BERETNING FRA KOMMISSIONEN om udvalgenes arbejde i 2002

1. INDLEDENDE BEMÆRKNINGER

Denne beretning dækker komitologiudvalgenes aktiviteter i 2002. Den bibeholder den grundlæggende struktur, der var anvendt i de to foregående beretninger, og indeholder en indledende sektion 1, en horisontal oversigt over udvalgenes aktiviteter i sektion 2 og et bilag med detaljerede statistikker om de enkelte komitologiudvalg, opstillet efter de forskellige områder, der dækkes af Kommissionens tjenestegrene. I forhold til de tidligere år er der i denne beretning sket en betydelig forbedring af statistikkernes transparens i bilaget, idet alle udvalgene er angivet separat og med bemærkninger til deres arbejde.

1.1 Komitologiudvalgenes formål og juridiske status

Komitologiudvalgene udgør den bistand, som Kommissionen har fået stillet til rådighed i udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, som den lovgivende magt i skikkelse af Rådet og Europa-Parlamentet har tillagt Kommissionen. Komitologiudvalgene er karakteriseret ved følgende tre grundprincipper:

For det første er de nedsat af den lovgivende magt (Rådet og Europa-Parlamentet) efter de "lovgivningsprocedurer", som fandt anvendelse på tidspunktet for vedtagelsen af den "udvalgsnedsættende" basisretsakt, dvs. samarbejds- eller høringsproceduren og siden vedtagelsen af Maastricht-traktaten desuden den fælles beslutningsprocedure. Komitologiudvalgene har således et juridisk grundlag, som er fastlagt i en såkaldt basisretsakt.

For det andet er deres struktur og arbejdsform på flere punkter ens. Kommissionens repræsentant er formand for udvalget, som derudover alene består af repræsentanter for medlemsstaterne, som er de egentlige "medlemmer" af udvalgene. Udvalgene arbejder inden for rammerne af de i basisretsakten fastlagte procedurer, således som Rådet har bestemt i komitologiafgørelsen.

I medfør af artikel 9 i Rådets afgørelse 1999/468/EF [1] ophæves den tidligere komitologiafgørelse 87/373/EØF af 13. juli 1987 [2]. Procedurerne fra 1987 fandt dog midlertidigt anvendelse indtil ændringen af basisretsakterne, som bragte dem i overensstemmelse med komitologiprocedurerne i afgørelse 1999/468/EF. Dette blev opnået enten gennem individuelle retsakter om ændring eller gennem "tilpasningsforordningerne" (se punkt 1.2).

[1] EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

[2] EFT L 197 af 18.7.1987, s. 33.

For det tredje afgiver udvalgene udtalelser om udkast til gennemførelsesforanstaltninger, som Kommission i henhold til basisretsakten skal forelægge dem, og arbejder efter de dertil indrettede procedurer: rådgivnings-, forvaltnings- eller forskriftsproceduren.

Forvaltningsproceduren er ifølge artikel 2 i Rådets afgørelse 1999/468/EF forbeholdt forvaltningsforanstaltninger som dem, der vedrører anvendelsen af den fælles landbrugspolitik og den fælles fiskeripolitik eller gennemførelsen af programmer med store budgetmæssige konsekvenser (artikel 2, litra a)). Forskriftsproceduren bør ifølge artikel 2, litra b), anvendes til at vedtage generelle foranstaltninger, der har til formål at gennemføre væsentlige bestemmelser i basisretsakter, herunder foranstaltninger vedrørende beskyttelse af menneskers, dyrs eller planters sundhed eller sikkerhed, og til at ajourføre "tekniske" bestemmelser i en basisretsakt. Rådgivningsproceduren anvendes, når den anses for den mest hensigtsmæssige.

1.2 Status over gennemførelsen af afgørelse 1999/468/EF

I erklæring 2 om gennemførelsen af Rådets afgørelse 1999/468/EF [3] enedes Rådet og Kommissionen om, at bestemmelserne vedrørende de udvalg, der bistår Kommissionen i forbindelse med udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der er fastsat i henhold til afgørelse 87/373/EØF, burde justeres hurtigst muligt. Dette ville bringe dem på linje med bestemmelserne i artikel 3 til 6 i afgørelse 1999/468/EF, i overensstemmelse med de relevante lovgivningsprocedurer.

[3] EFT C 203 af 17.7.1999, s. 1.

Udvalgsprocedurerne i en række basisretsakter er fra sag til sag blevet ajourført, efter at afgørelse 1999/468/EF trådte i kraft. Med henblik på at afslutte ajourføringen fremlagde Kommissionen ved udgangen af 2001 en pakke indeholdende fire separate forslag (de såkaldte "tilpasningsforslag") [4], der omfatter over 300 basisretsakter, hvori der fastlægges gennemførelsesprocedurer. De fire forslag til Rådets og Parlamentets forordninger svarer til de forskellige lovgivningsprocedurer (proceduren med samstemmende udtalelse, den fælles beslutningsprocedure og høringsproceduren med kvalificeret flertal og enstemmighed). Det skal bemærkes, at forslagene ikke har indflydelse på de grundlæggende bestemmelser i de ændrede retsakter. Forslagene har heller ikke indflydelse på udvalgenes status, eller på ændringer af beskyttelsesprocedurerne eller udvalgenes identitet, som er fastlagt i basisretsakterne.

[4] Forslag KOM(2001) 789 endelig., vedtaget den 27.12.2001.

"Tilpasningsforordningerne" blev drøftet i Rådet og Europa-Parlamentet i hele 2002. På tidspunktet for denne beretnings vedtagelse (juli 2003) var tre af de fire forordninger vedtaget og trådt i kraft, uden at der var behov for forudgående gennemførelse i medlemsstaternes nationale lovgivninger [5].

[5] Rådets forordning (EF) nr. 806/2003 (EFT L 122 af 16.5.2003, s. 1) og nr. 807/2003 (EFT L 122 af 16.5.2003, s. 36) af 14. april 2003 om tilpasning til afgørelse 1999/468/EF af bestemmelserne vedrørende de udvalg, der bistår Kommissionen i forbindelse med udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der er fastsat i retsakter vedtaget af Rådet efter høringsproceduren (kvalificeret flertal/enstemmighed) og Rådets forordning (EF) nr. 1105/2003 af 26. maj 2003 om ændring af forordning (EF) nr. 1260/1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene, EFT L 158 af 27.6.2003, s. 3.

Som et vigtigt nyt element gennemføres der i artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF og i Rådets og Kommissionens erklæringer i forbindelse med denne bestemmelse (særligt erklæring 4 og 5) en række foranstaltninger med henblik på større åbenhed omkring komitologiudvalgenes arbejde.

I den forbindelse bidrager offentliggørelsen af denne årlige beretning om udvalgenes arbejde, som fastlagt i artikel 7, stk. 4, til at kaste lys over Kommissionens aktiviteter i forbindelse med udøvelsen af dens beføjelser.

I overensstemmelse med artikel 7, stk. 4, har Kommissionen offentliggjort en liste over samtlige udvalg, som bistår Kommissionen i udøvelsen af disse gennemførelsesbeføjelser [6]. Denne liste opdateres og offentliggøres igen i løbet af 2003. I medfør af artikel 7, stk. 1, har Kommissionen den 31. januar 2001 vedtaget en standardforretningsorden [7] , som danner grundlag for vedtagelsen af en forretningsorden i hvert af de eksisterende eller nynedsatte udvalg. Kommissionen har til hensigt at vedtage en ajourført version af standardforretningsordenen inden udgangen af 2003 og bringe den i overensstemmelse med de nye regler om aktindsigt (se nedenfor). Ved udgangen af 2002 havde 89 af i alt 257 udvalg vedtaget en intern forretningsorden på grundlag af den gældende standardforretningsorden.

[6] EFT C 225 af 8.8.2000, s. 2.

[7] EFT C 38 af 6.2.2001, s. 3. Efter en række ændringer, der skal godkendes af Kommissionen, samt sprogrevision vil standardforretningsordenen på ny blive offentliggjort i EFT.

Endelig fastsættes det i artikel 7, stk. 5, i Rådets afgørelse 1999/468/EF, at henvisninger til samtlige dokumenter, som tilsendes Europa-Parlamentet i medfør af komitologiprocedurerne, offentliggøres i et register, der oprettes af Kommissionen. Dette register vil være operationelt inden udgangen af 2003. I overensstemmelse med sin 5. erklæring vedrørende Rådets afgørelse 1999/468/EF har Kommissionen planer om som en supplerende åbenhedsforanstaltning at udvide registerets anvendelsesområde ved at tilføje en dokumentsamling, som gør dokumenter, der sendes til Europa-Parlamentet, offentligt tilgængelige i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter [8], som trådte i kraft den 3. december 2001. [9]

[8] EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43.

[9] Den følgende beretning vil omfatte en konsekvensanalyse af forordning nr. 1049/2001/EF, som blev vedtaget i 2001.

1.3 Europa-Parlamentets ret til indsigt

Kommissionen er forpligtet til at underrette Europa-Parlamentet om udvalgenes arbejde og tilsende det alle de udkast til gennemførelsesforanstaltninger, som den forelægger i henhold til en basisretsakt vedtaget efter proceduren i traktatens artikel 251, for at Europa-Parlamentet kan udøve den ret til indsigt, som det har fået tillagt i artikel 8 i afgørelse 1999/468/EF.

