EUROPEAN COMMISSION Brussels, 23.6.2017 COM(2017) 338 final REPORT FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL on Trade and Investment Barriers



1 January 2016 - 31 December 2016



RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om handels- og investeringshindringer



1. januar – 31. december 2016 INDLEDNING Som led i markedsadgangsstrategien ("MAS") analyserer denne syvende udgave af rapporten om handels- og investeringshindringer ("TIBR") de handels- og investeringshindringer, som virksomheder og medlemsstaterne har rapporteret til Kommissionen gennem partnerskabet for markedsadgang ("MAP"). Dette partnerskab mellem Kommissionen, medlemsstaterne og de europæiske virksomheder har allerede vist sit værd med hensyn til at indsamle oplysninger om handelshindringer samt i fællesskab prioritere dem og finde en fælles strategi for fjernelse af dem. På baggrund af disse erfaringer og i lyset af den stigende protektionisme annoncerede Kommissionen i sin meddelelse om "Handel for alle" et "styrket partnerskab", som skal styrke det eksisterende samarbejde og udvide det, så det ikke kun omfatter fjernelse af hindringer for handel og investeringer, men også gennemførelse af frihandelsaftaler ("FTA'er"). I denne forbindelse fokuserer dette års udgave af TIBR på konkrete hindringer, der direkte berører EU-erhvervsdrivende i tredjelande. Denne metode analyserer ikke generelle protektionistiske tendenser ligesom i den forrige udgave, men fokuserer på de mest relevante hindringer, der berører EU's eksport til 51 lande som rapporteret via MAP og registreret som handelshindringer i databasen for markedsadgang ("MADB"). Denne analyse af foranstaltninger, der påvirker EU's virksomheder, giver også mulighed for at drage nogle konklusioner, som generelt bekræfter den fortsatte stigning i protektionistiske tendenser, der blev observeret i de tidligere TIBR'er og rapporter om protektionisme. Det første afsnit af denne rapport indeholder en numerisk analyse, pr. land, pr. type hindring og pr. sektor, af de i alt 372 aktive handels- og investeringshindringer, der er registreret i MADB, og af de 36 nye hindringer, der blev registreret i 2016. Andet afsnit indeholder en mere detaljeret analyse af de nye hindringer, der blev rapporteret i 2016 (1. januar til 31. december 2016), med en beskrivelse af de særlige tendenser i de forskellige lande og en vurdering af de handelsstrømme, der potentielt er påvirket. Det tredje afsnit indeholder en nærmere beskrivelse af de værktøjer, der anvendes i MAS til at tackle disse hindringer, og giver et overblik over de 20 hindringer, der blev fjernet i 2016. Efter en generel analyse af de handelsstrømme, der potentielt er påvirket, og de primære sektorer, der drog fordel heraf, vil vi også fremhæve nogle vigtige succeshistorier. I. OVERBLIK OVER HANDELS- OG INVESTERINGSHINDRINGER Dette kapitel indeholder en analyse af arten og omfanget af handelshindringer i tredjelande og de dermed forbundne tendenser baseret på afsnittet om handelshindringer i MADB, som registrerer alle de hindringer, hvor der er truffet foranstaltninger inden for rammerne af MAP. Det er vigtigt at bemærke, at MADB (og denne rapport) ikke giver et fuldt overblik over alle de handelshindringer, som EU's erhvervsdrivende oplever. Virksomheder vælger måske ikke at rapportere visse hindringer til MAP, fordi de håber, at de kan fjerne eller omgå dem, eller måske prioriteres en hindring ikke i MAP. Nogle virksomheder er måske heller ikke klar over, at der findes denne mulighed for at fjerne hindringer ved hjælp af MAP. MADB og denne rapport vurderer ikke, hvorvidt de registrerede foranstaltninger er lovlige eller ulovlige, men disse hindringer er alle blevet identificeret som problematiske for EU-virksomheder og angivet som prioriteter for yderligere foranstaltninger i MAP, fordi de kan være diskriminerende, uforholdsmæssige eller handelsbegrænsende. A. SAMLET STATUS OVER ANTAL HANDELS- OG INVESTERINGSHINDRINGER På tidspunktet for udarbejdelsen af denne rapport var 372 aktive handels- og investeringshindringer registreret i MADB i alt. Dette tal viser, at MAP har været en succes som et forum for identifikation af handelshindringer, men også, at der stadig er et betydeligt antal hindringer, der begrænser råderummet for EU's eksportører og investorer. MADB giver mulighed for at sondre mellem registrerede handelshindringer pr. land, pr. type foranstaltning og pr. sektor. Denne rapport er opdelt som følger: 1. Fordeling af alle hindringer efter tredjeland

Tabel 1 viser en grafisk illustration af den geografiske fordeling af disse foranstaltninger. På trods af, at G20-lederne igen bekræftede deres løfter om at afvise protektionisme på G20-topmødet den 4.-5. september 2016 i Hangzhou, er de 10 lande med det største antal handelshindringer stadig alle G20-økonomier. Det største antal hindringer er observeret i Rusland, hvor der er registreret 33 foranstaltninger. Heraf blev 16 anvendt direkte ved grænsen, 14 bag grænsen, mens tre var handelsforvridende subsidier. Landene med det næsthøjeste antal aktive hindringer var Brasilien, Kina og Indien, som hver havde 23 aktive foranstaltninger. Disse var primært bag grænsen (14 for Brasilien og 12 for både Kina og Indien), men også direkte ved grænsen (ni for Brasilien, 10 for Kina og 11 for Indien). Der var også én subsidierelateret foranstaltning registreret i MADB for Kina. Andre lande med 10 eller flere handels- og investeringshindringer var Indonesien (17), Sydkorea (17), Argentina (16), USA (16), Tyrkiet (15), Australien (13), Thailand (11), Vietnam (11), Chile (10) og Mexico (10). Tabel 1: Geografisk fordeling af handels- og investeringshindringer i MADB (* G20-lande) 2. Fordeling af alle hindringer efter type foranstaltning MADB giver også mulighed for at differentiere mellem typer af hindringer. Dette er vist i tabel 2. Tabel 2: Fordeling af handels- og investeringshindringer registreret i MADB pr. type Grafen viser et lige stort antal hindringer (183 hver) for de mere traditionelle grænseforanstaltninger på den ene side og