DA Den Europæiske Unions Tidende C 342/79

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Vedvarende energi og det indre marked for elektricitet

(2017/C 342/12)

Ordfører: Daiva MATONIENĖ (LT/ECR), medlem af byrådet i Šiauliai Basisdokumenter: Forslag til direktiv om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder (omarbejdning) COM(2016) 767 final Forslag til forordning om det indre marked for elektricitet (omarbejdning) COM(2016) 861 final Forslag til direktiv om fælles regler for det indre marked for elektricitet (omarbejdning) COM(2016) 864 final Forslag til forordning om oprettelse af Den Europæiske Unions Agentur for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (omarbejdning) COM(2016) 863 final Forslag til forordning om risikoberedskab i elsektoren COM(2016) 862 final

I. ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Anbefalet ændring 1

Betragtning 7

Forslag til direktiv om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder (omarbejdning) — COM(2016) 767 final — 2016/0382 (COD)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Der bør derfor fastsættes et bindende EU-mål om, at vedvarende energi skal udgøre mindst 27 %. Medlemsstaterne bør fastlægge deres bidrag til opfyldelsen af dette mål som led i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner i forbindelse med den forvaltningsproces, der er fastlagt i forordning [forvaltning]. Der bør derfor fastsættes et bindende EU-mål om, at vedvarende energi skal udgøre mindst 27 %. Medlemsstaterne bør fastlægge deres bidrag til opfyldelsen af dette mål som led i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner i forbindelse med den forvaltningsproces, der er fastlagt i forordning [forvaltning]. For at sikre sammenhæng med Parisaftalen vil det være nødvendigt, at medlemsstaterne fastlægger egne bindende mål, der foreskriver en højere andel af energi fra vedvarende energikilder.

Begrundelse

Medlemsstaterne bør have mulighed for at fastlægge mere ambitiøse nationale bindende mål for deres andel af energi fra vedvarende energikilder. Under denne proces vil de kunne sigte mod at opnå en højere andel af vedvarende energi end EU's bindende mål på 27 %. Det bør imidlertid være en afgørelse, der træffes af medlemsstaten selv på grundlag af en vurdering af landets muligheder, forudsætninger og rammebetingelser. Der bør ikke fastsættes højere bindende mål på EU-niveau.

Anbefalet ændring 2

Betragtning 13

Forslag til direktiv om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder (omarbejdning) — COM(2016) 767 final — 2016/0382 (COD)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Kommissionen bør lette udvekslingen af bedste praksis mellem de kompetente nationale eller regionale myndigheder eller organer, f.eks. via regelmæssige møder, for at finde en fælles tilgang til ud fra gennemsigtige kriterier og pålidelige markedsprissignaler at fremme udbredelsen af omkostningseffektive projekter for vedvarende energi, fremme investeringer i nye, fleksible og rene teknologier og fastlægge en passende strategi til at forvalte udfasningen af teknologier, som ikke bidrager til at reducere emissionsniveauet eller ikke frembyder tilstrækkelig fleksibilitet. Kommissionen bør lette udvekslingen af bedste praksis mellem de kompetente nationale eller regionale og lokale myndigheder eller organer, f.eks. via regelmæssige møder, for at finde en fælles tilgang til ud fra gennemsigtige kriterier og pålidelige markedsprissignaler at fremme udbredelsen af omkostningseffektive projekter for vedvarende energi, fremme investeringer i nye, fleksible og rene teknologier og fastlægge en passende strategi til at forvalte udfasningen af teknologier, som ikke bidrager til at reducere emissionsniveauet eller ikke frembyder tilstrækkelig fleksibilitet.

Begrundelse

I Kommissionens tekst bør der også henvises til de lokale myndigheder. Dette er meget vigtigt, idet de kommunale myndigheder i energisektoren på direkte vis bidrager til udviklingen af vedvarende energi i deres område og til gennemførelsen af de nationale energimålsætninger.

Anbefalet ændring 3

Betragtning 15

Forslag til direktiv om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder (omarbejdning) — COM(2016) 767 final — 2016/0382 (COD)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Støtteordninger for elektricitet fra vedvarende kilder har vist sig at være en effektiv metode til at fremme udbredelsen af vedvarende elektricitet. Hvis og når medlemsstaterne beslutter at gennemføre støtteordninger, bør en sådan støtte gives i en form, der forvrider konkurrencen for velfungerende elmarkeder mindst muligt. Til dette formål tildeler et stigende antal medlemsstater støtte på en måde, hvor støtten tildeles som et tillæg til markedsindtægter. Støtteordninger for elektricitet fra vedvarende kilder har vist sig at være en effektiv metode til at fremme udbredelsen af vedvarende elektricitet. Hvis og når medlemsstaterne beslutter at gennemføre støtteordninger, bør en sådan støtte gives i en form, der forvrider konkurrencen for velfungerende elmarkeder mindst muligt. Til dette formål tildeler et stigende antal medlemsstater støtte på en måde, hvor støtten tildeles som et tillæg til markedsindtægter , og derfor er det nødvendigt at give producenterne af vedvarende energi incitamenter til at reagere på markedssignaler.

Begrundelse

I EU's direktiv om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder slås det fast, at støtteordningerne for vedvarende energikilder ikke må skabe markedsforvridninger, og derfor er det nødvendigt at give producenterne af vedvarende energi incitamenter til at reagere på markedssignaler.

Anbefalet ændring 4

Betragtning 33

Forslag til direktiv om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder (omarbejdning) — COM(2016) 767 final — 2016/0382 (COD)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag På nationalt og regionalt plan har regler og forpligtelser om minimumskrav til anvendelsen af energi fra vedvarende kilder i nyopførte og renoverede bygninger ført til en betydelig stigning i brugen af energi fra vedvarende energikilder. Disse foranstaltninger bør fremmes i en bredere EU- sammenhæng, samtidig med at mere energieffektive anvendelser af energi fra vedvarende kilder udbredes ved hjælp af byggeforskrifter og -reglementer. På nationalt, regionalt og lokalt plan har regler og forpligtelser om minimumskrav til anvendelsen af energi fra vedvarende kilder i nyopførte og renoverede bygninger ført til en betydelig stigning i brugen af energi fra vedvarende energikilder. Disse foranstaltninger bør fremmes i en bredere EU- sammenhæng, samtidig med at mere energieffektive anvendelser af energi fra vedvarende kilder udbredes ved hjælp af byggeforskrifter og -reglementer.

Begrundelse

Det foreslås også at henvise til de lokale myndigheder. I forbindelse med udarbejdelsen af planer om styrkelse af den bæredygtige energi og anvendelse af vedvarende energi er det kommunerne, der fastlægger minimumskravene til anvendelsen af energi fra vedvarende kilder.

Anbefalet ændring 5

Betragtning 54

Forslag til direktiv om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder (omarbejdning) — COM(2016) 767 final — 2016/0382 (COD)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Lokal borgerinddragelse i projekter for vedvarende energi i form af VE-fællesskaber har udmøntet sig i en betydelig merværdi i form af lokal accept af vedvarende energi og adgang til yderligere privat kapital. Dette lokale engagement vil blive så meget desto vigtigere fremover i en situation, hvor den vedvarende energis kapacitet vokser. Lokal borgerinddragelse i projekter for vedvarende energi i form af VE-fællesskaber har udmøntet sig i en betydelig merværdi i form af lokal accept af vedvarende energi og adgang til yderligere privat kapital. Dette lokale engagement vil blive så meget desto vigtigere fremover i en situation, hvor den vedvarende energis kapacitet vokser. Oprettelsen af sådanne fællesskaber bør støttes på nationalt, regionalt og lokalt plan.

Begrundelse

I Kommissionens forslag fremhæves det, at forbrugerne bør blive aktive aktører på det nye elmarked. Lokale energifællesskaber kan være en effektiv måde at forvalte energien på i lokalsamfund, hvorved den producerede elektricitet enten forbruges direkte eller anvendes til varme og -køling. Oprettelsen af sådanne fællesskaber bør derfor støttes på alle myndigheds- og forvaltningsniveauer.

Anbefalet ændring 6

Betragtning 55

Forslag til direktiv om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder (omarbejdning) — COM(2016) 767 final — 2016/0382 (COD)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag De særlige kendetegn ved VE-fællesskaber med hensyn til størrelse, ejerskabsstruktur og antal projekter kan gøre det vanskeligt for dem at konkurrere på lige fod med store aktører såsom konkurrenter med større projekter eller porteføljer. Disse ulemper kan afbødes med foranstaltninger, som f.eks. består i at lade VE-fællesskaber operere i energisystemet og lette deres integration på markedet. De særlige kendetegn ved VE-fællesskaber med hensyn til størrelse, ejerskabsstruktur og antal projekter kan gøre det vanskeligt for dem at konkurrere på lige fod med store aktører såsom konkurrenter med større projekter eller porteføljer. Disse ulemper kan afbødes med foranstaltninger, som f.eks. består i at lade VE-fællesskaber operere i energisystemet og lette deres integration på markedet. Det foreslås, at medlemsstaterne i samarbejde med Kommissionen og deres lokale og regionale myndigheder udarbejder henstillinger, hvori de grundlæggende principper for oprettelsen og driften af disse fællesskaber fastlægges.

Begrundelse

Kommissionens forslag understreger, at borgerne bør tage ansvar for energiomstillingen, drage fordel af nye teknologier for at opnå besparelser og deltage aktivt på markedet. I den henseende kan lokale energifællesskaber være en effektiv måde at forvalte energien på i lokalsamfund. For at nå disse mål er det vigtigt at give befolkningen detaljerede oplysninger om, hvordan sådanne fællesskaber kan oprettes, hvordan de fungerer, hvilke muligheder de giver, og hvilke fordele der er forbundet hermed.

Anbefalet ændring 7

Artikel 3, stk. 1, 2 og 4

Forslag til direktiv om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder (omarbejdning) — COM(2016) 767 final — 2016/0382 (COD)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 1. Medlemsstaterne skal i fællesskab sikre, at andelen af energi fra vedvarende kilder senest i 2030 udgør mindst 27 % af Unionens udvidede endelige energiforbrug. 1. Medlemsstaterne skal i fællesskab sikre, at andelen af energi fra vedvarende kilder senest i 2030 udgør mindst 27 % af Unionens udvidede endelige energiforbrug. Medlemsstaterne kan efter en vurdering af de lokale vilkår og betingelser fastlægge egne bindende mål, som resulterer i en større andel. 2. Medlemsstaternes respektive bidrag til det overordnede mål for 2030 skal fastsættes og anmeldes til Kommissionen som led i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner i overensstemmelse med artikel 3-5 og artikel 9-11 i forordning [forvaltning]. (…) 2. Det skal fastsættes og anmeldes til Kommissionen, hvordan medlemsstaterne vil opnå det overordnede mål for 2030 som led i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner i overensstemmelse med artikel 3-5 og artikel 9-11 i forordning [forvaltning]. (…) 4. Kommissionen skal understøtte medlemsstaternes høje ambitionsniveau gennem en favorabel ramme, der omfatter forbedret udnyttelse af EU-midler, bl.a. finansielle instrumenter, særligt med henblik på at nedbringe kapitalomkostningerne for projekter for vedvarende energi. 4. Kommissionen skal understøtte medlemsstaternes høje ambitionsniveau gennem en favorabel ramme, der omfatter forbedret udnyttelse af EU-midler, bl.a. finansielle instrumenter, særligt med henblik på at nedbringe de varierende økonomiske omkostninger for projekter for vedvarende energi , forbedre europæiske producenters og installatørers teknologiske kapacitet og konkurrenceevne og øge forbrugernes interesse for at anskaffe sig energi fra vedvarende kilder. Endvidere kan Kommissionen i forbindelse med anvendelsen af EU-midler etablere mekanismer, som under hensyntagen til forskellige forudsætninger og omstændigheder skaber incitamenter for regioner og medlemsstater, hvis fremskridt inden for vedvarende energi kan betragtes som værende over gennemsnittet. (…) 6. Hver medlemsstat skal sikre, at andelen af energi fra vedvarende energikilder, beregnet i overensstemmelse med nærværende direktiv, i det udvidede endelige energiforbrug i 2030 svarer til eller ligger over medlemsstatens overordnede nationale mål (fordelt på elektricitet, varmeforbrug og transport) for vedvarende energikilders andel i det pågældende år, som fastsat i bilag I.