Europa-Parlamentet og Kommissionen indgik i februar 2000 en aftale om gennemførelsesbestemmelser til Rådets afgørelse 1999/468/EF for at fastsætte de konkrete vilkår for udøvelsen af de forpligtelser, der påhviler Kommissionen [10].

[10] EFT L 256 af 10.10.2000, s. 19. Med denne aftale ophæves en række tidligere aftaler: Plumb/Delors-aftalen fra 1988, Samland/Williamson-aftalen fra 1996 og "modus vivendi" fra 1994.

Ifølge aftalen skal dokumenterne fremsendes elektronisk, hvilket er blevet indført gradvist i løbet af 2001. Dokumenterne fra Kommissionens tjenestegrene sendes først til Generalsekretariatet, som straks videresender dem til en central afdeling i Europa-Parlamentet. På nuværende tidspunkt fremsendes næsten samtlige dokumenter elektronisk.

Undtagen i hastesager giver aftalen i overensstemmelse med artikel 8 i Rådets afgørelse 1999/468/EF Europa-Parlamentet en frist på en måned fra modtagelsen af et "endeligt" udkast til gennemførelsesforanstaltning [11] i henhold til en retsakt, der vedtages gennem den fælles beslutningsprocedure, til (på et plenarmøde) at vedtage en begrundet beslutning , såfremt det anser udkastet for at overskride de gennemførelsesbeføjelser, som er fastlagt i basisretsakten [12]. Det skal bemærkes, at det heller ikke i 2002 forekom, at Europa-Parlamentet fandt det nødvendigt at vedtage en begrundet beslutning på grundlag af artikel 8 i Rådets afgørelse 1999/468/EF.

[11] Udkastene sendes første gang inden udvalgsmødet, og hvis der sker mange ændringer på mødet, sendes de igen.

[12] Basisretsakten skal også være vedtaget ved Rådets og Europa-Parlamentets fælles beslutningsprocedure (traktatens artikel 251).

Den bilaterale aftale fra februar 2000 blev gennemført ved en yderligere administrativ aftale mellem Europa-Parlamentets og Kommissionens generalsekretariater den 14. december 2001. Denne administrative aftale skal sikre en harmoniseret tilgang i Kommissionens tjenestegrene, således at Kommissionens forpligtelser udøves i henhold til aftalen fra februar 2000. I aftalen fastsættes der navnlig minimumsstandarder med hensyn til dokumenttyper og deres struktur.

1.4 Forelæggelser for Rådet

Der blev i 2002 rapporteret syv tilfælde af forelæggelser for Rådet. I henhold til Rådets afgørelse 1999/468/EF skal udkast til foranstaltninger forelægges for Rådet, når Kommissionen ikke opnår det nødvendige flertal under forskriftsproceduren eller må forvente at blive nedstemt under forvaltningsproceduren. De syv forelæggelser skete inden for forskellige politikområder. To tilfælde vedrørte landbrug (se bilaget, punkt 3), to tilfælde vedrørte transport (se bilaget, punkt 4), et tilfælde vedrørte miljø (se bilaget, punkt 5), et tilfælde vedrørte sundhed og forbrugerbeskyttelse (se bilaget, punkt 13) og et tilfælde vedrørte handel (se bilaget, punkt 16).

Som i de foregående år viser det lave antal forelæggelser på under 0,25 % af det samlede antal retsakter, som Kommissionen har vedtaget (efter forvaltnings- eller forskriftsproceduren), at udvalgenes arbejde under den nuværende ordning er kendetegnet ved en høj grad af enighed, og at Kommissionens forslag normalt godkendes af udvalgene.

1.5 Anden udvikling

I hvidbogen om nye styreformer [13] foreslog Kommissionen på ny at undersøge de betingelser, hvorunder Kommissionen vedtager gennemførelsesforanstaltninger, og behovet for at bevare de nuværende udvalgsprocedurer, især forvaltnings- og forskriftsprocedurerne [14]. Derudover meddelte Kommissionen, at den har til hensigt at iværksætte en række initiativer med henblik på at ændre traktatens artikel 202, således at Rådet og Parlamentet på lige fod kan "overvåge Kommissionens måde at udøve sine gennemførelsesbeføjelser på". [15]

[13] KOM (2001) 428 endelig.

[14] Se hvidbogen, s. 36.

[15] Idem.

Et konkret forslag fra Kommissionen om ændring af komitologireglerne inden for den eksisterende traktat blev forelagt i december 2002 [16]. I alt væsentligt indeholder forslaget en revideret forskriftprocedure for visse gennemførelsesforanstaltninger i forbindelse med retsakter, der vedtages efter den fælles beslutningsprocedure (artikel 251 i traktaten). Denne nye procedure skulle opdeles i en "gennemførelsesfase", hvorunder komitologiudvalgene skulle afgive deres udtalelse, og en derfra adskilt "kontrolfase", hvor Europa-Parlamentet og Rådet ligestilles i tilsynet med Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser. Forslaget indebærer en tilpasning af anvendelsesområdet for de nuværende udvalgsprocedurer i forbindelse med retsakter, der vedtages efter den fælles beslutningsprocedure. I denne sammenhæng anbefales det at anvende rådgivningsproceduren til visse administrative foranstaltninger, hvor forvaltningsproceduren anvendes i øjeblikket (især programmer vedrørende finansiel støtte). Endvidere skulle forskriftproceduren anvendes ved gennemførelsesforanstaltninger af generel karakter vedrørende substansen i basisretsakten (foranstaltninger med sigte på generel gennemførelse af basisretsaktens væsentlige aspekter eller tilpasning af visse aspekter af den). Forslaget behandles i øjeblikket i Rådet. Europa-Parlamentet forventes at vedtage sin beslutning om det i september 2003.

[16] Forslag til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 1999/468/EF om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen, (KOM (2002) 719 endelig. af 11.12.2002).

I sit udkast til forfatningstraktat foreslår Konventet om Den Europæiske Unions Fremtid regeringskonferencen, at Kommissionens gennemførelsesbeføjelser ændres [17]. Konventets udkast indfører et nyt instrument, den "delegerede" forordning, som skal vedtages af Kommissionen for at supplere eller ændre visse "ikke-væsentlige" elementer af den europæiske lovgivning under Parlamentets og Rådets kontrol, hvorved disse institutioner kan ophæve delegeringen selv eller gøre indsigelse mod et udkast til forordning. Der bør skelnes mellem disse delegerede forordninger og de gennemførelsesakter, som Kommissionen vedtager under medlemsstaternes tilsyn.

[17] Udkast til en traktat om en forfatning for Europa, forelagt for Det Europæiske Råd på dets møde i Thessaloniki, 20. juni 2003, Artikel I-35 og I-36.

Som led i forberedelserne til Den Europæiske Unions udvidelse deltager repræsentanter for de ti tiltrædelseslande og de resterende kandidatlande som observatører i komitologiudvalgene. Under afslutningen af tiltrædelsesforhandlingerne på topmødet i København (december 2002) enedes medlemsstaterne og de ti tiltrædelseslande om at etablere en informations- og høringsprocedure for interimperioden (frem til tiltrædelsesdatoen den 1. maj 2004), som skulle suppleres med en aktiv observatørstatus for tiltrædelseslandene i de fleste EU-institutioner og -organer fra dagen efter undertegnelsen af tiltrædelsestraktaten den 16. April 2003 [18]. Både Rådet og Kommissionen vedtog for deres respektive ansvarsområde visse gennemførelsesordninger. Som et led i Kommissionens ordninger har tiltrædelseslandene fået tildelt en "aktiv observatørstatus", som betyder, at repræsentanter for tiltrædelseslandene principielt indbydes til alle møder i komitologiudvalgene og mange af de arbejdsgrupper, hvor Kommissionen fører forsædet [19]. De har mulighed for at fremføre deres synspunkter om de emner, der drøftes på møderne, men har ikke ret til at deltage i afstemningen om udkast til gennemførelsesforanstaltninger. For de tre resterende kandidatlande tilrettelægges deltagelsen fortsat på grundlag af "Meddelelse fra Kommissionen til Rådet - Ansøgerlandenes deltagelse i Fællesskabets programmer, agenturer og udvalg" [20]. I 2002, allerede før de ti tiltrædelseslande havde fået aktiv observatørstatus, var de daværende kandidatlande repræsenteret i ca. 50 af de i alt 257 udvalg.

[18] På vej mod et udvidet EU, strategidokument og Europa-Kommissionens rapport om de enkelte ansøgerlandes fremskridt i retning mod tiltrædelse (9.10.2002), KOM(2002) 700 endelig., se afsnit 3.3. (s. 25).

[19] Kommissionens afgørelse, C (2003) 341 af 25.2.2003 (ikke offentliggjort).

[20] KOM(1999) 710 endelig. af 20.12.1999.

2. HORISONTAL OVERSIGT OVER AKTIVITETER

2.1 Antal udvalg og proceduretyper

En redegørelse for de samlede udvalgsaktiviteter kræver først og fremmest en oversigt over de komitologiudvalg, som findes pr. en bestemt dato. I denne sammenhæng er det vigtigt at skelne mellem komitologiudvalg og andre enheder, herunder "ekspertgrupper", som Kommissionen selv har nedsat, og som beskæftiger sig med forberedelse og gennemførelse af politikker, mens komitologiudvalgene beskæftiger sig med gennemførelse af retsakter. I denne beretning beskrives kun komitologiudvalg. Antallet af komitologiudvalg er beregnet efter aktivitetssektor (tabel I), ajourført pr. 31.12.2002. Tallene for det foregående år (status pr. 31.12.2001) er medtaget til sammenligning.