foranstaltninger bag grænsen på den anden side. Grænseforanstaltninger er restriktioner, der direkte påvirker import og eksport, normalt i form af toldforhøjelse, kvantitative restriktioner, sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger (SPS), importlicenser eller egentlige handelsforbud. Rusland (16), Indien (11), Argentina (11), Kina (10) og Tyrkiet (10) er de lande, der oftest har anvendt disse hindringer. MADB indeholder et lige så stort antal foranstaltninger bag grænsen. Disse hindringer omfatter restriktioner relateret til tjenesteydelser, investeringer, statslige indkøb, intellektuelle ejendomsrettigheder eller uberettigede tekniske handelshindringer. Rusland, Brasilien (14 hver), Kina (12) og Indien (12) har registreret flest af disse foranstaltninger. Den tredje vigtigste kategori af hindringer, som er registreret, er handelsforvridende subsidier. Selv om subsidier håndteres i antisubsidieundersøgelser valgte medlemsstaterne og virksomhederne også at rapportere nogle subsidieordninger (seks) under MAP, hvilket understreger de stigende udfordringer, der er forbundet med denne urimelige praksis. Rusland er ansvarlig for halvdelen af de særligt handelsforvridende registrerede subsidier (tre), efterfulgt af Kina, Sydkorea og USA (én hver). B. HANDELS- OG INVESTERINGSHINDRINGER RAPPORTERET I 2016 Eftersom TIBR offentliggøres hvert år, giver den god mulighed for at gøre status over de nye hindringer samt de tiltag, der er gjort for at fjerne hindringer i MAP hvert år. Ud fra de data, der er registreret i MADB, blev 36 nye hindringer registreret i 21 tredjelande i 2016. Det svarede således stort set til det antal nye hindringer, der blev registreret i 2015, nemlig 39. 1. Fordeling af hindringer rapporteret i 2016 efter tredjeland Den geografiske fordeling af disse nye hindringer er illustreret i tabel 3. Tabel 3: Geografisk fordeling af handels- og investeringshindringer rapporteret i 2016 (* G20-lande)

Det største antal nye hindringer i 2016 blev rapporteret i handels- og investeringsforbindelserne med Rusland (seks) og Indien (fem), hvilket bekræfter de protektionistiske tendenser, der allerede blev konstateret i sidste års udgave af TIBR. Schweiz anvendte også tre nye hindringer, mens der blev rapporteret to hindringer i henholdsvis Algeriet, Kina, Egypten og Tyrkiet. De resterende 14 nye hindringer blev registreret i andre individuelle tredjelande. 2. Fordeling af hindringer rapporteret i 2016 efter type foranstaltning Tabel 4 giver et overblik over de tre vigtigste typer foranstaltninger, der blev registreret i 2016. Tabel 4: Fordeling af handels- og investeringshindringer rapporteret i 2016 pr. type Størstedelen af ​​de hindringer, der blev registreret i 2016, er foranstaltninger bag grænserne (20), hvilket tyder på, at man i stigende grad anvender interne foranstaltninger, der påvirker EU's eksport eller investeringer, som ofte er sværere at opdage og tackle. De fleste af de registrerede restriktioner forekom inden for handel med varer, herunder uberettigede lovgivningsmæssige hindringer, indenlandske afgiftsforanstaltninger og intellektuelle ejendomsrettigheder (17). Endvidere blev der registreret nogle få nye hindringer med hensyn til handel med tjenesteydelser (to) og investeringer (én). Antallet af nye hindringer bag grænserne overhalede i 2016 de traditionelle handelshindringer, som EU's eksportører oplever ved grænsen, men antallet af nye grænseforanstaltninger var stadig højt (13). Størstedelen af disse restriktioner forhindrede importen til tredjelande ved hjælp af forhøjet told, kvoter, forbud eller byrdefulde licensordninger (otte). Endvidere blev der også konstateret et stort antal nye SPS-restriktioner (fire). Antallet af nye registrerede eksportrestriktioner hos EU's handelspartnere var mere begrænset i 2016 (én). Listen over de hindringer, der blev rapporteret i 2016, omfattede også nye subsidieforanstaltninger (tre), enten i form af generelle subsidieordninger (to) eller subsidier, som er betinget af eksportresultater (én). 3. Fordeling af hindringer rapporteret i 2016 efter sektor Tabel 5 viser, at de nye foranstaltninger, der blev registreret i 2016, påvirkede 13 forskellige erhvervssektorer. Tabel 5: Sektorfordeling af handels- og investeringshindringer rapporteret i 2016 Det største antal nye hindringer blev registreret for vin- og spiritussektoren (syv) efterfulgt af landbrugs- og fiskerisektoren (seks). Der blev registreret to nye hindringer for motorkøretøjer, lægemidler, medicinsk udstyr, legetøj samt jern, stål og ikke-jernholdige metaller. Der blev også rapporteret om individuelle hindringer inden for bygge og anlæg, IKT, skibsbygning og tekstiler (én hver). Endelig blev der registreret seks horisontale hindringer, som påvirkede flere sektorer. II. VIGTIGSTE HANDELS- OG INVESTERINGSHINDRINGER RAPPORTERET I 2016 Dette kapitel indeholder en mere detaljeret analyse af nye hindringer hos de syv handelspartnere, for hvilke der blev registreret nye hindringer i 2016: Rusland, Indien, Schweiz, Kina, Algeriet, Egypten og Tyrkiet. Samtidig vurderes det, hvilke handelsstrømme der potentielt er påvirket. A. KVALITATIV ANALYSE AF DE NYE HINDRINGER 1. Rusland Midt i en stor national økonomisk krise fortsatte Rusland i 2016 med at anvende handelshindringer for at beskytte sin lokale industri, hvilket bekræfter de tendenser, der blev observeret i tidligere rapporter. Rusland havde det højeste antal nye hindringer i 2016 (seks), hvorefter landet nåede op på 33, hvilket betyder, at det også ligger højest på listen over lande med flest handelshindringer. Handelsforvridende subsidier var blandt de største hindringer, der blev rapporteret for Rusland, med to nye i 2016. En af de nye subsidieforanstaltninger var målrettet mod at støtte produktionen på Ruslands industrielle anlæg i bilindustrien og sektoren for landbrugsmaskiner efter en betydelig nedgang i den lokale efterspørgsel. I denne forbindelse udstedte regeringen to dekreter om eksportsubsidier fra det føderale budget til virksomheder i disse sektorer, der operer i Rusland.

