KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 24.07.1996 
KOM(96) 384 endelig udg. 
KOMMISSIONENS ÅRI4QE PERETNINQ 
TIL RÅPET QQ EUROPA-PARLAMENTET 
OM FÆLLESSKABETS LÅNOPTAGELSE OG LÅNGIVNING 
I 1995 
og 
BERETNING FM KOMMISSIONEN 
TIL RÅPET QQ EUROPA-PARLAMENTET 
OM UDNYTTELSEN AF DET NYE FÆLLESSKABSINSTRUMENT (NIC) 
(halvåret 1.7.1995 - 31.12.1995) 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
INDLEDNING 
A. KOMMISSIONENS ÅRLIGE RAPPORT TEL RÅDET OG EUROPA­
PARLAMENTET OM FÆLLESSKABETS LÅNOPTAGELSE OG LÅN­
GIVNING 11995 
1. Fællesskabets lånoptagelsestransaktioner 
2. Långivningsaktiviteter inden for Fællesskabet 
3. Långivningsaktiviteter uden for Fællesskabet 
4. Den Europæiske Investeringsfond 
5. Långivningens budgetmæssige følger 
Statistisk bilag 
B. KOMMISSIONENS RAPPORT TIL RÅDET OG EUROPA­
PARLAMENTET OM UDNYTTELSEN AF DET NYE 
FÆLLESSKABSINSTRUMENT (NIC) 
(halvåret 1.7.1995-31.12.1995) 
1. Situationen pr. 31.12.1995 
2. Långivningen fordelt på lande og sektorer 
Statistisk bilag 
RAPPORT OM FÆLLESSKABETS 
LÅNOPTAGELSE OG LÅNGIVNING 
INDLEDNING 
A. Årlig rapport. 
Denne rapport udarbejdes hvert år i henhold til Rådets afgørelser om Det Nye 
Fællesskabsinstrument (NIC)1* og låneinstrumenter til fordel for Euratoms 
forskning og finansiering1*. Europa-Parlamentet har desuden i sin beslutning om 
intensivering af den politiske kontrol med Fællesskabets lånoptagelse og 
långivning1* anmodet om, at denne rapport også skal omfatte EKSF's og EIB's 
aktiviteter. Nærværende rapport dækker året 1995 og er den sekstende rapport, 
som Kommissionen offentliggør i medfør af den forpligtelse, som Rådet og 
Europa-Parlamentet har pålagt den, om at fremlægge så fuldstændige 
oplysninger som muligt om samtlige disse aktiviteter. 
EU's finansielle aktivitet fokuseredes i 1995 hovedsageligt om at tilendebringe 
iværksættelsen af de nye instrumenter, som blev vedtaget på de seneste 
europæiske topmøder og videreudvikle de mere traditionelle instrumenter på 
trods af afmatningen på de internationale finansielle markeder. EIB-
långivningen er således steget kraftigt, navnlig i tilknytning til det europæiske 
vækstinitiativ for at fremskynde finansieringen af de transeuropæiske net. 
Udadtil er EU's aktiviteter ligeledes øget på baggrund af EIB's gennemførelse 
af Rådets beslutninger vedrørende Albanien, Tyrkiet og fredsprocessen i Gaza 
og på Vestbredden. Som et led i den verdensomspændende demokratiske 
normaliseringsproces rundt omkring i verden har EU gennem EIB's långivning 
for første gang været aktiv på Haiti og i Sydafrika. 
Gennemførelsen af instrumenterne har haft virkning for de øvrige ordninger, 
der blev oprettet i 1994, navnlig Den Europæiske Investeringsfond og 
Budgetgarantifonden for eksterne aktiviteter. I betragtning af den udvikling, der 
har præget disse, har Rådet1* iværksat drøftelser om risikotyper (kommercielle 
eller politiske) og en hensigtsmæssig spredning af risici. Rådet anmodede derfor 
i november 1995 Kommissionen om i samarbejde med EIB at udarbejde en 
i) 
i) 
i) Artikel 6 i afgørelse 78/870/EØF, EFT L 298 af 25.10.1978. 
Artikel 7 i afgørelse 81/19/EØF, EFT L 37 af 10.2.1981. 
Artikel 7 i afgørelse 81/1013/EØF, EFT L 367 af 23.12.1981. 
Artikel 6 i afgørelse 82/169/EØF, EFT L 78 af 24.3.1982. 
Artikel 7 i afgørelse 83/200/EØF, EFT L 112 af 28.4.1983. 
Artikel 9 i afgørelse 87/182/EØF, EFT L 71 af 14.3.1987. 
Artikel 4 i afgørelse 77/270/Euratom, EFT L 88 af 6.4.1977. 
Dok. PE/67134af5.3.1981,EFTC287af9.11.1981. 
Erklæring vedlagt Rådets afgørelse 93/696/EF, EFT L 321 af 23.12.1993. 
rapport om mulighederne for en bedre fordeling af garantien mellem banken og 
fællesskabets budget. 
B. Halvårlig rapport 
For at sikre en løbende kontrol med de lån, der optages for at fremme 
investeringerne i Fællesskabet, er det i afgørelserne fra 1983 og 1987 om NIC 
endvidere fastsat, at Kommissionen halvårligt underretter Parlamentet og Rådet 
om udnyttelsen af lånetrancherne. Derfor indeholder dokumentets del B en 
redegørelse for NIC-aktiviteterne i perioden fra 1. juli til 31. december 1995. 
A. KOMMISSIONENS ÅRLIGE RAPPORT 
TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET OM 
FÆLLESSKABETS LÅNOPTAGELSE OG LÅNGIVNING 
11995 
1. FÆLLESSKABETS LÅNOPTAGELSESTRANSAKTIONER 
1.1 Med henblik på gennemførelsen af Fællesskabets indre målsætninger er 
Kommissionen bemyndiget til at optage lån på kapitalmarkederne. Disse lån 
skal anvendes til finansiering af lån til medlemsstater med beta­
lingsbalancevanskeligheder (loft 14 mia. ECU), til forskning og finansiering af 
kernekraftværker (nuværende Euratom-loft 4 mia. ECU), til investeringsstøtte i 
Fællesskabet under NIC (nuværende loft 6,8 mia. ECU) og i henhold til EKSF-
traktaten til fremme af produktionskapaciteten i kul- og stålsektoren eller 
omstilling af kapaciteten. 
I henhold til aftaler med tredjelande er Kommissionen bemyndiget til at 
optage lån til finansiering af finansielle bistandsprogrammer til fordel for 
landene i Central- og Østeuropa, AVS-landene og foranstaltninger inden for 
rammerne af Middelhavsprotokollerne. 
Den Europæiske Investeringsbank (EIB) har såvel i de interne som i de 
eksterne aktiviteter været stærkt involveret i finansiering af de fælles politikker 
og prioriterede områder, således at EIB tegner sig for hovedparten af 
lånoptagelsen (tabel 1). Fællesskabets udvidelse i begyndelsen af 1995 indebar i 
øvrigt en teknisk tilpasning af vedtægterne og en kapitalforhøjelse, som har 
konsolideret bankens stilling som EU's hovedlångiver. 
1.2 Alt i alt beløb de europæiske institutioners lånoptagelser sig i 1995 til 
13,2 mia. ECU, hvilket er et fald på 13,2% i forhold til det foregående år 
(tabel 1). Faldet er en smule mere beskedent med hensyn til EIB's lånoptagelse 
(-12,7%). Med hensyn til Kommissionens lånoptagelse (øremærkede lån) er 
faldet udtryk for de af Rådet udstukne retningslinjer om at frigøre 
Kommissionen fra en række aktiviteter til fordel for EIB. Det drejer sig her 
hovedsageligt om EKSF-aktiviteter og dermed NIC- og EURATOM-aktiviteter. 
For EIB's vedkommende skyldes faldet ikke aktivitetsniveauet, som det vil 
fremgå senere i denne rapport, men navnlig markedsforholdene, herunder især 
inflationsdæmpningen og rentefaldet. Rentens fald har således fået bankens 
kunder til i langt højere grad end institutionen selv for egne lån at tilbagebetale 
en række lån før tiden. Der er derfor sket skabt større likviditet med det deraf 
følgende mindre behov for lånoptagelse for at finansiere de fortsat stigende 
låneanmodninger. 
Fænomenet har været mindre udtalt i OECD-landene, hvor inflationsfaldet har 
været mindre, hvilket forklarer det mere beherskede fald i lånoptagelserne 
generelt i området (-8,3%). Sammenlagt er de europæiske institutioners 
lånoptagelse dog faldet i forhold til det samlede OECD-områder, nemlig fra 
4,9% i 1994 til 4,7% i 1995. Når yderligere tilbagebetalinger og bortfald tages 
med i betragtning, beløber det samlede udestående sig pr. 31. december 1995 til 
102,9 mia. ECU mod 100,2 mia. ECU et år tidligere (tabel 2 i bilaget). 