Begrundelse

Vedrørende artikel 3, stk. 1

Medlemsstaterne bør have mulighed for at fastlægge mere ambitiøse nationale bindende mål for deres andel af energi fra vedvarende energikilder. Under denne proces vil de kunne sigte mod at opnå en højere andel af vedvarende energi end EU's bindende mål på 27 %. Det bør imidlertid være en afgørelse, der træffes af medlemsstaten selv på grundlag af en vurdering af landets muligheder, forudsætninger og rammebetingelser. Der bør ikke fastsættes højere bindende mål på EU-niveau.

Vedrørende artikel 3, stk. 4

Det er tanken med ændringsforslaget, at der skal kunne tildeles flere EU-midler til de lande (og eventuelt regioner), som mest effektivt fremmer vedvarende energikilder. En sådan mekanisme bør tage hensyn til de forskellige forhold, der gør sig gældende i de enkelte lande, og fungere som et incitament for dem. Med henblik på en afbalanceret og konkurrenceorienteret udvikling bør offentlige midler derudover ikke udelukkende anvendes til ét formål.

Vedrørende artikel 3, stk. 6

Ændringsforslaget vender tilbage til formuleringen i det tidligere direktiv, som forpligtede hver medlemsstat til at opstille og forpligte sig til opfyldelse af egne nationale mål. Det foreslås endvidere, at disse mål opdeles i elektricitets-, varme- og transportrelaterede elementer.

Anbefalet ændring 8

Artikel 4

Forslag til direktiv om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder (omarbejdning) — COM(2016) 767 final — 2016/0382 (COD)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 1. Medmindre andet fremgår af statsstøttereglerne må medlemsstaterne anvende støtteordninger for at opfylde det EU-mål, som er opstillet i artikel 3, stk. 1. Støtteordninger for elektricitet fra vedvarende energikilder skal udformes således, at unødvendige forvridninger på elmarkederne undgås, og det sikres, at producenterne tager hensyn til forsyning med og efterspørgsel efter elektricitet samt eventuelle netbegrænsninger. 1. Medmindre andet fremgår af statsstøttereglerne må medlemsstaterne anvende støtteordninger for at opfylde det EU-mål, som er opstillet i artikel 3, stk. 1. Støtteordninger for elektricitet fra vedvarende energikilder (og samtlige bestemmelser, der vedrører dette marked) skal udformes således, at forvridninger på elmarkederne undgås (under hensyntagen til internaliseringen af alle omkostninger, herunder miljørisici), forsyningssikkerheden og -kvaliteten, konkurrenceevnen og prisoverkommeligheden ikke lider skade , og det sikres, at producenterne tager hensyn til forsyning med og efterspørgsel efter elektricitet samt eventuelle netbegrænsninger. 2. Støtte til elektricitet fra vedvarende energikilder skal udformes således, at elektricitet fra vedvarende energikilder integreres i elmarkedet, og det sikres, at producenterne af vedvarende energi reagerer på markedets prissignaler og maksimerer deres markedsindtægter. 2. Støtte til elektricitet fra vedvarende energikilder skal udformes således, at elektricitet fra vedvarende energikilder integreres i elmarkedet, og det sikres, at producenterne af vedvarende energi reagerer på markedets prissignaler og maksimerer deres markedsindtægter. 3. Medlemsstaterne sørger for, at støtte til elektricitet fra vedvarende energikilder ydes på en åben, gennemsigtig og konkurrencepræget, ikke-diskriminerende og omkostningseffektiv måde. 3. Medlemsstaterne sørger for, at støtte til elektricitet fra vedvarende energikilder ydes på en åben, gennemsigtig og konkurrencepræget, ikke-diskriminerende og omkostningseffektiv måde. 4. Medlemsstaterne skal vurdere effektiviteten af deres støtte til elektricitet fra vedvarende energikilder mindst hvert fjerde år. Afgørelser om videreførelse eller forlængelse af støtte og udformning af ny støtte skal baseres på resultaterne af vurderingerne. 4. Medlemsstaterne kan differentiere de finansielle støtteordninger i regionerne i den yderste periferi med udgangspunkt i de særlige karakteristika og afhængigheden af import udefra med henblik på at øge produktionen af elektricitet fra vedvarende energikilder og andre rene energikilder produceret på hjemmemarkedet. 5 . Medlemsstaterne skal vurdere effektiviteten af deres støtte til elektricitet fra vedvarende energikilder mindst hvert fjerde år. Afgørelser om videreførelse eller forlængelse af støtte og udformning af ny støtte skal baseres på resultaterne af vurderingerne.

Begrundelse

Vedrørende artikel 4, stk. 1

I lyset af de markedsforvridninger, der er forårsaget af nationale bestemmelser eller af de virksomheder, som beskæftiger sig med fossilt brændstof, og som opererer inden for rammerne af disse bestemmelser, ville det være passende at se de markedsforvridninger, der nævnes i direktivet, i den rette sammenhæng.

Elektricitet fra vedvarende energikilder bør integreres i elmarkedet ved at tage højde for de enkelte teknologiers kendetegn. Anvendelse af pris som det eneste styrende princip kan give et falsk billede af den faktiske situation.

Vedrørende artikel 4, stk. 2

Integration af de forskellige former for vedvarende energi ville ske på grundlag af de teknologiske karakteristika. Et forsøg på at fastsætte prisen som den eneste indikator kan tegne et forkert billede af de faktiske forhold.

Vedrørende artikel 4, stk. 3 og 5

En centraliseret tilgang er i strid med Kommissionens mål om at give medlemsstaterne et ansvar for, at støtten bevilges på åben, gennemsigtig, konkurrencefremmende, ikke-diskriminerende og omkostningseffektiv vis. Da medlemsstater kan definere deres egen målestok for gennemførelsen af målene, er det ikke på sin plads med en obligatorisk henvisning til EU-krav.

Anbefalet ændring 9

Artikel 5, stk. 2

Forslag til direktiv om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder (omarbejdning) — COM(2016) 767 final — 2016/0382 (COD)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 2. Medlemsstaterne sørger for, at støtte til mindst 10 % af nyoprettet støtte til kapacitet i hvert år mellem 2021 og 2025 og mindst 15 % af nyoprettet støtte til kapacitet i hvert år mellem 2026 og 2030 er åben for anlæg beliggende i andre medlemsstater. 2. Medlemsstaterne sørger for, at støtte til mindst 10 % af nyoprettet støtte til kapacitet i hvert år mellem 2021 og 2025 og mindst 15 % af nyoprettet støtte til kapacitet i hvert år mellem 2026 og 2030 er åben for anlæg beliggende i andre medlemsstater. Investeringer i grænseoverskridende samarbejde, som sigter mod at sikre et passende antal sammenkoblinger, skal også fremmes.

Begrundelse

Hvis kravet til grænseoverskridende udbud opblødes, forsvinder konkurrencepresset fra systemet. Muligheder for besparelser udnyttes ikke. Det er derfor vigtigt at sikre, at der etableres tilstrækkelig sammenkoblingskapacitet mellem medlemsstaterne.

Anbefalet ændring 10

Artikel 6

Forslag til direktiv om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder (omarbejdning) — COM(2016) 767 final — 2016/0382 (COD)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Medmindre andet fremgår af tilpasninger, der er nødvendige for at overholde statsstøttereglerne, sikrer medlemsstaterne, at omfanget af og betingelserne for den støtte, der ydes til projekter for vedvarende energi, ikke revideres på en måde, som får negative konsekvenser for de rettigheder, som indrømmes i forbindelse med støtten, og de støttede projekters økonomi. Medmindre andet fremgår af tilpasninger, der er nødvendige for at overholde statsstøttereglerne , eller andre særlige omstændigheder som følge af force majeure, der skal fastsættes af medlemsstaterne og Kommissionen fra sag til sag, sikrer medlemsstaterne, at omfanget af og betingelserne for den støtte, der ydes til projekter for vedvarende energi, ikke revideres på en måde, som får negative konsekvenser for de rettigheder, som indrømmes i forbindelse med støtten, og de støttede projekters økonomi.

Begrundelse

Medlemsstaterne bør have en vis fleksibilitet i tilfælde af force majeure eller i de tilfælde, hvor offentlige midler, der er øremærket til f.eks. uddannelse og sundhed, risikerer at blive beskåret, samtidig med at der ikke røres ved midler til fremme af vedvarende energi.

Anbefalet ændring 11

Artikel 7, stk. 1

Forslag til direktiv om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder (omarbejdning) — COM(2016) 767 final — 2016/0382 (COD)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Ved beregningen af en medlemsstats udvidede endelige energiforbrug fra vedvarende energikilder må bidraget fra biobrændstoffer og flydende biobrændsler samt fra biomassebrændsler, som forbruges til transport og er produceret af fødevare- eller foderafgrøder, ikke overstige 7 % af det endelige energiforbrug til transport ad vej og med jernbane i den pågældende medlemsstat. Denne grænse nedsættes til 3,8 % i 2030 efter det udviklingsforløb, der er fastlagt i bilag X, del A. Medlemsstaterne må fastsætte en lavere grænse og skelne mellem forskellige typer biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler produceret af fødevare- og foderafgrøder f.eks. ved at fastsætte en lavere grænse for bidraget fra biobrændstoffer, som er baseret på fødevare- eller foderafgrøder, der er produceret af olieholdige afgrøder, idet der tages hensyn til indirekte ændringer i arealanvendelsen. Ved beregningen af en medlemsstats udvidede endelige energiforbrug fra vedvarende energikilder må bidraget fra biobrændstoffer og flydende biobrændsler samt fra biomassebrændsler, som forbruges til transport og er produceret af fødevare- eller foderafgrøder, med undtagelse af biobrændstoffer med en lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen ifølge artikel 2, litra u, ikke overstige 7 % af det endelige energiforbrug til transport ad vej og med jernbane i den pågældende medlemsstat. Denne grænse nedsættes til 3,8 % i 2030 efter det udviklingsforløb, der er fastlagt i bilag X, del A. Medlemsstaterne må fastsætte en lavere grænse og skelne mellem forskellige typer biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler produceret af fødevare- og foderafgrøder f.eks. ved at fastsætte en lavere grænse for bidraget fra biobrændstoffer, som er baseret på fødevare- eller foderafgrøder, der er produceret af olieholdige afgrøder, idet der tages hensyn til indirekte ændringer i arealanvendelsen.

Begrundelse

Konventionelle biobrændstoffer med god klimapræstation og bæredygtighed, inklusiv lav ILUC bør ikke udfases. FAO går ind for bæredygtig produktion af såvel fødevarer som brændsel. Der findes store arealer braklagt landbrugsjord i EU, og en udfasning af biobrændstoffer hindrer fleksibel udnyttelse af ressourcerne og teknologiudvikling.

Anbefalet ændring 12

Artikel 9, stk. 1

Forslag til direktiv om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder (omarbejdning) — COM(2016) 767 final — 2016/0382 (COD)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 1. To eller flere medlemsstater kan samarbejde om alle typer af fælles projekter i forbindelse med produktionen af elektricitet, opvarmning eller køling fra vedvarende energikilder. Dette samarbejde kan involvere private operatører. 1. To eller flere medlemsstater kan samarbejde om alle typer af fælles projekter i forbindelse med produktionen af elektricitet, opvarmning eller køling fra vedvarende energikilder. Dette samarbejde kan involvere private operatører. Især fordelene ved regionalt samarbejde fremhæves.