Regeringen indførte ligeledes specifikke restriktioner for udenlandske virksomheders deltagelse i investeringsprojekter gennemført af statsejede virksomheder eller private virksomheder, der støttes af staten. I forbindelse med denne foranstaltning indførte Rusland også en prispræference på 15 % for russiske virksomheder, der deltager i udbud fra statsejede virksomheder. Endvidere indførte Rusland to nye certificeringsrelaterede hindringer i cement- og lægemiddelsektorerne, som havde til formål at beskytte den lokale produktion og fremme yderligere lokalisering af produktionen. For cement indførte den et obligatorisk certificeringskrav, samtidig med at der ikke blev udstedt certifikater til importvirksomheder (bortset fra hvid cement), hvilket har sat en stopper for cementeksporten fra EU til Rusland siden marts 2016. Rusland har også indført krav om certificering for god produktionspraksis for markedsføring og fornyelse af markedsføringstilladelser for lægemidler uden at sikre, at der er tilstrækkelig kapacitet til at gennemføre disse procedurer i Rusland, hvilket har skabt urimelige forsinkelser for EU's lægemiddelindustri. Rusland har (sammen med Kasakhstan) også fremlagt et forslag til ændring af Den Eurasiske Økonomiske Unions forordning om legetøjssikkerhed og har planer om at indføre krav om psykisk og pædagogisk sikkerhed, hvilket aldrig er set før i international praksis og ikke virker til overhovedet at have nogen relevans for de faktiske sikkerhedsmål vedrørende legetøj. Endelig udrullede Rusland en større grænseforanstaltning i form af et transitforbud for transportvirksomheder, der transporterer gods ad vej eller jernbane fra Ukraines område til Kasakhstans og Kirgisistans område via Rusland, uanset oprindelse (dvs. herunder EU). Denne restriktion har betydet en væsentlig stigning i transportomkostningerne for visse EU-eksportører. Det er vigtigt at bemærke, at Rusland også har udvidet sine mangeårige restriktioner for udenlandske virksomheder, der ønsker at deltage i offentlige udbud, til to yderligere sektorer (levnedsmidler og radio-elektroniske produkter). I denne rapport behandles disse ikke som nye hindringer, men som nye aspekter af mangeårige restriktioner for offentlige indkøb, som allerede omfattede en lang liste af varer (tekstiler, medicinsk udstyr, importerede køretøjer, let industriimport, maskineri og udstyr, lægemidler, software). Kommissionen har taget alle nye og eksisterende hindringer op over for Rusland i alle mulige fora, herunder WTO's eksamination af handelspolitikken med Rusland, relevante WTO-komitéer samt på bilaterale møder og i breve. Hvor Ruslands politik var i strid med landets WTO-forpligtelser, har EU også anvendt WTO's tvistbilæggelsessystem. I 2016 har WTO-paneler givet EU medhold i sager om EU's eksport af svinekødsprodukter (bekræftet af Appelinstansen den 23. februar 2017) og Ruslands for høje told på visse landbrugsprodukter og forarbejdede produkter (den rimelige frist for Ruslands efterkommelse af WTO's afgørelse var ikke udløbet på tidspunktet for udarbejdelse af denne rapport). 2. Indien Indien tog fem nye hindringer i brug i 2016, således at de nu har 23 hindringer, hvilket bekræfter de protektionistiske tendenser, der blev konstateret i sidste års TIBR. Størstedelen af de nye restriktioner, der blev indført, var foranstaltninger bag grænsen (fire) rettet mod en lang række forskellige sektorer som stål, medicinsk udstyr, tekstiler samt vin og spiritus. Med hensyn til stålsektoren indførte Indien minimumsimportpriser – første gang i februar 2016 for 173 stålprodukter. Foranstaltningen blev forlænget i to måneder i december 2016 for 19 stålprodukter. Endvidere blev listen over produkter, der er omfattet af systemet med obligatorisk certificering, som administreres af Bureau of Indian Standards (BIS), i 2016 udvidet til også at omfatte tre rustfri stålprodukter ud over de 35 stålprodukter, der er angivet i bekendtgørelsen om kvalitetskontrol fra 2012. I Indien reguleres medicinsk udstyr stadig som "medicin" i henhold til de indiske love og regler om medicin og kosmetik, hvilket betyder, at det er underlagt unødigt strenge krav. I denne forbindelse er eksport af "istandsat" medicinsk udstyr (dvs. produkter, der er blevet fuldstændig genfremstillet og dermed ikke kan betragtes som brugt udstyr) blevet forbudt, hvilket begrænser EU-producenternes eksportmuligheder. For tekstiler er merafgifterne på den maksimale udsalgspris for visse varer blevet fordoblet (fra 30 % til 60 %). Denne stigning har sammen med de dermed forbundne losningsomkostninger skabt en stor byrde for EU's beklædningsindustri. Endvidere er forretningsmulighederne for vin- og spiritussektoren i Indien påvirket af de uberettigede lovgivningsmæssige afvigelser fra de internationale standarder vedrørende mærkningskrav og af interne afgifter. Der blev til dels rapporteret om en positiv udvikling i 2016 for eksporten af telekommunikationsudstyr, men andre byrdefulde krav gælder stadig, herunder forpligtelsen til at genudføre brugte elektriske og elektroniske komponentsamlinger i tilfælde af reparation, test, undersøgelse og udvikling eller projektarbejde. Dette skaber forsinkelser af importen, hvilket har konsekvenser for både reparation af telekommunikationsnet og potentielle og mulige forskningssamarbejdsprojekter. Forhandlingerne om en bred frihandelsaftale med Indien blev indstillet i sommeren 2013 på grund af manglende afstemning af ambitioner og forventninger, men Kommissionen tager regelmæssigt disse problemer op over for de indiske myndigheder i alle mulige multilaterale og bilaterale fora, herunder WTO's Komité for Tekniske Handelshindringer (TBT) eller arbejdsgrupperne mellem EU og Indien samt underkommissionen for handel. 