A4-0405/97

Beslutning om Kommissionens rapport om adgang til efter- og videreuddannelse i Den Europaeiske Union (KOM(97)0180 - C4-0208/97)

Europa-Parlamentet,

- der henviser til Kommissionens rapport om adgang til efter- og videreuddannelse i Den Europaeiske Union (KOM(97)0180 - C4-0208/97),

- der henviser til betaenkning fra Udvalget om Beskaeftigelse og Sociale Anliggender og til udtalelser fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse og Medier (A4-0405/97),

A. der henviser til, at Kommissionens rapport om adgang til efter- og videreuddannelse er det foerste systematiske forsoeg paa at analysere og sammenligne situationen i medlemsstaterne og vurdere de fremskridt, der er gjort paa dette omraade,

B. henviser imidlertid til, at de nationale rapporter, som Kommissionens dokument er baseret paa, ikke indeholder tilstraekkelig kvantitativ og kvalitativ information om de forskellige metoder, ordninger og ressourcer, som findes i medlemsstaterne, til at fremme arbejdstagernes adgang til efter- og videreuddannelse,

C. der henviser til, at statistiske oplysninger stammende tilbage fra 1993 tyder paa, at de vaesentligste faktorer, der har indflydelse paa arbejdstagernes grad af adgang til uddannelse, er virksomhedsstoerrelse, produktionssektor, alder og land,

D. der henviser til, at disse oplysninger beklageligvis ikke omfatter undersoegelser inden for flere vigtige beskaeftigelsessektorer saasom sektoren for offentlig forvaltning, sundhedssektoren og uddannelsessektoren, der er vigtige beskaeftigelsessektorer i mange medlemsstater, navnlig for kvinder;

E. der henviser til, at Kommissionen ikke har benyttet denne lejlighed til at vurdere EU-programmernes og initiativernes - navnlig ADAPT- initiativet og Det Europaeiske AAr for Livslang Uddannelse - bidrag til at lette adgangen til efter- og videreuddannelse,

F. der henviser til, at adgangen til efter- og videreuddannelse ogsaa boer ses i taet sammenhaeng med de politikker, der har til formaal at oege den erhvervsaktive befolknings mulighed for at faa beskaeftigelse og opnaa kompetence, fremme livslang uddannelse og forbedre virksomhedernes konkurrenceevne,

G. der henviser til, at initiativer til fremme af adgang til efter- og videreuddannelse boer indgaa i et bredere netvaerk af politikker, der har til formaal at kombinere uddannelsesmuligheder for de beskaeftigede med de arbejdsloeses muligheder for uddannelsesrelateret arbejdserfaring,

H. der henviser til, at dette kraever samordning paa alle niveauer, ogsaa unionsniveau, mellem dem, der har ansvaret for disse forskellige politikker,

I. der henviser til, at der synes at herske enighed blandt alle parter om behovet for at oprette et permanent indberetningssystem om adgang til efter- og videreuddannelse,

J. der glaeder sig over, at arbejdsmarkedets parter paa europaeisk niveau er enige om betydningen af foelgende faktorer for fremme af adgangen til efter- og videreuddannelse:

- tilvejebringelse af vejledningssystemer

- udbredelse af god praksis

- et godt og bredt grundlag af kundskaber og generelle faerdigheder, som kan udbygges med fleksible og nye faerdigheder

- behovet for saerlig opmaerksomhed paa at hjaelpe smaa og mellemstore virksomheder og enkeltpersoner med begraensede kvalifikationer

- deling af ansvaret for uddannelse mellem arbejdsgivere, arbejdstagere og nationale regeringer

- udvikling af nye uddannelsesmetoder under anvendelse af informations- og kommunikationsteknologier

- forbedring af systemer for gensidig anerkendelse, med henblik paa at fremme erhvervsmaessig og geografisk mobilitet

- indsamling af paalidelige og analytiske data fra medlemsstaterne

- en mere effektiv og koordineret anvendelse af europaeiske ressourcer,

K. der imidlertid henviser til, at de er uenige om, hvilken form for aktion der skal ivaerksaettes for at forbedre disse faktorer, og paa hvilket niveau aktionen skal ivaerksaettes,

L. der henviser til, at dette er en alvorlig hindring for gennemfoerelse af retningslinjerne for aktion nr. 1, dvs. de europaeiske arbejdsmarkedsparters fastsaettelse af faelles kriterier for at lette adgangen til efter- og videreuddannelse,

M. der henviser til, at retningslinjerne for aktion nr. 2, dvs. at rapporter om adgangen til efter- og videreuddannelse skal udarbejdes regelmaessigt, ikke kan gennemfoeres, uden at der paa europaeisk niveau fastsaettes faelles evalueringsindikatorer,

N. der henviser til, at retningslinjerne for aktion nr. 3, dvs. finansiering af forsoegsprojekter, der specifikt er udformet med henblik paa spoergsmaalet om adgang til uddannelse, navnlig boer ses i forbindelse med den kommende debat om Unionens uddannelsesprogrammer i fremtiden,

1. gaar ind for fortsat overvaagning af tendenserne paa arbejdsmarkedet med henblik paa at konstatere omskiftelige eller aendrede krav til arbejdsstyrkens kvalifikationer; konstaterer, at overvaagning er af altafgoerende betydning for fastlaeggelsen af politikker for erhvervsmaessig efter- og videreuddannelse;