Begrundelse

Det er vigtigt at understrege betydningen af regionalt samarbejde på markedet for vedvarende energi. Samarbejdet på regionalt niveau kan være en stor fordel i økonomisk henseende og skaber derudover reelle muligheder for en fælles udbygning af det indre marked for elektricitet.

Anbefalet ændring 13

Artikel 11, stk. 1

Forslag til direktiv om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder (omarbejdning) — COM(2016) 767 final — 2016/0382 (COD)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag En eller flere medlemsstater kan samarbejde med et eller flere tredjelande om alle typer af fælles projekter vedrørende produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder. Dette samarbejde kan involvere private operatører. En eller flere medlemsstater kan samarbejde med et eller flere tredjelande om alle typer af fælles projekter vedrørende produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder. Dette samarbejde kan involvere private operatører. Anlæg til produktion af vedvarende energi i tredjelande, der deltager i fælles projekter, skal gennem hele deres livscyklus overholde de miljømæssige, sociale, arbejdsretlige og sikkerhedsmæssige standarder, der gælder i EU og i den medlemsstat, der agter at anvende den producerede energi på nationalt plan.

Begrundelse

Formålet med denne sikkerhedsforanstaltning er at undgå potentielle dumpingsituationer i forbindelse med overførslen af energi til og fra tredjelande.

Anbefalet ændring 14

Artikel 16, stk. 1

Forslag til direktiv om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder (omarbejdning) — COM(2016) 767 final — 2016/0382 (COD)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Senest den 1. januar 2021 skal medlemsstaterne oprette et eller flere fælles administrative kontaktpunkter, der koordinerer hele tilladelsesprocessen for ansøgere om tilladelser til at opføre og drive anlæg og tilhørende transmissions- og distributionsnetinfrastrukturer med henblik på produktion af energi fra vedvarende kilder. Senest den 1. januar 2021 skal medlemsstaterne oprette et eller flere fælles administrative kontaktpunkter, der koordinerer hele tilladelsesprocessen for ansøgere om tilladelser til at opføre og drive anlæg og tilhørende transmissions- og distributionsnetinfrastrukturer med henblik på produktion af energi fra vedvarende kilder. Disse kontaktpunkter kan forvaltes af regioner eller lokale myndigheder inden for deres kompetenceområder.

Begrundelse

Det er hensigten at give de regionale og lokale myndigheder større beføjelser i forvaltningen af projekter vedrørende vedvarende energi. For visse typer af anlæg har disse forvaltningsenheder ledelsesbeføjelser.

Anbefalet ændring 15

Artikel 19, stk. 2 og 7

Forslag til direktiv om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder (omarbejdning) — COM(2016) 767 final — 2016/0382 (COD)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 2. […] 2. […] Medlemsstaterne skal sikre, at der ikke skal udstedes oprindelsesgarantier til en producent, som modtager finansiel støtte fra en støtteordning for samme energiproduktion fra vedvarende kilder. Medlemsstaterne skal udstede sådanne oprindelsesgarantier og overføre dem til markedet ved at bortauktionere dem. Indtægterne fra bortauktionering skal anvendes til at udligne omkostningerne til støtten af de vedvarende energikilder. Medlemsstaterne skal sikre, at der ikke skal udstedes oprindelsesgarantier til en producent, som modtager finansiel støtte fra en støtteordning for samme energiproduktion fra vedvarende kilder. 7. En oprindelsesgaranti skal som minimum specificere: 7. En oprindelsesgaranti skal som minimum specificere: a) den energikilde, fra hvilken energien er produceret, og begyndelses- og afslutningsdatoerne for produktionen a) den energikilde, fra hvilken energien er produceret, og begyndelses- og afslutningsdatoerne for produktionen b) om oprindelsesgarantien vedrører i) elektricitet eller ii) gas, eller iii) opvarmning eller køling b) om oprindelsesgarantien vedrører i) elektricitet eller ii) gas, eller iii) opvarmning eller køling c) navn, beliggenhed, type og kapacitet for det anlæg, hvor energien er produceret c) navn, beliggenhed, type og kapacitet for det anlæg, hvor energien er produceret d) om anlægget har fået investeringsstøtte, og om energienheden på anden måde har nydt godt af en national støtteordning, samt støtteordningens art d) om anlægget har fået investeringsstøtte, og om energienheden på anden måde har nydt godt af en offentlig støtteordning, samt støtteordningens art e) datoen for, hvornår anlægget blev sat i drift, og e) datoen for, hvornår anlægget blev sat i drift, og f) udstedelsesdato og -land og et entydigt identifikationsnummer. f) udstedelsesdato og -land og et entydigt identifikationsnummer. Forenklede oplysninger kan angives på oprindelsesgarantier fra små anlæg. Forenklede oplysninger kan angives på oprindelsesgarantier fra små anlæg.

Begrundelse

Vedrørende 19(2)

Det er helt afgørende, at producenter af vedvarende energi ikke tildeles den samme oprindelsesgaranti to gange — gennem henholdsvis statsstøtteordninger og auktionering af oprindelsesgarantier.

Vedrørende 19(7)

Offentlig støtte behøver ikke kun at komme fra det nationale niveau.

Anbefalet ændring 16

Artikel 20

Forslag til direktiv om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder (omarbejdning) — COM(2016) 767 final — 2016/0382 (COD)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 1 . Medlemsstaterne vurderer, når det er relevant, behovet for udvidelse af den bestående gasnetinfrastruktur for at lette inddragelsen af gas fra vedvarende energikilder. 1. Med forbehold af de krav, der er knyttet til opretholdelsen af nettets pålidelighed og sikkerhed, baseret på gennemsigtige og ikke-diskriminerende kriterier fastlagt af de kompetente nationale myndigheder: a) sikrer medlemsstaterne, at transmissions- og distributionssystemoperatørerne inden for deres område garanterer transmission og distribution af elektricitet fra vedvarende energikilder, herunder installation af el-energilagringssystemer og batteridrevne systemer til power management for at udelukke udsving i forsyningen med vedvarende energi og sikre el-nettets stabilitet b) sørger medlemsstaterne desuden for, at der er enten prioriteret eller garanteret adgang til nettet for elektricitet fra vedvarende energikilder c) sikrer medlemsstaterne, at transmissionssystemoperatørerne ved lastfordeling mellem elproduktionsanlæg giver forrang til anlæg, der bruger vedvarende energikilder, i det omfang den sikre drift af det nationale elforsyningssystem tillader det, og på grundlag af gennemsigtige og ikke-diskriminerende kriterier. Medlemsstaterne sikrer, at der træffes passende net- og markedsrelaterede driftsforanstaltninger med henblik på at minimere begrænsninger af elektricitet fra vedvarende energikilder. Hvis der træffes betydelige foranstaltninger til at begrænse de vedvarende energikilder for at garantere det nationale elforsyningssystems sikkerhed og energiforsyningssikkerheden, sikrer medlemsstaterne, at de ansvarlige systemoperatører indberetter disse foranstaltninger for de kompetente tilsynsmyndigheder og angiver, hvilke udbedrende foranstaltninger de agter at træffe for at forebygge uhensigtsmæssige begrænsninger d) sikrer medlemsstaterne, at vederlaget for vedvarende energi følger gennemsigtige kriterier under hensyntagen til produktionsomkostninger for el, der kommer fra fossile brændstoffer i elsystemet, hvor vedvarende energi tilføres navnlig små isolerede systemer ved at fjerne de forvridninger, der skyldes støtte og mulige fordele, der eventuelt gives til de konventionelle fossile brændstoffer med henblik på at undgå skævvridninger, som begunstiger fossile brændstoffer på bekostning af vedvarende energi e) garanteres det ved anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder hovedsagelig til eget forbrug og navnlig i boligsektoren, at den overskydende energi, de fremstiller, tilføres det offentlige net, hvor man på baggrund af det reelle forbrug fastsætter grænser for maksimal kapacitet og energi, indfører lettere godkendelsesprocedurer og sikrer, at de modtager rimelige priser på grundlag af priserne for energi, der leveres til forbrugerne. 2 . Medlemsstaterne vurderer, når det er relevant, behovet for udvidelse af den bestående gasnetinfrastruktur for at lette inddragelsen af gas fra vedvarende energikilder. 3 . Som resultat af deres vurdering, der er indeholdt i de integrerede nationale energi- og klimaplaner i overensstemmelse med bilag I til forordning [forvaltning] om nødvendigheden af at opbygge ny infrastruktur for fjernvarme og fjernkøling produceret af vedvarende energikilder med henblik på at nå det EU-mål, der er omhandlet i dette direktivs artikel 3, stk. 1, tager medlemsstaterne, hvor det er relevant, skridt til at udvikle en fjernvarmeinfrastruktur, der egner sig til udvikling af produktion af opvarmning og køling fra store anlæg baseret på biomasse, solenergi og geotermisk energi. 3. Medlemsstaterne vurderer, når det er relevant, behovet for at udvikle den bestående netinfrastruktur for transportbrændstoffer for at lette inddragelsen af brændstoffer fra vedvarende energikilder. 4 . Som resultat af deres vurdering, der er indeholdt i de integrerede nationale energi- og klimaplaner i overensstemmelse med bilag I til forordning [forvaltning] om muligheden og interessen for at opbygge ny infrastruktur for fjernvarme og fjernkøling produceret af vedvarende energikilder med henblik på at nå det EU-mål, der er omhandlet i dette direktivs artikel 3, stk. 1, tager medlemsstaterne, hvor det er relevant, skridt til at udvikle en infrastruktur for varmeenergi (f.eks. systemer for fjernvarmeinfrastruktur), der egner sig til udvikling af produktion af opvarmning og køling fra store anlæg baseret på biomasse, solenergi og geotermisk energi.

Begrundelse

Vedrørende den tidligere artikel 20, stk. 2

Det foreslås at fastholde det afsnit i det tidligere direktiv, der fokuserer på adgang, lastfordeling og tilslutning set i relation til elektricitet fra vedvarende energikilder.

Vedrørende artikel 20, stk. 3, i udtalelsen

Som det er tilfældet med biogas, drejer det sig om at gøre det lettere for brændstoffer fra vedvarende energikilder at få adgang til distributionsinfrastrukturen for transportbrændstoffer.

Vedrørende artikel 20, stk. 4, i udtalelsen

Udtrykket »nødvendighed« undgås, idet det antyder, at fjernvarme og fjernkøling er den eneste metode til at opfylde EU's mål.