Valutamarkedets usikkerhed i 1995 med hensyn til de traditionelle 
transaktionsvalutaer (dollar, yen, ECU) har mindsket lånoptagelsen i disse 
valutaer. Andelen af lån i stabile EU-valutaer er derimod steget. Dette gælder 
især D-marken og den italienske lire. Efterspørgslen efter den italienske lire 
understøttedes af EIB's store långivningsaktivitet i Italien, og fordi den anses 
for undervurderet. 
Tabel 1 
Lånoptagelser pa det internationale marked (I MIA. ECU) 
1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
1.EF 
heraf: 
1.1 EKSF 
1.2 EØF (a) 
1.3 Euratom 
1.4 EIB 9,6 
09 
09 
01 
7,7 1Q5 
09 
05 
9,0 125 
1,1 
04 
11,0 16,9 
1,4 
1,7 
137 15,7 
15 
1.2 
13,0 201 
09 
5,0 
142 15,2 
06 
03 
01 
142 13,2 
04 
04 
U4 
Z OECD-lande (b) 
3. EF-andel 
(i%af2) 151,2 
6,3 193,1 
5,4 141,5 
83 206,3 
8,1 212,7 
7,4 337,0 
60 303,7 
43 283,8 
4,7 
4. Fordeling pi valutaer 
4.1 Dollar (b) 
4.2 Yen (b) 
4.3 ECU 
4.4 Dollar i % af 2 
4.5 Yen i % af 2 
4.6 ECU i %af2 63,0 
134 
95 
41,7 
819 
6,3 106,6 
H2 
11,4 
55,2 
7,4 
53 55,0 
17,9 
H1 
38,9 
127 
1Q0 65,9 
29,1 
26,0 
31,6 
HO 
125 79,5 
26,0 
17,1 
37,4 
122 
8,0 128,1 
37,9 
6,1 
37,4 
11,2 
13 125,5 
56,5 
6,4 
4Q6 
183 
21 11Q4 
49,3 
5,4 
389 
17,4 
1,9 
a) NIC -tbeteBngsbalancelån 
b) Beregringerbaseretpå ECU'ens gemsmsrilige årlige kurs 
Kilde: EF og OECD 
Størstedelen af Fællesskabets lånoptagelse skete i 1995 til fast rente. Den 
fortsatte tendens til rentefald har bevirket en stærk stigning i transaktioner til 
variabel rente, for EIB's vedkommende 40% af samtlige transaktioner. 
2. LÅNGIVNINGSAKTIVITETER INDEN FOR FÆLLESSKABET 
2.1 Den økonomiske aktivitet udtrykt som et gennemsnit i EU forbedredes stabilt i 
1995 (+2,7%) på trods af en vigende tendens i andet halvår. Aktiviteten 
skyldtes især de europæiske økonomiers gode eksportevne samt de øgede 
investeringer. De faktiske investeringer i EU som målt ved de faste 
bruttoinvesteringer steg med 4,5%. 
På trods af den økonomiske fremgang lykkedes det ikke på grund den faldende 
tendens gennem året at nedbringe ledigheden som håbet på Det Europæiske 
Råds møder på Korfu og i Essen. På denne baggrund synes de foreslåede 
nødvendige strukturelle reformer og gennemførelsen af den strategi, der er 
fastlagt i Kommissionens hvidbog om vækst, konkurrenceevne og 
beskæftigelse, så meget desto mere aktuelle. 
2.2 EIB's indsats for at fremme Fællesskabets indre målsætninger er derfor 
intensiveret. I 1995 androg de undertegnede lån til projekter i Fællesskabet 
18,6 mia. ECU mod 17,7 mia. i 1994, svarende til en forøgelse på 5,2%. Der 
blev finansieret projekter i alle femten medlemsstater, hvilken igen anslås at 
have skabt en investeringsmængde på 53 mia. ECU, svarende til 4% af alle 
faste bruttoinvesteringer i EU. Østrig, Sverige og Finland har allerede fra første 
år efter tiltrædelsen tegnet sig for betydelige lån. Det er i Tyskland, Irland, 
Portugal, Italien og Luxembourg, långivningen er steget mest (tabel 2). 
Tabel 2 
BEMånenessammensætning (undertegnede lån) -Geografiskfordeling 
1987 1993 1994 1995 
m'o. ECU rrio.ECU rrio.ECU rrio.ECU 
Belgien 
Danmark 
Tysklind 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Mand 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forenede Kongerige 
Østrig 
Finland 
Sverige 
Andre lande (art 18) 37,1 
315,3 
276,5 
164,8 
707,4 
1.006,5 
178,6 
ai12,2 
1,6 
18,0 
389,9 
1.133,7 
108,7 05 
4,2 
3,7 
22 
9,5 
ia5 
24 
41^ 
0,0 
02 
5,2 
15,2 
1,5 371,6 
875,5 
2036,6 
511,1 
4.0C6,1 
2205,5 
388£ 
a362,0 
379,7 
1.488,8 
1.929,1 
111,0 21 
4,9 
11^ 
29 
22,6 
124 
22 
19,0 
0,0 
21 
a4 
10,9 
06 615,3 
849,7 
2407,9 
534,7 
a011,5 
2477,4 
291,1 
aoæ,5 
5,1 
399,5 
1.109,7 
2454,7 
89,5 
60,2 
15,3 
260,8 as 
43 
ia6 
ao 
17,0 
14,0 
1,6 
17,5 
0,0 
23 
6,3 
13,9 
0,5 
03 
01 
1,5 665,0 
825,0 
2715,0 
525,0 
2818,0 
2207,0 
327,0 
a435,0 
79 
319,0 
1.232,0 
2244,0 
242 
179 
273 
519,0 a6 
4,4 
14,6 
28 
15,1 
11,9 
1,8 
m5 
0,4 
1,7 
6,6 
121 
1,3 
1,0 
1,5 
28 
EF I alt 7450,3 1000 17.724,2 100,0 17.681,9 100,0 iaeo4>o 100,0 
EIB foretog allerede i 1994 en tilpasning af sine udlånsbetingelser, som nu 
svarer til de specifikke krav, der stilles som følge af oprettelsen af de 
hensigtsmæssige og effektive net, som er af afgørende betydning for 
samhandelen inden for EU. Banken har således kunnet involvere sig direkte i 
finansieringen af de transeuropæiske net og i særdeleshed i projekter på de 
områder, der efter Det Europæiske Råds møde i Essen har fået høj prioritet. 
Banken havde således ved udgangen af 1995 godkendt lånetilsagn til et beløb på 
7,6 mia. ECU. 
Finansiering af investeringer i tilknytning til regionaludvikling og fremme af 
den økonomiske og sociale samhørighed var fortsat i 1995 bankens vigtigste 
aktivitetsområde svarende til mere end to tredjedele af lånetilsagnene. Lånene er 
koncentreret i de områder, der er berettiget til støtte fra strukturfondene, 
herunder de såkaldte samhørighedslande og områder i det østlige Tyskland (se 
tabel 5 i bilaget). 
Finansiering i tilknytning til infrastrukturnettene har været i mærkbar stigning 
i løbet af det seneste år og udgør nu i alt 6,6 mia. mod 5,7 i 1994. Finansiering 
af projekter inden for transportsektoren beløber sig til 5,5 mia., hvoraf 
hovedparten udgøres af vej- og jernbaneinfrastruktur (4,7 mia.). Der er 
ligeledes gennemført vigtige anlægsarbejder i forbindelse med lufthavns-
bordeaux, Dublin og Frankfurt) og havneinfrastruktur. 
Telekommunikationssektoren tegner sig derimod for et fald efter flere års stærk 
stigning. 
Banken finder det vigtigt, at EU-normerne på miljøområdet overholdes og er 
opmærksom på de finansierede projekters virkning for miljøet. Banken er derfor 
gået et skridt videre i 1995 og har givet lånetilsagn for et beløb på 6 mia. til 
dette formål, svarende til mere en tredjedel af den samlede finansiering. Den 
kraftige stigning skyldes ikrafttrædelsen af såvel EU-normer som nationale 
normer samt udbredelsen af specifikke programmer for luft- og vandkvalitet, 
mod atmosfærisk forurening og for en bedre forvaltning af husholdningernes og 
industriens affald. 
I 1995 steg også individuelle lån til industriprojekter igen ligesom globallån til 
SMV. Siden juli 1995 er tilsagnskriterierne blevet udvidet til også at omfatte 
nye former for investeringer i service- og distributionssektoren samt 
forhåndsfinansiering af forsknings- og udviklingsaktiviteter. I alt er der på dette 
område givet tilsagn for 3,5 mia., hvilket er det dobbelte af tilsagnsbeløbet for 
1994, som var et år med særlig lav aktivitet. Stigningen er til dels et udtryk for 
den interesse, der har omgivet rentegodtgørelsesordningen, som efter Det 
Europæiske Råds møde i København tilbydes beskæftigelsesskabende SMV. 
Ordningen, som skulle løbe ind til den 31. juli 1995, er nu forlænget til 
december måned for at sætte de nye medlemsstater i stand til at drage nytte af 
bestemmelserne. Ved udgangen af 1995 er der givet tilsagn om et beløb på 
1 mia. til fordel for ca. 4 400 europæiske virksomheder, som derved har kunnet 
skabe ca. 45 000 nye jobs. 
