Hvis tredjelande optages som medlemsstater, er lån til disse lande ikke længere dækket af fonden, og risikoen skal bæres direkte af EU's budget. Fonden får tilført midler fra EU's budget og skal holdes på et niveau, der svarer til en vis procentdel af de udestående lån og lånegarantier, der dækkes af fonden. Denne procentdel, den såkaldte målsats, udgør i øjeblikket 9 %. Hvis fondens midler ikke er tilstrækkelige, stilles de nødvendige midler til rådighed over EU's budget.

–skabe et instrument til sikring af budgetdisciplin ved fastlæggelse af en finansiel ramme for udviklingen af EU's politik vedrørende garantier for Kommissionens og EIB's lån til tredjelande .

Fonden dækker misligholdelser på lån og lånegarantier, der er ydet til tredjelande eller til projekter i tredjelande. Den blev oprettet for at:

–lån med makroøkonomisk sigte ydet af Den Europæiske Union, dvs. makrofinansiel bistand i form af lån ("MFA-lån") til tredjelande, betalingsbalancelån ("BoP-lån") til medlemsstater, der ikke har indført euroen, og som har betalingsbalanceproblemer, lån under den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme ("EFSM") til medlemsstater, som befinder sig i eller er alvorligt truet af en meget alvorlig økonomisk eller finansiel situation som følge af usædvanlige begivenheder, de ikke selv er herre over, ydes normalt med finansiel støtte fra Den Internationale Valutafond (IMF)

Beretningen er bygget op på følgende måde: I afsnit 2 gennemgås de vigtigste træk ved de transaktioner, der garanteres af EU's budget. Der beskrives ligeledes flere andre supplerende krisestyringsmekanismer, som ikke indebærer nogen risiko for EU's budget. I afsnit 3 beskrives udviklingen i de garanterede transaktioner. Derefter sættes der i afsnit 4 fokus på de hovedrisici, der dækkes af EU-budgettet, mens der i afsnit 5 gøres rede for aktiveringen af garantierne og udviklingen i garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande ("fonden") .

Formålet med denne beretning er at redegøre for kreditrisikoen for EU's budget som følge af de garantier og lånetransaktioner, der henholdsvis stilles og gennemføres enten direkte af Den Europæiske Union eller indirekte gennem den garanti, som stilles for EIB's finansiering af projekter uden for EU.

- Den græske lånefacilitet (GLF), som finansieres via bilaterale lån fra de øvrige medlemsstater i euroområdet til Grækenland og administreres centralt af Kommissionen.

- Den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (EFSF): EFSF blev oprettet af medlemsstaterne i euroområdet som en midlertidig redningsmekanisme i juni 2010 for at yde finansiel bistand til medlemsstaterne i euroområdet inden for rammerne af et makroøkonomisk tilpasningsprogram. Traktaten om oprettelse af en permanent redningsmekanisme, den europæiske stabilitetsmekanisme (ESM), trådte i kraft den 27. september 2012. Siden den 1. juli 2013 har EFSF fortsat sine igangværende programmer til fordel for Grækenland (sammen med IMF og visse medlemsstater) og til fordel for Irland og Portugal (sammen med IMF, visse medlemsstater og EU/EFSM), men deltager ikke længere i nye finansieringsprogrammer eller lånefacilitetsaftaler

Den europæiske stabilitetsmekanisme (ESM): ESM er en vigtig del af EU's omfattende strategi til sikring af den finansielle stabilitet i euroområdet gennem finansiel bistand til de medlemsstater i euroområdet, der oplever eller trues af finansielle vanskeligheder. Det er en mellemstatslig organisation i henhold til international ret og med sæde i Luxembourg og en effektiv udlånskapacitet på 500 mia. EUR.

3.Udviklingen i de garanterede transaktioner

I dette afsnit beskrives udviklingen i de garanterede transaktioner. For det første dem, der forvaltes direkte af Kommissionen, og dernæst dem, der forvaltes af EIB.

Tabel 1: Samlede udestående beløb dækket af EU's budget pr. 31. december 2014 (mio. EUR) Udestående kapital Påløbne renter I alt % Medlemsstater* Euratom 324 1 326 < 1 BoP 8 400 190 8 590 10 EIB 2 315 19 2 334 3 EFSM 46 800 707 47 507 56 Subtotal medlemsstater 57 840 917 58 757 69 Tredjelande** MFA 1 829 13 1 842 2 Euratom 24 < 1 24 < 1 EIB*** 24 431 164 24 595 29 Subtotal tredjelande 26 283 178 26 461 31 I alt 84 123 1 095 85 218 100 * Denne risiko dækkes direkte af EU's budget. Den inkluderer også Euratom-lån og EIB-lån ydet til lande forud for deres EU-tiltrædelse. ** Denne risiko dækkes af fonden. *** Lån subrogeret til EU efter udeblevne betalinger fra Syrien på EIB-lån er inkluderet

(beløb: 107 mio. EUR).

Tabel A1, A2a, A2b og A3 i arbejdsdokumentet indeholder mere detaljerede oplysninger om disse udestående beløb, især med hensyn til loft, udbetalte beløb eller garantisatser.

3.1.Transaktioner, der forvaltes direkte af Kommissionen

3.1.1.Den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme (EFSM)

I konklusionerne fra Økofinrådet den 9.-10. marts 2010 blev det fastslået, at mekanismen maksimalt skal omfatte 60 mia. EUR . Endvidere begrænser artikel 2, stk. 2, i Rådets forordning nr. 407/2010 de udestående lån eller kreditlinjer til den margen, der er til rådighed under loftet for egne indtægter for betalingsbevillinger.

I forlængelse af Rådets afgørelser om tildeling af finansiel støtte fra Unionen til Irland (op til 22,5 mia. EUR) og Portugal (op til 26 mia. EUR) blev der udbetalt 22,5 mia. EUR til Irland og 24,3 mia. EUR til Portugal.

Udviklingen i 2014

I marts 2014 blev den sidste rate på 800 mio. EUR udbetalt til Irland, hvorved den maksimale udlånskapacitet til landet blev opbrugt.

Til Portugal blev der udbetalt 2,2 mia. EUR i to rater. De resterende 1,7 mia. EUR vil ikke blive brugt, da den portugisiske regering besluttede ikke at anmode om udbetaling. Desuden er udbetalingsfristen udløbet.

Pr. 31. december 2014 havde EFSM en resterende kapacitet på 13,2 mia. EUR ud af sin maksimale udlånsvolumen på 60 mia. EUR til alt efter behov at stille yderligere bistand til rådighed for medlemsstater i euroområdet.

3.1.2.Betalingsbalancemekanisme

EU's mellemfristede finansielle bistand under betalingsbalancemekanismen blev reaktiveret i november 2008 for at hjælpe Ungarn og derefter i januar og maj 2009 for at hjælpe Letland og Rumænien med at genskabe markedets tillid med et samlet lånetilsagn på 14,6 mia. EUR. Af dette beløb blev 1,2 mia. EUR ikke udbetalt, da der ikke blev fremsat yderligere anmodninger, og da fristen for udbetaling udløb.

Udviklingen i 2014

Ungarn og Letland tilbagebetalte henholdsvis 2 mia. EUR og 1 mia. EUR.

Den 22. oktober 2013 besluttede Rådet at stille ny forebyggende mellemfristet finansiel bistand på op til 2 mia. EUR til rådighed for Rumænien i form af et lån med en gennemsnitlig løbetid på højst otte år. Der er endnu ikke foretaget nogen udbetalinger, men mekanismen kan aktiveres, og der kan anmodes om udbetalinger derfra, frem til den 30. september 2015.