3. Schweiz Der blev indført tre nye hindringer i MAP for Schweiz i 2016, hvilket bringer det samlede antal hindringer op på syv. To af de nye restriktioner vedrører servicesektorer: Hidtil har tjenesteudbydere fra EU skullet momsregistreres i Schweiz, hvis deres årlige omsætning i Schweiz oversteg en vis grænse. Der blev i 2016 foreslået ny lovgivning, som ændrer henvisningen fra omsætning i Schweiz til omsætning på verdensplan. Derfor vil de fleste EU-virksomheder, som udfører grænseoverskridende tjenesteydelser i Schweiz, skulle momsregistreres og betale moms. Endvidere ville virksomheder baseret i EU skulle have en fiskal repræsentant i Schweiz, hvilket medfører yderligere omkostninger. Reglerne om forsendelser af ringe værdi, som er fritaget for moms, vil også blive ændret, således at import af ringe værdi (herunder især ved e-handel) bliver mindre attraktivt. Endvidere gælder der et nyt registreringskrav for håndværkere i Ticino-kantonen om, at en række håndværkserhverv (f.eks. tømrere, malere, gartnere) skal registrere sig på grundlag af erhvervsmæssige (f.eks. eksamensbevis og minimumskrav til praktisk erfaring) og personlige krav (f.eks. ren straffeattest). Ansøgeren skal dokumentere opfyldelse af disse krav, hvilket for udlændinge skal ske ved dokumenter attesteret af de kompetente myndigheder. Dette berører de europæiske håndværkeres muligheder for at udføre sådanne tjenesteydelser. Schweiz indførte også en grænseforanstaltning ved at omklassificere told for krydret kød, således at denne told er væsentligt forhøjet. Selv om det i mellemtiden er blevet besluttet at reducere tolden for krydret kød, som "importeres med henblik på fremstilling af tørret kød", vil importørerne på anmodning skulle dokumentere, at kødet er importeret til dette formål. Derfor vil en del af EU's eksport fortsat være underlagt højere toldsatser. EU har drøftet disse hindringer med Schweiz både lokalt på ekspertplan sammen med markedsadgangsteamet samt mere formelt inden for rammerne af de relevante møder i de blandede udvalg om told, fri bevægelighed for personer og landbrug. 4. Kina

Som fremhævet i de tidligere TIBR'er og i MADB, er Kina stadig en af EU's mest handelsbegrænsende partnere. EU's virksomheder har i mange år været underlagt adskillige hindringer i Kina, herunder krav om joint ventures, markedsadgangsrestriktioner, forpligtelser vedrørende teknologioverførsel og uberettigede tekniske regler. Kinas produktion udgør også stadig en vigtig faktor i den eksisterende og stigende globale overkapacitet i stålsektoren samt en række andre, herunder ikke kun de traditionelle energiintensive sektorer, men i stigende grad også i de højteknologiske industrier. Den kinesiske overkapacitet overstiger i nogle tilfælde den samlede EU-produktion eller det samlede EU-marked. Dette skaber risiko for dumping til urimelige priser og deraf følgende store markedsforstyrrelser i EU. Der blev specifikt for 2016 rapporteret til MAP om to nye hindringer (begge lovgivningsmæssige foranstaltninger bag grænsen) i sektorerne for møbler og medicinsk udstyr. Med hensyn til møbler blev der indført grænser for indholdet af visse flygtige organiske forbindelser, der ikke er i overensstemmelse med de internationale standarder og skaber en betydelig risiko for, at EU's virksomheder ikke vil kunne sælge deres produkter i Kina. Kommissionen drøftede disse foranstaltninger i sit svar til de relevante TBT-meddelelser og ved flere andre lejligheder i WTO's TBT-komité og på bilaterale møder mellem EU og Kina. Vedrørende medicinsk udstyr opdaterede Kina i 2016 sine lovgivningskrav ved at offentliggøre endnu et katalog med 350 slags udstyr, der er fritaget for kliniske forsøg. For at blive registreret i Kina skal det mest innovative udstyr imidlertid stadig underkastes et klinisk forsøg, der skal udføres i Kina. Kommissionen anmoder regelmæssigt Kina om at rette sin lovgivning om medicinsk udstyr ind efter de internationale standarder og international praksis, herunder ved rundbordsmødet mellem eksperter fra EU og Kina om medicinsk udstyr, den årlige dialog om lovgivning og det årlige markedsadgangsmøde mellem EU og Kina samt mødet på højt plan mellem EU og Kinas kontor for kontrol med fødevarer og medicin. Samtidig med at EU forsøger at tackle de nye hindringer, der blev registreret i 2016, iværksættes naturligvis også andre nødvendige tiltag, der kan bidrage til fjernelse af de 23 eksisterende hindringer, som er registreret i MADB. Der er imidlertid en stor risiko for, at der kan opstå nye hindringer. Kina er f.eks. i færd med at indføre horisontale sikkerhedsrelaterede regler, som får betydelige økonomiske konsekvenser i adskillige sektorer. Kina har også for nyligt udsendt signaler om, at man vil vedtage lovgivning på vigtige områder for EU's erhvervsdrivende, herunder for biler på alternativ energi. Endvidere har Kina tilkendegivet sin hensigt om at indføre uberettigede fødevarecertificeringskrav, som vil påvirke en lang række produkter, herunder drikkevarer (alkoholiske og ikke-alkoholiske), konfekture, chokolade, kiks, syltetøj, kompot og andre frugtprodukter, formalede produkter og korn, morgenmadsprodukter samt tørvarer såsom nudler og pasta. Hvis disse foranstaltninger gennemføres, vil de blive beskrevet i den næste udgave af TIBR. 5. Algeriet Algeriet har ikke haft nogen fremtrædende plads i de tidligere års rapporter, men som følge af den faldende betalingsbalance og handelsbalance og som led i bestræbelserne på at styrke den lokale industriproduktion har landet i 2016 indført to store hindringer, som har haft omfattende konsekvenser for EU's eksportører i flere sektorer. Som opfølgning på lovgivning fra 2015, der indførte potentielt gennemgribende kvantitative restriktioner, blev der i 2016 indført en importlicensordning for fire produktkategorier (køretøjer, cement, armeringsstål og valsetråd). Dette påvirkede EU's eksportører betydeligt i 2016. Der blev f.eks. kun udstedt 57 000 licenser i 2016 til EU's bileksport, hvilket var et stort fald i forhold til EU's eksport til dette marked i tidligere år (f.eks. omkring 245 000 køretøjer i 2012). Armeringsstål, cement og valsetråd blev også ramt hårdt af foranstaltningen. Endvidere fortsatte Algeriet de politikker vedrørende lokalisering af industrien, som var blevet lanceret i finansloven for 2015, og vedtog et dekret om indførelse af en horisontal forbrugerkredit