2.3 Med EKSF-traktatens udløb for øje har Kommissionen i sin afgørelse af 
28. juni 1994 ændret betingelserne for EKSF's lånoptagelses- og 
långivningspolitik. På denne baggrund androg det samlede beløb for 
undertegnede lån sig i 1995 til 360,4 mio. ECU, en nedgang på 46,5% i 
forhold til 1994 (se tabel 3). 
Faldet skyldes såvel de dårlige økonomiske forhold i EKSF-områderne som den 
vedtagne strategi om gradvis tilbagetrækning af EKSF-instrumentet. 
Tabel 3 
EKSF-iån i 1995 1 (Tusind ECU) 
Italien 
Frankrig 
Grækenland 
Portugal 
Nederlandene 
Tyskland 
Det For.Kongerige 
Spanien 
Belgien 
Luxembourg 
Irland 
Danmark 
I alt Artikel 54 
28,627.1 
39,809.5 
17,781.4 
86,218.0 Artikel 56 
60,565.3 
12,523.7 
10,178.0 
56,990.0 
98,512.6 
4,744.6 
7,257.5 
9,380.3 
260,152.0 Sociale 
boliger 
2,382.5 
7,956.6 
1,766.9 
438.7 
1,495.1 
47.5 
14,087.3 I alt 
89,192.4 
14,906.2 
10,178.0 
104,756.1 
100,279.5 
22,964.7 
8,752.6 
9,380.3 
47.5 
360,457.3 
2.4 Hvad angår NIC-aktiviteterne, skal det bemærkes, at der ikke siden 1991 har 
været foretaget nye transaktioner (tabel 4). 
Tabel 4 
Status over NC-lån pr. 31/12/1995 1 (i mia ECU) 
Finansielle aftaler 
Globallån (*) 
Den produktive sektor(*) 
Infrastrukturer 
Energi 
Undertegnede lån, nettof*) 
BB-lån (egne midler) 
Godkendte lofter 
Restbeløb MCI 
5,4 
53a5 
446,7 
990,5 
1.000,0 
9,5 Genopbyg. 
Italien 
598,7 
59a7 
351,6 
1.000,0 
49,7 Genopbyg. 
Grækenl. 
80,0 
80,0 
80,0 
0 MC II 
406,8 
10,6 
279,4 
300,8 
997,5 
1.000,0 
2,5 MC III 
2138,0 
465,3 
258,3 
2861,6 
aooo,o 
133,4 MC IV 
668,8 
668,8 
750,0 
81,2 lait 
3.227,4 
15,9 
1.961,9 
1.005,8 
6.197,2 
351,6 
6.830,0 
267,5 
(*) Industri og landbrug 
(**) Undertegnede lån, ekskl. bortfald 
2.5 Den mellemfristede finansielle betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne er i 
de seneste år blevet aktiveret til fordel for Grækenland og Italien. Italien har 
fået tildelt et lån på 8 mia. ECU, der skulle udbetales i fire trancher (Rådets 
beslutning 93/67/EØF af 18. januar 1993). Det blev i Rådets beslutning 
fastlagt, at tredje og fjerde tranche først kunne komme til udbetaling 
henholdsvis pr. 1. februar 1994 og pr. 1. februar 1995. Den italienske regering 
har ikke anmodet om udbetaling af de to trancher, som ikke mere synes 
nødvendige. 
På denne baggrund og under hensyntagen til tidligere lån og foretagne 
tilbagebetalinger andrager de udestående lån under denne facilitet 
pr. 31.12.1995 5 mia. ECU, idet det bemyndigede rammebeløb i form af 
kapitalmarkedsfinansiering er på 14 mia. ECU. 
3. LÅNGIVNINGSAKTIVITETER UÙEN FOR FÆLLESSKABET 
Disse aktiviteter finder sted mellem EF og de stater, som EF har indgået 
samarbejdsaftaler med. Der mobiliseres betydelige beløb i forbindelse med disse 
aktiviteter, som antager forskellige former, der er afpasset efter de pågældende 
landes særlige forhold (tabel 5). 
3.1 Inden for rammerne af støtten til tilpasnings- og reformprogrammerne i 
tredjelande fortsatte Fællesskabet den makroøkonomiske bistand, som det yder 
i form af lån til betalingsbalance- og strukturtilpasningsstøtte som et 
supplement til støtten under IMF-programmer. For så vidt angår de central- og 
østeuropæiske lande er støtten ydet inden for rammerne af G-24. 
I 1995 androg de faktiske udbetalinger i forbindelse med lån, der tidligere er 
truffet beslutning om at yde, 285 mio. ECU fordelt på følgende måde: 
100 mio. til Middelhavslandene (Algeriet), 80 mio. til de central- og 
østeuropæiske lande (Litauen: 25 mio. og Rumænien: 55 mio.) og 105 mio. til 
SNG (Moldova: 20 mio. og Ukraine: 85 mio.). Hertil kommer afgørelser 
truffet i 1995 om nye lån med et loft på 255 mio. ECU (Belarus: 55 mio., 
Ukraine: 200 mio.), hvoraf 30 mio. kom til udbetaling til Belarus samme år. 
3.2 Med hensyn til Rådets beslutning fra december 1991 om at yde de nye 
uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen (SNG) en kommerciel 
lånefacilitet til et beløb på 1 250 mio. ECU androg de faktiske udbetalinger i 
1995, svarende til tidligere undertegnede lån, sig til 95 mio. ECU 
(Aserbajdsjan: 36,2 mio. og Usbekistan 58,7 mio.). 
Da der ikke truffet beslutning om nye transaktioner i 1995, forbliver det 
samlede beløb for disse kreditter som i 1994, nemlig 1 133 mio. ECU. 
3.3 EIB's finansieringsaktiviteter uden for Fællesskabet ydes som led i 
Fællesskabets samarbejdspolitik med tredjelande. Finansieringsaktiviteterne steg 
kraftigt i 1995, nemlig med 24,9% sammenholdt med det foregående år. 
Finansieringen andrager 2 806 mio. ECU og fordeler sig med 2 558 mio. på 
10 
finansiering over egne midler og 248 mio. i risikovillig kapital over EF's eller 
medlemsstaternes budgetmidler (se tabel 5). 
Tabel 5 
Finansiering uden for Fællesskabet i 1995 li mio. ECU) 
AVS-OLT 
Middelhavslandene 
Central-og østeurop.lande 
SNG 
Latinamerika, Asien 
lait Finansiel 
bistand til 
stater (1) 
100.0 
80.0 
230.0 (3) 
410.0 EIB 
budgetmidler 
og EUF (2) 
225.0 
23.0 
248.0 Egne 
midler 
250.0 
1,015.0 
1,005.0 
288.0 
2,558.0 lait 
475.0 
1,138.0 
1,085.0 
230.0 
288.0 
3,216.0 
Udbetalinger. 
afEIB overEF's ellerEUF's midler. 
(3) Låntil betalingsbalancestøtte og kommercielle kreditter. 
Den markante stigning i långivningsaktiviteterne skyldes såvel en intensivering 
af transaktionerne uden for EU som en udvidelse af den geografiske dækning. 
Finansieringsaktiviteterne er i særlig grad blevet intensiveret i 
Middelhavslandene og i Latinamerika og Asien. Antallet af transaktioner har 
stabiliseret sig i de central- og østeuropæiske lande samt i AVS-landene. Der er 
i øvrigt for første gang ydet lånetilsagn til Sydafrika, Haiti og Palæstina. 
I AVS-OLT (landene i Afrika, Vestindien, Stillehavet og de oversøiske lande 
og territorier) beløb EIB's interventioner sig til 430 mio. ECU (mod 
462 mio. ECU i 1994), heraf 225 mio. ECU i risikovillig kapital over Den 
Europæiske Udviklingsfonds midler. 
For så vidt angår fordelingen på sektorer er to tredjedele af finansieringerne 
(291 mio.) gået til basisinfrastrukturer (veje, byggeri, havne og lufthavne). 
Energisektoren, såvel fremstilling som transport og udnyttelse af 
kulbrinteforekomster, har modtaget finansiering for 108 mio. 
Drikkevandstiiførsel og spildevandsrensning tegner sig for 105 mio., og 
netinfrastrukturer for 78 mio. 
For Afrikas vedkommende blev der for første gang givet globallån til Den 
Sydafrikanske Republik på grundlag af en særskilt protokol for et beløb på 
45 mio. 
I Middelhavsområdet beløb lånene sig i 1995 til 1 038 mio. ECU, heraf 
23 mio. over budgetmidler. For to tredjedele af lånenes vedkommende 
11 
(718 mio.) drejer det sig om det horisontale samarbejde (uden for 
protokollerne) i forbindelse med regionalt samarbejde og beskyttelse af miljøet. 
Lånene i forbindelse med de bilaterale protokoller androg 320 mio. 
