KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(94) 106 endelig udg. 
Bruxelles, den 07.04.1994 
94/0098 (COD) 
Forslag til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING 
om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af 
det transeuropæiske transportnet 
(forelagt af Kommissionen) 
BEGRUNDELSE 
RESUME 
De her forelagte retningslinjer gennemfører bestemmelserne om transeuropæiske net i 
traktatens afsnit XII, for transportsektoren. 
De tager ligeledes hensyn til løsninger og erklæringer vedrørende udvikling af den fælles 
transportpolitik. På de sidste tre europæiske topmøder er det blevet særligt understreget, hvor 
vigtig netudviklingen er, og navnlig på Det Europæiske Råds møde i Bruxelles i 
december 1993 med hvidbogen om konkurrenceevne, vækst og beskæftigelse. 
Retningslinjerne er formelt rettet til medlemsstaterne, men fællesskabsinstitutionerne såvel 
som finansieringsinstitutter og private investorer berøres ligeledes. 
Retningslinjerne indleder en proces, der er Fællesskabets første forsøg på gennem bedre 
kendskab til de økonomiske, sociale og kulturelle faktorer ved transportefterspørgslen og 
følgerne heraf at give sig selv midlerne til at tilpasse og ændre de eksisterende strategier i en 
selvkorrigerende manøvre, der omfatter Fællesskabets andre sektorpolitikker. 
Denne proces begynder med nærværende forslag til beslutning baseret på de foreliggende 
oplysninger om og udviklingsmønstre for de forskellige transportmåder i medlemsstaterne og 
vil forsøge gradvis at inkorporere og integrere de forskellige tænke- og handlemåder, herunder 
de forskellige tidshorisonter. Med dette formål for øje påtænkes der et nært samarbejde 
mellem Kommissionen og medlems-staterne, navnlig gennem Udvalget for Infrastruktur. 
Retningslinjerne omfatter. 
netplaner for forskellige transportmåder, der viser den nuværende situation, og hvordan 
nettet gradvis bør udvikles indtil år 2010, 
hovedlinjerne i de aktioner, der udgør en udviklingsproces, der fører til et transportnet, 
der på passende vis kan opfylde de kommende årtiers behov, 
kriterier og en procedure til bestemmelse af projekter af fælles interesse, der skal 
gennemføre de planlagte foranstaltninger. 
Retningslinjerne sigter mod at 
virkeliggøre et indre transeuropæisk transportmarked ved at fastlægge, hvordan der kan 
opnås passende infrastrukturer, der fremmer effektiv og sikker transport under de bedst 
mulige miljømæssige og samfundsmæssige forhold, 
berede vejen for bæredygtig mobilitet for personer og gods overalt i Europa, 
forbedre adgangen til nettene og styrke den økonomiske og sociale samhørighed, 
for at give borgerne, erhvervslivet og regionale og lokale samfund det fulde udbytte af 
oprettelsen af et område uden indre grænser. Denne oversigt over det transeuropæiske 
transportnet giver følgende resultater for de forskellige transportmåder: 
Veje: 58.000 km veje skønnes at være af transeuropæisk art. Heraf omfatter 
foranstaltninger planlagt af medlemsstaterne udretning, opgradering og hovedsagelig i 
periferien anlæggelse af nye forbindelsesveje. 
Jernbaner. Jernbanenettet omfatter cirka 70.000 km. Heraf vedrører 23.000 km 
høj hastighedsnettet enten som nye eller som forbedrede strækninger til hastigheder på 
omkring 200 km/t og herover, hovedsagelig til at forbinde store bycentre i Fællesskabet. 
De andre strækninger anvendes til kombineret transport eller som forbindelse til regioner 
eller havne. 
Indre vandveje omfatter 12.000 km farbare vandveje. 
Nettet for kombineret transport vil til sin tid bestå af korridorer og veludviklede 
omladningscentre for effektiv lastning/losning af gods mellem jernbane, veje, indre 
vandveje og søtransport. 
Kriterier for udvælgelse af projekter til forbedring af havnes position i transportkæden, 
og deres effektivitet, således at de kan yde et betydeligt bidrag til udviklingen af det 
transeuropæiske transportnet og til søtransportens stilling i Europa. 
Omkring 250 lufthavne er fastlagt som værende af interesse for Fællesskabet; i disse 
tilfælde vil særprojekter bidrage til at forbedre deres effektivitet og kapacitet. 