til køb af produkter, der fremstilles eller monteres i Algeriet, fra 2016. EU har drøftet disse spørgsmål med Algeriet inden for rammerne af associeringsaftalen mellem EU og Algeriet, men Algeriet er stadig ikke villig til at ændre sine handelsbegrænsende politikker. Dette er også en af årsagerne til, at der ikke er fremdrift i Algeriets tiltrædelsesforhandlinger i WTO. 6. Egypten Egypten har ikke været i fokus i tidligere rapporter, men landet indfører flere og flere hindringer, som påvirker handlen. Senest har den egyptiske regering indført en tværgående foranstaltning, der omfatter 25 kategorier af varer fra landbrugsprodukter, cykler, kosmetik og beklædning til keramiske fliser og møbler, og som kræver obligatorisk registrering af virksomheder, som er villige til at eksportere deres produkter til Egypten. Blandt de dokumenter, som ifølge dekretet kræves til registreringen, er et certifikat om, at producenten og/eller varemærkeindehaveren har et kvalitetskontrolsystem. Alle de dokumenter, der skal forelægges, skal attesteres af et handelskammer, godkendes af en egyptisk ambassade og oversættes af et akkrediteret oversættelsescenter. Der hersker tvivl om, hvorvidt foranstaltningen er forenelig med WTO og associeringsaftalen mellem EU og Egypten, ligesom den skaber en række praktiske problemer for virksomheder (bl.a. manglende gennemsigtighed i registreringsprocessen, manglende klageprocedure, store forsinkelser). EU har drøftet disse bekymringer med Egypten i alle tilgængelige fora, herunder i WTO's TBT-komité, inden for rammerne af den bilaterale associeringsaftale mellem EU og Egypten, via EU-delegationen i Cairo samt i et brev på højt politisk plan. Endvidere er Egypten i færd med at udarbejde et forslag til en skattebegunstigelsesordning i bilindustrien med det formål at gennemtvinge lokalisering. Ordningen ville give skattefradrag for virksomheder, der opfylder kravet om en vis lokal komponent, en lokal produktionsmængde og/eller eksportgrænse fra Egypten. 7. Tyrkiet Tyrkiet har i de senere år anvendt adskillige handelshindringer, som er i strid med landets forpligtelser i toldunionen mellem EU og Tyrkiet, såsom byrdefulde toldprocedurer eller tillægstold. Tyrkiet indførte i 2016 to yderligere handelsbegrænsende foranstaltninger og nåede dermed op på 15 handelshindringer i alt. En af disse nye hindringer bestod i Tyrkiets anvendelse af overdrevne certificeringskrav for en lang række produkter (herunder maskiner, elektriske motorer og pumper), på trods af at der ikke har været nogen problemer med fejl eller mangler i disse produkter. Derfor har en lang række EU-virksomheder haft problemer med toldprocedurerne i forbindelse med deres eksport til Tyrkiet. En anden væsentlig ny handelshindring er, at de tyrkiske myndigheder har gennemført tvungne lokaliseringsforanstaltninger i lægemiddelsektoren for at styrke den indenlandske produktion i Tyrkiet. Det tyrkiske sundhedsministerium har bedt udenlandske producenter af flere lægemiddelprodukter om at producere dem lokalt. Hvis de udenlandske producenter ikke har "tilstrækkelig" vilje til lokalisering, vil produkterne blive slettet fra listen over varer, der kan opnå godtgørelse i den tyrkiske sygesikringsordning. Det betyder i realiteten, at disse produkter vil blive udelukket fra det tyrkiske marked. Foranstaltningen er diskriminerende mod import og vil have alvorlige konsekvenser for EU's lægemiddelindustris muligheder for at eksportere til og drive virksomhed i Tyrkiet, hvilket skaber en risiko for et stort tab af markedsandele. EU har drøftet sine bekymringer over begge disse nye foranstaltninger på forskellige bilaterale møder med det tyrkiske økonomiministerium, sundhedsministerium og agentur for lægemidler og medicinsk udstyr. Kommissionen vil fortsætte med at påpege disse og andre handelshindringer med henblik på at forhindre yderligere eskalering af protektionistiske foranstaltninger, øge markedsadgangen for europæiske virksomheder samt forbedre handelsmiljøet generelt. Tyrkiets gennemførelse af sine eksisterende forpligtelser i toldunionen mellem EU og Tyrkiet vil også blive inddraget i de planlagte forhandlinger om modernisering af toldunionen og udvidelse af dens anvendelsesområde. B. HANDELSSTRØMME, DER POTENTIELT PÅVIRKES AF HINDRINGER REGISTRERET I 2016

Det er stadig en udfordring at vurdere den økonomiske indvirkning af specifikke hindringer for markedsadgang, og det kræver et tæt samarbejde mellem erhvervslivet, medlemsstaterne og Kommissionen. Én af de faktorer, der skal anvendes i prioriteringen af handelshindringer i MAP, er den forventede indvirkning af nye foranstaltninger, der rapporteres. Kommissionen agter at fokusere mere på at indsamle disse oplysninger gennem MAP i fremtiden, men i øjeblikket er de tilgængelige økonomiske data for de registrerede hindringer stadig ufuldstændige, selv om der er sket fremskridt. Derfor analyseres de handelsstrømme, der potentielt påvirkes af de nye hindringer for varehandlen, i dette afsnit. Dette er baseret på bilaterale EU-eksporttal (og importtal for eksportrestriktioner i tredjelande) for de relevante toldkoder i det harmoniserede system (HS). De hindringer, der opstod i 2016, kan allerede have begrænset EU-eksporten i det samme år, men analysen er baseret på de gennemsnitlige handelsstrømme for de tre på hinanden følgende år 2013-2015. Den nøjagtige virkning af handelshindringerne på disse handelsstrømme kunne ikke måles, men dette giver i det mindste en indikation af vigtigheden af den underliggende eksport, der potentielt påvirkes af handelshindringerne. Denne metode blev anvendt på 32 af de 36 nye hindringer, der blev registreret i 2016. To tjenesteydelser og én investeringsforanstaltning (for hvilke der ikke findes oplysninger om handelsstrømme) og én vigtig horisontal foranstaltning, for hvilken der ikke kunne identificeres nogen specifikt berørte sektorer, blev udelukket. Resultatet af denne analyse viser, at de nye handelshindringer, der blev registreret i 2016, potentielt påvirkede EU-eksport til en værdi af op til 27,17 mia. EUR. Dette