Anbefalet ændring 17

Ny artikel efter artikel 20

Forslag til direktiv om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder (omarbejdning) — COM(2016) 767 final — 2016/0382 (COD)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Vedrørende virksomheder og teknologisk udvikling. 1. For nærværende indtager Den Europæiske Union en global førerposition inden for teknologi og virksomhedsledelse på området vedvarende energikilder baseret på konkurrenceevnen hos europæiske leverandører af varer og tjenester, hvilket omfatter producenter af udstyr, konsulenter, installatører, vedligeholdelsesvirksomheder og finansielle institutioner. Det er Kommissionens prioriterede mål at konsolidere og styrke denne førerposition inden 2030. 2. Både Kommissionen og medlemsstaterne afsætter mindst 15 % af deres midler til støtte for vedvarende energi til foranstaltninger, der skal forbedre kapaciteten, virksomhedernes konkurrenceevne og navnlig deres teknologiske udvikling. Med hensyn til ESI-fondene bør Kommissionen oprette mekanismer, der under hensyntagen til de forskellige forudsætninger og omstændigheder, giver regioner eller medlemsstater, hvis fremskridt på specifikke områder anses for større end gennemsnittet, mulighed for at skabe incitamenter til fremme af vedvarende energi i deres områder. 3. For at fastholde denne førerposition bør følgende prioriterede indsatsområder fastlægges af medlemsstaterne og Kommissionen, uden at dette berører andre områder: A) Teknologi: i) Kontinuerlig reduktion af investerings- og driftsomkostninger, hvilket bl.a. omfatter informations- og kommunikationsteknologier (IKT). ii) Øget energiudbytte og tilpasning af anlæg til behovene hos forskellige forbrugere. iii) Uden at dette berører andre teknologier vil solcelleanlæg, lagring af energi, varmepumper, 3. generations biobrændstoffer og havenergi få særlig stor betydning. iv) Styring af produktionen af energi fra vedvarende kilder og transporten af denne. v) Gennemførelse af teknologiske forbedringer, større eller mindre, i alle processer og værdikæder for vedvarende energi. B) Virksomheder: i) Udvikling og udbredelse af forskellige finansielle instrumenter. ii) Styrkelse af de interne forretningsprocesser gennem et fokus på nuværende eller potentielle kunders interesser og forventninger, samt forbedring af markeds- og markedsføringsundersøgelser. iii) Lettere udveksling af metoder og arbejdsmetoder mellem virksomheder fra forskellige medlemsstater, samt fokus på langsigtede handelsaftaler og en forøgelse af virksomhedernes størrelse og kapacitet. iv) Fremme af informationsudvekslingen mellem virksomheder, universiteter og teknologiske centre. 4. Kommissionen vil i samarbejde med medlemsstaterne udarbejde en specifik strategi for dette område inden den 31. december 2018, hvor den beskriver de prioriterede områder og alt afhængigt af udviklingen i de forskellige sektorer for vedvarende energi og geografiske områder kortlægger flaskehalse, muligheder og offentlige foranstaltninger, der kan iværksættes i de kommende ti år. 5. Medlemsstaterne vurderer i så fald, når det er relevant, behovet for at udvikle infrastruktur til el-energilagringssystemer for at øge inddragelsen af energi fra vedvarende energikilder.

Begrundelse

Vedrørende stk. 1-4

Den fuldstændige mangel på direkte og udtrykkelige henvisninger til disse meget vigtige emner (erhvervsmæssig og teknologisk udvikling) anses for at være et problem sammenlignet med den grundighed, hvormed andre emner behandles i et EU-direktiv.

Vedrørende stk. 5

Fremme af vedvarende energi kan ikke adskilles fra behovet for infrastruktur til oplagring. Dette behov er særlig presserende i regioner som f.eks. øsamfund og regioner i den yderste periferi, der har karakter af mikro-isolerede systemer.

Anbefalet ændring 18

Artikel 22, stk. 1

Forslag til direktiv om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder (omarbejdning) — COM(2016) 767 final — 2016/0382 (COD)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Medlemsstaterne skal sikre, at VE-fællesskaber har ret til at producere, forbruge, lagre og sælge vedvarende energi, bl.a. via elkøbsaftaler, uden at være underlagt uforholdsmæssige procedurer og gebyrer, der ikke er omkostningsrelaterede. Medlemsstaterne skal sikre, at VE-fællesskaber har ret til at producere, forbruge, lagre og sælge vedvarende energi, bl.a. via elkøbsaftaler, uden at være underlagt uforholdsmæssige procedurer og gebyrer, der ikke er omkostningsrelaterede. I dette direktiv forstås ved et VE-fællesskab en SMV eller en nonprofitorganisation, hvis partshavere eller medlemmer samarbejder om produktion, distribution, lagring og levering af energi fra vedvarende kilder og opfylder mindst fire af følgende kriterier: I dette direktiv forstås ved et VE-fællesskab en SMV eller en nonprofitorganisation, hvis partshavere eller medlemmer samarbejder om produktion, distribution, lagring og levering af energi fra vedvarende kilder og opfylder mindst fire af følgende kriterier: a) aktionærerne eller medlemmerne er fysiske personer, lokale myndigheder og herunder kommuner samt SMV'er, der beskæftiger sig med vedvarende energi a) aktionærerne eller medlemmerne er fysiske personer, regionale eller lokale myndigheder og herunder kommuner samt SMV'er, der beskæftiger sig med vedvarende energi b) mindst 51 % af aktionærerne eller medlemmerne med stemmeret i enheden er fysiske personer b) mindst 51 % af aktionærerne eller medlemmerne med stemmeret i enheden er fysiske personer c) mindst 51 % af aktierne eller deltagerrettighederne i enheden ejes af lokale medlemmer, dvs. repræsentanter for de lokale offentlige og private socioøkonomiske interesser eller lokale borgere som har en direkte interesse i fællesskabets aktiviteter og dets virkninger c) mindst 51 % af aktierne eller deltagerrettighederne i enheden ejes af lokale medlemmer, dvs. repræsentanter for de lokale offentlige og private socioøkonomiske interesser eller lokale borgere som har en direkte interesse i fællesskabets aktiviteter og dets virkninger d) mindst 51 % af posterne i enhedens bestyrelse eller ledelsesorganer forbeholdes lokale medlemmer, dvs. repræsentanter for de lokale offentlige og private socioøkonomiske interesser eller lokale borgere har direkte interesser i fællesskabets aktiviteter og dets virkninger d) mindst 51 % af posterne i enhedens bestyrelse eller ledelsesorganer forbeholdes lokale medlemmer, dvs. repræsentanter for de lokale offentlige og private socioøkonomiske interesser eller lokale borgere har direkte interesser i fællesskabets aktiviteter og dets virkninger e) fællesskabet har ikke installeret mere end 18 MW vedvarende kapacitet til elektricitet, opvarmning og køling og transport som et årligt gennemsnit i de foregående 5 år. e) fællesskabet har ikke installeret mere end 30 MW vedvarende kapacitet til elektricitet, opvarmning og køling og transport som et årligt gennemsnit i de foregående 5 år.

Begrundelse

VE-fællesskaber kan være et vigtigt instrument til at styrke lokal bæredygtig energiproduktion. Regionale myndigheder kan også spille en rolle i den henseende, og tærsklen for energiproduktionens størrelse i sådanne fællesskaber bør ikke være for restriktiv.

Anbefalet ændring 19

Artikel 23

Forslag til direktiv om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder (omarbejdning) — COM(2016) 767 final — 2016/0382 (COD)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 1. For at fremme udbredelsen af vedvarende energikilder i sektoren for opvarmning og køling skal hver medlemsstat bestræbe sig på at forhøje andelen af vedvarende energi til opvarmning og køling med mindst 1 procentpoint (pp) hvert år udtrykt i den nationale andel af det endelige energiforbrug og beregnet efter metoden i artikel 7. 1. For at fremme udbredelsen af vedvarende energikilder og/eller overskudsvarme og -kulde i sektoren for opvarmning og køling skal hver medlemsstat bestræbe sig på at forhøje andelen af vedvarende energi og/eller overskudsvarme og -kulde til opvarmning og køling med mindst 1 procentpoint (pp) hvert år udtrykt i den nationale andel af det endelige energiforbrug og beregnet efter metoden i artikel 7. 2. Medlemsstaterne kan på grundlag af objektive og ikke-diskriminerende kriterier udpege og offentliggøre en liste over foranstaltninger og de gennemførende organer såsom brændstof leverandører, der skal bidrage til den stigning, der er fastsat i stk. 1. 2. Medlemsstaterne kan på grundlag af objektive og ikke-diskriminerende kriterier udpege og offentliggøre en liste over foranstaltninger og de kollaborative organer såsom energi leverandører, der skal bidrage til at gennemføre og vurdere den stigning, der er fastsat i stk. 1. 3. Forhøjelsen i stk. 1. kan gennemføres ved anvendelse af en eller flere af følgende valgmuligheder : 3. Forhøjelsen i stk. 1. gennemføres ved anvendelse af: a) fysisk integration af vedvarende energi i forsyningen med energi og energibrændsel til opvarmning og køling a) den fysiske integration af ny vedvarende energi fra systemer til opvarmning og køling b) direkte afbødende foranstaltninger såsom installering af højeffektive VE-opvarmningssystemer og -kølingssystemer i bygninger eller brug af vedvarende energi til industrielle opvarmnings- og køleprocesser b) processer i direkte tilknytning til bygninger og industri eller visse processer i den primære sektor c) indirekte afbødende foranstaltninger, der er omfattet af omsættelige certifikater, som attesterer overholdelsen af forpligtelsen i kraft af støtte til indirekte afbødende foranstaltninger, som udføres af en anden økonomisk aktør, såsom en uafhængig installatør af VE-teknologi eller et energitjenesteselskab (ESCO), der udfører VE-installationstjenester. c) andre politiske foranstaltninger, hvis gennemslagskraft er den samme som fastsat i stk. 1, f.eks. nationale finanspolitiske foranstaltninger eller andre økonomiske incitamenter. 4 . Medlemsstaterne kan anvende de strukturer, som er etableret inden for rammerne af den nationale energisparepligtordning, jf. artikel 7 i direktiv 2012/27/EU, til at gennemføre og overvåge de foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 2. 4. De forskellige foranstaltninger, der iværksættes, skal tage højde for at: a) markedet for opvarmning og køling er meget fragmenteret og afhænger af kundetype, graden af centralisering, de tidligere anvendte brændstoffer m.m. b) ønsket om at afhjælpe hindringerne for en mere effektiv og bæredygtig opvarmning og køling, kræver en indsats på lokalt, regionalt og nationalt niveau med støtte fra en europæisk ramme. På den måde kan medlemsstaterne anvende eller udvikle: a) Initiativer til forbedring af finansiering og rentabilitet i) omsættelige certifikater, som attesterer overholdelsen af forpligtelsen i kraft af støtte til indirekte afbødende foranstaltninger, som udføres af en anden økonomisk aktør, såsom en uafhængig installatør af VE-teknologi eller et energitjenesteselskab (ESCO), der udfører VE-installationstjenester ii) revision af ejendomslovgivningen for at tage højde for, hvordan gevinster ved forbedringer inden for vedvarende energi fordeles mellem ejere og lejere eller mellem beboerne i bygninger med flere lejligheder iii) støtte til lokale og regionale aktører, der kan forbedre rentabiliteten af investeringer i vedvarende opvarmning og køling ved at samle enkeltprojekter i større investeringspakker iv) etablering af et one-stop shop for investeringsrådgivning (omfattende en rådgivningstjeneste samt bistand til projektudvikling og projektfinansiering) v) tilskyndelse af detailbanker til at tilbyde produkter, der er tilpasset renovering af bygninger til privat udlejning (f.eks. udskudte afdrag på realkreditlån, lån med fast afdragsprofil) eventuelt med offentlig støtte vi) undgåelse af direkte subsidier med mindre det anlæg, der støttes, har en merværdi set i relation til innovation, stor effektivitet, mulighed for reproduktion m.m. b) Initiativer, der skal forbedre offentlighedens kendskab og tillid til teknologier og leverandører: i) brug af inspektioner af fyr til at formidle oplysninger om fordelene ved at erstatte eksisterende varme- og kølesystemer med systemer baseret på vedvarende energi ii) oprettelse og markedsføring af hjemmesider med oplysninger om priser (plus miljødata, teknisk tilgængelighed og pålidelighed m.m.) og sammenligningsværktøjer baseret på anlæggets livstid med det formål at hjælpe potentielle eller nuværende kunder med at vælge det mest hensigtsmæssige udstyr, anlæg, brændstofleverandør osv. iii) etablering og markedsføring af gennemsigtige mekanismer til konfliktløsning mellem brugere og leverandører, som kan tilskynde leverandørerne til at tilbyde bedre tjenester og øge tilliden hos potentielle kunder iv) udvikling af langsigtede kommunikations- og oplysningskampagner skræddersyet til potentielle kundetyper, den valgte VE-teknologi eller aktøren i sektoren. c) Initiativer, der skal styrke de virksomheder, som beskæftiger sig med installation, drift og vedligeholdelse i) uden at dette berører andre teknologiske udviklingsinitiativer bør der gennemføres rundbordsdialoger i sektoren mellem teknologicentre, sektoren for udstyr, ingeniørvirksomheder og installatører med det formål at hjælpe sidstnævnte med at forbedre deres tjenester og produkter ii) samarbejde med interessenter (navnlig sammenslutninger af forbrugere, installatører eller arkitekter) med henblik på at tage højde for deres behov og skærpe deres interesse, bevidsthed og prioriteter set i forhold til vedvarende energi og dermed inspirere til de omfattende kommunikationskampagner, der vil være brug for. d) Initiativer, der skal styrke sektoren i) anvendelse af de strukturer, som er etableret inden for rammerne af den nationale energisparepligtordning, jf. artikel 7 i direktiv 2012/27/EU, til at gennemføre og overvåge de foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 2 ii) støtte til lokale og regionale myndigheder ved udformningen af strategier for fremme af opvarmning og køling med vedvarende energikilder. 5. De enheder, der er omfattet af stk. 2, skal sikre, at deres bidrag kan måles og verificeres, og de skal rapportere årligt fra den 30. juni 2021 til den myndighed, der er udpeget af medlemsstaten, om: a) den samlede mængde energi, der er leveret til opvarmning og køling b) den samlede mængde vedvarende energi, der er leveret til opvarmning og køling c) andelen af vedvarende energi i den samlede mængde energi, der er leveret til opvarmning og køling, og d) typen af VE-kilde. 5. De enheder, der er omfattet af stk. 2, skal sikre, at deres bidrag kan måles og verificeres, og de skal rapportere årligt fra den 30. juni 2021 til den myndighed, der er udpeget af medlemsstaten, om: a) den samlede mængde energi, der er leveret til opvarmning og køling b) den samlede mængde vedvarende energi og/eller overskudsvarme og -kulde , der er leveret til opvarmning og køling c) andelen af vedvarende energi og/eller overskudsvarme og -kulde i den samlede mængde energi, der er leveret til opvarmning og køling, og d) typen af VE-kilde og de grundlæggende karakteristika ved udstyret til opvarmning og køling, der findes på de forskellige forbrugssteder .