Finansieringen vedrørte elleve lande og omfatter udbygning af 
transportinfrastrukturer, forvaltning af vandresourcer, kloakering og vandings­
anlæg samt fremstilling og transport af energi. Der er ligeledes anvendt 
globallån for 125 mio. til mindre investeringer foretaget af lokale myndigheder 
og virksomheder i den private sektor. 
Inden for rammerne af EU's initiativer til støtte for fredsprocessen i 
Mellemøsten undertegnede EIB i oktober 1995 "støtterammeaftalen" mellem 
EIB og Den Palæstinensiske Myndighed. Ved udgangen af 1995 var der 
undertegnet globallån for et samlet beløb på 26 mio. (heraf 6 mio. i risikovillig 
kapital) til finansiering af nye investeringer i Gaza og på Vestbredden inden for 
industri, fødevareindustri, turisme og tjenesteydelser. Støtten til fredsprocessen 
skal ses i en bredere regional sammenhæng, bl.a. med de lån, der i 1995 blev 
ydet til Jordan og til genopbygningen i Libanon samt investeringer foretaget i 
fællesskab af israelske og egyptiske beslutningstagere. 
Et lån på 15 mio. til Malta og et andet på 10 mio. til Cypern skal endvidere 
gøre det muligt at bringe spildevandsudledningen i overensstemmelse med EF-
direktiverne og udbygge kloakeringen i byerne. 
I de central- og østeuropæiske lande androg lånene 1 005 mio. ECU i 1995 
(957 mio. ECU i 1994). Investeringer blev finansieret i ti lande, heriblandt 
Albanien for første gang. Næsten samtlige lån (97%) er ydet inden for 
rammerne af det program med et loft på 3 mia., som bestyrelsen gav tilsagn om 
i maj 1994 med budgetgaranti. Herudover blev der givet tilsagn om 32 mio. til 
Slovenien inden for rammerne af 1993-protokollen. 
Flere af disse lån har bidraget til bygge- og anlægsarbejder i direkte tilknytning 
til de transeuropæiske net. Produktionssektoren har endvidere i seks lande 
modtaget globallån for et samlet beløb på 315 mio. 
Endelig har otte lande i Latinamerika og Asien, alle med samarbejdsaftaler 
med EU, modtaget lån for et samlet beløb på 288 mio. Transaktionerne er 
omfattet af bestyrelsens beslutning fra februar 1993 om finansiering af 
investeringer af gensidig interesse for det pågældende land og EU eller 
investeringer foretaget i fællesskab med europæiske partnere. Loftet er fastsat til 
750 mio. ECU for en periode på tre år. Ved udgangen af 1995 var der indgået 
forpligtelser for 607 mio. 
3.4 Fællesskabet traf den 5. marts 1990 beslutning om at gøre det muligt at anvende 
EKSF-lån til finansiering af industriinvesteringer i Polen og Ungarn til et beløb 
på højst 200 mio. ECU. Denne beslutning har siden 1991 også omfattet Den 
Tjekkiske og Den Slovakiske Republik, Bulgarien og Rumænien. 
Siden lånet på 42 mio. ECU til finansiering af investering i et stålværk i Polen 
er der ikke indgået yderligere nye lån. 
12 
3.5 Den 21. marts 1994 besluttede Rådet at bemyndige Kommissionen til at 
anvende Euratoms lånoptagelseskapacitet til at bidrage til lånefinansiering af en 
forbedring af effektiviteten og sikkerheden på nogle atomkraftværker i de 
central- og østeuropæiske lande og i landene i SNG. De gældende lofter fastsat 
af Rådet, nemlig 1,1 mia. ECU, vil kunne ydes i disse lande. 
I 1995 har flere projekter været genstand for aktive forundersøgelser, men på 
grund af deres såvel tekniske som politiske kompleksitet har der endnu ikke 
kunnet træffes endelig afgørelse om noget finansieringsforslag. 
3.6 Fællesskabet og EIB er begge aktionærer og nære samarbejdspartnere i EBRD, 
idet de hver ejer 3% af EBRD's kapital. De arbejder her tæt sammen og 
koordinerer deres ressourcer, idet Kommissionen yder teknisk bistand til 
projekter, der iværksættes af EBRD, mens EIB og EBRD samfinansierer en 
række projekter i Central- og Østeuropa. 
I henhold til EBRD's årsberetning for 1995 godkendte EBRD's bestyrelse 134 
nye projekter i de central- og østeuropæiske lande og det tidligere 
Sovjetunionen (mod 1Ô6 i 1994). Undertegnede lånetilsagn beløb sig til 2 mia. 
ECU (mod 1 878 mio. ECU i 1994). Som følge af den øgede efterspørgsel har 
forholdet mellem bankens kapitaldeltagelse og øvrige aktiviteter ændret sig fra 
21 til 24% i løbet af 1995, svarende til 695 mio. ECU. 
4. DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSFOND 
Den Europæiske Investeringsfond (EIF) blev iværksat i juni 1994 og har siden 
øget sine garantier inden for rammerne af finansieringen af de transeuropæiske 
net og projekter for SMV. Fondens aktionærtal er nu 78, heraf 76 banker og 
finansielle institutioner fra de forskellige EU-medlemsstater, foruden EU og 
EIB. Ved udgangen af 1995 var der tegnet kapital for 1 784 mio. svarende til 
89,2% af den autoriserede kapital på 2 mia. ECU. 
Siden oprettelsen er 28 transaktioner godkendt, svarende til 1 441 mio. ECU. 
Antallet af undertegnede transaktioner beløber sig til 631,8 mio. Transaktioner i 
tilknytning til de transeuropæiske net udgør 91% og resten vedrører projekter 
for SMV. 
De projekter, der i 1995 blev undertegnet vedrørende de transeuropæiske net, 
vedrører transport, telekommunikation og energi. Kommissionen og Fonden 
undertegnede i december 1995 en aftale om et pilotprojekt med betegnelsen 
"Vækst og Miljø", som skal sætte investeringsfonden i stand til at yde delvis 
garanti til SMV-projekter med positive virkninger for miljøet. Fonden har i 
denne forbindelse undersøgt og stillet forslag om garantiaftaler til en række 
aktionærbanker. 
5. LÅNGIVNINGENS BUDGETMÆSSIGE FØLGER 
EF's almindelige budget berøres af långivningen, når denne sker med 
13 
rentegodtgørelse og/eller en garanti over budgettet. 
5.1. Rentegodtgørelser 
Rentegodtgørelser inden for EF benyttes på følgende områder: i) industriel 
omstilling i kul/stål-områder (artikel 56 i EKSF-traktaten) og ii) 
genopbygningen af katastroferamte områder i Italien og Grækenland, hvor de 
udbetales gennem EIB i takt med lånenes tilbagebetaling samt iii) inden for 
rammerne af "SMV-faciliteten" (se tabel 7 i bilaget). 
Der er ikke ydet industrilån til nedsat rente til fordel for investeringer til 
fremme af Fællesskabets kulforbrug (artikel 54, stk. 2). Hvad angår ydelse af 
rentegodtgørelse i forbindelse med omstillingslån i kul/stål-områder 
(artikel 56), beløb rentegodtgørelserne i 1995 sig til 11,5 mio. ECU mod 
114,3 mio. ECU i 1993 og 51,1 mio. i 1994. 
På Det Europæiske Råds møde i København i 1993 blev den midlertidige 
lånefacilitet, der blev vedtaget i Edinburgh til større infrastrukturer, øget med 
3 mia. ECU. Heraf gik 1 mia. ECU til en styrkelse af konkurrenceevnen i de 
små og mellemstore virksomheder i Europa, en støtte, der også omfattede 
rentegodtgørelser i forbindelse med beskæftigelsesprojekter. Godtgørelsen 
beløber sig til 3 000 ECU pr. yderligere arbejdsplads, svarende til en 2% 
rentenedsættelse. På baggrund af Rådets afgørelse af 19. april 1994 begyndte 
EIB i andet halvår af 1994 at indgå globale låneaftaler med kreditformidlende 
institutioner i alle medlemsstaterne. Lånetilsagnsarbejdet var tilendebragt den 
15. december 1995 med tilsagn for hele beløbet på 1 mia. I 1994 beløb de 
budgetmæssige udbetalinger til faciliteten sig til 65,5 mio. ECU, i 1995 
2,8 mio., hvilket afspejler den hastighed, hvormed låneanmodningerne blev 
indgivet, og dermed den interesse faciliteten har vakt. 
Der ydes også rentegodtgørelser i forbindelse med EIB's lån uden for 
Fællesskabet (se tabel 8 i bilaget). 
5.2. Budgetgarantier 
5.2.1 Dækningsområdet 
Fællesskabets lånoptagelser med henblik på udlån, der administreres af 
Kommissionen (Euratom, NIC, betalingsbalancelån), garanteres over det 
almindelige budget for hele lånemellemværendets vedkommende. 
Ved lån, som EIB yder tredjelande over egne midler i forbindelse med EF's 
finansielle udviklingssamarbejde, indgås der en garantikontrakt. Garantierne 
stilles af medlemsstaterne, når det drejer sig om AVS-lande, og af EU, når det 
drejer som om Middelhavslande, central- og østeuropæiske lande eller lande i 
Latinamerika og Asien, som EU har indgået samarbejdsaftaler med samt 
Sydafrika. 