TABEL I - Samlet antal udvalg

>TABELPOSITION>

Tallene viser, hvordan komitologiaktiviteterne fordeler sig på de forskellige politikområder. På områderne Transport/energi (39), Miljø (35), Erhvervspolitik (31), Landbrug (29), og Sundhed og forbrugerbeskyttelse (22) findes de største antal udvalg. Med tilsammen 156 udvalg tegner disse politikområder alene sig for over halvdelen af samtlige 257 udvalg. Kommissionen bestræber sig fortsat på at begrænse væksten i antallet af udvalg så meget som muligt. Stigningen i antallet af udvalg ved udgangen af 2002 i forhold til 2001 skyldes således kun nedsættelse af nye udvalg på politikområder, hvor der er sket en stigning i aktiviteterne (især områderne Miljø, Informationssamfundet og Retlige og indre anliggender).

Komitologiudvalgene kan klassificeres efter den proceduretype, de anvender (rådgivning, forvaltning, forskrift eller beskyttelse - se tabel II). For 2002, dvs. før "tilpasningsforordningerne" trådte i kraft (se ovenfor, punkt 1.2), tælles de forskellige varianter i overensstemmelser med komitologiprocedurerne fra 1987 (IIa og IIb, IIIa og IIIb) sammen med de tilsvarende nye proceduretyper, som foreskrevet i erklæring 2 om gennemførelsen af Rådets afgørelse 1999/468/EF [21].

[21] EFT C 203 af 17.7.1999, s. 1. Dette betyder: variant I sammen med rådgivningsproceduren, variant IIa og IIb sammen med forvaltningsproceduren og variant IIIa og IIIb sammen med forskriftproceduren.

Da nogle udvalg har kombinerede funktioner (dvs. anvender flere forskellige procedurer f.eks. rådgivnings- og forskriftsproceduren plus beskyttelsesproceduren), er disse udskilt fra de øvrige udvalg for at give et korrekt billede af de procedurer, der anvendes.

TABEL II - Antal udvalg efter procedure (2002)

>TABELPOSITION>

* Inkl. henholdsvis proceduretype I, II og III i henhold til Rådets afgørelse 87/373/EF.

Tallene viser, at et relativt flertal af udvalgene (97 ud af 257) udelukkende arbejder med forskriftsproceduren. Herefter følger et tydeligt mindre antal udvalg, der udelukkende arbejder med forvaltningsproceduren, (78). Opdelingen efter politikområder viser, at brugen af de tre proceduretyper varierer fra område til område. Som det fremgår, dominerer en af proceduretyperne tydeligt på bestemte politikområder: Miljø og Transport og energi arbejder med et stort antal udvalg, der fungerer efter forskriftsproceduren, mens Landbrug arbejder med et stort antal udvalg, der fungerer efter forvaltningsproceduren.

2.2 Antal møder (og mødedage)

Et højt antal udvalg er ikke den eneste indikator for stor komitologiaktivitet. Antallet af møder, der blev afholdt i 2002, afspejler arbejdsintensiteten i de enkelte udvalg (tabel III).

TABEL III - Antal møder

>TABELPOSITION>

Det højeste antal møder er afholdt i Generaldirektoratet for Landbrug (352), hvor forvaltningen af de forskellige landbrugsmarkeder kræver hyppige møder. Derefter følger Sundhed og forbrugerbeskyttelse (med 109 møder), som bl.a. har ansvaret for fødevaresikkerhed, og Beskatning og toldunion (med 106 møder), som hovedsagelig beskæftiger sig med toldspørgsmål i forbindelse med handel med tredjelande.

Antallet af mødedage er endnu en indikator, især for fordelingen af budgetmidlerne (tabel IV). Da møderne sædvanligvis varer en halv dag, kan der forekomme tal med decimaler.

TABEL IV - Antal mødedage

>TABELPOSITION>

Tallene i tabel IV modsvarer i vidt omfang tallene i den foregående tabel, idet et højt antal møder giver et højt antal mødedage. Det kan udledes, at møderne normalt ikke strækker sig ud over en hel dag eller to halve dage fordelt på to på hinanden følgende datoer.

2.3 Antal høringer og instrumenter

I tidligere beretninger anvendtes antallet af høringer, som Kommissionen havde sat på et udvalgs dagsorden, som en nøgleindikator for aktiviteternes intensitet. I denne beretning forelægges det samlede antal formelle udtalelser, udvalgene har afgivet [22], og de efterfølgende instrumenter (dvs. gennemførelsesforanstaltninger = retsakter, administrative afgørelser), Kommissionen har vedtaget, da dette viser udvalgenes konkrete "produktion" mere nøjagtigt (tabel V). Det samlede antal udtalelser, udvalgene afgav i 2002, var 3610. Antallet af instrumenter vedtaget af Kommissionen var 3077.

[22] Herunder positive og negative udtalelser og ingen udtalelse efter en formel afstemning under forskrift- og forvaltningsproceduren

TABEL V - Antal udtalelser og instrumenter (2002)

>TABELPOSITION>

Det store antal retsakter på visse politikområder - Landbrug (1455), Erhvervspolitik (601), og Sundhed og forbrugerbeskyttelse (244) - viser igen intensiteten i det arbejde, der er delegeret til Kommissionen gennem komitologiprocedurerne [23].

[23] Det skal dog bemærkes, at alene antallet af vedtagne retsakter ikke som sådan siger den fulde sandhed om de trufne afgørelsers politiske, økonomiske eller finansielle betydning. Et stort antal retsakter kan være udtryk for et intensivt arbejde med projekter eller afgørelser af administrativ karakter.

3. PRÆSENTATION AF AKTIVITETERNE FOR HVERT POLITIKOMRÅDE

En sektorvis oversigt over udvalgenes arbejde bør omfatte alle relevante tal for samtlige udvalg i sektoren. I denne og alle følgende beretninger vil alle de enkelte udvalg under hvert generaldirektorat blive præsenteret med deres relevante data, uanset om de har været aktive eller ej. Denne fremgangsmåde medfører en tydelig forbedring af transparensen i politikområdernes aktivitet. Derudover gives forskellige kommentarer til vigtige aspekter af arbejdet i det pågældende år.

Følgende bemærkninger skulle sætte læseren i stand til bedre at forstå de statistiske data:

Udtalelser kan være af forskellig karakter: de kan vedrøre udkast til retsakter (direktiver, forordninger), afgørelser med sigte på at regulere en særlig juridisk situation, at godkende finansielle forslag inden for rammerne af ethvert af de mange fællesskabsprogrammer eller en generel stillingtagen (hvilket er forklaringen på, at det samlede antal positive udtalelser i en bestemt sektor kan være højere end antallet af vedtagne retsakter).

Hvis et udvalg afgiver en positiv udtalelse, vedtager Kommissionen som regel de pågældende gennemførelsesforanstaltninger (retsakter). Efter forvaltningsproceduren kan Kommissionen også gøre det, uden at der er afgivet udtalelse. Det er kun i tilfælde af en negativ udtalelse, at forslaget forelægges Rådet i dettes egenskab af "appelinstans" med beslutningskompetence (forelæggelser for Rådet). Efter forskriftproceduren høres Rådet også på grundlag af et formelt forslag - og træffer afgørelse med kvalificeret flertal - i tilfælde af at udvalget ikke har afgivet udtalelse.Når en udtalelse blev afgivet i 2001, og retsakten først blev vedtaget det følgende år, eller en udtalelse blev afgivet i slutningen af 2002, og retsakten først blev vedtaget i 2003, kan også dette give anledning til, at der er forskel på det samlede antal positive udtalelser, udvalgene har afgivet, og antallet af retsakter, Kommissionen har vedtaget på et bestemt politikområde.

I visse tilfælde kan et udvalg blive anmodet om at afgive en udtalelse om et spørgsmål, der først senere behandles i et udkast til retsakt. Derfor kan der være større forskelle mellem det samlede antal udtalelser og antallet af retsakter, Kommissionen har vedtaget.

BILAG

I dette bilag gives en sektorvis oversigt over "komitologiaktiviteterne" i 2002. Alle eksisterende udvalg i enhver sektor er optaget på listen med deres relevante data (uanset om de har været aktive i 2002 eller ej).

1. ERHVERVSPOLITIK

>TABELPOSITION>

Af de 31 udvalg for dette politikområde trådte 11 sammen i 2002. En betydelig del af de 642 udtalelser, der blev vedtaget i 2002, blev imidlertid vedtaget ved en skriftlig procedure, som ikke forudsætter et møde. Sammenlignet med 345 udtalelser i 2001 er antallet af udtalelser på et år steget med næsten 100 %. En af de vigtigste bidragydere til stigningen er Det Stående Udvalg for Humanmedicinske Lægemidler. Siden 1995, da udvalget blev oprettet, har det afgivet stadig flere udtalelser. Dette skyldes et permanent stigende antal tilladelser og varianter af disse tilladelser, der gives under de nye procedurer. 2001 var imidlertid et relativt stille år, så tallene for 2002 forekommer at være meget høje, omend de følger den generelle tendens i de seneste år.