Begrundelse

Vedrørende artikel 23, stk. 1, 3 og 5

Med henblik på udskiftningen af fossile brændstoffer og reduktionen af det primære energiforbrug er det vigtigt, at der i sektoren for opvarmning og køling ikke kun tages højde for vedvarende energikilder, men også for overskudsvarme og biprodukter. For at nå de opstillede mål er det desuden vigtigt, at der gives mulighed for at anvende økonomiske incitamenter og skatte- og afgiftsmæssige foranstaltninger.

Vedrørende artikel 23, stk. 2

Ændringen skal præcisere, hvilke organer der er tale om. Energiforsyning omfatter ikke kun brændstoffer. Energi kan leveres gennem brændstoffer, elektricitet eller solenergi.

Vedrørende artikel 23, stk. 4

Opvarmning og køling er et yderst vigtigt spørgsmål i EU. Sidste år offentliggjorde Kommissionen en specifik strategi. Mange af ideerne herfra afspejles ikke i dette direktiv, og vi har taget dem op igen. Derudover har vi introduceret enkelte nye ideer, herunder undgåelse af direkte subsidier og styrkelse af forbrugernes tillid.

Vedrørende artikel 23, stk. 5

Med henblik på at få et større kendskab til sektoren og de fremtidige udviklingsmuligheder er det vigtigt at kende de eksisterende anlæg og deres karakteristika. Disse oplysninger kan indsamles af brændstofleverandøren, så det dermed bliver muligt at kontrollere de oplysninger, der er registreret hos administrationen.

Anbefalet ændring 20

Artikel 24, stk. 4

Forslag til direktiv om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder (omarbejdning) — COM(2016) 767 final — 2016/0382 (COD)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Medlemsstaterne skal træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre ikke-diskriminerende adgang til fjernvarme- eller fjernkølingssystemer for varme eller kulde, der produceres af vedvarende energikilder og overskudsvarme eller -kulde. Denne ikke-diskriminerende adgang skal åbne mulighed for direkte levering af opvarmning og køling fra sådanne kilder til kunder, der er tilsluttet fjernvarme- eller fjernkølingssystemet, fra andre leverandører end operatøren af fjernvarme- eller fjernkølingssystemet. Medlemsstaterne skal træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre en reguleret adgang til fjernvarme- eller fjernkølingssystemer for varme eller kulde, der produceres af vedvarende energikilder og overskudsvarme eller -kulde. Denne adgang skal åbne mulighed for levering af opvarmning og køling fra sådanne kilder til fjernvarme- eller fjernkølingssystemet, fra andre leverandører end operatøren af fjernvarme- eller fjernkølingssystemet.

Begrundelse

En generel rettighed for tredjepartsaktører til at sælge varme elle køling direkte til slutbrugerne vil være kontraproduktiv og ikke omkostningseffektiv. Det skaber usikkerhed for investeringer og et uklart ansvar på langt sigt. En opsplitning af nettet og leveringer øger omkostningerne for slutbrugerne.

Anbefalet ændring 21

Betragtning 6

Forslag til forordning om det indre marked for elektricitet (omarbejdning) — COM(2016) 861 final

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Øget markedsintegration og omstillingen til en mere fluktuerende elproduktion kræver, at der gøres en større indsats for at sikre, at de nationale energipolitikker koordineres med naboerne, og mulighederne for grænseoverskridende handel med elektricitet udnyttes. Øget markedsintegration og omstillingen til en mere fluktuerende elproduktion kræver, at der gøres en større indsats for at sikre, at de nationale energipolitikker koordineres med naboerne, og mulighederne for grænseoverskridende handel med elektricitet udnyttes. I den forbindelse skal der dog sikres lige konkurrencevilkår og princippet om gensidighed skal overholdes.

Begrundelse

For nogle medlemsstater kan tredjelandes deltagelse på EU's indre marked for elektricitet have stor betydning. Derfor er det meget vigtigt at sikre lige konkurrencevilkår i samhandelen med tredjelande og lige vilkår for markedsadgang (princippet om gensidighed).

Anbefalet ændring 22

Betragtning 8

Forslag til forordning om det indre marked for elektricitet (omarbejdning) — COM(2016) 861 final

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Til de centrale markedsprincipper høre, at elpriser skal fastsættes på grundlag af udbud og efterspørgsel. Disse priser bør afspejle, hvornår der er behov for elektricitet, og frembringe markedsbaserede incitamenter til at investere i fleksibilitetsmuligheder såsom fleksibel produktion, samkøringslinjer, prisfleksibelt elforbrug eller lagring. Til de centrale markedsprincipper høre, at elpriser skal fastsættes på grundlag af udbud og efterspørgsel. Disse priser bør afspejle, hvornår der er behov for elektricitet, og frembringe markedsbaserede incitamenter til at investere i fleksibilitetsmuligheder såsom fleksibel produktion, samkøringslinjer, prisfleksibelt elforbrug eller lagring. Set i lyset af disse mål bør medlemsstaterne gradvist udfase prisreguleringen.

Begrundelse

I mange medlemsstater følger elpriserne ikke efterspørgsel og udbud, men reguleres af de offentlige myndigheder. Prisregulering kan hæmme udviklingen af en effektiv konkurrence, gøre det mindre attraktivt at investere og afholde nye aktører fra at gå ind på markedet. Den nye udformning af markedet tager sigte på at sikre, at prisdannelsen på udbudssiden foregår uden nogen form for offentlig intervention. I princippet bifaldes Kommissionens forslag om afskaffelse af prisreguleringen, men det bør ske gradvist.

Anbefalet ændring 23

Betragtning 25

Forslag til direktiv om fælles regler for det indre marked for elektricitet (omarbejdning) — COM(2016) 864 final

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Alle forbrugere bør kunne drage fordel af at deltage direkte i markedet, navnlig ved at tilpasse deres forbrug efter markedssignalerne og til gengæld nyde godt af lavere elektricitetspriser eller andre incitamentskabende betalinger. Fordelene ved denne aktive deltagelse vil sandsynligvis blive større med tiden, når elbiler og varmepumper samt andre produkter, der egner sig til prisfleksibelt elforbrug, bliver mere konkurrencedygtige. Forbrugerne bør have mulighed for at deltage i alle former for prisfleksibelt elforbrug og bør derfor kunne vælge et intelligent målersystem og en dynamisk elpris-kontrakt. Dette bør gøre det muligt for dem at tilpasse deres forbrug til tidstro prissignaler, som afspejler værdien af og omkostningerne ved elektricitet eller transport på forskellige tidspunkter, samtidig med at medlemsstaterne bør sikre, at forbrugernes eksponering over for engrosprisrisikoen er rimelig. Medlemsstaterne bør også sikre, at de forbrugere, der vælger ikke at deltage aktivt i markedet, ikke straffes, men i stedet gennem midler, der er bedst muligt afpasset efter de indenlandske markedsvilkår, tilskyndes til at vælge blandt de muligheder, der er til rådighed, på et velinformeret grundlag. Alle forbrugere bør kunne drage fordel af at deltage direkte i markedet, navnlig ved at tilpasse deres forbrug efter markedssignalerne og til gengæld nyde godt af lavere elektricitetspriser eller andre incitamentskabende betalinger. Fordelene ved denne aktive deltagelse vil sandsynligvis blive større med tiden, når elbiler og varmepumper samt andre produkter, der egner sig til prisfleksibelt elforbrug, bliver mere konkurrencedygtige. Forbrugerne bør have mulighed for at deltage i alle former for prisfleksibelt elforbrug og bør derfor kunne vælge et intelligent målersystem og en dynamisk elpris-kontrakt. Dette bør gøre det muligt for dem at tilpasse deres forbrug til tidstro prissignaler, som afspejler værdien af og omkostningerne ved elektricitet eller transport på forskellige tidspunkter, samtidig med at medlemsstaterne bør sikre, at forbrugernes eksponering over for engrosprisrisikoen er rimelig. Medlemsstaterne bør også sikre, at de forbrugere, der vælger ikke at deltage aktivt i markedet, ikke straffes, men i stedet gennem midler, der er bedst muligt afpasset efter de indenlandske markedsvilkår, tilskyndes til at vælge blandt de muligheder, der er til rådighed, på et velinformeret grundlag. De nationale, regionale og lokale myndigheder skal skabe de nødvendige rammebetingelser, så forbrugerne får adgang til detaljerede oplysninger om forudsætninger og muligheder for markedsdeltagelse. Medlemsstaterne bør også garantere, at der er særlige foranstaltninger for de forbrugere, der er i størst risiko for energifattigdom med henblik på at sikre, at de kan deltage aktivt på markedet, beskytte deres adgangsret til energi og gøre det muligt for dem at udnytte innovativ teknologi, der nedsætter deres energiforbrug.

Begrundelse

Ændringsforslaget tilføjer et krav om, at alle myndigheder skal tilskynde forbrugerne til at deltage i markedet og stille detaljerede oplysninger om forudsætninger og muligheder herfor til rådighed.