Trafikstyrings- og kontrolsystemer. Dette aspekt er nært knyttet til hele transportsystemets 
effektivitet og sikkerhed, og dets strategiske karakter gør det til et basisinstrument til 
udvikling af nettet og dets elementer. Et højtudviklet radionavigationssystem for Europa, 
f.eks. baseret på satellitter, vil støtte nettets effektive funktion. 
Gennem gradvis sammenkobling og integrering af transportmåderne vil synergivirkninger øge 
effektivitet, højne sikkerhedsnormerne, forbedre ydelserne for transportkunder og mindske 
virkningerne for naturen under økonomisk bæredygtige betingelser. 
Med henblik herpå erstatter retningslinjerne de transportmådeorienterede planer, der var 
indeholdt tidligere i Rådets beslutninger 93/628-630/EØF af 29. oktober 1993 om etablering 
af et transeuropæisk net for kombineret transport, for veje og af indre vandveje. 
Gennemførelsen af det transeuropæiske transportnet kræver en investering på mindst 
400 mia ECU over de næste 15 år; de mest hastende foranstaltninger indtil år 2000 vil som 
en del heraf kræve cirka 220 mia ECU. En måde, hvorpå disse investeringer kan sikres, kunne 
være at supplere de offentlige investeringer med private/offentlige partnerskabsprojekter, for 
hvilke der skal løse administrative, juridiske, organisatoriske og finansielle spørgsmål. 
Christophersen-Gruppen er ved at undersøge de særlige problemer ved denne fremgangsmåde. 
Retningslinjerne skal bidrage til at fremme disse investeringer ved at fastlægge og indlede 
foranstaltninger, som gør det lettere at udvælge projekter. 
A. INDLEDNING 
Formålet med beslutningen 
1. I henhold til traktatens artikel 129 B, stk. 1, "bidrager Fællesskabet til oprettelse og 
udvikling af transeuropæiske net på transport-, telekommunikations- og energi -
infrastrukturområdet". Artikel 129 C, stk. 1, fortsætter således: "Med henblik på 
virkeliggørelsen af målene i artikel 129 B skal Fællesskabet opstille et sæt retningslinjer 
omfattende mål og prioriteter samt hovedlinjerne i de aktioner, der påtænkes gennemført 
for transeuropæiske net; i disse retningslinjer fastlægges projekter af fælles interesse". 
Til gennemførelse af disse bestemmelser indeholder traktaten bestemmelser om en fælles 
beslutningsprocedure for Europa-Parlamentet og Rådet efter høring af Det Økonomiske 
og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. 
Disse bestemmelser etablerer de transeuropæiske net som en formel ramme for 
Fællesskabets aktion på transportinfrastrukturområdet som supplement til traktatens 
afsnit IV, der mere specifikt drejer sig om Fællesskabets transportpolitik. Der gives en 
klar definition på målene, udsigterne og begrænsningerne for Fællesskabets indsats på 
transportinfrastrukturområdet. 
2. Som meddelt i Fællesskabets meddelelse fra december 1993{1), vil de her foreslåede 
fællesskabsretningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet gennemføre 
ovennævnte bestemmelser i traktaten for transportsektoren. 
3. Disse retningslinjer er et første forsøg på at samle de forskellige 
transportmådeorienterede retningslinjer i én netdispositionsplan, der skal være Unionens 
billede af et fælles transeuropæisk transportnet for de kommende 15 år. 
4. Retningslinjerne indeholder bestemmelser om de foranstaltninger, der skal muliggøre 
netudviklingen i de kommende år. Det kræver navnlig, at der startes en 
integreringsproces, som tilskynder til at anvende de forskellige transportmåder i henhold 
til deres relative fordele. Denne proces vil føre til et net, der ligeledes er optimeret for 
så vidt angår miljøaspekter. Denne proces involverer fællesskabsinstitutionerne og 
medlemsstaterne og består i konstant at forbedre basisviden og netdesign. 
(1) KOM(93) 701; offentliggjort den 21. december 1993. 