Kommissionens tjenestegrene fortsatte i 2002 i et forsøg på at styrke åbenhed og transparens på dette politikområde med at indbyde forskellige berørte parter til udvalgenes møder som eksperter og/eller observatører. Et spørgeskema, der blev udsendt til udvalgenes sekretariater, viste, at forbrugerorganisationer er til stede under udvalgenes behandling af de fleste produkter, der har betydning for forbrugere. Et eksempel er Udvalget for Tilpasning til den Tekniske Udvikling af Direktiverne om Fjernelser af Tekniske Hindringer for Handelen med Kosmetiske Midler.

Blandt de særlige sager af institutionel betydning er det værd at nævne de foranstaltninger, der er truffet af Udvalget for Tilpasning til den Tekniske Udvikling af Direktiverne om Fjernelser af Tekniske Hindringer for Handelen med Kosmetiske Midler. I direktiv 76/768/EØF om kosmetiske produkter fastsættes det i artikel 4, stk. 1, litra i), at det er forbudt at markedsføre kosmetiske produkter, der indeholder ingredienser eller kombinationer af ingredienser, der er afprøvet på dyr, efter den 30. juni 2000. Kommissionens direktiv 2000/41/EF af 19. juni 2000 forlængede denne frist til den 30. juni 2002. I september 2002 foreslog Kommissionen et direktiv til med tilbagevirkende kraft at forlænge denne frist fra juni 2002. Europa-Parlamentet vedtog en beslutning den 24. september 2002, i hvilken det "opfordrer Kommissionen til at trække sit udkast til afgørelse om gennemførelsesforanstaltninger tilbage". Da Europa-Parlamentet og Rådet den 27. februar 2003 vedtog direktiv 2003/15/EF, som bringer en afslutning på spørgsmålet om afprøvning på dyr, var der ikke længere behov for at anvende komitologiproceduren til at vedtage en gennemførelsesforanstaltning.

2. BESKÆFTIGELSE, SOCIALE ANLIGGENDER OG ARBEJDSMARKEDS FORHOLD

>TABELPOSITION>

I 2002 påbegyndte to nye udvalg, som begge blev oprettet i 2001, deres arbejde på dette politikområde:

Udvalget for EF's Handlingsprogram til Fremme af Medlemsstaternes Samarbejde om Bekæmpelse af Social Udstødelse, oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 50/2002/EF af 7. december 2001 om oprettelse af et EF-handlingsprogram til fremme af medlemsstaternes samarbejde om bekæmpelse af social udstødelse (EFT L 10 af 12.01.2002, s.1), og Det Rådgivende Handicapudvalg (oprettet inden for rammerne af Det Europæiske Handicapår), oprettet ved Rådets afgørelse 2001/903/EF af 3. december 2001 om Det Europæiske Handicapår 2003 (EFT L 335 af 19.12.2001, s. 15).

Derimod blev Udvalget for Ekstraordinær Økonomisk Støtte til Grækenland på det Sociale Område nedlagt.

Stigningen i antallet af møder (17 i 2002 i forhold til 8 i det foregående år) skyldes hovedsagelig, at de to ovennævnte udvalg påbegyndte deres arbejde.

3. LANDBRUG

>TABELPOSITION>

I 2002 afgav GD AGRI's 29 udvalg og dets fællesudvalg 1354 positive udtalelser og 101 "ikke-udtalelser". To af disse "ikke-udtalelser" blev afgivet af et forskriftudvalg og blev derfor forelagt Rådet. Disse to forelæggelser blev sammen med 45 andre forslag vedrørende udvikling af landdistrikterne oversendt til Europa-Parlamentet til information. De 1455 udkast blev vedtaget af Kommissionen.

En af de to forelæggelser for Rådet vedrørte et non-paper fra Udvalget for Beskyttelse af Geografiske Betegnelser og Oprindelsesbetegnelser for Landbrugsprodukter og Levnedsmidler. Dette udvalg afgav ikke en udtalelse om et udkast til forordning om registreringen af "Feta" som oprindelsesbetegnelse. Da Rådet ikke vedtog eller stemte imod den foreslåede gennemførelsesforanstaltning inden for tre måneder, vedtog Kommissionen disse foranstaltninger [24].

[24] Kommissionens forordning (EF) nr. 1829/2002 af 14. oktober 2002 om ændring af bilaget til forordning (EF) nr. 1107/96 for så vidt angår betegnelsen "feta", EFT L 277 af 15. oktober 2002, s.10.

Den anden forelæggelse for Rådet vedrørte Den Stående Komité for Økologiske Produktionsmetoder for Landbrugsprodukter. Dette udvalg afgav ikke en udtalelse om udkastet til forordning om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 2092/91 af 24. juni 1991 om økologisk produktionsmetode for landbrugsprodukter og om angivelse heraf på landbrugsprodukter og levnedsmidler. Da Rådet ikke vedtog eller stemte imod den foreslåede gennemførelsesforanstaltning inden for tre måneder, vedtog Kommissionen disse foranstaltninger [25].

[25] Kommissionens forordning (EF) nr. 599/2003 af 1. april 2003 om ændring af forordning (EØF) nr. 2092/91 om økologisk produktionsmetode for landbrugsprodukter og om angivelse heraf på landbrugsprodukter og levnedsmidler, EFT L 85 af 2. april 2003, s. 15.

4. TRANSPORT/ENERGI/TRANSEUROPÆISKE NET

>TABELPOSITION>

Kun få af de udvalg, der arbejder i sektoren Transport, energi og transeuropæiske net, holdt møder i 2002. De følgende udvalg behandlede spørgsmål, som det er værd at gøre opmærksom på, fordi de har stor betydning for sektoren:

Udvalget for Transport af Farligt Gods blev hørt om tilpasningen til de tekniske fremskridt af direktiv 94/55/EF og 96/49/EF om transport af farligt gods ad vej og jernbanebefordring af farligt gods, og direktiv 1999/36/EF om transportabelt trykbærende udstyr og vedtagelse af visse nationale undtagelser fra kravene i direktiv 94/55/EF og 96/49/EF. Udsættelsen af datoen for anvendelse af direktiv 94/55/EF og 96/49/EF for visse typer af transportabelt trykbærende udstyr og sikkerhedsaspekterne ved transporten af farligt gods blev sat i kraft ved to kommissionsbeslutninger [26], efter at der var opnået "ikke-udtalelser" i udvalget, hvorefter sagerne var blevet forelagt for Rådet.

[26] Kommissionens beslutning 2002/885/EF af 7. november 2002 om ændring af Rådets direktiv 94/49/EF for så vidt angår tidsfristerne for, hvornår trykbærende fade, flaskebatterier og tanke til transport af farligt gods skal opfylde dets regler, EFT L 308 af 9.11.2002, s. 44, og Kommissionens beslutning 2002/886/EF af 7. november 2002 om ændring af Rådets direktiv 94/55/EF for så vidt angår tidsfristerne for, hvornår trykbærende fade, flaskebatterier og tanke til transport af farligt gods skal opfylde dets regler, EFT L 308 af 9.11.2002, s. 45.

Kørekortudvalget drøftede den fremtidige revision af bilag III om mindstekrav med hensyn til fysisk og psykisk egnethed til at føre motorkøretøj, og den nødvendige tilpasning til de tekniske fremskridt ved definitionen af (halv-) automatiske gearkasser. Udvalget for Interoperabilitet i det Transeuropæiske Jernbanesystem for Højhastighedstog drøftede og vedtog retningslinjer for udarbejdelse af tekniske specifikationer for interoperabilitet (TSI'er) i henhold til bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/16/EF [27] af 19. marts 2001 om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog. AEIF fik et nyt mandat til udvikling af TSI'er for konventionelle tog vedrørende sikkerhed i tunneler, bevægelseshæmmedes adgang til tog og luftforurening. De pågældende TSI'er forventes færdige i 2005. Udvalget drøftede også og vedtog udarbejdelse af en strukturel oversigt over jernbanesystemet for konventionelle tog og udarbejdede en referenceramme og redskaber til systemstyring, som fastsat i artikel 23, stk. 3, litra b) i direktivet. Denne strukturelle ramme sikrer, at TSI'erne bliver fuldstændige og kompatible, og at der foretages en sikkerhedsvurdering af specifikationerne.

[27] EFT L 110 af 20.04.2001, s. 1.

Udvalget for Tilpasning til den Tekniske Udvikling af Direktivet om Teknisk Kontrol af Motorkøretøjer blev oprettet med vedtagelsen af Rådets direktiv 91/225/EØF, som tilpassede Rådets oprindelige rammedirektiv 77/143/EØF. Udvalget arbejder både med forskrifter og rådgivning. Udvalgets arbejdsområde omfatter nu tilpasning til Rådets direktiv 99/37/EF om registreringsdokumenter for motorkøretøjer. Siden udvalget blev oprettet, har det godkendt otte kommissionsdirektiver om tilpasning til de tekniske fremskridt af Rådets direktiv om teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil (det konsoliderede direktiv 96/96/EF) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om syn ved vejsiden af erhvervskøretøjer (direktiv 2000/30/EF).