Anbefalet ændring 24

Betragtning 30

Forslag til direktiv om fælles regler for det indre marked for elektricitet (omarbejdning) — COM(2016) 864 final

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Takket være teknologi til distribueret energiproduktion og forbrugerindflydelse er energifællesskaber og energikooperativer blevet et virkningsfuldt og omkostningseffektivt middel til at opfylde borgernes behov og forventninger vedrørende energikilder, tjenesteydelser og lokal deltagelse. Energifællesskaber giver alle forbrugere mulighed for at have en direkte interesse i produktion, forbrug eller udveksling af energi inden for et geografisk afgrænset fællesskabsnet, der kan fungere isoleret eller være tilsluttet det offentlige distributionsnet. Energifællesskabsinitiativer lægger navnlig vægt på at levere billig energi af en bestemt slags, f.eks. vedvarende energi, til deres medlemmer eller partshavere, snarere end på at give overskud, sådan som det er tilfældet for et traditionelt energiselskab. Ved direkte at inddrage forbrugerne viser energifællesskabsinitiativer deres potentiale for at fremme brugen af ny teknologi og nye forbrugsmønstre, herunder intelligente net og prisfleksibelt elforbrug, på en integreret måde. Energifællesskaber kan også fremme energieffektiviteten på husstandsniveau og bidrage til at bekæmpe energifattigdom ved at reducere forbruget og sikre lavere energitariffer. Energifællesskaber giver desuden visse grupper af private forbrugere, der ellers ikke ville være i stand til at deltage i energimarkedet, mulighed for at gøre dette. Vellykkede initiativer af denne art har skabt økonomisk, social og miljømæssig værdi for lokalsamfundet, der rækker ud over selve leveringen af energitjenester. Lokale energifællesskaber bør have mulighed for at deltage i markedet på lige vilkår med andre deltagere, uden at konkurrencen fordrejes. Privatkunder bør have mulighed for frivilligt at deltage i energifællesskabsinitiativer såvel som til at trække sig ud igen uden at miste adgang til det net, der drives af energifællesskabet, eller deres rettigheder som forbrugere. Der bør gives adgang til et lokalt energifællesskabs net på retfærdige og omkostningsægte vilkår. Takket være teknologi til distribueret energiproduktion og forbrugerindflydelse er energifællesskaber og energikooperativer blevet et virkningsfuldt og omkostningseffektivt middel til at opfylde borgernes behov og forventninger vedrørende energikilder, tjenesteydelser og lokal deltagelse. Energifællesskaber giver alle forbrugere mulighed for at have en direkte interesse i produktion, forbrug eller udveksling af energi inden for et geografisk afgrænset fællesskabsnet, der kan fungere isoleret eller være tilsluttet det offentlige distributionsnet. Energifællesskabsinitiativer lægger navnlig vægt på at levere billig energi af en bestemt slags, f.eks. vedvarende energi, til deres medlemmer eller partshavere, snarere end på at give overskud, sådan som det er tilfældet for et traditionelt energiselskab. Ved direkte at inddrage forbrugerne viser energifællesskabsinitiativer deres potentiale for at fremme brugen af ny teknologi og nye forbrugsmønstre, herunder intelligente net og prisfleksibelt elforbrug, på en integreret måde. Energifællesskaber kan også fremme energieffektiviteten på husstandsniveau og bidrage til at bekæmpe energifattigdom ved at reducere forbruget og sikre lavere energitariffer. Energifællesskaber giver desuden visse grupper af private forbrugere, der ellers ikke ville være i stand til at deltage i energimarkedet, mulighed for at gøre dette. Vellykkede initiativer af denne art har skabt økonomisk, social og miljømæssig værdi for lokalsamfundet, der rækker ud over selve leveringen af energitjenester. Lokale energifællesskaber bør i henhold til klart definerede regler have mulighed for at deltage i markedet på lige vilkår med andre deltagere, uden at konkurrencen fordrejes. Privatkunder bør have mulighed for frivilligt at deltage i energifællesskabsinitiativer såvel som til at trække sig ud igen uden at miste adgang til det net, der drives af energifællesskabet, eller deres rettigheder som forbrugere. Der bør gives adgang til et lokalt energifællesskabs net på retfærdige og omkostningsægte vilkår.

Begrundelse

Lokale energifællesskaber kan være en effektiv måde at forvalte energien på i lokalsamfund. Med henblik på at fremme oprettelsen af sådanne fællesskaber og deres deltagelse på elektricitetsmarkedet er en passende retlig ramme med klare regler for energifællesskabernes aktiviteter på energimarkedet af stor betydning.

Anbefalet ændring 25

Betragtning 38

Forslag til direktiv om fælles regler for det indre marked for elektricitet (omarbejdning) — COM(2016) 864 final

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Forskellige modeller for forvaltning af data er blevet udviklet eller er under udvikling i medlemsstaterne efter ibrugtagningen af intelligente målersystemer. Uafhængigt af dataforvaltningsmodellen er det vigtigt, at medlemsstaterne indfører gennemsigtige regler om adgang til data på ikke-diskriminerende vilkår, sikrer det højeste niveau af cybersikkerhed og databeskyttelse og sikrer, at de enheder, der behandler data, er upartiske. Forskellige modeller for forvaltning af data er blevet udviklet eller er under udvikling i medlemsstaterne efter ibrugtagningen af intelligente målersystemer. Uafhængigt af dataforvaltningsmodellen er det vigtigt, at medlemsstaterne indfører gennemsigtige regler om adgang til data på ikke-diskriminerende vilkår, sikrer det højeste niveau af cybersikkerhed og databeskyttelse og sikrer, at de enheder, der behandler data, er upartiske. For at inddrage forbrugerne i efterspørgselsreaktionen og tilbyde dem et dynamisk prissystem, skal distributørerne sikre forbrugerne fri adgang til oplysninger om deres timelige elforbrug. Det anbefales, at denne informationsadgang kommer til at gælde for alle intelligente elmålere og gøres tilgængelig for alle effektområder.

Begrundelse

Adgangen til information for alle intelligente elmålere bør anbefales, men ikke gøres obligatorisk. Dog bør den gøres tilgængelig for alle effektområder.

Anbefalet ændring 26

Betragtning 3

Forslag til forordning om oprettelse af Den Europæiske Unions Agentur for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (omarbejdning) — COM(2016) 863 final — 2016/0378 (COD)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Det forventes, at behovet for koordinering af de nationale reguleringstiltag vil blive større i de kommende år. Europas energisystem er ved at gennemgå den mest gennemgribende forandring i årtier. Øget markedsintegration og omstillingen til en mere alsidig elektricitetsproduktion kræver en større indsats, for at de nationale energipolitikker koordineres med naboerne og mulighederne for grænseoverskridende handel med elektricitet udnyttes. Det forventes, at behovet for koordinering af de nationale reguleringstiltag vil blive større i de kommende år. Europas energisystem er ved at gennemgå den mest gennemgribende forandring i årtier. Øget markedsintegration og omstillingen til en mere alsidig elektricitetsproduktion kræver en større indsats, for at de nationale energipolitikker koordineres med naboerne og mulighederne for grænseoverskridende handel med elektricitet udnyttes. Det er endvidere vigtigt at styrke de nationale regulerende myndigheder. Medlemsstaterne skal garantere de nationale regulerende myndigheders uafhængighed og sikre, at de kan arbejde uhindret. Der skal stilles de nødvendige midler til rådighed for relevante aktiviteter, der varetages af de nationale regulerende myndigheder, og de skal have mulighed for at deltage i samarbejdet på EU-plan med alle rettigheder.

Begrundelse

En bedre koordinering medlemsstaterne imellem på energiområdet hilses velkommen. Lige så vigtig er den rolle, som de nationale reguleringsmyndigheder i hver enkelt EU-medlemsstat varetager. Det skal påpeges, at medlemsstaterne skal garantere de nationale regulerende myndigheders uafhængighed og sikre, at de kan arbejde uhindret. Derudover skal der stilles tilstrækkelige ressourcer til rådighed, så det sikres, at de nationale regulerende myndigheder kan udføre deres arbejde ordentligt.

Anbefalet ændring 27

Artikel 14

Forslag til forordning om oprettelse af Den Europæiske Unions Agentur for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (omarbejdning) — COM(2016) 863 final — 2016/0378 (COD)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Agenturet kan under omstændigheder, som Kommissionen tydeligt har fastsat i retningslinjer vedtaget efter artikel 57 i [omarbejdning af elforordningen som foreslået i COM(2016) 861/2] eller artikel 23 i forordning (EF) nr. 715/2009, og i forbindelse med spørgsmål, der vedrører formålene med dets oprettelse, pålægges yderligere opgaver under overholdelse af grænserne for overdragelse af gennemførelsesbeføjelser til Unionens agenturer. Agenturet kan under omstændigheder, som Kommissionen tydeligt har fastsat i retningslinjer vedtaget efter artikel 57 i [omarbejdning af elforordningen som foreslået i COM(2016) 861/2] eller artikel 23 i forordning (EF) nr. 715/2009, og i forbindelse med spørgsmål, der vedrører formålene med dets oprettelse, pålægges yderligere opgaver under overholdelse af grænserne for overdragelse af gennemførelsesbeføjelser til Unionens agenturer. Kommissionen bør sikre, at Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (ACER) får de nødvendige beføjelser til at kunne anmode om de informationer hos de relevante institutioner i medlemsstaterne, som agenturet har brug for med henblik på at kunne varetage sine opgaver.

Begrundelse

For at garantere en hensigtsmæssig afvikling af proceduren er det nødvendigt at sikre, at Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder får de nødvendige rettigheder og beføjelser, som gør, at det hurtigt modtager de informationer fra de relevante institutioner i medlemsstaterne, som agenturet har brug for med henblik på at kunne varetage sine opgaver.

Anbefalet ændring 28

Artikel 16, stk. 2

Forslag til forordning om oprettelse af Den Europæiske Unions Agentur for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (omarbejdning) — COM(2016) 863 final — 2016/0378 (COD)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Agenturet offentliggør årligt en rapport om resultaterne af dets overvågning, jf. stk. 1. I denne rapport redegør det for eventuelle hindringer for den fulde gennemførelse af de indre markeder for elektricitet og naturgas. Agenturet offentliggør årligt en rapport om resultaterne af dets overvågning, jf. stk. 1. I denne rapport redegør det for eventuelle hindringer for den fulde gennemførelse af de indre markeder for elektricitet og naturgas og fremsætter henstillinger .

Begrundelse

Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder får et større ansvar og flere ressourcer. Det får øgede beføjelser i grænseoverskridende spørgsmål, der kræver en koordineret indsats. Det ville derfor være nyttigt for medlemsstaterne, hvis agenturet i sin rapport om resultaterne af overvågningen også ville komme med generelle henstillinger.

