Herefter er også 
fabrikantens repræsentant beføjet til at udstede overens-
stemmelsesattester. Det skal tydeliggøres, hvem der kan 
optræde som fabrikantens repræsentant, og om også 
10. 7. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 168/17 
ansvarsbyrden påhviler repræsentanten, dersom overens-
stemmelsesattesten er udstedt af en sådan. 
Det bør fastsættes, at fabrikanten er eneansvarlig. Der er jo 
tale om en meget betydningsfuld, grundlæggende forplig­
telse, som ikke bør kunne uddelegeres, uanset spørgsmålets 
ansvarsretlige aspekter. 
2.2.2. Hvad angår overensstemmelseserklæringer (jf. 
bilag V) i det eksisterende maskindirektiv og EF-mærkeun-
dersøgelser, kræves det, at fabrikanten udarbejder et 
teknisk dossier samt planer, hvor der foretages »en 
beskrivelse af de løsninger, der er valgt, for at forebygge de 
risici, som den mobile maskine frembyder«. Det henstilles 
at foretage en principielt vigtig tilføjelse: inden der findes 
frem til og opstilles løsninger, bør risiciene identificeres og 
analyseres. Det vil være rimeligt også at anføre de 
analyserede risici og de dertil svarende sikkerhedsforan­
staltninger (oplysninger om risiko- og sikkerhedsløs­
ninger). Denne henstilling skal ses i sammenhæng med 
udviklingen af sikkerhedsanalyser i virksomhederne, som 
begynder med det enkelte delelement. 
2.3. Generelle bemærkninger til de væsentlige sikker­
heds- og sundhedskrav 
2.3.1. Kommissionen beskriver meget rammende, hvor 
vigtigt princippet om integrering af sikkerheden er. Målet 
er at udforme en maskines enkelte bestanddele på en sådan 
måde, at sikkerhedstekniske foranstaltninger så vidt muligt 
gøres overflødige. Under henvisning til bemærkningerne i 
pkt. 1.1 bør sådanne krav til integrering af sikkerheden ved 
udformningen af en maskines funktionelle egenskaber 
konsekvent nedfældes i et særskilt afsnit, således som det 
også foreskrives i direktivets bilag I, pkt. 1.1.2. 
2.3.2. Nogle grundlæggende krav til udformningen af 
mobile maskiner har principiel betydning. Eksempler: 
»Klima«, over-/undertryk i hydrauliske og pneumatiske 
systemer, transportvenlig udformning, krav til beskyttel­
sesudstyrets udformning, fysisk og psykisk belastning. 
2.3.3. Absolut sikkerhed kan der efter ØSU's opfattelse 
ikke blive tale om. 
Den resterende risiko må imidlertid reduceres ved, at der på 
alle områder tilstræbes og anvendes normer i overensstem­
melse med den højeste sikkerhedstekniske formåen og 
viden. 
2.3.4. Sondring mellem direktiver og standarder 
Det kræves efter den nye metode, at der sondres klart 
mellem på den ene side grundlæggende krav, som omfatter målsætninger (beskyttelsesmål), og som skal anføres i 
direktiverne, på den anden side konstruktionsrelaterede 
produktions- og løsningskoncepter, som skal fastsættes i 
form af standarder. 
Ud fra dette princip er nogle få, mindre ændringer 
nødvendige (f.eks. i pkt. 3.5.3, Bilag I« ... de nævnte 
produkter... kan fjernes ved hjælp af forstøvning af 
vand ...«). 
2.3.5. Prioritering af sikkerheds- og sundheds­
beskyttelsen 
Ved rettidig, planlagt sikkerheds- og sundhedsbeskyttelse 
skal det sikres, at der principielt ikke opstår risici ved 
omgangen med og brugen af maskiner. Her skal man i hvert 
enkelt tilfælde gøre brug af den nyeste, ulykkesforebyggen­
de teknik. 
Det er imidlertid også nødvendigt, at arbejdstagere og 
forbrugere gøres helt fortrolige med den korrekte brug af 
maskiner gennem passende uddannelse, videreuddannelse 
og information. 
Til beskyttelsesprincippet — hvorefter der skal træffes 
beskyttelsesforanstaltninger, når maskiner alligevel frem­
byder risici — findes intet alternativ. 