5. MILJØ

>TABELPOSITION>

Udvalget for gennemførelse af en EF-ramme for samarbejde til fordel for en bæredygtig udvikling af bymiljøet, som blev oprettet ved en retsakt i 2001 (Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1411/2001/EF af 27. juni 2001 om en EF-ramme for samarbejde til fordel for en bæredygtig udvikling af bymiljøet), blev etableret og trådte sammen for første gang i 2002. Det fastsættes i afgørelse nr. 1411/2001/EF, at Kommissionen mellem 2001 og 2004 hvert år offentliggør en indkaldelse af forslag for at finansiere netværker af lokale myndigheder, der arbejder med bæredygtig udvikling af bymiljøet. Udvalget, som arbejder under rådgivningsproceduren, har til opgave at afgive udtalelse om den liste af projekter, Kommissionen udvælger til finansiering hvert år. Det samlede budget for de fire år er på 14 mio. EUR.

Udvalget for tilpasning til videnskabelige og tekniske fremskridt af direktiv 75/442/EØF om affald afgav en "ikke-udtalelse" om Kommissionens udkast til afgørelse om opstilling af kriterier og procedurer for modtagelse af affald på deponeringsanlæg. Sagen blev oversendt til Rådet, som vedtog en endelig beslutning den 16. december 2002 (Rådets beslutning 2003/33/EF, om opstilling af kriterier og procedurer for modtagelse af affald på deponeringsanlæg - EFT L 11 af 16.1.2003, s. 27). Kriterierne og procedurerne vil styrke de beskyttelsesforanstaltninger, der er fastsat i direktiv 1999/31/EF om affald på deponeringsanlæg, for så vidt muligt at begrænse de negative virkninger for miljøet og menneskers sundhed af affald på deponeringsanlæg.

Badevandsudvalget, som blev oprettet under badevandsdirektivet (76/160/EØF), har bistået Kommissionen ved revisionen af direktivet, som resulterede i Kommissionens forslag til et nyt direktiv om kvaliteten af badevand (KOM (2002)581 endelig), som i øjeblikket er til førstebehandling i Europa-Parlamentet. Dette er et godt eksempel på, hvordan et udvalg kan bidrage med praktisk erfaring. Det forventes, at udvalget vil træde sammen igen, når Rådet og Parlamentet vedtager forslaget, for at drøfte overgangen mellem det gamle og det nye direktiv. Dette vil ske, indtil direktiv 76/160/EØF ophæves (3 år efter direktivforslagets ikrafttræden).

"Støjudvalget" (Udvalget for indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om støjemission i miljøet fra maskiner til udendørs brug) vil i fremtiden også arbejde på grundlag af direktiv 2002/49/EF om vurdering og styring af ekstern støj. "Udvalget for mobile ikke-vejgående maskiner" (Udvalget for indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra forbrændingsmotorer til montering i mobile ikke-vejgående maskiner) ledes i øjeblikket af GD Erhvervspolitik. Disse data henviser således kun til initiativer udgået fra GD Miljø. Kompetencen vedrørende virkningerne af ulykken på Kernekraftværket i Tjernobyl blev overført til GD Transport/Energi i 2002. GD Miljø vil derfor ikke længere føre forsædet i "Tjernobyl-udvalget" (Udvalget for Kontrol af Betingelserne for Indførsel af Landbrugsprodukter med Oprindelse i Tredjelande efter Ulykken på Kernekraftværket i Tjernobyl).

6. FORSKNING

>TABELPOSITION>

2002 var det afsluttende år for de udvalg, der arbejdede under de forskellige særprogrammer og regler for deltagelse og udbredelse for det femte rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration. Disse udvalg har fortsat og afsluttet deres arbejde effektivt og hele tiden, som også i de tidligere år, udmærket sig ved et godt samarbejdsklima mellem Kommissionen og repræsentanterne for Programudvalget for gennemførelse af særprogrammet for forskning, teknologisk udvikling og demonstration "Integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum" (2002-2006) stater, der var repræsenteret i udvalgene. Deres indsats for at sikre den gnidningsløse gennemførelse af det femte rammeprogram har været højt værdsat.

I de sidste måneder af 2002 indledtes arbejdet i to nye udvalg vedrørende særprogrammerne under det sjette rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration [28]. Disse nye udvalg er blevet hørt hurtigt og effektivt om det første arbejdsprogram for hvert særprogram. Deres støtte til Kommissionens forslag lettede den rettidige indledning af det nye rammeprogram.

[28] Programudvalget for gennemførelse af særprogrammet for forskning, teknologisk udvikling og demonstration "Integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum" (2002-2006), som er oprettet ved Rådets beslutning 2002/834/EF, offentliggjort i EFT L 294 af 29.10.2002, s.1, som forvaltnings- og forskriftudvalg, og programudvalget for særprogrammet for forskning, teknologisk udvikling og demonstration: "Strukturering af det europæiske forskningsrum" (2002-2006), som er oprettet ved Rådets beslutning 2002/835/EF, offentliggjort i EFT L 294 af 29.10.2002, s. 44, som forvaltningsudvalg.

7. INFORMATIONSSAMFUNDET

>TABELPOSITION>

De to nye udvalg, som er oprettet som følge af de nye rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, der trådte i kraft den 24. april 2002, indledte deres arbejde i 2002. Disse to nye udvalg udfører deres arbejde i overensstemmelse med de hørings- og forskriftprocedurer, der er fastsat i Rådets afgørelse nr. 1999/468/EF.

Det første er Kommunikationsudvalget (COCOM - rammedirektiv 2002/21/EF), som erstatter ONP-udvalget (Tilrådighedsstillelse af åbne net) og GAIL (Generelle Tilladelser og Individuelle Tilladelser for Teletjenester). Dette udvalg bistår Kommissionen ved udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, den har fået tillagt på de områder, der dækkes af de nye retlige rammer og forordning nr. 733/2002 om implementering af topdomænet .eu. Udvalget er også en platform for udveksling af informationer om markedets udvikling og lovgivningsmæssige aktiviteter.

Det andet er Radiofrekvensudvalget (Afgørelse nr. 676/2002/EF), som bistår Kommissionen med udvikling og vedtagelse af tekniske gennemførelsesforanstaltninger for at harmonisere betingelserne for adgang til og effektiv brug af radiofrekvenser og sikre adgangen til oplysninger om brugen af radiofrekvenser.

I det sidste år af det femte rammeprograms løbetid gennemgik IST-programudvalget (Informationssamfundets teknologier) over 650 forslag med omkostningsdeling, samordnede aktioner, støtteforanstaltninger, særforanstaltninger rettet mod små og mellemstore virksomheder, osv. Disse operationer konsoliderede støtten til udvikling af teknologier af afgørende betydning for den europæiske industris konkurrenceevne og gav Europas befolkning adgang til flere af informationssamfundets tjenesteydelser, hvilket har stor betydning på områder som sundhed, transport, uddannelse og erhvervsuddannelse.

Til forberedelse af det sjette rammeprogram (2003-2006) blev arbejdsprogrammet for 2003-2004 udarbejdet (og vedtaget) i snævert samarbejde med medlemsstaternes myndigheder (med deltagelse af de associerede lande) og forskningssektoren efter de retningslinjer, der var foreslået af Den Rådgivende IST-gruppe (ISTAG).

8. FISKERI

>TABELPOSITION>

De følgende udvalg behandlede sager, som det er værd at nævne, fordi de har stor betydning for sektoren:

Forvaltningskomitéen for fiskerivarer koncentrerede sit arbejde omkring den fælles markedsordning for fiskeri- og akvakulturprodukter i kølvandet på reformen fra 2001. I denne sammenhæng kan også nævnes Kommissionens forordning (EF) nr. 2306/2002 om prisoplysninger for importerede fiskerivarer.

Blandt de løbende forvaltningsaktiviteter prioriteredes gennemførelsen af de fælles markedsordninger i medlemsstaterne. I betragtning af emnets høje politiske følsomhed i flere medlemsstater udarbejdedes og drøftedes syv forklarende noter om Kommissionens forordning (EF) nr. 2065/2001 om forbrugeroplysning i alle detaljer.

På forslag af Kommissionen vedtog Rådet forordning (EF) nr. 2346/2002 om fastsættelse for fangståret 2003 af orienteringspriserne og af EF-producentpriserne for visse fiskerivarer. På dette grundlag vedtog Kommissionen seks gennemførelsesforordninger om de priser, der var nødvendige for driften af interventionsmekanismen: forordning (EF) nr. 2349/2002, nr. 2350/2002, nr. 2351/2002, nr. 2352/2002, nr. 2353/2002 og nr. 2354/2002.

Det rådgivende udvalg (komitéen) for fiskeri og akvakultur (CSPA) blev informeret om ordningerne for opfølgnings- og midtvejs-evaluering af FIUF-programmerne, meddelelsen om uregelmæssigheder i gennemførelsen af strukturfondene og afslutning af programmerne fra 1994-1999, afslutningen af de operationelle programmer og enkelte programmeringsdokumenter og N+2-reglen om frigørelse af uudnyttede bevillinger, gennemførelsen af FUP IV og de dertil knyttede bistandsordninger, EF-forslaget om forenkling af strukturfondenes forvaltning, resultatet af indkaldelsen af forslag til "nyskabende aktioner" og meddelelsen om yderligere vejledende retningslinjer for ansøgerlandene (struktur- og samhørighedsfonde).