Anbefalet ændring 29

Betragtning 13

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om risikoberedskab i elsektoren og om ophævelse af direktiv 2005/89/EF — COM(2016) 862 final — 2016/0377 (COD)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag ENTSO-E bør på grundlag af denne fælles metode jævnligt opstille og ajourføre regionale krisescenarier og identificere de mest relevante risici for hver region såsom ekstreme vejrforhold, naturkatastrofer, brændstofmangel eller ondsindede angreb. Når krisescenariet med gasmangel overvejes, bør risikoen for afbrydelse af gasforsyningen vurderes med udgangspunkt i de scenarier for forsynings- og infrastrukturafbrydelser, der er opstillet af det europæiske net af transmissionssystemoperatører for gas i henhold til artikel 6, stk. 6 i forordningen om gasforsyningssikkerhed [den foreslåede forordning om gasforsyningssikkerhed]. På den baggrund skal medlemsstaterne i princippet hvert tredje år opstille og ajourføre deres nationale krisescenarier. Scenarierne skal danne grundlag for risikoberedskabsplaner. Medlemsstaterne bør ved indkredsning af risici på nationalt niveau også beskrive de mulige risici, de ser i forbindelse med ejerskabet af den infrastruktur, der er relevant for forsyningssikkerheden, og de foranstaltninger der i givet fald er truffet for at afbøde sådanne risici (såsom generel eller sektorspecifik lovgivning om investeringsscreening, særlige rettigheder for bestemte andelshavere osv.) med en angivelse af, hvorfor disse foranstaltninger set fra deres synspunkt er berettigede. ENTSO-E bør på grundlag af denne fælles metode jævnligt opstille og ajourføre regionale krisescenarier og identificere de mest relevante risici for hver region såsom ekstreme vejrforhold, naturkatastrofer, brændstofmangel eller ondsindede angreb. Når krisescenariet med gasmangel overvejes, bør risikoen for afbrydelse af gasforsyningen vurderes med udgangspunkt i de scenarier for forsynings- og infrastrukturafbrydelser, der er opstillet af det europæiske net af transmissionssystemoperatører for gas i henhold til artikel 6, stk. 6 i forordningen om gasforsyningssikkerhed [den foreslåede forordning om gasforsyningssikkerhed]. I forbindelse med de forskellige former for regionalt samarbejde anbefales det, at energisituationen i regionen klarlægges og drøftes for på den måde at kortlægge muligheder og trusler. På baggrund af disse informationer skal medlemsstaterne i princippet hvert tredje år opstille og ajourføre deres nationale krisescenarier. Scenarierne skal danne grundlag for risikoberedskabsplaner. Medlemsstaterne bør ved indkredsning af risici på nationalt niveau også beskrive de mulige risici, de ser i forbindelse med ejerskabet af den infrastruktur, der er relevant for forsyningssikkerheden, og de foranstaltninger der i givet fald er truffet for at afbøde sådanne risici (såsom generel eller sektorspecifik lovgivning om investeringsscreening, særlige rettigheder for bestemte andelshavere osv.) med en angivelse af, hvorfor disse foranstaltninger set fra deres synspunkt er berettigede.

Begrundelse

Det vil være hensigtsmæssigt og nyttigt at kalkulere med, at ENTSO-E jævnligt opstiller og ajourfører regionale krisescenarier og identificerer de mest relevante risici for hver region såsom ekstreme vejrforhold, naturkatastrofer, brændstofmangel eller ondsindede angreb. Det vigtigste er imidlertid at styrke det regionale samarbejde mellem medlemsstaterne. For medlemsstaterne vil det være nyttigt, hvis situationen på regionalt plan klarlægges og drøftes forud for udarbejdelsen af de enkelte nationale krisescenarier. På den måde øges medlemsstaternes muligheder for at kortlægge og vurdere nationale og regionale foranstaltninger til en effektiv og smidig krisestyring.

Anbefalet ændring 30

Betragtning 18

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om risikoberedskab i elsektoren og om ophævelse af direktiv 2005/89/EF — COM(2016) 862 final — 2016/0377 (COD)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Med henblik på at sikre en fælles tilgang til kriseforebyggelse og -styring skal den kompetente myndighed i hver medlemsstat efter høring af interessenterne udarbejde en risikoberedskabsplan. Planerne skal beskrive effektive, forholdsmæssige og ikke-diskriminerende foranstaltninger, der dækker alle opstillede risikoscenarier. Planerne skal give gennemsigtighed, især hvad angår de betingelser, under hvilke der kan træffes foranstaltninger for at afbøde krisesituationer. Alle planlagte ikke-markedsforanstaltninger skal overholde de i denne forordning fastsatte regler. Med henblik på at sikre en fælles tilgang til kriseforebyggelse og -styring skal den kompetente myndighed i hver medlemsstat efter høring af interessenterne , herunder, når det er muligt, de lokale og regionale myndigheder, udarbejde en risikoberedskabsplan. Planerne skal beskrive effektive, forholdsmæssige og ikke-diskriminerende foranstaltninger, der dækker alle opstillede risikoscenarier. Planerne skal give gennemsigtighed, især hvad angår de betingelser, under hvilke der kan træffes foranstaltninger for at afbøde krisesituationer. Alle planlagte ikke-markedsforanstaltninger skal overholde de i denne forordning fastsatte regler.

Begrundelse

Det er vigtigt, at der findes en fælles tilgang til kriseforebyggelse og -styring i hver medlemsstat.

Derfor er der brug for et tæt samarbejde mellem alle interesserede parter med fokus på direkte kommunikation, også, når det er relevant, med de lokale og regionale myndigheder.

Anbefalet ændring 31

Artikel 16, stk. 1

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om risikoberedskab i elsektoren og om ophævelse af direktiv 2005/89/EF — COM(2016) 862 final — 2016/0377 (COD)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Så snart som muligt og ikke senere end seks uger efter, at en elkrise er erklæret, fremsender de pågældende kompetente myndigheder i samråd med de nationale tilsynsmyndigheder (medmindre dette er den kompetente myndighed) en evalueringsrapport til elektricitetskoordinationsgruppen og Kommissionen. Så snart som muligt og ikke senere end fire uger efter, at en elkrise er erklæret, fremsender de pågældende kompetente myndigheder i samråd med de nationale tilsynsmyndigheder (medmindre dette er den kompetente myndighed) en evalueringsrapport til elektricitetskoordinationsgruppen og Kommissionen.

Begrundelse

Erklæringen af en elkrise udgør en stor udfordring for både den berørte medlemsstat og EU som helhed. I en sådan situation er der behov for en hurtig reaktion og hurtig handling. Den i ændringsforslaget foreslåede frist på fire uger for indgivelse af analyserapporten er tilstrækkelig og sikrer samtidig en hurtigere informationsudveksling.

Anbefalet ændring 32

Artikel 18

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om risikoberedskab i elsektoren og om ophævelse af direktiv 2005/89/EF — COM(2016) 862 final — 2016/0377 (COD)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Medlemsstaterne og de kontraherende parter i Energifællesskabet opfordres til at arbejde tæt sammen i processen med at opstille elkrisescenarier og udarbejde risikoberedskabsplaner, således at der ikke træffes foranstaltninger, som bringer forsyningssikkerheden i medlemsstaterne, hos de kontraherende parter eller i Unionen i fare. I den forbindelse kan de kontraherende parter i Energifællesskabet på Kommissions opfordring deltage i møder i elektricitetskoordinationsgruppen vedrørende emner, de er berørt af. Medlemsstaterne og de kontraherende parter i Energifællesskabet opfordres til at arbejde tæt sammen i processen med at opstille elkrisescenarier og udarbejde risikoberedskabsplaner, således at der ikke træffes foranstaltninger, som bringer forsyningssikkerheden i medlemsstaterne, hos de kontraherende parter eller i Unionen i fare. Til sikring af den mest effektive forvaltning af energisektoren fremhæves og anbefales især regionalt samarbejde. I den forbindelse kan de kontraherende parter i Energifællesskabet på Kommissions opfordring deltage i møder i elektricitetskoordinationsgruppen vedrørende emner, de er berørt af.

Begrundelse

Med henblik på en elkrisestyring, der er så slagkraftig og effektiv som muligt, er det vigtigt at gøre opmærksomhed på betydningen af, at medlemsstaterne samarbejder på regionalt plan. Regionalt samarbejde skaber mulighed for hurtige løsninger med lave omkostninger.

II. POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG (RU)

Generelle bemærkninger

1. Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over pakken om ren energi fra Kommissionen og gør opmærksom på, at prioriteterne heri — energieffektivitet og bæredygtighed for bygninger, industri og transport, udvikling af vedvarende energi samt betingelserne og en hensigtsmæssig udformning af reglerne herfor, som giver forbrugerne mulighed for at deltage gennem styring af energibehovet — i kombination med oprettelsen af det indre marked for energi og fastsættelsen af nye ansvarsområder for eldistributionsnet, transmissionsoperatører og nationale lovgivere vil bidrage til at sikre uafhængighed på energiområdet, forsyningssikkerhed, realisering af klimamålene og især rimelige energipriser for forbrugerne;

2. understreger imidlertid, at der er klare tegn på, at de gældende EU-mål i energi- og klimapakken 2030 ikke vil være tilstrækkelige til at opfylde de forpligtelser, som alle medlemsstater og EU har indgået med underskrivelsen af Parisaftalen. Det er især overbevist om, at målet om 27 % vedvarende energi i EU ikke er tilstrækkeligt ambitiøst, og opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at være mere ambitiøse;

3. bifalder forslagene om et tæt grænseoverskridende samarbejde på regionalt plan og opfordrer samtidig Kommissionen til at undersøge mulighederne for at støtte et sådant samarbejde gennem udvidelse af rettigheder for deltagelse på mikroniveau, åbning af muligheder for et tæt samarbejde mellem lokale og regionale myndigheder og etablering af rammevilkår for, at naboregioner får reelle muligheder for at opbygge en fælles energiinfrastruktur på tværs af de nationale grænser;

4. beklager, at de lokale og regionale myndigheders rolle kun beskrives på overfladisk vis i Kommissionens forslag, og fremhæver de lokale og regionale myndigheders vigtige bidrag til gennemførelsen af klimamålene. Mange små og store byer i EU har allerede i årevis haft handlingsplaner for klima og bæredygtig energi, hvor en kulstoffattig kraftvarmeproduktion, anvendelse af vedvarende energikilder, foranstaltninger til fremme af energieffektivitet samt udvikling af bæredygtig transport indgår;

5. støtter Kommissionens mål om at skabe en fleksibel og markedsorienteret ramme, som styrker udviklingen af vedvarende energi, men som samtidig forebygger markedsforvridninger, og bifalder især forslagene om at skabe stærkere incitamenter for forbrugerne, så disse blive aktører på elektricitetsmarkedet. Udvalget fremhæver, at de lokale og regionale myndigheder med oprettelsen af energifællesskaber kan yde et bidrag til sikring heraf;

6. mener, at det regionale samarbejde inden for rammerne af udarbejdelsen af nationale planer må styrkes på de områder, hvor det er oplagt, at der vil være grænseoverskridende konsekvenser. Udvalget anser det for yderst vigtigt, at foranstaltningerne forud for udarbejdelsen af nationale planer på et tidligt tidspunkt koordineres med EU's nabolande, og at de lokale og regionale myndigheder inddrages i denne proces;

7. mener, at medlemsstaterne bør øge indsatsen for at fjerne administrative hindringer, nedbringe omkostningerne forbundet med mindre modne lavemissionsteknologier og i højere grad fokusere på en effektiv koordinering af planlægning, gennemførelse og rapportering på nationalt, regionalt og lokalt plan.