I denne forbindelse er der givet garanti over Fællesskabets budget for følgende: 
14 
a) EIB-lân til landene i Middelhavsområdet: der er for lånene i disse lande 
stillet en samlet EF-garanti på 75 % af de undertegnede lån. 
Ved udgangen af 1995 androg de udestående lån 2 167 mio. ECU, heraf 
385 mio. ECU for lån i Spanien, Grækenland og Portugal (inden 
tiltrædelsen) og 1 782 mio. ECU i lande i Middelhavsområdet, der ikke er 
medlemmer af EF. 
b) EEB-lån til central- og østeuropæiske lande: Fællesskabets garanti 
dækker 100% af de undertegnede lån. Pr. 31. december 1995 havde EIB 
givet 1 647 mio. ECU i lån til disse lande ud af et samlet rammebeløb på 
1,7 mia. ECU under betegnelsen CEEC I. Udestående lån beløb sig ved 
udgangen af 1995 til 837 mio. ECU. 
Ved udgangen af 1993 udvidede Fællesskabet sin garanti med henblik på at 
dække al EIB-långivning til de central- og østeuropæiske lande, herunder 
også de baltiske stater og Albanien, og stillede forslag om et forhøjet 
rammebeløb på 3 000 mio. ECU for en 3-årig periode (CEEC II). Den 31. 
december 1995 havde EIB givet 1 894 mio. ECU i lån fra dette 
rammebeløb på 3 mia. Udestående lån beløb sig den 31. december 1995 til 
kun 96 mio. ECU. 
c) EIB-lån til andre tredjelande: lån til lande i Latinamerika og Asien, som 
Fællesskabet har indgået samarbejdsaftaler med, er også 100% dækket af 
Fællesskabets garanti. Der blev i februar 1993 truffet beslutning om ydelse 
af lån til disse lande til et beløb på 750 mio. ECU for en 3-årig periode, 
med et loft på 250 mio. årligt. I 1995 er der undertegnet lån til et beløb på 
607 mio. ECU, mens de udestående garantibeløb ved udgangen af året 
beløb sig til 149 mio. ECU. 
d) EEB-lån til Sydafrika: Fællesskabet stillede i juni 1995 garanti for de lån, 
som EIB har yder til Sydafrika i løbet af de to kommende år inden for en 
beløbsramme på 300 mio. ECU. Lånene garanteres 100% over 
Fællesskabets budget. Pr. 31. december 1995 åbnede EIB en kreditlinje på 
45 mio., men der er endnu ikke sket udbetalinger. 
Fællesskabet besluttede i 1991 at yde en garanti på 98% for en bankkredit 
til det tidligere Sovjetunionen på maksimalt 500 mio. ECU (heraf 
406 mio. ECU i hovedstol), som skal anvendes til import af 
landbrugsprodukter og fødevarer. I februar 1992 blev hele denne kredit 
tildelt Rusland. Ultimo 1995 var kreditten tilbagebetalt i sin helhed. 
5.2.2 Garantimellemværendet pr. 31. december 1995 
De samlede udestående garantier, der dækkes over Fællesskabets budget, 
androg ved udgangen af 1995 over 13 mia. ECU, hvoraf over 44% vedrørte 
tredjelande (nærmere beskrevet i tabel 6). I forhold til 1994 er det samlede 
garantibeløb faldet med 655 mio. ECU. Andelen af forpligtelserne over for 
tredjelande stiger imidlertid fortsat, nemlig fra 37,5% i 1992 til nu 44%. 
15 
Den årlige risiko for det almindelige budget, der hænger sammen med 
gældsafviklingen (kapital og renter), lå på 2 855 mio. ECU i 1995, hvoraf 
1 682 mio. ECU vedrører tredjelande. 
Pr. 31. december 1995 androg det beløb, der er blevet udbetalt af Fællesskabet, 
men endnu ikke tilbagebetalt af misligholdende debitorlande, 296,52 mio. 
ECU, hvoraf 68,2 mio. ECU skyldes af nogle republikker i det tidligere 
Jugoslavien og 228,3 mio. ECU af en række uafhængige stater i det tidligere 
Sovjetunionen, Tadsjikistan, Armenien, Georgien og Turkmenistan. 
Midlertidige træk på Kommissionens likviditet til dækning af 
garantiforpligtelser blev indtil 1993 dækket over budgettet og over 
garantifonden efter dennes oprettelse ved Rådets forordning nr. 2728/94 af 
31. oktober 1994. 
16 
Tabel 6 
Udestående beløb, som der er stillet garanti for (pr. 31.12.1995) (1) 
(I MIO. ECU) 
Foranstaltninger Godkendt 
loft Udestående 
beløb pr. 
31.12.1994 Udestående 
beløb 
pr. 31.12.1995 
Medlemsstaterne 
A. Betalingsbalance 
1. Grækenland I 
2. Grækenland II 
3. Italien 
B. Andet 
4. Euratom (2) 
5. NIC (herunder jordskælvshjælp) 
6. EIB-Middelhavslandene(E,GR,P) 26.330 
14.000 
4.000 
6.830 
1.500 7.844 
5.022 
1.000 
4.022 
2.822 
779 
1.570 
473 7.263 
5.045 
1.000 
4.045 
2.218 
720 
1.113 
385 
Tredjelande 
A. Finansiel bistand 
1. Ungarn 
2. Den Tjekkiske Republik 
3. Den Slovakiske Republik 
4. Bulgarien 
5. Rumænien 
6. Algeriet 
7. Israel 
8. De baltiske stater 
9. SNG 
10. Moldova 
11. Ukraine 
12. Belarus 
B. Andet 
13. EIB-Middelhavslandene 
14. EIB-Central-og Østeuropa I 
15. EIB-Central-og Østeuropa II 
16. EIB-Latinamerika, Asien 
17. SNG garanti 17.782 
5.170 
1.050 
250 
255 
400 
580 
600 
160 
220 
1.250 
45 
285 
12.612 
6.362 
4.700 
750 
300 
500 5.926 
3.485 
790 
250 
125 
360 
455 
400 
160 
110 
810 
25 
2.441 
1.688 
574 
46 
133 5.851 
2.987 
440 
250 
125 
360 
510 
500 
160 
135 
347 
45 
85 
2.864 
1.782 
933 
149 
I ALT 44.112 13.770 13.114 
(1) Omregningskurs pr. 31.12.1995. 
(2) Udvidelse afEuratom-lån til en række tredjelande (Rådets afgørelse af 21.3.1994) 
17 
STATISTISK BILAG 
18 
Tabel 1 
Artig udvikling i Fællesskabets lånoptagelse og långi ØrriaBCU) 
(BCWairs urt året) 
1965 1966 1967 1968 1969 1930 1991 1992 1933 1994 1995 
I. Lånoptagelse 
BC3F 
Betalingsbalance-lån (1) 
Bjratom 
MC 
Kommissionen i alt 1265 1517 
862 
344 483 
860 541 
2469 3.408 1.487 
860 
853 
611 
3.811 880 
93 
945 
1318 913 1.066 1.446 1.474 906 
350 1.695 1209 4569 
522 
1.435 76 
1512 644 386 
245 410 
49 
49 70 66 
ai90 2683 5.877 1.006 862 
BB(2) 5.693 6.783 5593 7.666 9.034 10.996 13672 12974 14.224 14148 12396 
BH alt 8.168 10.194 9.404 9584 1Q469 12503 16.862 15.667 20.101 15156 13257 
II. Långivning 
BCSF 
Betalingsbalance-lån (1) 
Euratom 
MC 
Kommissionen i alt 1.010 
211 
884 1.069 
862 
443 
393 969 
860 
314 
425 
2106 2767 2563 908 700 993 1382 1.436 918 
350 1.695 1209 4969 
357 78 24 39 9 30 
1265 778 1357 3.116 2454 5917 674 
245 
49 
968 403 
410 
813 
BBJ3}_ 5.641 6.678 6967 8.844 11.507 12605 14.438 ia066 17.724 17.682 ia604 
BH alt 7.746 9.445 9.535 10.109 12285 13972 17.554 ia520 23641 ia650 19.417 
NB: Forskellen mellem tornmissionen samlede långivning og lånoptagelse skyldes refinansieringer af lånoptagelser 
og variationer i restbeløbet for lånoptagelser, der ikke er overdraget ved regnskabsårets afekiring. 
Forskellene mellem tallene for ElBs långivning og lånoptagelse skyldes, at OB'S långivning finansieres både ved 
lånoptagelse og over SB's egne midler. 
(1) rvfekarisnrenforf nansiel støtte til medlemsstaterne og bistandenf tredjelande. 
(2) Opsamlede midler i alt. 
(3) Lhdertegreoelånc^egrBrrM^ 
NlCmidler. 