4 
5. I hvidbogen om den fælles transportpolitiks fremtidige udvikling<2) blev det ligeledes 
understreget, at transportinfrastrukturer er væsentlige for at virkeliggøre og gennemføre 
det indre marked og for at opnå økonomisk og social samhørighed i Fællesskabet. De 
fremmer ligeledes den økonomiske vækst og beskæftigelsen. Det Europæiske Råd i 
Edinburgh, København og Bruxelles erkendte fuldt ud disse strukturers betydning og 
fremhævede specielt de transeuropæiske infrastrukturnets altafgørende betydning for et 
økonomisk opsving i Europa. Kommissionens hvidbog om vækst, konkurrenceevne og 
beskæftigelse, der blev offentliggjort i december 1993(3) og forelagt Det Europæiske Råd 
i Bruxelles den 10.-11. december 1993 omfattede derfor en liste over strategiske 
projekter tilknyttet etableringen af transeuropæiske transportnet. 
6. Med forelæggelsen af retningslinjer for forskellige transportmåder i én beslutning 
viderefører Kommissionen sin politik med at fastlægge fællesskabsrammer for udvikling 
af transeuropæiske transportinfrastrukturer til fordel for et fælles transportmarked i 
Fællesskabet. Dette blev krævet i Rådets beslutning af 29. oktober 1993 om etablering 
af et net for kombineret transport, et net af indre vandveje og et vejnet(4). I 1991 
ROMERA-rapporten var Kommissionen allerede blevet bedt om at undersøge og 
koordinere netplaner for alle transportmåder(5). 
7. Sådanne retningslinjer vil desuden blive betragtet som en referenceramme for 
myndighedernes foranstaltninger såvel som for andre økonomiske eller sociale 
foranstaltninger. De vil tjene som koordineringsværktøj for Fællesskabets finansielle 
instrumenter; Kommissionen besvarer hermed Revisionsrettens særberetning om 
finansiering af transportinfrastrukturer (afsnit V, navnlig 6.6 og 6.7)(6). 
Beslutningskontekst: mod et fælles transportmarked og -system 
8. Transportsektoren bidrager med omkring 6% til Fællesskabet BNP og spiller en 
altafgørende rolle for det indre markeds funktion. Dets nuværende elementer, dvs. veje, 
jernbaner, vandveje og luften, er blevet udviklet forskelligt med forskellige strategier og 
politikker hos nationale, regionale og lokale institutioner, myndigheder og 
administrationer og inkonsekvente holdninger til konkurrencen mellem de forskellige 
transportmåder. Dette har resulteret i forskelligartede omkostnings- og prisstrukturer, 
bogføringsmetoder, ansvarsbestemmelser, sikkerheds- og miljønormer. Den fælles 
transportpolitik kræver imidlertid, at der sættes alt ind på at gøre transport 
omkostningseffektiv, miljøvenlig, sikker og bæredygtig i fremtiden. Dette indebærer, at 
de forskellige transportmåder ikke blot konkurrerer på dette marked, men ligeledes 
udnytter deres komplementære sider og relative fordele. 
(2) KOM(92) 494. 
(3) EF-Bulletin, tillæg 6/93. 
(4) Rådets beslutninger af 29. oktober 1993 (93/628-630/EØF); EFT nr. L 305 af 
10.12.1993. 
(5) ROMERA-rapporten A3-01061/91 om "En fælles politik for transportinfrastrukturer". 
(6) EFTnr. C 69 af 11.3.1993. 
9. Transport er et vigtigt instrument i Fællesskabets samhørighedspolitik, eftersom den 
muliggør bevægelse af personer og gods på strækningerne mellem regionerne og 
aktivitetscentrene i Europa. 
10. I henhold til traktaten skal miljøpolitikken indgå i de andre sektorpolitikker. Hvidbogen 
om den fælles transportpolitiks fremtidige udvikling har allerede behandlet dette emne, 
og Kommissionen vil, som nævnt i meddelelsen fra 1993(7), foretage den miljøstrategiske 
vurdering som led i den fremtidige netudvikling. Dette sammen med den 
samfundsøkonomiske vurdering vil være en del af grundlaget for revisionen af denne 
beslutning. 
11. Der skal følgelig udvikles et fælles transportmarked som et åbent og konkurrencedygtigt 
marked, der giver Unionens borgere, erhvervsliv og regionale og lokale enheder den 
fulde nytte af etableringen af et område uden indre grænser med mange forskellige 
brugere og aktører, der handler på basis af fælles regler. 