Udvikling af vedvarende energi og markedsintegration

8. Det Europæiske Regionsudvalg er enigt i, at EU i højere grad bør fokusere på udviklingen og brugen af teknologier inden for vedvarende energi, og bemærker, at de nye teknologier vil give alle forbrugere (fra industrivirksomheder til husholdninger) mulighed for at bruge energi på en mere intelligent og omkostningseffektiv måde, samtidig med at de kan vælge rene og effektive energifremstillingsmetoder;

9. mener, at manglende fastsættelse af mål i medlemsstaterne for vedvarende energikilder på transportområdet er en meget stor mangel, navnlig når opfyldelse af målet med 10 % i 2020 som fastsat i det nuværende direktiv har været hovedincitamentet for udviklingen af biobrændstoffer. Det foreslås derfor at inkludere et mål for biobrændstoffer (herunder konventionelle biobrændstoffer, der produceres bæredygtigt), der kunne være på 14 %;

10. mener, at energi fra vedvarende energikilder kan være konkurrencedygtig, og påpeger, at nogle vedvarende energikilder, f.eks. onshorevindmølleparker, allerede er i stand til at konkurrere med fossile energikilder, og at priserne for vindenergi vil falde yderligere, hvis der installeres flere vindmøller, og teknologien forbedres;

11. er enigt i, at innovation på området rene energikilder kræver et velfungerende indre marked og en fair konkurrence, som giver nye markedsaktører mulighed for at gennemføre innovative projekter møntet på vedvarende energi. Udvalget fremhæver imidlertid, at gennemførelsen af innovative projekter skal ske på samme vilkår som gælder for de aktører, der allerede findes på markedet;

12. bemærker, at medlemsstaterne ved oprettelsen af støtteordninger for vedvarende energi bør være opmærksomme på de særlige egenskaber ved de forskellige teknologier for vedvarende energi (f.eks. prisniveau, risici, mulighed for levering af systemtjenester). Dette vil sikre en større omkostningseffektivitet og opfyldelse af EU's langsigtede mål om at reducere CO2-emissionerne;

13. mener, at Kommissionen bør tilskynde medlemsstaterne til at træffe hensigtsmæssige foranstaltninger til støtte for udviklingen af vedvarende energi. Hvad angår udviklingen af nye generationer af teknologier til fremstilling af vedvarende energi og beskyttelsen af mindre projekter, herunder kraftvarmeværker, der er forbundet med lokale fjernvarme- og fjernkølingsnet, skal medlemsstaterne have et større råderum;

14. påpeger, at udvikling af vedvarende energi og markedsintegration kræver betydelige økonomiske ressourcer, og at det derfor er særlig vigtigt at prioritere dette spørgsmål og sikre en fælles tilgang på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan, således at de forskellige finansieringskilder sammenkobles, og der skabes en multiplikatoreffekt;

15. opfordrer Kommissionen til, under hensyntagen til de eksisterende støtteordninger i medlemsstaterne og med henblik på en harmonisering af reglerne og mobilisering af investeringer i denne sektor, at sikre, at det i direktivet om vedvarende energi klart fastlægges, hvilken strategi der skal følges i forbindelse med støtteordningerne;

16. konstaterer, at det med henblik på realisering af mere ambitiøse mål er mindst lige så vigtigt med præcise og korrekte oplysninger om mulighederne for at benytte EU's støtteinstrumenter efter 2020. Udvalget fremhæver også, at der må anvendes avancerede finansieringsteknikker til sikring af, at de største investeringer kommer fra den private sektor. I den forbindelse skal det bemærkes, at 25 % af de projekter, der er blevet finansieret med midler fra Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI), har vedrørt energi, hvilket i høj grad har medvirket til at sætte gang i sektoren;

17. er enigt i, at støtteordninger for elektricitet fra vedvarende kilder har vist sig at være en effektiv metode til at fremme udbredelsen af vedvarende elektricitet. Udvalget fremhæver imidlertid, at produktion af moden vedvarende energi ifølge retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse og energi 2014-2020, der trådte i kraft 1. juli 2014, gradvist skal integreres i det indre elmarked, at statsstøtten skal afspejle de faldende produktionsomkostninger, og markedsforvridninger skal undgås. Det påpeger endvidere, at de eksterne omkostninger forbundet med disse energikilder skal gøres mere gennemsigtige;

18. støtter principielt åbningen af støtteordninger for projekter i andre medlemsstater, men medlemsstaterne bør imidlertid nøje undersøge mulighederne i tilknytning til en åbning af markedet for at undgå, at en sådan forpligtelse, på grund af den større finansielle kapacitet hos de øvrige EU-medlemsstater, der er involverede i fordelingen af støtten, begrænser den lokale produktion. Udvalget mener derfor, at støtteordninger, baseret på grænseoverskridende samarbejde, bør prioriteres, og at der bør rettes særlig fokus på sammenkoblinger.

Det indre marked for elektricitet og risikostyring

19. Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at et integreret energimarked er det bedste middel til at opnå overkommelige energipriser og sikkerhed i energiforsyningen og samtidig bane vej for en omkostningseffektiv integrering af større mængder elektricitet fra vedvarende energikilder. Udvalget bifalder derfor Kommissionens forslag til en udformning af elektricitetsmarkedet, som fremmer indførelsen af vedvarende energi, forbedrer efterspørgselsstyringen, skaber et integreret energimarked på regionalt niveau og styrker forbrugernes stilling;

20. påpeger, at elpriserne i mange medlemsstater ikke følger efterspørgsel og udbud, men reguleres af de offentlige myndigheder. Dette kan skade konkurrencen og hindre mobiliseringen af investeringer samt fremkomsten af nye udbydere på markedet og skal altid være behørigt begrundet i specifikke politiske mål som f.eks. beskyttelse af de mest sårbare forbrugere. Regionsudvalget støtter derfor den foreslåede liberalisering af markedet og reduktionen af den statslige indgriben med det formål at sænke priserne for forbrugerne, men minder om, at medlemsstaternes deregulering af energipriserne bør gennemføres gradvist og under behørig hensyntagen til energis særlige karakter af tjenesteydelse af almen interesse;

21. er enigt i, at lokale energifællesskaber kan være en effektiv måde at forvalte energien på i lokalsamfund. Udvalget opfordrer Kommissionen til at skabe tekniske og finansielle instrumenter, som giver de lokale og regionale myndigheder mulighed for at støtte disse fællesskaber på omfattende vis;

22. er enigt i, at medlemsstaterne skal udarbejde risikoberedskabsplaner for at forebygge krisesituationer, og fremhæver betydningen af det regionale samarbejde med henblik på en mere effektiv forvaltning af energisektoren. Udvalget mener endvidere, at de regionale og lokale myndigheder skal høres i forbindelse med udarbejdelsen af disse planer.

23. understreger, at kampen mod energifattigdom kræver en fælles definition af problemet på EU-niveau, indsamling og udveksling af relevante data i samarbejde med forskellige myndighedsniveauer og en række målrettede politikker og foranstaltninger for at hjælpe de mest sårbare energiforbrugere til at deltage på markedet og lette byrden fra høje energipriser.

Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (ACER)

24. Det Europæiske Regionsudvalg bifalder den omfattende evaluering af den juridiske ramme. Der tages ikke kun fat på enkelte aspekter af energimarkedet, men også på sammenhængen mellem de enkelte elementer, samspillet mellem aktørerne i forfølgelsen af målene og fordelingen af ansvarsområder. Det må bifaldes, at ACER får større indflydelse på udarbejdelsen og gennemførelsen af netreglerne. Udvalget fremhæver imidlertid, at Kommissionen skal sikre, at ACER råder over de nødvendige beføjelser til at anmode om oplysninger fra de vigtigste institutioner i medlemsstaterne og varetage andre koordineringsopgaver;

25. gør opmærksom på, at ACER's reguleringsforanstaltninger i henhold til proportionalitetsprincippet ikke erstatter nationale afgørelser. Udvalget anbefaler ligeledes, at de nationale regulerende myndigheder styrkes. Medlemsstaterne skal garantere de nationale regulerende myndigheders uafhængighed og sikre, at de kan arbejde uhindret. Der skal stilles de nødvendige midler til rådighed for relevante aktiviteter, der varetages af de nationale regulerende myndigheder, og de skal have mulighed for at deltage i samarbejdet på EU-plan med alle rettigheder.

Forbrugere og betydningen af oplysning og uddannelse

26. Det Europæiske Regionsudvalg bifalder Kommissionens forslag om at reformere markedet for energi og give forbrugerne større indflydelse, således at de bliver ligeberettigede markedsdeltagere. Udvalget støtter Kommissionens forslag om at indføre intelligente målere på frivillig basis og under hensyntagen til principperne om databeskyttelse, således at forbrugerne får regninger, de kan gennemskue, og får lettere ved at skifte elleverandør;

27. gør opmærksom på, at mere forskning og et tættere samarbejde med repræsentanter for de lokale myndigheder er nødvendigt for bedre at forstå forbrugernes motivation for deltagelse på elektricitetsmarkedet. En bedre indsigt i de faktorer, der fører til ændringer i forbrugernes adfærd, kan give vigtige oplysninger om, hvordan forbrugerne kan stimuleres til at optræde som stærke og ansvarsbevidste aktører på det nye elmarked;

28. gør opmærksom på, at undersøgelser har vist, at forbrugerne klager over manglende gennemsigtighed på elektricitetsmarkederne, og peger på, at mangel på information mindsker deres muligheder for at udnytte konkurrencen og deltage aktivt i markedet. Forbrugerne føler sig ikke tilstrækkeligt informerede om alternative udbydere og valgmuligheder. Udvalget fremhæver derfor, at problemerne vedrørende beskyttelse af privatlivets fred og beskyttelse af kundedata skal løses, og opfordrer Kommissionen til at fremlægge tekniske forslag, der skal garantere høje sikkerhedsstandarder;

29. fremhæver de lokale og regionale myndigheders betydning for støtten til oprettelse af energifællesskaber. Udvalget bemærker, at de lokale myndigheders repræsentanter kan yde støtte på følgende områder: opbygning af kapacitet, adgang til finansiering, uddannelse, udveksling af positive erfaringer, teknisk bistand og fremme af partnerskaber;

30. understreger betydningen af oplysningskampagner, der tilskynder forbrugerne til at blive aktive aktører i energisektoren. I den forbindelse er det vigtigt, at Regionsudvalget spiller en aktiv rolle, og udvalgets indsats bør støttes, idet den kan yde et væsentligt bidrag til informationsformidling, udveksling af ideer i lokalsamfundene samt udveksling af praktiske erfaringer med vellykkede tiltag.

De lokale og regionale myndigheders rolle

31. Det Europæiske Regionsudvalg gør opmærksom på, at de lokale og regionale myndigheder spiller en vigtig rolle i energisektoren: disse myndigheder kan med deres aktiviteter påvirke energiinfrastrukturens udvikling og markedets funktion. De tilrettelægger leveringen af tjenesteydelser, har ansvaret for den fysiske planlægning og arealanvendelsen, står for vejbelysning, levering af transporttjenester og forvaltningen af lokalplaner. De træffer endvidere afgørelse om tilladelser og tilrettelægger oplysningskampagner og informationsformidling til borgerne. Desuden råder de lokale og regionale myndigheder over store budgetter til offentlige indkøb af energiforbrugende produkter og tjenesteydelser. I flere tilfælde er de lokale og regionale myndigheder også energiproducenter;

32. påpeger, at de lokale og regionale myndigheder i Kommissionens forslag ikke nævnes som vigtige aktører i energisektoren, og opfordrer Kommissionen til at behandle de lokale og regionale myndigheder som partnere på lige fod med centralregeringen i forbindelse med gennemførelsen af yderligere foranstaltninger på dette område;

33. gør opmærksom på, at de lokale og regionale myndigheder kan bidrage til at fremme brugen af vedvarende energikilder og forbedre energieffektiviteten på lokalt og regionalt plan, f.eks. ved at fastsætte ambitiøse mål og handlingsplaner, forenkle de administrative procedurer og regler, yde økonomisk støtte og gøre en indsats på uddannelsesområdet. Det minder i den forbindelse om, at mere end 6 600 lokale og regionale myndigheder har underskrevet borgmesterpagten, og at flere bør tilskyndes til frivilligt at tilslutte sig dette og andre internationale initiativer;

34. mener, at de lokale og regionale myndigheder bør høres med hensyn til fremtidige særlige foranstaltninger på grund af den rolle, de spiller i forbindelse med planlægning af infrastruktur, tiltrækning af investorer samt information til og høring af forbrugerne;

35. tilbyder at bistå lokale og regionale myndigheder med at etablere kontakter med relevante eksperter med det formål at forbedre kompetencer og sikre en bedre koordinering af fælles tilgange.

Nærhed og proportionalitet

36. Det Europæiske Regionsudvalg påpeger, at nogle nationale parlamenter har givet udtryk for betænkeligheder med hensyn til, om Kommissionens forslag er i overensstemmelse med nærhedsprincippet. De lokale og regionale myndigheder har et stort ansvar for at sikre, at EU's regler håndhæves på effektiv vis. Blandt andet af den grund er udvalget af den opfattelse, at det kan være nødvendigt at se nærmere på, om nærheds- og proportionalitetsprincipperne er overholdt.