9. DET INDRE MARKED

>TABELPOSITION>

De fleste af udvalgene på disse områder har foruden opgaver i forbindelse med lovgivningens gennemførelse også rådgivningsaktiviteter uden for komitologistrukturen. Det Rådgivende Udvalg for Banklovgivning udførte vigtigt arbejde på områderne kapitaltilstrækkeligheds krav og internationale bogføringsnormer i 2002. På forsikringsområdet havde Forsikrings udvalget omfattende drøftelser om forsigtighedsregler, der skal gælde for genforsikrings selskaber, forslag til retsakter om finanssammenslutninger og "miljøregnskaber". Endelig udvekslede Det Rådgivende Udvalg for Offentlige Aftaler synspunkter om det igangværende lovgivningsarbejde for at ændre de eksisterende direktiver, og om internationale forhandlinger om ændring af aftalen om statlige indkøb.

I 2002 blev der oprettet et nyt udvalg vedrørende finansielle tjenesteydelser, Regnskabsudvalget, og Investeringsinstitutternes Kontaktudvalg (UCITS) [29] fik overdraget en komitologiprocedure (forskrift) i medfør af direktiv 2001/108/EF [30]. Aktiviteterne i denne sektor forventes at udvikle sig kraftigt i de kommende år med gennemførelsen af "Lamfalussy"-ordningerne og handlingsprogrammet om finansielle tjenesteydelser.

[29] Undertakings for Collective Investment in Transferable Securities (Investment Funds) (Institutter for kollektiv investering i værdipapirer (Investeringsinstitutter))

[30] Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/108/EF af 21. januar 2002 om ændring af Rådets direktiv 85/611/EØF om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter), med hensyn til investeringsinstitutters investeringer, EFT L 41 af 13.2.2002, s. 35.

Vigtige udtalelser afgivet i 2002 af de udvalg, der forvaltes af GD MARKT omfattede bl.a. udtalelsen om et udkast til foranstaltning om fastsættelse af gennemførelsesordninger og afgifter vedrørende gennemførelsen af forordning (EF) nr. 6/2002 om EF-design.

På området beskyttelse af personoplysninger afgav Udvalget for Beskyttelse af Personoplysninger endvidere en positiv udtalelse om et forslag til afgørelse, der fastsætter, at Argentina sikrer "et passende beskyttelsesniveau" i overensstemmelse med artikel 25 i direktiv 95/46/EF.

10. REGIONALPOLITIK

>TABELPOSITION>

De følgende udvalg behandlede sager, som det er værd at nævne, fordi de har stor betydning for sektoren:

Det Rådgivende Udvalg for Udvikling og Omstilling i Regionerne handler som forvaltningsudvalg, når det behandler regler om gennemførelse af forordningen om strukturfondene nr. 1260/1999, og som rådgivningsudvalg i andre sammenhænge. Det fungerer endvidere som forum for information og drøftelse af alle spørgsmål vedrørende gennemførelsen af strukturfondene, især Den Europæiske Fond for Regional Udvikling (EFRU). 2002 var især præget af drøftelserne om Kommissionens forslag om forenkling, udredning, koordinering og smidig forvaltning af strukturpolitikkerne. På grund af meget store meningsforskelle medlemsstaterne imellem blev det nødvendigt at gennemføre en afstemning ved skriftlig procedure om den foreslåede ændring af gennemførelses forordningerne om støtteberettigelse. Resultaterne af disse drøftelser bidrog til udformningen af Kommissionens meddelelse om forenkling, som den vedtog den 25.4.2003.

Udvalget for Det Strukturpolitiske Førtiltrædelsesinstrument (ISPA) afgav en positiv udtalelse om udkastet til retningslinjer for endelige rapporter om ISPA-foranstaltninger og om et forslag om at styrke bestemmelserne i bilag III.4 i finansieringsaftalerne om finansiel forvaltning, kontrol og uregelmæssigheder. Udvalget rapporterede endvidere om sine aktiviteter i forbindelse med ISPA-handlingsprogrammet for teknisk bistand 2001 og om de praktiske foranstaltninger i forbindelse med overgangen fra ISPA til Samhørighedsfonden.

11. BESKATNING OG TOLDUNION

>TABELPOSITION>

I 2002 afgav de ni udvalg, der arbejder i sektoren Beskatning og toldunion, 58 positive udtalelser og en "ikke-udtalelse".

De følgende udvalg behandlede sager, som det er værd at nævne, fordi de har stor betydning for sektoren:

"Told 2002"-programmet, som forvaltes af Udvalget for Told 2002-programmet, udarbejdede bl.a. et stort computer-netværk til behandling af forsendelse og told- og statistiknomenklaturen under "Told 2002"-programmet. Både medlemsstaterne og kandidatlandene deltog i vidt omfang i de mange fælles aktioner, der fandt sted i 2002.

Arbejdet i Udvalget for Udførsel og Tilbagelevering af Kulturgoder koncentrerede sig hovedsagelig om udkastet til retningslinjer for gennemførelse af forordning nr. 3911/92 om udførsel af kulturgoder, administrativt samarbejde mellem de kompetente myndigheder og en ny formular til eksporttilladelse.

Inddrivelsesudvalget (gensidig bistand) afgav en positiv udtalelse om udkastet til Kommissionens direktiv 2002/94/EF af 9. december 2002 om fastsættelse af detaljerede regler for gennemførelse af visse bestemmelser i Rådets direktiv 76/308/EØF om gensidig bistand ved inddrivelse af fordringer i forbindelse med visse bidrag, afgifter, skatter og andre foranstaltninger.

Arbejdet i Punktafgiftudvalget drejede sig om undersøgelse af et computersystem til punktafgiftbevægelser og -kontrol ("EMCS").

12. UDDANNELSE OG KULTUR

>TABELPOSITION>

De udvalg, der arbejder i sektoren Uddannelse og kultur, behandlede følgende sager, som er værd at nævne, fordi de har stor betydning for sektoren:

Socrates-udvalget afgav en positiv udtalelse om de årlige politiske prioriteter, som fastsættes på baggrund af de politiske drøftelser, der foregår i Rådet, og forberedte evalueringen af programmet (nationale rapporter, interim-evaluering), som vil indgå i ex-ante evalueringen for den nye generation af programmer.

Tempus-udvalget drøftede den kommende udvidelse af Tempus-programmet til at omfatte Meda-landene. Udvalget afgav en positiv udtalelse om Meda-supplementet til ansøgervejledningen. Evalueringen af Tempus II a og Tempus III og resultaterne af 2001-udvælgelsen var de vigtigste informationspunkter.

Leonardo da Vinci-udvalget afgav formelle udtalelser om teksten til indkaldelse af forslag for 2003-2004, det statistiske program for 2003-2004, udkastet til udvælgelseslister for 2002, tidsplanen for gennemførelse af indkaldelsen for 2003-2004 (1. år af udvælgelsen), arbejdsprogrammet for 2003 og udkastet til udvælgelsesliste for foreløbige forslag (pro. C).

Kultur 2000-udvalget afgav en positiv udtalelse om følgende nøglespørgsmål vedrørende kultur 2000-programmet: projekter foreslået til at modtage finansiel støtte fra EU's kultur 2000-program under indkaldelsen af forslag 2002, godkendelse af projekter foreslået til at modtage finansiel støtte fra EU efter en særlig indkaldelse af forslag om Europas tilstedeværelse i Sankt Petersborg i 2003, organisering af en europæisk kulturarvspris, budget 2002 [Del B], godkendelse af projekter foreslået til at modtage finansiel støtte fra EU's kultur 2000-program i 2002 i forbindelse med "De europæiske kulturarvsdage", godkendelse af et forslag til en fælles aktion med Europarådet vedrørende kulturarv i Balkanregionen.

De to politisk vigtigste sager, der blev behandlet i Ungdomsudvalget, vedrørte: 1) fordelingen af bevillinger og kriterier og ordninger for gennemførelse af den for ungdommen relevante EF-handlingsplan for grænseområder i Den Europæiske Union, der grænser op til kandidatlandene, en plan, der er udformet med henblik på at styrke den kulturelle side af forberedelserne til udvidelsen og lette integrationen og tilnærmelsen af befolkningerne i de berørte områder; og 2) de politiske retningslinjer for ungdomsprogrammets gennemførelse i 2003. Foruden de administrative og budgetmæssige ordninger til gennemførelse af programmet fastsatte udvalget de otte prioriteter, programmets forskellige aktioner skal rettes mod i 2003, på grundlag af de retningslinjer, der var opstillet i Kommissionens hvidbog "Et nyt afsæt for europæisk ungdom".

Media-udvalget, underudvalget "Media Plus", afgav en positiv udtalelse om ændringen af retningslinjer (vedrørende støtte til udvikling af projektpakker (Slate funding), individuelle projekter, selektiv støtte, støtte til biografnetværket, pilotprojekter, festivals og aktioner i tredjelande). Udvalget blev også informeret og hørt ved udvælgelsen af projekter til at modtage støtte. Underudvalget "Media Uddannelse" afgav en positiv udtalelse om to indkaldelser af forslag, der blev offentliggjort i 2002. Derudover afgav udvalget en positiv udtalelse om 12 erhvervsuddannelsesprojekter (af i alt 35 projekter, der var foreslået til finansiering), for hvilke Fællesskabets bidrag beløb sig til mere end 200 000 EUR.