overstiger den samlede EU-eksport til handelspartnere som Sydafrika, Algeriet eller Ukraine og svarer til 1,6 % af al EU-eksport til hele verden i de samme år. Det vurderes, at de foranstaltninger, som Rusland har indført, tilsammen kunne have størst indvirkning på EU's eksport, og at de potentielt påvirker handelsstrømme på op til 12,26 mia. EUR. Dette efterfølges af den potentielle indvirkning af de hindringer, som Algeriet har indført (3,75 mia. EUR), Kina (3,7 mia. EUR), Tyrkiet (2,69 mia. EUR), Indien (2,2 mia. EUR) og Egypten (1,72 mia. EUR). Denne analyse viste også, at de nye foranstaltninger, som Rusland har indført, især var målrettet mod sektorer, hvor EU's eksport til Rusland traditionelt set har stået stærkt. Før indførelsen af de uberettigede certificeringskrav for lægemidler havde EU's medicineksport til Rusland f.eks. en værdi af 6,1 mia. EUR om året, og subsidierne til biler og landbrugsmaskiner kan påvirke handelsstrømmene i disse sektorer svarende til 5,85 mia. EUR i EU-eksport til Rusland om året. Algeriets beslutning om at indføre nye kvantitative restriktioner og en importlicensordning for motorkøretøjer, cement, stål og valsetråd kunne også få store konsekvenser for EU's eksportører, hvor eksporten i disse sektorer tidligere nåede op på 3,75 mia. EUR. Andre hindringer, der potentielt har en indvirkning på særligt store handelsstrømme, omfatter Kinas krav om kliniske forsøg for europæisk medicinsk udstyr, hvilket kunne udgøre en risiko for EU-eksport til en værdi af 2,95 mia. EUR, de byrdefulde toldprocedurer, som Tyrkiet anvender for flere produkter, herunder maskineri, elektriske motorer og pumper, som kunne have en negativ indvirkning på EU's eksport svarende til 2,6 mia. EUR, og den indiske minimumsimportpris på stål, som kunne berøre EU-eksport til en værdi af 1,36 mia. EUR. Endvidere kunne Egyptens fabriksregistreringskrav, som omfatter 25 kategorier af varer fra landbrugsprodukter, cykler, kosmetik og beklædning til keramiske fliser og møbler, påvirke handelsstrømme til en værdi af 1,03 mia. EUR i EU-eksport. Den betydelige handelsvolumen, der muligvis påvirkes af indførelsen af nye hindringer for markedsadgang, bekræfter vigtigheden af EU's markedsadgangsstrategi og det "styrkede partnerskab" med hensyn til at overvåge og tackle de handelsbegrænsende foranstaltninger globalt samt prioritere og fjerne dem med de mest hensigtsmæssige redskaber. III. VIGTIGSTE HANDELS- OG INVESTERINGSHINDRINGER, DER ER BLEVET FJERNET I 2016 Dette kapitel uddyber Kommissionens strategi for håndtering af handels- og investeringshindringer i 2016 samt de hindringer, det er lykkedes den at fjerne. Derefter ser vi nærmere på nogle vigtige succeshistorier i 2016. Endelig vurderes værdien af den handel, disse foranstaltninger påvirkede, før de blev fjernet. A. EU'S STRATEGI TIL AT HÅNDTERE HANDELS- OG INVESTERINGSHINDRINGER Den tidligere udgave af TIBR beskrev allerede de vigtigste metoder i MAP til at tackle det stigende antal hindringer i tredjelande. I løbet af 2016 anvendte MAP et tilsvarende stort udvalg af redskaber til at behandle sager om markedsadgang. Inden for rammerne af WTO er EU fortsat en stærk tilhænger af den multilaterale handelsdagsorden og tvistbilæggelsesmekanismen. EU videreførte også sin aktive og konstruktive rolle i WTO's komitéer (f.eks. TBT, SPS, SCM, TRIMs, importlicensprocedurer, betalingsbalancerestriktioner), som i 2016 gav gode muligheder for at udtrykke EU's bekymringer om de foranstaltninger, der blev beskrevet i de tidligere kapitler. Hvor høringsmekanismerne ikke effektivt kunne fjerne de hindringer, der skader EU's interesser, anvendte EU også WTO's tvistbilæggelsessystem. EU indledte i 2016 to nye sager, nemlig én vedrørende Kinas told og andre restriktioner på eksporten af råmaterialer (DS 509) og en anden vedrørende diskriminerende behandling af EU's eksport af spiritus til Colombia (DS 502). To WTO-paneler gav desuden i 2016 EU medhold (i DS 475 vedrørende Ruslands politikker om import af svineprodukter og i DS 485 vedrørende den russiske toldbehandling af visse landbrugsprodukter og forarbejdede produkter). Endvidere fortsatte EU med at føre en ambitiøs handelsforhandlingsdagsorden, som er et andet instrument, som kan åbne markeder og fjerne handelshindringer. I løbet af 2016 blev den samlede økonomi- og handelsaftale med Canada (CETA) og Ecuadors tiltrædelse til frihandelsaftalen med Colombia og Peru undertegnet, der blev gjort store fremskridt i FTA-forhandlingerne med Japan, FTA-forhandlingerne med MERCOSUR blev genoptaget, moderniseringen af Mexicos frihandelsaftale blev igangsat, og nye forhandlinger blev lanceret med flere lande som f.eks. Indonesien, Phillippinerne og Tunesien. Mange hindringer for markedsadgang fjernes i forhandlingerne. Som resultat af CETA, der blev undertegnet med Canada i 2016, vil toldafviklingen blive suppleret af fjernelsen af mange hindringer bag grænsen i forskellige sektorer som f.eks. vin og spiritus. Inden for rammerne af det styrkede MAP og i lyset af den stigende protektionisme besluttede Kommissionen også at udvide sit partnerskab med medlemsstaterne og erhvervslivet for yderligere at styrke indsatsen for at koordinere fjernelsen af hindringerne med tredjelande. Det er vigtigt at bemærke, at Kommissionen også har styrket sine drøftelser med MAP-interessenterne om handelshindringerne i de lande, hvor FTA-forhandlingerne er under overvejelse eller er indledt, for at finde den bedste strategi til at tackle disse hindringer. Gennemførelsen og styrkelsen af handelsaftaler er også stadig et vigtigt aspekt af EU's handelspolitik. De gennemførelsesstrukturer, der er fastlagt i frihandelsaftalerne, bidrager til at fjerne specifikke handelshindringer. I 2016 drejede dette sig f.eks. om frihandelsaftalen mellem EU og Sydkorea samt den vidtgående og brede frihandelsaftale mellem EU og Ukraine (DCFTA), hvor man påbegyndte midlertidig anvendelse af sidstnævnte den 1. januar 2016 (jf. afsnit III.C. i denne rapport). Kommissionen holder også øje med, at de tilsagn, der blev givet i CETA, omsættes i canadisk lov og gennemføres. CETA danner endvidere den nødvendige ramme for drøftelse af de hindringer, der kan opstå på områder som SPS, TBT eller investeringer. Inden for rammerne af det "styrkede partnerskab", som blev annonceret i strategien om "Handel for alle", der blev vedtaget i oktober 2015, vil Kommissionen offentliggøre en særlig rapport om gennemførelse af frihandelsaftalen senere i år. B. OVERSIGT OVER DE HINDRINGER, DER BLEV FJERNET I 2016