De væsentlige sikkerheds- og sundhedskrav udelukker, at 
maskinen kun forsynes med sikkerhedsudstyr, »såfremt 
dens dimensioner muliggør dette« (bilag I, pkt. 3.2.1 eller 
pkt. 3.4.5 ...). 
Udgangspunktet bør være det omvendte: hvis der optræder 
bestemte risici, eller der må regnes med sådanne, skal 
maskinen dimensioneres således, at der (evt. senere) kan 
installeres beskyttelsesudstyr eller kabine. 
2.3.6. Tekniske bemærkninger 
Kommissionen bør undersøge, om elevatoranlægget til 
transport af tårnkranførere falder ind under direktivets 
anvendelsesområde. 
Bruxelles, den 25. april 1990. 
Alberto MASPRONE 
Formand for 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg 
Nr. C 168/18 De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 7. 90 
BILAG 1 
Følgende ændringsforslag, som var indgivet i overensstemmelse med forretningsordenen, blev forkastet under 
forhandlingerne: 
Side 2 — pkt. 1.4 
Efter andet afsnit tilføjes følgende: 
»Under alle omstændigheder, og netop for at gøre overgangsperioden effektiv og nyttig, bør man i 
konsekvens med og på linje med ånden i direktivforslagets fjerde betragtning indlede artikel 1, stk. 8, på 
følgende måde: 
»Medlemsstaterne skal desuden tillade markedsføring ...«. 
Hvis man blot giver medlemsstaterne »mulighed« for at tillade markedsføring, kan der opstå uheldige 
konsekvenser, og »muligheden« kan benyttes til at opstille hindringer inden for EF og ikke til i praksis at 
iværksætte »overgangsordningen «.» 
Begrundelse 
Fremgår af ændringsforslaget. 
Resultat af afstemningen 
21 stemte for. 
56 stemte imod. 
Tre stemte hverken for eller imod. 
Udtalelse om udkast til Rådets direktiv om ændring af direktiv 80/836/Euratom om fastsættelse af 
de grundlæggende normer for beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed mod de 
farer, der er forbundet med ioniserende stråling for så vidt angår forudgående godkendelse af 
overførsel af radioaktivt affald (*) 
(90/C 168/13) 
Kommissionen besluttede den 30. november 1989 under henvisning til Euratom-Traktatens 
artikel 31 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om udkast til ovennævnte 
direktiv. 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's sektion for energi, kernekraft og forskning, som 
udpegede Paul Flum til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 10. april 1990. 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 276. plenarforsamling den 25. april 1990 uden 
stemmer imod og med syv stemmer hverken for eller imod, følgende udtalelse: 
1. Generelle bemærkninger 
1.1. De nugældende normer er fastlagt i Rådets direktiv 
80/836/Euratom, som ændret ved Rådets direktiv 84/467/ 
Euratom. Heri er fastsat helt generelle krav vedrørende 
transport. For at muliggøre en sikker administrativ 
overvågning af, hvor det radioaktive affald befinder sig i 
transportkæden, er der behov for mere præcise regler 
vedrørende overførsel af sådant affald. Det er dette, det 
foreliggende udkast tager sigte på. 
1.2. Med henblik herpå foreslås det, at artikel 5 i 
direktiv 80/836/Euratom kompletteres, og at der tilføjes et 
bilag I A, der beskriver den administrative procedure i 
forbindelse med overførsel af radioaktivt affald. 
(!) EFT nr. C 5 af 10. 1. 1990, s. 7. 1.3. Kommissionen redegør på overbevisende måde for 
det nødvendige i en administrativ overvågning af overførsel 
af radioaktivt affald. 
1.4. ØSU stiller sig yderst positiv over for principperne i 
Kommissionens forslag. 
2. Generelle bemærkninger om administrativ overvågeise 
af overførsel af radioaktivt affald 
2.1. Bilag IA indeholder en detaljeret beskrivelse af 
proceduren med hensyn til forudgående anmeldelse til de 
berørte myndigheder, indhentning af tilladelser samt 
ledsagedokumenter, som følger overførslen. 
2.2. Da flere forskellige medlemsstater og tredjelande 
kan blive berørt direkte eller indirekte af en transport, er 
det blevet tilstræbt at dække alle aspekter. Dette bevirker 
imidlertid, at det er vanskeligt at opfylde kravet om en 
enkel og kontrollerbar ordning.