13. SUNDHED OG FORBRUGERBESKYTTELSE

>TABELPOSITION>

To større begivenheder har påvirket organisationen af udvalg, der bistår Kommissionen på områderne fødevaresikkerhed og sundhedsbeskyttelse.

Da forordning (EF) nr. 178/2002 trådte i kraft, blev en række udvalg, der før arbejdede med fødevaresikkerhed, erstattet af et enkelt udvalg, Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed. Dette er en følge af den nye overordnede metode i spørgsmål vedrørende fødevaresikkerhed, som beskrevet i hvidbogen om fødevarelovgivningen og de bestemmelser, der nu er vedtaget i forordning (EF) nr. 178/2002.

Det Stående Levnedsmiddeludvalg, Den Stående Komité for Foderstoffer og Det Stående Veterinærudvalg er således blevet erstattet af det nye udvalg. Tilsvarende er Den Stående Fytosanitære Komité blevet erstattet med det nye udvalg for spørgsmål vedrørende plantebeskyttelsesmidler og fastsættelse af maksimale grænseværdier for restkoncentrationer.

Der er endvidere på området beskyttelse af folkesundheden blevet vedtaget et nyt handlingsprogram for indsatsen for folkesundhed for 2003-2008. En ny, integreret metode skal erstatte de syv eksisterende sektorprogrammer, hvis gennemførelse har været afhængig af bistand fra syv forskellige udvalg. Det nye udvalg for Folkesundhedsprogrammet vil anvende både forvaltnings- og rådgivningsproceduren i henhold til Rådets afgørelse 1999/468/EF, alt efter de sager, det får forelagt til behandling.

Underudvalget om Den Generelle Lovgivning under Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed beskæftigede sig bl.a. med og/eller vedtog positive udtalelser om følgende emner: mærkning af koffein- og kininholdige levnedsmidler, mærkning af kød efter produkter (aftale om overgangsordninger) og udarbejdelse af listen over koncentrationslofter og mærkningskrav for naturligt mineralvands bestanddele og betingelserne for brug af ozon til behandling af naturligt mineralvand og kildevand.

Underudvalget om Toksikologisk Sikkerhed under Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed beskæftigede sig med og/eller vedtog positive udtalelser om lovgivningsmæssige foranstaltninger vedrørende etablering af grænseværdier for indholdet af visse forurenende stoffer, herunder bl.a. aflatoksiner, ochratoksin A og nitrater, standsning af markedsføring og import af geléprodukter, der indeholder tilsætningsstoffet E 425 konjac, plasticmaterialer og artikler, der er beregnet til at komme i kontakt med levnedsmidler, særlige renhedskriterier for tilsætningsstoffer til levnedsmidler andre end farve- og sødestoffer, pesticider i modermælkserstatning og tilskudsblandinger og pesticider i forarbejdede kornbaserede levnedsmidler, babymad og mad til småbørn.

Da det nyoprettede "Folkesundhedsudvalg" havde vedtaget sin forretningsorden, drøftede det og afgav positive udtalelser om udkastene til den (første) årlige arbejdsplan for 2003 og udkastet til regler, kriterier og procedurer for udvælgelse og finansiering af aktioner under "Folkesundhedsprogrammet".

14. RETLIGE OG INDRE ANLIGGENDER

>TABELPOSITION>

Syv udvalg var aktive på dette område i 2002. Deres arbejde bestod i at bistå Kommissionen ved udarbejdelsen af politikker, med særligt henblik på følsomme tekniske aspekter af disse politikker (Visum-udvalget og Udvalget for Udvikling af Anden Generation af Schengen-informationssystemet - SIS II), og i at gennemføre finansieringsprogrammer, der forvaltes af Kommissionen (Daphne-, ARGO-, AGIS-programudvalgene, Udvalget for Ramme programmet om Civilretligt Samarbejde) og Det Rådgivende Udvalg for Den Europæiske Flygtningefond). Udvalget for AGIS-programmet stammer fra Afsnit VI i TEU (tredje søjle) og blev oprettet ved Rådets afgørelse 2002/630/RIA af 22. juli 2002, som er tilpasset Rådets afgørelse 1999/468/EF.

15. EKSTERNE FORBINDELSER

>TABELPOSITION>

Den 20. december 2002 vedtog Rådet forordning (EF) nr. 2368/2002 om gennemførelse af Kimberley-processens certificeringsordning for international handel med uslebne diamanter [31], i hvilken der oprettes et nyt udvalg, som arbejder efter forvaltningsproceduren.

[31] EFT L 358 af 31.12.2002, s. 28.

EXPROM-udvalget [32] fokuserede på EU's kampagne til fremme af eksporten "Gateway to Japan". Der blev givet oplysninger om de endelige resultater af den 2. kampagne (1997-2001) og om den nye kampagnes gennemførelsesmekanismer (indledt i 2002). Kommissionen ajourførte oplysningerne om gennemførelsen af lederuddannelsesprogrammet i Japan og Korea. Delegationerne gav udtryk for deres tilfredshed med Kommissionens initiativer.

[32] I overensstemmelse med Kommissionens interne ordninger vedrørende ansvarsdeling på området eksterne forbindelser har GD RELEX bidraget til driften af CARDS-, MEDA-, ALA-, Menneskerettigheds- og TACIS-udvalget og desuden ført forsædet på møderne i disse udvalg (se punkt 18, EUROPE-AID).

16. HANDEL

>TABELPOSITION>

De følgende udvalg behandlede sager, som det er værd at nævne, fordi de har stor betydning for sektoren:

Udvalgene for beskyttelse af importordningerne beskæftigede sig med de EF-beskyttelsesforanstaltninger for importen af stål, der blev indført som svar på de beskyttelsesordninger, den amerikanske regering indførte i marts 2002. Udvalgene blev på flere stadier anmodet om at udtale sig om de foranstaltninger, Kommissionen foreslog, herunder tilsyn med indførslen, efterforskning, foreløbige og definitive beskyttelsesforanstaltninger.

FHH-Udvalget behandlede forskellige sager vedrørende udøvelsen af Fællesskabets rettigheder under internationale handelsregler, herunder bl.a. dem, der er etableret under Verdenshandelsorganisationen. Blandt de behandlede sager var Canadas manglende beskyttelse af den geografiske betegnelse "Bordeaux og Médoc", støtte fra Republikken Korea bevilget til, eller på anden måde til fordel for koreanske værfter, og den amerikanske lovgivning om copyright, som fritager restauranter, barer, forretninger eller ethvert andet offentligt lokale fra pligten til at opnå licenser til udsendelse af musikværker.

Udvalget til Forvaltning af Generelle Præferencer drøftede spørgsmål vedrørende modtagerlandenes anmodninger om særlige støtteordninger for miljø og beskyttelse af arbejdstagerne, og afgav udtalelser om oprettelse af toldfrie kontingenter for sukker og ris for de mindst udviklede lande. Efter en negativ udtalelse fra Udvalget til Forvaltning af Generelle Præferencer blev udkastet til Kommissionens forordning om gennemførelse af artikel 12 i forordningen om generelle toldpræferencer henvist til Rådet. Efter drøftelser opnåedes der et kompromis om tidsplanen for anvendelse af præferencer. Endvidere blev "kriseklausulen" (gennemført ved en ændring til forordningen om generelle toldpræferencer) anvendt i forordningen. Det endte med, at retsakten blev vedtaget som Rådets forordning [33].

[33] Rådets forordning (EF) nr. 815/2003 af 8. maj 2003 om gennemførelse af artikel 12 i forordning (EF) nr. 2501/2001 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer for perioden 1. Januar 2002 til 31. december 2004, EFT L 116 af 13.5.2003, s. 3.

Det udvalg, der beskæftiger sig med kvoteordninger for andre varer end tekstiler fra Folkerepublikken Kina, afgav en positiv udtalelse om de kriterier og parametre, der skal anvendes ved fordeling af kontingenter til de ansøgende importører.

17. UDVIDELSEN

>TABELPOSITION>

Alle de programmer (66), der blev forelagt for Phare-forvaltningsudvalget, blev vedtaget. Hele Phare-budgettet for 2002 blev brugt. Phare fokuserer fortsat på to hovedprioriteter: styrkelse af institutionerne og investering. Inden for rammerne af de nationale programmer fordelte støtten sig sammenlagt med 40 % til styrkelse af institutionerne og 60 % til investeringer. Disse procentsatser varierer dog meget fra land til land. I 2002 fortsatte Phare med at udvide sin støtte til økonomisk og social samhørighed. Der blev forelagt en strategi for udfasning af de nationale Phare-programmer og de grænseoverskridende Phare-programmer i tiltrædelseslandene. Retningslinjerne for Phare og Kommissionens forordning om grænseoverskridende samarbejde blev revideret. Vedtagelsen af et nyt horisontalt program gav EDIS-processen ny opdrift.

18. SAMARBEJDSKONTORET EUROPE-AID

>TABELPOSITION>

Kommissionen bistås af otte udvalg ved gennemførelsen af Fællesskabets eksterne støtte. Fem af disse udvalg arbejder med samarbejdsprogrammer i følgende geografiske områder: Landene syd for Middelhavet og Mellemøsten (MED), Balkanlandene (CARDS), landene i Østeuropa og Centralasien (TACIS), Asien og Latinamerika (PVD-ALA) og Sydafrika. De tre resterende udvalg arbejder med programmer, der beskæftiger sig med følgende emner: fødevaresikkerhed og fødevarehjælp, det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder og samarbejde med ikke-statslige organisationer [34].