1. Fordeling af hindringer, der blev fjernet i 2016, efter tredjeland Takket være den fælles indsats fra alle MP-interessenterne er 20 af de registrerede hindringer i 12 forskellige tredjelande blevet fjernet helt eller delvist i 2016. Disse resultater, som blev opnået sidste år, svarer nogenlunde til de 23 foranstaltninger, der blev tacklet i 2015. Tabel 6 illustrerer de tredjelande, hvor det lykkedes bedst at tackle hindringerne. Sydkorea lå øverst med fem handelshindringer, der blev fjernet i 2016, efterfulgt af Kina (tre), Israel og Ukraine (to hver). I Argentina, Botswana, Brasilien, Egypten, Indien, Japan, Taiwan og Tyrkiet kunne én af de registrerede hindringer også fjernes. Tabel 6: Geografisk fordeling af handels- og investeringshindringer, der blev fjernet i 2016 (* G20-lande) Det bør imidlertid gentages, at MADB ikke giver et fuldt overblik over alle de handelshindringer, som EU's eksportører møder, hvorfor den heller ikke viser det fulde billede af alle de hindringer, der er blevet fjernet i 2016. Især da FTA-forhandlingerne var i gang, blev hindringerne og fjernelsen deraf nogle gange ikke registreret. Der vil i fremtiden blive fulgt nærmere op på dette i MAP inden for rammerne af det "styrkede partnerskab". 2. Fordeling af hindringer, der blev fjernet i 2016, efter type foranstaltning I lyset af at man i 2016 i stigende grad anvendte hindringer bag grænserne (20) i modsætning til grænseforanstaltninger (13), er det relevant at analysere, hvor god EU var til at tackle disse forskellige typer foranstaltninger sidste år. Tabel 7 viser, at MAS fjernede lige mange foranstaltninger ved grænsen (10) og bag grænsen (10), hvilket viser, at disse værktøjer også kan tackle de foranstaltninger, der ofte er sværere at opfatte. De 10 grænseforanstaltninger, der blev fjernet, var primært relateret til SPS (syv), mens de andre fjernede hindringer omhandlede importforbud eller toldspørgsmål (tre). For de 10 foranstaltninger bag grænsen blev der skabt de bedste resultater for lovgivnings- eller beskatningsforanstaltninger for handel med varer (ni), ligesom én hindring vedrørende tjenesteydelser også blev fjernet. 3. Fordeling af hindringer, der blev fjernet i 2016, efter sektor Tabel 7 viser et øjebliksbillede af de vigtigste erhvervssektorer, hvor der blev fjernet handelshindringer i 2016: Landbrug og fiskeri lå øverst på listen med otte hindringer, der blev fjernet (helt eller delvist), navnlig relateret til SPS-spørgsmål (fem). Der blev også fjernet en stor del af hindringerne i vin- og spiritusindustrien (tre), efterfulgt af bilindustrien og kosmetiksektoren (to hver). Endvidere blev enkelte hindringer fjernet i elektronik-, lægemiddel- og IKT-sektorerne. Endelig blev to horisontale hindringer også fjernet – begge i Sydkorea: én med hensyn til oprindelseskontrol og en anden (fjernet midlertidigt) vedrørende toldbehandling af (genindførte) reparerede varer (se også afsnit III.C.1.). Tabel 7: Sektorfordeling af handels- og investeringshindringer, der er blevet fjernet i 2016, jf. MADB C. KVALITATIV ANALYSE AF HINDRINGER, DER ER BLEVET FJERNET I 2016 Dette kapitel indeholder en mere detaljeret analyse af de hindringer, der er blevet fjernet hos de fire handelspartnere, for hvilke der blev registreret flest fjernede hindringer i 2016: Sydkorea, Kina, Israel og Ukraine. 1. Sydkorea Der ses en særlig positiv tendens i Sydkorea, hvor der kun blev registreret én ny hindring i 2016, mens fem hindringer blev fjernet. Dette understreger, at gennemførelsesstrukturen for frihandelsaftaler er et effektivt redskab til at håndtere handelshindringer (se også afsnit III.A).

Handelsstrømmene er blevet væsentligt forbedret i bilindustrien, siden frihandelsaftalen trådte i kraft, men der er stadig visse markedsadgangsproblemer i denne sektor, og Kommissionen drøftede igen disse bekymringer i FTA-arbejdsgruppen vedrørende bilindustrien. Inden for disse rammer indvilligede Sydkorea i 2016 i at ændre sine unikke krav til sædestørrelse og frirum samt i at harmonisere visse regler med de internationale standarder (f.eks. vedrørende 48 V i henhold til FN-ECE-regulativ 100). Kommissionen vil fortsat drøfte de resterende hindringer i de relevante gennemførelsesorganer for frihandelsaftalen samt i forbindelse med eventuelle ændringer af den eksisterende aftale. Der blev også fjernet en hindring i kosmetiksektoren i 2016: Efter EU's drøftelser med de sydkoreanske modparter blev en diskriminerende foranstaltning, som krævede, at ejerne af toldfri butikker i Sydkorea skulle afsætte et minimumsareal til at sælge indenlandske produkter, ændret til en mindre diskriminerende forpligtelse til at afsætte et minimumsareal til produkter fra små og mellemstore virksomheder. I handlen med landbrugsprodukter blev de handelsbegrænsende aspekter af et udkast til forordning med uberettigede tekniske krav til råmælksost, som ville have påvirket EU's virksomheder negativt, lempet efter EU's indgriben. Sydkorea har også mere horisontalt ændret sine toldprocedurer med hensyn til oprindelseskontrollen. Frem til 2016 udførte det koreanske toldvæsen sin oprindelseskontrol for EU-varer på en måde, der svarede til den direkte metode til oprindelseskontrol, nemlig ved at rette direkte henvendelse til importørerne. EU-virksomheder i forskellige sektorer klagede over denne fremgangsmåde, som var i strid med den indirekte oprindelseskontrol, der var fastsat i frihandelsaftalen. Efter EU's indgriben har Sydkorea accepteret den indirekte oprindelseskontrol i overensstemmelse med frihandelsaftalen, hvilket har forbedret situationen betydeligt for EU's eksportører. En anden mangeårig horisontal problemstilling er Sydkoreas toldbehandling af (genindførte) reparerede varer. Frihandelsaftalen mellem EU og Sydkorea indeholder ikke nogen bestemmelser om fritagelse af reparerede varer for told ved genindførsel i Sydkorea efter reparation i EU. Efter mange henvendelser fra Kommissionen forlængede Sydkorea i december den nuværende toldfritagelse frem til udgangen af ​​2018. Ud over denne midlertidige løsning vil EU også forsøge at finde en langsigtet løsning på denne sag, herunder i forbindelse med eventuelle ændringer af frihandelsaftalen. 