2. gaar ind for, at der paa unionsplan indfoeres faelles kvalitative og kvantitative indikatorer med henblik paa oprettelse af et permanent overvaagnings- og indberetningssystem om adgang til uddannelse, og foreslaar, at EUROSTAT og CEDEFOP kan spille en rolle for ivaerksaettelsen heraf; opfordrer Kommissionen til at fremsaette forslag herom;

3. paapeger, at der boer laegges mere vaegt paa en praecis definition og klar temaafgraensning for at sikre, at resultaterne fra de enkelte lande kan sammenlignes;

4. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at vaere saerlig opmaerksomme paa efter- og videreuddannelsespolitikkens betydning for kvindelige arbejdstagere i forbindelse med udarbejdelsen af den naeste rapport;

5. mener, at der boer udfoeres yderligere aktionsforskning i forbindelse med kvantitet og kvalitet af den uddannelse, som tilbydes arbejdsloese og lavtkvalificerede arbejdstagere, herunder aeldre arbejdstagere, og opfordrer Kommissionen til snarligt at udarbejde en meddelelse med disse oplysninger;

6. opfordrer Kommissionen til i hoejere grad at soerge for udbredelse af god praksis, erfaringer og know-how, som er udviklet med Faellesskabets midler eller programmer eller af medlemsstaterne selv, navnlig ved hjaelp af informationsforanstaltninger om adgang til efter- og videreuddannelse, der skal afholdes overalt i Unionen med henblik paa undervisere, praktikanter, arbejdsgivere, fagforeninger og planlaeggere;

7. mener, at arbejdsmarkedets parter paa europaeisk og nationalt niveau boer inddrages i tilrettelaeggelsen af de ovennaevnte informationsforanstaltninger i betragtning af det ansvar, som de i faellesskab med de offentlige myndigheder har for at give adgang til efter- og videreuddannelse;

8. opfordrer Kommissionen til i forbindelse med Den Europaeiske Socialfond, navnlig artikel 6 i ESF-forordningen og ADAPT-initiativet samt i forbindelse med LEONARDO-programmet, at finansiere forsoegsprojekter for tilvejebringelse af vurderings- og vejledningstjenester og udvikling af systemer til raadgivning om fremtidige kompetencebehov paa en sammenhaengende og koordineret maade;

9. er af den opfattelse, at erhvervsuddannelser boer fremme ligestillingen paa arbejdsmarkedet, hvilket kraever en ikke-koensbetinget adgang til disse uddannelser, og at der traeffes positive foranstaltninger til fordel for faglig diversificering af kvinder;

10. fastholder, at erhvervsuddannelse skal goeres mere tilgaengelig for kvinder gennem stoerre hensyntagen til deres saerlige vilkaar (f.eks. ansvar for familiens ve og vel, atypisk arbejde, saesonarbejde, navnlig deltidsarbejde, osv.), hvilket kan opnaas gennem en mere intensiv maalsaetning og ved at oprette saerlige kurser, som er tilpasset kvindernes krav og behov;

11. fastholder navnlig, at der skal skabes bedre muligheder for erhvervsuddannelse og livslang uddannelse for kvinder, som arbejder i smaa og mellemstore virksomheder og kvindelige ivaerksaettere med det sigte at tilskynde kvinder til at starte deres egne virksomheder samt for at give dem de kvalifikationer, der er paakraevede for fuldt ud at kunne udnytte den nye teknologi paa arbejdspladsen;

12. mener i betragtning af Kommissionens udkast til retningslinjer for beskaeftigelsen og konklusionerne for beskaeftigelsestopmoedet den 21. november 1997, at adgang til efter- og videreuddannelse ikke kan ses isoleret fra andre beskaeftigelsesrelaterede spoergsmaal som f.eks. arbejdstid og arbejdstilrettelaeggelse, og opfordrer derfor Kommissionen til at forstaerke sin indsats for en stoerre koordination mellem de initiativer, der tages, og de politikker, der foelges af de myndigheder, der har ansvaret for disse to omraader;

13. mener, at dette ogsaa boer resultere i en stoerre samordning af arbejdsmarkedsrelaterede programmer (f.eks. Den Europaeiske Socialfond) og uddannelsesrelaterede programmer (LEONARDO);

14. opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til ovenstaaende retningslinjer under droeftelsen af strukturfondenes fremtid og af udvidelsen af uddannelsesprogrammerne;

15. opfordrer arbejdsmarkedets parter til at naa frem til en aftale om nogle af de spoergsmaal af faelles interesse, der naevnes i denne beslutning, og mener, at Kommissionen boer fremsaette sine egne forslag i henhold til EF- traktatens artikel 127, hvis de ikke naar frem til nogen aftale i loebet af et rimeligt tidsrum;

16. glaeder sig over, at Kommissionen i sit forslag til retningslinjer for beskaeftigelsen opfordrer arbejdsmarkedets parter til hurtigst muligt at indgaa en rammeaftale om at aabne arbejdspladserne for uddannelse; mener imidlertid, at dette boer kaedes direkte sammen med initiativer til modernisering af arbejdstilrettelaeggelsen;

17. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Raadet (socialministrene og undervisningsministrene), Kommissionen, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg samt til arbejdsmarkedets parter paa europaeisk niveau.