[34] Siden begyndelsen af 2001 og oprettelsen af Samarbejdskontoret Europe-Aid og i overensstemmelse med Kommissionens interne ordninger vedrørende ansvarsdeling på området eksterne forbindelser er det Europe-Aid, der stiller udviklingsudvalgenes sekretariat. Tjenestegrene i Generaldirektoratet for Udvikling har bidraget til driften af og ført forsædet på møderne i udvalgene for Udviklingsfonden, Ikke-statslige organisationer, Sydafrika og Fødevaresikkerhed/Fødevarehjælp.

Disse udvalg afholdt i alt 40 møder i 2002, og der blev endvidere afholdt otte møder i Udvalget for Den Europæiske Udviklingsfond [35]. Denne fonds formål er at finansiere fællesskabsstøtte i landene i Afrika syd for Sahara, Vestindien og Stillehavet (AVS).

[35] Udvalget for Den Europæiske Udviklingsfond er ganske vist ikke et komitologiudvalg i dette ords egentlige betydning, men i betragtning af dets særlige karakter kan dets arbejde og dets rolle sidestilles med de ovennævnte udvalg.

Udvalgene fortsatte under deres møder med at gennemgå nationale og regionale strategidokumenter og de flerårige vejledende programmer for de geografiske områder, for hvilke det ikke havde været muligt at afslutte dette arbejde i 2001. Disse dokumenter kortlægger de strategiske rammer og prioriteter for Fællesskabets støtte og de dertil hørende bevillinger for perioden 2000-2006. De er således et afgørende redskab til sikring af den korrekte sammenhæng og koncentration af Fællesskabets eksterne støtte og koordineringen med foranstaltninger truffet af andre donorer.

Udvalgene gav også deres synspunkter på de projekter og programmer, som Kommissionen foreslog til finansiering i 2002 under de forskellige eksterne støtteprogrammer [36].

[36] Koordineringen med medlemsstaterne vedrørende projekternes forberedelse og gennemførelse foregår primært på det lokale plan i modtagerlandet, men udvalget er et passende forum for koordinering af de politikker og strategier, der skal gennemføres, herunder også i krisesituationer.

19. HUMANITÆR BISTAND

>TABELPOSITION>

Udvalget for Humanitær Bistand (som blev oprettet ved artikel 17 i Rådets forordning 1257/96 om humanitær bistand) afgav positive udtalelser om 36 udkast til afgørelser om humanitær bistand og drøftede ca. 60 strategiske og/eller politiske spørgsmål, herunder strategier for bistand under Echo, informationsstrategi for Echo, kriseforebyggelsesmekanismer, civilbeskyttelse, fødevarekrisen i det sydlige Afrika, Echo's samarbejde med FN's organisationer og ikke-statslige organisationer og Echo's indsats, evalueringer og statistiske data. I 2002 blev der oprettet en arbejdsgruppe for medlemsstaternes politik for ikke-statslige organisationer. Foruden de formelle møder i Udvalget for humanitær bistand mødes udvalget også uformelt en eller to gange om året i hovedstaden i det land, der har EU's formandskab. På de uformelle møder drøfter højtstående repræsentanter for de humanitære myndigheder i medlemsstaterne og Echo strategi, politik og særlige emner uden at være bundet af de formelle udvalgsmøders indskrænkninger. Et sådant møde blev afholdt i oktober 2002 i København, hvor man drøftede civile og humanitære aspekter af krisemanagement og indhøstede erfaringer og tilsyn med humanitært arbejde.

20. EUROSTAT

>TABELPOSITION>

Udvalgenes aktiviteter på dette område i 2002 fokuserede på afslutning af gennemførelsen af Fællesskabernes statistiske program for 1998-2002 [37]. De øvrige aktiviteter gav anledning til drøftelser om forbedring af arbejdsmetoderne for at kunne tilbyde statistiske tjenester af høj kvalitet til brug for de strategier og prioriteter, der skal understøtte beslutningstagningen på fællesskabsplan.

[37] Rådets beslutning 1999/126/EF af 22. december 1998 om Fællesskabets statistiske program 1998 - 2002, EFT L 42 af 16.02.1999, s. 1.

Udvalget for De Europæiske Fællesskabers Statistiske Program (CPS) spillede fortsat en betydningsfuld rolle i koordineringen for at sikre sammenhængen mellem de foranstaltninger, der skal træffes, og aktioner, der er truffet beslutning om under de nationale statistiske programmer. Inden for komitologistrukturen afgav dette udvalg desuden positive udtalelser om sociale statistikker (lønninger og den erhvervsaktive befolkning), transport, den audiovisuelle sektor, erhvervslivet og virksomhedsstruktur.

Den Stående Landbrugsstatistiske Komité (CPSA) afgav positive udtalelser om gennemførelse af fællesskabsundersøgelser om landbrugsbedrifters struktur i 2003, 2005 og 2007 og om den fortsatte anvendelse af luftfoto- og remote sensing-teknik i landbrugsstatistikkerne for perioden 2002-2003 (Lukas-projektet).

Udvalget for Statistikker over Udveksling af Goder mellem Medlemsstater (Intrastat) og Udvalget for Statistikker over Udveksling af Goder med Tredjelande (Extrastat) undersøgte spørgsmål vedrørende anvendelse af Intrastat- og Edicom-forordningerne (positive udtalelser om Kommissionens årlige afgørelse, opfølgningsarbejde). Disse udvalg behandlede spørgsmål vedrørende Edicom, indsamling/behandling og udbredelse af data og forskellige punkter vedrørende arbejdsmetoder. Extrastat-udvalget beskæftigede sig desuden med projekter vedrørende internationale forbindelser.

Udvalget for Harmonisering af Fastlæggelsen af Bruttonationalindkomsten i Markedspriser fortsatte sine drøftelser med medlemsstaterne om spørgsmål vedrørende bruttonationalindkomsten. Det undersøgte virkningen af indførelse af det nye europæiske nationalregnskabssystem (ENS 95), som skal anvendes til at fastslå bruttonationalproduktet (herefter med betegnelsen bruttonationalindkomsten). De årlige skøn over BNP for egne indtægter blev ligeledes godkendt.

Udvalget for Fortrolige Statistiske Oplysninger undersøgte gennemførelsen af Kommissionens forordning (EF) 831/2002 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 322/97 om EF-statistikker, for så vidt angår adgang til fortrolige data til videnskabelige formål.

21. BUDGET

>TABELPOSITION>

Det Rådgivende Udvalg for Egne Indtægter: Overslag-sektionen udarbejdede et skøn over budgetindtægterne for 2004 på grundlag af tallene fra medlemsstaterne. Sektionen for Traditionelle Egne Indtægter behandlede resultaterne af tilsyn i medlemsstaterne med traditionelle egne indtægter og generelle spørgsmål vedrørende disse indtægter. Moms-sektionen gennemgik resultaterne af kontrol i medlemsstaterne af BNP og momsindtægter og generelle spørgsmål vedrørende disse indtægter.

Da udvalget ikke afgav nogen formel udtalelse, er der ikke anledning til at tage stilling til betydningen af disse sager.

22. DET EUROPÆISKE KONTOR FOR BEKÆMPELSE AF SVIG

>TABELPOSITION>

Udvalget for Gensidig Bistand på Told- og Landbrugsområdet (oprettet ved Rådets forordning (EF) nr. 515/97) undersøgte hovedsagelig problemer i tilknytning til forvaltningen og brugen af AFIS/CIS-computermoduler til bekæmpelse af svig. Medlemsstaterne blev anmodet om at lade sig repræsentere ved IT-kyndige personer. Medlemsstaterne modtog en redegørelse for arbejds- og ansvarsfordelingen i det nye direktorat C/OLAF - Efterforskning, strategi og informationsteknologi for at lette kontakten med den afdeling, der har ansvaret for forvaltningen af AFIS-projektet under OLAF. Derefter fulgte en gennemgang af AFIS-projektets nuværende status og den forventede nye udvikling i infrastruktur og software, herunder "AFIS-portalen", den "virtuelle OCU" til fælles toldoperationer og "MIS" til eksporten af følsomme varer til Rusland.

Medlemsstaterne var i oktober 1999 blevet opfordret til at gennemføre flytningen af AFIS/SID-terminalerne til toldinformationssystemet (CCN/CSI) (i stedet for XXATMI-nettet) senest den 31. december 2002 for at øge brugersikkerheden og sænke telekommunikations omkostningerne. I betragtning af det stigende antal brugere af AFIS-systemet blev den nuværende procedure for registrering af brugere med adgang til AFIS-anvendelser revideret med det sigte at skifte til en automatisk procedure, der forvaltes direkte af medlemsstaterne. Toldinformationssystemets (CIS) minimumssikkerhedsforanstaltninger, installations proceduren for CIS Border Query Tool (forenklet søgeredskab) og forberedelsen af pilotfasen blev forelagt for udvalget med henblik på en driftsklar gennemførelse af systemet i 2003. OLAF forelagde udvalget fordelene ved at bruge CIGINFO-anvendelser i forbindelserne med Verdenstoldorganisationen og BRLR (Köln).