19 
Tabel 2 
Fællesskabslånoptagelser (ved udgangen af hvert år) (1) (2) 1 (i mio. ECU) 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 (3) 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 EKSF EIB Euratom NIC Sub-total 
6,539 20,749 1,680 3269 32237 
7,119 25,007 1,892 4,432 33450 
7,034 26,736 2013 4,960 40,743 
6,761 30,271 2168 5,202 44,402 
6,689 31,957 2500 5,229 46,375 
6,825 36,928 2164 5,514 51,431 
6738 42330 1,945 5,122 56,135 
6,673 48,459 1,687 4,542 61,361 
7.139 58,893 1,563 3817 71,412 
7,327 67,784 1,338 3326 79,775 
7,331 78,661 1,018 2202 89,212 
6,548 83,673 779 1,570 92570 
5,966 87,079 720 1,113 94,878 Betalings 
balancelån 
4,610 
4,932 
3236 
1,890 
2997 
2459 
2075 
(4)2045 
3516 
4,026 
5,204 
7,697 
3032J Samlet 
lånoptagelse 
36,847 
43,382 
43,979 
46,292 
49,372 
53,890 
58,210 
63,406 
74,928 
83,801 
94,416 
100,267 
102910 
(1) Opgørelsen er baseretpå va luta kursen pr. 31. december hvert år. Da de lesta lånerudstedti nationale 
valutaer, skyides forskellen mellem to uKmoopgørelser dels ændringer i ansætbisen af den eksisterende 
beholdning,dels netolånoptagelseni årets løb. 
(2) Oprindelige beløb med Ullæg ellerfradrag for afdrag på hovedstol, opsigelser, bortfald eller 
valuta justeringer. 
(3) Fra 1989inkl.på kort sigt (EIB's nye metode). 
(4) Fra 1990inkl.fnansiel bistand til fred je lande. 
20 
Tabel 3 
Faellesskabsianoptageiser i 1995 fordelt på lånevaluta J (i mio ECU 
, 
ECU 
BFR 
DKR 
DM 
ESC 
FF 
DRA 
HFL 
IRL 
LFR 
UT 
OSC 
PTA 
SFM 
SVK 
UKL 
Sub-total 
SFR 
USD 
YEN 
CAD 
Sub-total 
I ALT Betalings^) Samlet 
BB Euratom EKSF NIC balancelån lånoptagelse 
400 410 810 
7 7 
2397 - 182 - 2579 
1.004 - 10 - - 1.014 
342 - 14 - - 356 
149 - - - 149 
145 145 
135 135 
193 9 202 
3343 - 46 - 3389 
1.574 - 20 - 1.594 
18 18 
77 77 
996 - 98 - - 1.094 
10773 - 386 410 11.569 
323 66 389 
528 528 
771 771 
1.622 - - 66 - 1.688 
12395 - 386 66 410 13257 1995 
% 
6,1 
0,1 
19,5 
7,6 
27 
1,1 
1,1 
1,0 
1,5 
25,6 
120 
0,1 
0,6 
33 
87,3 
29 
4,0 
5,8 
127 
100,0 > 
1994 
% 
4,1 
5,5 
0,3 
14,1 
3,9 
7,7 
0.2 
4,4 
1,2 
1,3 
17,0 
0,4 
6,5 
123 
78,8 
5,6 
11,1 
4,4 
21,2 
100,0 
(1) Betelingsbalancelånog f nansiel bistand II tredjelande„ 
21 
Tabel 4 
Fordeling pa sektor og instrument af långivningstransakloneme i Faallesskabet i 1994og 1995 
(Mia ECU) 
EKSF BBrø Euratom MCffl. lait I alt i % 
1994 1995 1994 1995 1994 1995 1994 1995 1994 1995 1994 1995 
PraduMtansBeMor 
heraf lån på grurdag 
af globallån 
Int-astruktor 
heraf lån på grurdag 
afglofaaJlån 
Bun,J 
tnergi 
heraf lån på grurdag 
afgloballàn 3367 348,3 
21Q0 221,8 
3367 14,1 359*3 4617,1 
1.796,6 29543 
96402 1QQ3I5 
8375 1293,0 
33339 3083,1 
693 998 11,4 
11,4 39424 49634 
20130 317^7 
99329 10085,6 
8375 12930 
33339 3083,1 
63,3 938 223 27,4 
11,7 175 
57,7 55,6 
52 7,2 
195 17,0 
Q4 Q6 
I ALT 6734 330,4 166244 17.781,7 1U 175092 iai421 XX) 100 
(1) YdBdelàn(lr^i^jdu5^le^a^(glanpàg^^dagafg<±al^ån). 
22 
Tabel 6 
Lån ydet i Fællesskabet af BB i 1994 og 1995, fordelt 
på økonomiske formål 
1994 1995 
Mio. ECU Mio. ECU 
1. Regionaludvikling 
1.1 Fordeling på lande 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forenede Kongerige 
Østrig 
Finland 
Sverige 
1.2 Fordeling på hovedsektorer 
Energi 
Transport 
Telekommunikation 
Vand, kloakering 
Andre infrastrukturer 
Industri, landbrug 
Tjenesteydelser 12.035,1 
178,6 
506,9 
1.801,6 
632,1 
2.659,2 
1.571,7 
237,7 
2.159,2 
17,7 
1.127,1 
1.143,3 100 
1,5 
4,2 
15,0 
5,3 
22,1 
13,1 
2,0 
17,9 
0,1 
9.4 
9,5 
2.104,4 
4.209,8 
1.925,2 
766,2 
404,0 
2.092,9 
532,6 17,5 
35,0 
16,0 
6,4 
3,4 
17,4 
4,4 12.143,5 
249,0 
304,0 
1.786,3 
335,7 
2.697,0 
1.440,1 
165,5 
2.458,8 
79.3 
24,0 
1.252,8 
1.258,6 
63,8 
23,7 
4,7 
2.009,0 
4.385.0 
885,0 
1.229,0 
385,0 
2.534,0 
718,0 100 
2,1 
2,5 
14,7 
2.8 
22,2 
11,9 
1,4 
20,2 
0,7 
0,2 
10,3 
10,4 
0,5 
0.2 
0,0 
16,5 
36,1 
7,3 
10.1 
3,2 
20,9 
5,9 
2. Infrastrukturer af fællesskabsinteresse 
2.1 Transport 
2.2 Telekommunikation 
2.3 Andet 5.698,3 
3.543,2 
2.155,1 100 
622 
37,8 6.5920 
5.494,0 
1.098,0 100 
83,3 
16,7 
3. Miljø og levevilkår 
3.1 Miljø 
3.2 Byplanlægning 4.866.0 
3.1521 
1.713,9 100 
64,8 
35,2 6.044,0 
3.972,0 
2.0720 100 
65,7 
34,3 
4. Energi 
4.1 Interne ressourcer 
4.2 Importdiversificering 
4.3 Rationel udnyttelse 3.525,6 
850,8 
919,8 
1.755,0 100 
24,1 
26,1 
49,8 3.433,0 
1.037.0 
894,0 
1.502,0 100 
30,2 
26,0 
43.8 
5. Virksomhedernes konkurrencedygtighed 
herunder: Små og mellemstore virksomheder (1) 1.791.5 
1.693,4 -WOmttBl 
6.776 3.450,0 
2.881,0 Numb 61 
11.736 
1 Inkl.NIC-långivningen. 
N£.:Da nogle aflåne ne erydetti tiere formål, kan beløbene underdo forskellige rubrikkerderforikke 
umiddelbartsammenstilles. 
23 
Tabel 6 
Geografisk fordeling af långlvningstransaktioneme (1) i Fællesskabet i 1994 og 1995 
(Mio. ECU) 
1994 
Belglen 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Hand 
Hallen 
Luxembourg 
Nederiandene 
Portugal 
Det For. Kongerige 
Østrig 
Finland 
Sverige 
Art 18 stk.2 
lait 
1995 
Belglen 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Hånd 
Mallen 
Luxembourg 
Nederiandene 
Portugal 
Det For. Kongerige 
Østrig 
Finland 
Sverige 
Art 18, stk.2 
lait EKSF 
39,8 
821 
143,4 
0,0 
30,7 
14,5 
0,1 
29,3 
3333 
673,7 BB 
615,3 
849,7 
2407,9 
534,7 
3011,5 
2477,4 
291,1 
3099,5 
5,1 
3995 
1.109,7 
2454,7 
89,5 
60,2 
15,3 
2603 
17.6813 Euratom 
-
-MC 
-
-Betalings 
balancelån 
-
-Beløb 
655,1 
9313 
2551,3 
534,7 
30422 
2491,9 
2912 
31238 
5,1 
3995 
1.109,7 
27835 
89,5 
60,2 
15,3 
2603 
13355,6 % 
3,6 
5,1 
13,9 
29 
16,6 
13,6 
1,6 
17,0 
0,0 
22 
6,0 
15,2 
0,5 
0,3 
0,1 
1,4 
100 
EKSF 
8,7 
1043 
229 
14,9 
89,2 
9,4 
10,2 
1003 
360/4 EB 
665.0 
825,0 
2715,0 
525,0 
28130 
2207,0 
327,0 
3435,0 
79,0 
319/) 
1.2320 
2244,0 
2420 
179 
273 
519 
13604,0 Euratom 
-
-MC 
-
-Betalings 
balancelån 
-
-Beløb 
673,7 
825,0 
2819,8 
525,0 
2840,9 
2221,9 
327,0 
3524,2 
88,4 
319,0 
1.2422 
2344,3 
2420 
179,0 
273,0 
519,0 
13954/4 % 
3,6 
4,4 
14,9 
28 
15,0 
11,7 
1,7 
18,6 
0,5 
1,7 
6,6 
124 
1,3 
0,9 
1,4 
27 
100 
(1) Undertegnede lån. 