2. Kina Kina er et af de lande, der anvender flest markedsadgangshindringer, både med hensyn til det samlede antal registrerede foranstaltninger (23) og nye hindringer, der opstod i 2016 (to). Der skete dog også en positiv udvikling i 2016 for tre registrerede handelshindringer, hvilket viser, at EU's strategi for fjernelse af hindringer også virker over for store økonomier. Der er sket fremskridt for én stor hindring i IKT-segmentet: Kina havde planer om at vedtage regler, som ville tvinge virksomheder, der producerer IKT-varer for kinesiske banker, til at anvende kinesisk intellektuel ejendomsret og udlevere centrale softwarekoder, der betragtes som forretningshemmeligheder. Efter at Kommissionen greb ind på højt plan, har Kina besluttet at suspendere vedtagelsen af ​​foranstaltningen midlertidigt, mens reglerne ændres. Kommissionen vil fortsætte med at overvåge dette nøje med henblik på at løse problemet fuldt ud på stedet. Der skete endnu en positiv udvikling i kosmetikindustrien, hvor man ventede, at ny lovgivning ville skabe byrdefulde krav, såsom forbuddet mod at dække den oprindelige etiket eller forpligtelsen til at vise underleverandørers navn og adresse på emballagen. Efter EU's indgriben i alle relevante multilaterale og bilaterale fora besluttede Kina at suspendere foranstaltningen. Dette gav fra 2016 EU's kosmetikvirksomheder mulighed for at fortsætte deres eksport til Kina som før. Der var også en succeshistorie i spiritussektoren: Kina havde før en uberettiget SPS-foranstaltning, som krævede meget lave niveauer af visse phthalater, der var strengere end de sikkerhedsniveauer, der blev fastsat i deres egen risikovurdering. Dette problem blev løst i 2016, hvor Kina bekræftede, at man igen ville bruge sin tidligere praksis i overensstemmelse med resultatet af landets egen risikovurdering, hvilket sikrer, at EU's eksportører kan fortsætte deres aktiviteter. 3. Israel Handelsforbindelserne mellem EU og Israel bygger på associeringsaftalen, der trådte i kraft i 2000. Israel har generelt ønsket at fremme handlen og har ikke brugt mange markedsadgangshindringer over for EU's virksomheder, hvilket har skabt et stærkt handelsforhold. To hindringer blev fjernet i 2016, så nu er der kun tre aktive hindringer tilbage i MADB. Én af de hindringer, der blev fjernet for nyligt, vedrører eksporten af lægemidler: Efter direkte kontakt med det israelske sundhedsministerium har Israel accepteret at behandle anmodninger om markedsføringsgodkendelse for lægemidler fra alle EU's medlemsstater, også dem, der er tiltrådt efter 2004. Dette har endelig givet virksomhederne i disse medlemsstater mulighed for også at eksportere lægemidler til Israel. EU håber, at en lignende hindring for medicinsk udstyr også vil blive fjernet snart. Israel har siden 2016 også genoptaget udstedelsen af tilladelser til adskillige EU-medlemsstater til eksport af levende kvæg, hvilket har fjernet denne SPS-hindring. 4. Ukraine Den foreløbige anvendelse af DCFTA mellem EU og Ukraine siden den 1. januar 2016 har skabt fortsatte forbedringer af handelsforbindelserne. Det samlede antal aktive handelshindringer i Ukraine er faldet fra fem til fire efter fjernelsen af to hindringer i 2016 og indførelsen af én ny hindring i 2016. Hvad angår den nyligt vedtagne foranstaltning, som omfatter en eksportafgift på metalskrot, bør det bemærkes, at den vedtagne foranstaltning blev forkortet til ét år og forventes at ville udløbe i september 2017 efter Kommissionens indgriben og et efterfølgende veto fra Ukraines præsident mod det oprindelige forslag. Dette bør reducere det samlede antal hindringer endnu mere. Ukraine har vist fremskridt med at fjerne hindringer, der var problematiske for EU's eksportører, herunder ved at ophæve det mangeårige SPS-forbud mod okse- og kalvekød (selv om nogle af importbetingelserne stadig ikke er helt i overensstemmelse med EU-standarderne) eller den lige så langvarige karantænetilladelse til import eller transit af grøntsager. Det er ikke desto mindre beklageligt, at træeksportforbuddet, som Ukraine vedtog i 2015, stadig er i kraft, på trods af Ukraines mange løfter om at ophæve foranstaltningen. Sammen med sine partnere i det styrkede MAP vil Kommissionen fortsætte overvågningen af gennemførelsen af DCFTA for at fjerne hindringer og forhindre, at der opstår nye. D. HANDELSSTRØMME, DER POTENTIELT PÅVIRKES AF HINDRINGER, DER BLEV FJERNET I 2016 Eftersom der ikke findes nogen tilstrækkeligt pålidelige økonomiske data på nuværende tidspunkt, blev den metode, der blev forklaret i afsnit II.B, også anvendt til at beregne de handelsstrømme, der potentielt påvirkes af de hindringer, der blev fjernet i 2016. Denne metode er slet ikke perfekt, da det at se på tidligere års handelsstrømme for fjernede hindringer giver forvrængede tal, fordi EU's eksport var mindre pga. den hindring, der dengang stadig fandtes. Den giver dog i det mindste en indikation (dog muligvis undervurderet) af vigtigheden af de handelsstrømme, som fjernelsen af hindringerne vil komme til gode. Metoden blev brugt til 17 af de 20 hindringer, der blev fjernet i 2016, bortset fra de mere horisontale tilfælde (problemerne med reparerede varer og oprindelseskontrol i Sydkorea) og den IKT-hindring i Kina, der blev beskrevet i det foregående afsnit. Selv om den økonomiske værdi af fjernelsen af disse hindringer forventes at være betydelig, er det stadig for vanskeligt at identificere og måle relevante handelsstrømme, og derfor indgår de ikke i analysen.