12. Dette fælles transportmarked består af to dele: passagermarkedet (herunder individuel 
transport) og godsmarkedet. Begge dele, der bruger en fælles infrastruktur, underopdeles 
igen i: det lokale og det regionale transportmarked, der opfylder borgernes behov for 
mobilitet i hjemmets nærområde og for daglig transport mellem hjem og arbejde, og 
opfylder erhvervslivets behov for transport nær erhvervsaktiviteter, og det 
transeuropæiske transportmarked, der opfylder borgernes behov for fri bevægelighed 
overalt i Europa og/eller af deres gods over store afstande. Disse markeder tjener 
ligeledes nationale behov. 
13. Med henblik på det fælles transportmarked skal de eksisterende infrastrukturer til 
transport ad jernbane, vandveje, veje og i luften udbygges: Frem til år 2010 regnes der 
med en investering på 400 mia ECU, og som en del heraf skal projekter for 
220 mia ECU gennemføres inden år 2000. 
14. Et kommende transeuropæisk transportnet udgør basisinfrastrukturen i det 
transeuropæiske transportmarked. Et sådant net skal integrere infrastrukturer til 
forskellige transportmåder og omfatte styringstjenester, der muliggør optimal anvendelse 
af nettet. 
15. De forskellige transportmåders grad af integrering i et multimodalt net vil være 
afhængige af deres bidrag til de nødvendige serviceydelser og infrastrukturer i det fælles 
transportmarked og dets bestanddele i henhold til socioøkonomiske, tekniske, 
miljømæssige og sikkerhedsmæssige kriterier. Et sådant integreret net skulle gøre det 
muligt for infrastrukturleverandører, -ejere og operatører at optimere deres indsats, 
medens brugerne og kunderne kan træffe de bedste valg uafhængig af overvejelser om 
transportmåde. 
(7) KOM(93) 701 af 21. december 1993. 
16. Den fuldtudviklede idé om et enkelt multimodalt transeuropæisk transportnet skal 
imidlertid først til at udbygges gradvis. Dette gælder ligeledes brugen af rørledninger, 
men de behandles i forbindelse med det transeuropæiske energinet; for så vidt angår 
andet egnet gods kan de imidlertid også være et interessant transportmiddel. Deres 
usædvanligt ringe miljøvirkninger vil højst sandsynligt kunne fremme en hurtigere 
udvikling af denne transportmåde. 
17. Dette fører til følgende konklusion: 
Transport er 
- et fundamentalt kommunikations- og forsyningsredskab for Fællesskabet 
- et vitalt og strategisk element i Europas økonomiske og sociale udvikling og velfærd 
- en vigtig sektor i det indre marked. 
Derfor må Fællesskabet etablere passende transportinfrastrukturer, der muliggør effektive 
og sikre tjenesteydelser på de bedst mulige miljømæssige og sociale betingelser. 
B. FÆLLESSKABETS INDSATS OG NÆRHEDSPRINCIPPET 
18. De her planlagte fællesskabsforanstaltninger kan analyseres ud fra nærhedsprincipperne 
ved besvarelse af syv grundlæggende spørgsmål. 
a) Hvilke formål har den påtænkte foranstaltning set i lyset af EF's forpligtelser? 
Med denne foranstaltning opfylder Fællesskabet forpligtelserne i henhold til traktatens 
afsnit XII. 
Den foreslåede fællesskabsforanstaltning inden for det transeuropæiske transportnet 
bidrager til at opfylde flere af Fællesskabets målsætninger: bl.a. økonomisk vækst, det 
indre marked og integrering af EF's område, styrkelse af den sociale og økonomiske 
samhørighed, samarbejde med tredjelande i Europa og Middelhavsområdet. Mere 
specifikt vil den foreslåede fællesskabsforanstaltning bidrage til at integrere de 
forskellige transportmåder i et transeuropæisk transportnet, der tjener som infrastruktur 
for højkvalitetstransportydelser, der sikrer bæredygtig mobilitet for mennesker og gods 
under de bedste sociale og miljømæssige betingelser. 
b) Hører den påtænkte foranstaltning under Fællesskabets enekompetence eller deles 
kompetencen med medlemsstaterne? 
Den påtænkte foranstaltning omfatter kompetencedeling mellem Fællesskabet og 
medlemsstaterne. 
c) Hvad er problemets EF-dimension (f.eks. hvor mange medlemsstater berøres herafog 
hvorledes er problemet hidtil blevet behandlet)? 