(2) Fællesskabsprojekter, der ikke erlokalisereti enbestemtmedlemsstet(f.eks.telekorrmjnikafonskabler 
og -satellitter, olie/gasforekomster i Nordsøen osvj. 
24 
Tabel 7 
Rentegodtgørelser udbetalti EF via de forskellige 
fællesskabsinstrumenter 1977-1995 (Mio. ECU) 
Ordning uden nutidsværdiberegning (1) brdning med nutidsvæ rdi-bereg.(2I 
EKSF Art.54EKSF Art.56 
År (omstruk-tur (omstilling) Beskæft. Qenopbygni 
Portugal efter jordsk EMS EFRU 
Iv SMV 
facilitet 
1977 
1978 
1979 
1980 
1981 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 1.3 
9.8 
10.4 
25.7 
7.6 
10.5 
4.0 
6.2 
3.6 
5.9 
2.4 
3.0 
2.6 
1.3 
1.0 2.7 
16.5 
8.0 
33.4 
6.3 
19.3 
7.1 
34.0 
74.9 
33.1 
35.6 
38.6 
42.5 
40.6 
48.6 
106.0 
114.3 
51.1 
11.5 4.0 
3.9 3.0 
14.4 
24.4 
28.4 
28.6 
28.6 
27.8 
26.6 
23.1 
20.1 
17.2 200.0 
197.0 
193.2 
209.8 
200.0 12.1 
65.5 
2.8 
(1) Rentegodtgørelsesbeløbene udbetales efterhånden og konteres de dertil afsatte bevillinger årligt 
(2) Rentegodtgørelserne udbetales af Kommissionen som ettlbagediskonteretengangsbeløb og 
konteres budgettøtpå én gang. 
25 
TabsIS 
Herarige programmer tor finansisl bistand udan for Raalssskabstgaëdanda «Her undar forhandlnø 1 
pr.31.1Z1995 | 
AVSJandeoaCLT 
AVS 
OLT 
AVS 
OLT 
Sydafrika 
MkJdafovslandanarø 
Tyrklat 
Algeriet 
Marokko 
Tunesien 
Bjyptan 
Jordan 
LUbanon 
Sirian 
M 
Israel 
(tea og Vestbredden(6] 
Malta 
Cyparn 
»fertsantattuden 
for protokoHarna 
Central-oa Østeuropa 
dan Tjekkiske Fep. 
Dan Slovakiske Rip. 
Bukjarlen 
Baltiske stater 
Ungarn 
Rjmamlen 
Abanktn 
Slovenien 
BcUSSR 
Moldova 
Ukraine 
Belarus 
Lande 1 Latinamerika 
og Asien | 
(1) Lån med rer 
rentegodtge 
Oetlrenteg 
(2) Ydet og a* 
(3) Ydetogadr 
(4) hH. betabtH 
(5) Dsporitteb 
(Ubanen © 
(6) Lanebefabé 
(7) Vestbredde 
(8) UfekJtanc* 
(9) Ftengavebfc 
(10) Korrmerciefl Altaians art 
1. fransprototol 
Fjerde Lørré-tanv. 
Fadets af gøreise 
2 ftiansprototol 
Fjerde Lorré-lcnv. 
Fadets afgørelse 
Sterfg foranstaltning for fh 
endnu Me i kaft 
4 frenspratoiol 
4 f hansprotdel 
a f inansprototol 
4. f ranspratdd 
4 finansprotoiol . 
Fadets beslutning 
4 finansprotoiol 
4 f inansprotakJ 
Fadets beslutning 
Fâdets beslut 
Fadets beslutning 
Fadets beslutning | 
Ttegodgaelser, der af holde 
reiser, der af holdes over Fe 
odtgørelseme nødvendge b 
riristreretafæ 
instreretaf B^-Korrrrtssion 
rentegodtgørelser f or B&fâ 
etob fra tkigere f inansproto 
/rien) eter resterende bevtt 
over egre moler af skives 
nog Gaza; lån over egne ni 
ifa rentegodtgørelser pâ 0 
«and. 
ekedtter. Oyfctg-
hads 
periode 
1996 
1996 
2000 
2000 
1997 
2000 
1996 
1996 
1998 
1998 
1996 
1996 
1997 
1996 Lin over 
BBs 
agnemidle 
(1) 
1,200 
25 
1,658 
35 
300 
nrbejde 
790 
280 
220 
168 
310 
80 
45 
110 
115 
82 
290 
30 
50 
1.800 
3,000 
150 
750 Finansierings bidrag over 
budgatmktar 
FVslkovfJg 
kapital 
(2) Oavebistand 
(3) (MkxBXI 
Finansiel støtte til 
stater (3) 
Ydet Utibet 
825 9.975 (4 
25 115 (4 
1.000 11.967 (4 
30 100 (4 
18 52 
25 193 
15 101 
16 242 
2 44 
2 22 
2 34 
2 41 
250 
2 13 
2 22 
25 205 (7] 
20(8 600 500 
160 160 
250 290 
255 125 
400 360 
220 135 
1.050 790 
580 510 
105 (9) 85 
1.290 (10) 1,133 
45 45 
285 85 
55 30 BCSF 
Ian 
' lait 
12,000 
165 
14.625 
165 
300 
5,630 
950 
438 
284 
963 
126 
69 
146 
198 
242 
900 
49 
74 
2.030 
6,030 
290 
255 
400 
220 
1,050 
960 
105 
3,000 
170 
1,635 
1,290 
45 
285 
95 
750 
s over Dan Siopeefete UaViMngsfonds midter, flprqjeMeriAV&larideæogCXToglanrred 
alesstabemes atrrindefge budget, ti projette I visse Mddetiavslande. 
sleb afholdes af gavebistanden 
ea «. 
n 
taler len 
iger. 
betabet if 
fer dæk« 
FMantltn anvendes sar 
ortiidekse rrec 
ssaf honsonta 
insportprojette tidigt, uanset om det drejer sig om 
sarrarbejcletudmfwprtotolen 
t finansiet sarrarbejde udan for r. 
raff setes interesse. sarrtfge afsatte bevnriger 
ne 
rotololerne. 
26 
B. KOMMISSIONENS RAPPORT TEL 
RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
om udnyttelsen af Det Nye 
Fællesskabsinstrument (NIC) 
(halvåret 1.7.1995-31.12.1995) 
1. Situationen pr. 31.12.1995 
I henhold til Rådets afgørelse 83/200/EØF (artikel 6) og afgørelse 87/182/EØF 
(artikel 8) om finansieringen af NIC skal Kommissionen udarbejde en halvårlig 
rapport om udnyttelsen af NIC III og IV-trancheme. 
Nærværende rapport omfatter perioden fra 1.7.1995 til 31.12.1995. 
De forskellige retsgrundlag afgør, hvilken metode der anvendes til at vurdere de 
undertegnede låns størrelse i forhold til loftet for de godkendte lånoptagelser: 
a) for NIC III er långivningens størrelse mindre end lånoptagelsen under 
hensyntagen til lånoptagelsesvalutaer, omkostninger og udgifter 
b) for NIC IV gælder loftet for de undertegnede udlån. 
Ultimo 1995 var situationen vedrørende udnyttelsen af de trancher, der er 
omfattet af en halvårlig rapport, følgende: 
Udnyttelsen af NIC-trancherne pr. 31.12.1995 J (Mio. ECU) 
NIC III 
NIC IV Loft 
3.000 
750 Anvendte beløb 
2.862 
669 Restbeløb 
138 n 
81 
O Den særlige lånoptagelse på 100 mio. ECU til europæiske 
innova tionsproje Mer er endnu ikke blevetgodkendtafRådet 
Lånoptagelserne i dette halvår til finansiering af NIC-aktiviteter eller 
refinansiering af tidligere aktiviteter er specificeret i bilag 2-B. 
27 
2. Långivningen fordelt på lande og sektorer 
Nedenstående tabel giver et overblik over de undertegnede lån pr. 31.12.1995, 
omregnet til "lånoptagelsesækvivalenter". Långivningen i de forskellige valutaer 
er omregnet til ECU til vekselkursen den sidste hverdag i kvartalet forud for 
undertegnelsen. 
NIC-Un fordelt på lande pr. 31.12.1995 | 
Land 
Belglen 
Danmark 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Iriand 
Italien 
Nederiandene 
Portugal 
Det Forenede Kong. 
lait NICI 
66,8 
70,0 
239,0 
479,9 
134,9 
990,5 NIC II 
100,6 
114,9 
125,0 
116,6 
473,4 
67,1 
997,5 NIC III 
303,0 
111,2 
69,2 
938,7 
68,4 
1.228,5 
3,2 
29,9 
109,3 
Z861,6 NIC IV 
23,6 
63,2 
118,2 
7£3 
285,7 
9,9 
95,8 
668,8 NIC 
genopb. 
