[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 16.10.2007

SEK(2007) 1335

ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE

Ledsagedokument til

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING

om ændring af Rådets direktiv 76/768/EØF, 88/378/EØF, 1999/13/EF og direktiv 2000/53/EF, 2002/96/EF og 2004/42/EF med henblik på at tilpasse disse til forordning (EF) nr. … om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger og om ændring af direktiv 67/548/EØF og forordning (EF) nr. 1907/2006 RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN AF GENNEMFØRELSEN AF GHS I FÆLLESSKABSRETTEN [KOM(2007) 611 endelig][SEK(2007) 1334]

ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE

RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN AF GENNEMFØRELSEN AF GHS I FÆLLESSKABSRETTEN

Det globale harmoniserede system for klassificering og mærkning af stoffer og blandinger (GHS), der blev formelt vedtaget af FN's Økonomiske og Sociale Råd (ECOSOC) i juli 2003, har som formål at skabe ensartede kriterier på verdensplan for gennem klassificering og mærkning at gøre opmærksom på farerne ved kemikalier og derved fremme en forsvarlig håndtering af dem. Dette burde fremme handelen med kemikalier på verdensplan og samtidig beskytte menneskers sundhed og miljøet.

Denne konsekvensanalyse vedrører gennemførelsen af GHS i EU i form af et forslag til forordning og de heraf følgende ændringer i anden relateret fællesskabslovgivning om kemikalier ("følgelovgivning"). Den er baseret på konsekvensanalyseundersøgelser udført af RPA og London Economics, eget arbejde i Kommissionens tjenestegrene, som f.eks. undersøgelse af konsekvenserne for anden følgelovgivning på kemikalieområdet, og svarerne fra internethøringen

Analysen viser, at gennemførelsen af GHS på længere sigt kan betale sig, fordi de (tilbagevendende) fordele i form af handelsrelaterede omkostningsbesparelser i sidste ende vil være større end engangsomkostningerne i forbindelse med gennemførelsen. Omkostningsbesparelserne, som i alle overslag svarer til et gennemsnit på nogle få arbejdsdage pr. virksomhed pr. år, opnås gennem en betydelig reduktion af den lovgivningsmæssige barriere, som udgøres af forskelle i klassificering og mærkning på verdensplan. Den vil derfor medføre øget handel med kemikalier med lande uden for EU og således gennem EU-industriens bedre eksterne konkurrenceevne bidrage til øget vækst og beskæftigelse.

Omkostningerne i forbindelse med gennemførelsen skal dog holdes under kontrol for også at opnå nettofordele inden for en overskuelig fremtid og for at undgå unødvendige omkostninger og administrative byrder for SMV'erne. Dette kræver først og fremmest en blød overgang fra det nuværende system til GHS, som opretholder det nuværende høje niveau for beskyttelse af miljø og sundhed og minimerer virksomhedernes byrde. Det er nødvendigt, at overgangsperioden består af to på hinanden følgende faser for henholdsvis stoffer og blandinger, der skal tilrettelægges således, at større gennemførlighedsproblemer undgås, at der tages hensyn til synergier med fornyet gennemgang af klassificeringen i forbindelse med indfasningsregistreringerne under REACH, og at der foretages en tilpasning til gennemførelsen af GHS andre steder i verden for ikke at gå glip af en del af handelsfordelene.

Konsekvensanalysen taler for en overgangsperiode for stoffer, der falder sammen med fristen for fortegnelsen over klassificeringer og mærkninger under REACH. En kortere overgangsperiode ville være svær at gennemføre i praksis og ville kunne gøre det nødvendigt at foretage en ommærkning af en betydelig del af de eksisterende lagre. En længere overgangsperiode ville skabe problemer for fabrikanter af blandinger, der ønsker at anvende GHS hurtigt.

For den efterfølgende fase af overgangsperioden for blandinger støtter analysen en periode på 4 ½ år. Det står klart, at tilsyneladende beskedne forlængelser af overgangsperioden for blandinger herudover er i modstrid med den stadig voksende byrde med at administrere to klassificeringssystemer samtidig, og derved overskygger lettelsen for leverandører af blandinger i lange forsyningskæder, herunder mange SMV'er, med hensyn til bedre at kunne optage de fornødne ændringer og sprede omkostningerne. En kortere periode ville betyde, at færre leverandører af blandinger ville kunne nyde godt af GHS-klassificeringer for stoffer og for blandinger "opstrøms" i systemet, som kommer gennem forsyningskæden. At en periode på 4½ år bør foretrækkes er også blevet bekræftet af svarerne i høringen af de offentlige interessenter, hvor der var et stor flertal for mellemlange overgangsperioder.