For at forbedre den nuværende situation kræves der en EF-indsats vedrørende: 
- konkret fastlæggelse af de overordnede udviklingsbehov for transportnettene i 
Fællesskabet såvel som udenfor i et multimodalt perspektiv, der sikrer at hver 
transportforms kapaciteter og iboende problemer tages i betragtning (opstilling af 
retningslinjer og netplaner) 
- betingelserne for sammenkobling (færdiggørelse af manglende strækninger) og 
bestående nationale strækningers interoperabilitet (f.eks. teknisk harmonisering) for 
at sikre, at de er fuldt effektive på EF-plan 
- udvikling af nye net, der kan kombineres med bestående net, hvor manglende 
strækninger forårsager isolation (integrering af isolerede områder, ø-områder eller 
randregioner) eller hindrer udviklingen af en del af EF-området (deltagelse i det indre 
marked). 
Opgaven med at opstille retningslinjer bør udføres på EF-plan, men det er 
medlemsstaterne, der skal bestemme de nøjagtige detaljer, den specifikke tidsplan og 
den hastighed hvormed den nødvendige infrastruktur færdiggøres for at fuldføre det 
planlagte net. I overensstemmelse med nærhedsprincippet overlader retningslinjernes 
natur det til medlemsstaterne at handle inden for deres nationale aktivitetsplaner og 
finansielle begrænsninger, men deres foranstaltninger skal være overensstemmende med 
de retningslinjer, der er fastlagt på EF-plan. 
De incitamenter, EF har til rådighed, skal gøre det muligt at reducere nogle 
begrænsninger på nationalt plan og om nødvendigt fa en medlemsstat til at udføre et 
projekt, som hører under dens kompetenceområde og som er af fælles interesse. Det er 
i denne ånd, fællesskabsfinansieringen vil fremme foranstaltninger vedrørende støtte 
eller incitamenter. 
d) Kan problemet løses mest effektivt af EF eller af medlemsstaterne? 
Den foreslåede EF-foranstaltning integrerer medlemsstaternes indsats med henblik på 
at tilvejebringe en passende infrastruktur for et fælles transportmarked i Fællesskabet. 
Den foreslåede EF-foranstaltning supplerer tilsvarende foranstaltninger i 
medlemsstaterne, nemlig opstilling af netplaner eller projekterings- og 
investeringsplaner. 
e) Hvilke yderligere konkrete fordele er forbundet med den påtænkte EF-foranstaltning. og 
hvad vil omkostningerne være ved at forholde sig passiv? 
De yderligere konkrete fordele ved en EF-foranstaltning skal ses i forbedringen af 
transportforbindelserne i Europa, når de nødvendige investeringer i henhold til 
retningslinjerne er blevet foretaget. Dette bidrager til, at det indre marked fungerer bedre 
og til økonomisk og social samhørighed i Fællesskabet, og det styrker unionsborgernes 
rettigheder, navnlig personers og varers frie bevægelighed. 
Omkostningerne ved at forholde sig passiv ville være utilstrækkelige og ineffektive 
transportinfrastrukturer til at opfylde fremtidens behov, som ville resultere i 
transportforbindelser af lav kvalitet og opretholdelse af de nuværende regionale sociale 
og økonomiske forskelle i Fællesskabet. 
f) Hvilke handlingsmuligheder har Fællesskabet (henstilling, finansiel støtte, retsforskrift, 
gensidig anerkendelse osv.)? 
På dette område har Fællesskabet en lang række muligheder til rådighed. For så vidt 
angår opstilling af retningslinjer foreslås der en beslutning, der fastlægger netplaner og 
projekter af fælles interesse; en finansforordning vil give en ramme for Fællesskabets 
støtte til projekter af fælles interesse; Samhørighedsfonden og Regionalfonden vil give 
finansiel støtte til nogle medlemsstater til gennemførelse af projekter af fælles interesse; 
specifikke direktiver vil omhandle nettets interoperabilitet; Fællesskabets F&U-
rammeprogram vil give støtte til det nødvendige forskningsarbejde. 
g) Er det nødvendigt med ensartede forskrifter eller er det tilstrækkeligt at opstille de 
generelle mål i et direktiv, der derefter gennemføres af medlemsstaterne? 