80,0 
598,7 
678,7 (Mio. ECU) 
lait 
23,6 
533,5 
306,1 
187,4 
1.206,0 
424,0 
3.066,3 
3,2 
39,8 
407,1 
6.197,1 % 
0,4 
8,6 
4,9 
3,0 
19,5 
6,8 
49,5 
0,1 
0,6 
6,6 
100,0 
SEKTOR 
NIC III 
NIC IV Produktive sektor 
52,8 % 
100,0% Infrastruktur 
26,5 % Energi 
20,7 % 100,0% 
100,0% 
NIC IV er af interesse på grund af dets særlige karakteristika, bl.a. 
mulighederne for at konvertere lån til risikovillig kapital, for at benytte lån til 
finansiering af køb af immaterielle aktiver og for at udskyde rentebetalinger. 
Der har ikke siden 1991 været foretaget nogen lånetransaktioner. 
28 
STATISTISK BILAG 
29 
Bilag 1 
NIV IV - LÅNGIVNING 
LOFT: 750 nlo. ECU (1) - (Situationen pr. 3 1.12.1995) 
Ref. Projektets betegnelse Kontrakt­
dato I mio. 
ECU (2) Opdeling e fier land (2) 
DK UK 
I. UNDBRTBGNBDE LÅN 
64/87 FIH(SmallBusiness)PG-VI/A 
64/87 FIH(SmallBusiness)PG-VI/B 
68/87 BNL-PMIV/A 
68/87 BNL-PMIV/B 
69/87 IMI - PMI V/A 
69/87 IMI - PMI V/B 
70/87 MEDIOCR. CENTR - PMI IV/A 
70/87 MBDIOCR CENTR - PMI IV/B 
70/87 MBDIOCR CENTR - PMI IV/C 
70/87 MBDIOCR CENTR - PMI 1 V/D 
70/87 MBDIOCR CENTR - PMI IV/E 
71/87 INTBRBANCA - PMI IV/A 
71/87 INTBRBANCA - PMI IV/B 
73/87 BPI-PGV 
»5/87 CENTROB ANCA - PMI IV/A 
»5/87 CENTROB ANCA - PMI IV/B 
»6/87 SAN PAOLO Agrohdustria II 
»7/87 CRBDIOP - PMI I/A 
»7/87 CRBDIOP - PMI I/B 
»8/87 BANCO DI NAPOLI - PMI A 
»8/87 BANCO DI NAPOLI - PMI B 
110/87 B8DB SANTANDER - PYMB 
121/87 B°DB BILBAO-PYME 
148/87 EFIBANCA - PMI IV/A 
M8/87 BFIBANCA-PMI IV/B 
148/87 BFIBANCA-PMI IV/C 
M8/87 EFIBANCA - PMI IV/D 
206/87 B°DB VIZCA YA - PYMB A 
206/87 B°DE VIZCA YA-PYMB B 
207/87 B°BSPANOLDBCRBDITO-PYMB 
207/87 B'BSPANOLDECREDITO-PYMB 
231/87 CRBDITNATIONAL-PMIIII 
64/88 INVESTORS IN INDUSTRY -
GROUPED LOAN V 
»1/88 BFIBANCA -PMI V/A 
»1/88 BFIBANCA-PMI V/B 
»V88 EFIBANCA-PMI V/C 
» 1/88 EFIBANCA - PMI V/D 
»3/88 MEDI OCR LOMBARDO - PMI A 
»3/88 MBDIOCR LOMBARDO -PMI B 
»3/88 MBDIOCR LOMBARDO -PMI C 
»3/88 MBDIOCR LOMBARDO -PMI D 
»9/88 BARCLAYS BANK II GL 
128/88 CENTROB ANCA - PMI V/A 
E8/88 CENTROB ANCA-PMI V/B 
D5/88 CRBDIOP-PMI H/A 
135/88 CRBDIOP - PMI II/B 
185/88 BANCO DI SICILIA - PMI II/A 
185/88 BANCO DI SICILIA -PMI II/B 
199/88 CREDITINDUSTRIBLBTCOMML. 
237/88 IMI -PMI VI/A 
237/88 IMI-PMI VI/B 
237/88 IMI-PMI VI/C 
237/88 IMI -PMI VI/D 
175/89 BARCLAYS BANK III/A 
119/90 KRBDIBTBANK N.V. -GL 
119/90 KRBDIBTBANK N.V. -GL 
48/91 B'ESPANOLDECREDITOPGPY 15.09.87 
24.05.88 
E.B.87 
E.».87 
31.07.87 
31.07.87 
15.09.87 
».12.87 
03.02.88 
16.03.88 
23.06.88 
07.M.87 
07.B.87 
22.07.87 
1112.87 
1112.87 
05.1187 
18.12.87 
18.12.87 
18.E.87 
18.12.87 
24.07.87 
23.07.87 
17.12.87 
I7.E.87 
24.06.88 
24.06.88 
Ï7.12.87 
30.1188 
B.E.87 
18.1188 
05.02.88 
28.12.88 
05.» 88 
05.B.88 
15.0189 
16.0189 
».».88 
».».88 
06.02.89 
06.02.89 
2112.88 
19.12.88 
19.12.88 
09.12.88 
09.12.8 8 
25.05.89 
25.05.89 
29.1188 
19.t2.88 
19.12.88 
06.02.89 
06.02.89 
30.1189 
20.E.90 
20.E.90 
28.05.91 31,80 
31,43 
18,68 
8,01 
37,29 
15,98 
6,19 
5,88 
4,81 
3,27 
18,98 
9,34 
4,00 
9,91 
9,34 
4,00 
13,34 
4,67 
2,00 
4,60 
197 
20,19 
3164 
4,67 
2,00 
4,55 
9,37 
8,60 
E.04 
»,94 
20,00 
20,90 
4,53 
194 
4,57 
196 
6,79 
2,91 
9,14 
3,92 
45,55 
13,23 
5.67 
4,53 
194 
4,58 
196 
52,32 
9.06 
3.88 
13,72 
5.88 
29.38 
18,04 
5,54 
25,44 3180 
3143 
18,04 
5,54 20,19 
3164 
9,37 
8,60 
E.04 
»,94 
25.44 20,00 
52.32 18.68 
8,01 
37,29 
15,98 
6,19 
5,88 
4,81 
3.27 
18.98 
9,34 
4,00 
9,34 
4,00 
13,34 
4.67 
2,00 
4.60 
197 
4,67 
2,00 
4,55 
1.95 
4,53 
194 
4,57 
196 
6,79 
2.91 
9,14 
3.92 
13,23 
5.67 
4.53 
194 
4,58 
196 
9.06 
3.88 
13,72 
5,88 9.91 
20.90 
45.55 
29,38 
I ALT I 668,82 23.58 63,23 118.22 72.32 285.73 9,91 95,83 
II.GODKBNTELAN. 
DBRENDNUIKKE BR UNDERTEGNET 0,00 
RESTBELØB 3118 
LOFT 750,00 
(1)EPTL°. 271 af 14.03.1987 (låneloft). 
(2) Omregningskurserne er dem, der gjaldt den sidste hverdag inden undeitegnelsenif det enkelte lia 
30 
Bilag 2 
NIC-LANOPTAŒLSE, OPDELT EFTER VALUTA 
A.-Samlet gæld pr. 31.12.1995 (1) I 
Valuta (mio) I mio. 
ECU (2) 
ECU 900 90.0 
BFR 
DM 408-6 216.9 
FF 2,100.0 326.1 
HFL 387.5 183.8 
LFR 1/000.0 25.8 
LIT 
PTA -
UKL 12.0 14.2 
CAD 
SFR 100.0 66.1 
USD 250.0 190.2 
YEN - -
lait | l 1.113.1 
B.-Nye transaktioner 1.07.1995 - 31.12.1995 \ 
Emissions-
dato 
24.11.95 
24.11.95 
24.11.95 
24.11.95 Løbetid 
(ar) 
2 
3 
5 
4 Rente 
(%) 
3 
3.5 
4 
3.75 , Valuta 
(mio) 
FS25 
FS25 
FS25 
FS25 I mio. ECU (3) 
Ny kapital 
(1) 
-
-
- * 
-Refinan­
siering 
16.5 
16.5 
16.5 
16.5 
(1) Ekskl. re finansiering s Ira ns aktioner, der har t'l formål at nedsætte renter og atlrag af 
eksisterende gæld, der oprindelig va r stifte ttil en højere rente. 
(2) Vekselkurs pr. 31.12.1995. 
(3) Vekselkurs på undertegneIsestidspunktet 
31 

ISSN 0254-1459 
KOM(96) 384 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 01 09 
Katalognummer : CB-CO-96-382-DA-C 
ISBN 92-78-07366-0 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
iz.