Det er nødvendigt med en ensartet indsats for at definere retningslinjerne, herunder 
målene og foranstaltningerne i brede linjer for etablering af det transeuropæiske 
transportnet. Den detaljerede planlægning og investeringerne foretages imidlertid af 
medlemsstaterne eller regionale/lokale organer. 
C. BEMÆRKNINGER TIL ARTIKLERNE I RETNINGSLINJERNE 
19. Fællesskabets retningslinjer udgør grundlaget for Fællesskabets foranstaltninger 
vedrørende transportinfrastrukturen, og disse foranstaltninger udføres både af 
Fællesskabets institutioner og af medlemsstaterne i henhold til subsidiaritetsprincippet. 
I afsnit 1 gennemgås målsætningerne for anlæggelse af netværket, de forskellige 
elementer i et fremtidigt transeuropæisk transportnet, og hovedlinjerne for de planlagte 
foranstaltninger, ligesom der fastsættes generelle regler for projekter af fælles interesse, 
og i afsnit 2-9 gennemgås de særlige kendetegn ved de enkelte netværksformer og 
kriterierne for fastlæggelse af projekter af fælles interesse vedrørende disse netværk eller 
elementer af disse. 
Afsnit 1: Generelle principper 
Målsætninger (artikel 2) 
20. Målsætningerne indeholder de generelle mål, der er fastsat i traktaten på 
transportområdet, bl.a. indbyrdes forbindelse af netværkene, interoperabilitet og adgang 
til netværkene. Ved en gradvis gennemførelse af retningslinjerne er det hensigten at 
etablere et samlet transeuropæisk transportnet, som omfatter bane- og vejtransport, 
søtransport og lufttransport. Gennemførelsen af nettet vil bevirke, at målet om 
bæredygtig mobilitet, som er en væsentlig del af den fælles transportpolitik, vil blive 
opfyldt, idet alle netbrugere vil kunne nyde godt af tjenesteydelser af høj kvalitet, som 
tilbydes på nettet inden for et område uden indre grænser og på acceptable økonomiske 
vilkår. Ved integration af netværket forstås indbyrdes forbindelse mellem de forskellige 
transportmåder via egnede intermodale forbindelseslinjer, modernisering af de forskellige 
elementer i forhold til deres komparative fordele, og gennemførelse af den nødvendige 
styring, så netværket kan anvendes på den mest effektive måde med hensyn til 
sikkerhed, trafikstrømme, omkostninger og virkninger for miljøet. 
21. Nettet omfatter Fællesskabets område og forbinder de store byområder med 
Fællesskabets regioner. Nettet forbedrer fremkommeligheden i Fællesskabet på en 
relevant måde ved at forbinde områder indbyrdes som f.eks. øer og andre isolerede 
områder samt randregioner med de centralt beliggende regioner. Netværket omfatter 
også eventuelle forbindelseslinjer til Fællesskabets naboer som f.eks. EFTA-landene, 
landene i Central- og Østeuropa og landene rundt om Middelhavet. 
Nettets udstrækning (artikel 3) 
22. Nettet består af den fysiske infrastruktur, der omfatter hovedlinjer (veje, jernbaner) og 
knudepunkter (intra- og intermodale forbindelser) samt ikke-materielle elementer som 
tjenesteydelser, f.eks. styringssystemer. Infrastrukturen er veje, jernbaner, indre vandveje, 
havne, lufthavne, omladnings- og omstigningsanlæg og rørledninger. De tjenesteydelser, 
som sikrer, at infrastrukturen kan fungere, er især trafikstyrings- og -kontrol sy sterner^ 
for de forskellige transportmåder, som letter deres individuelle og integrerede funktion. 
I forbindelse med dette dokument benævnes de forskellige bestanddele i nettet som 
nettets elementer. I afsnit 2-9 af beslutningen beskrives de særlige kendetegn ved hvert 
af disse elementer. 
(8) De fleste af disse systemer vil udnytte de muligheder, som den seneste udvikling inden 
for datakommunikationsteknologien (telematik) giver. De grundlæggende krav for 
anvendelse af telematik vil desuden blive fastlagt i en meddelelse. 
10 
Hovedlinjer for indsatsen (artikel 4) 
23. De overordnede strategier, som Fællesskabet planlægger vedrørende de transeuropæiske 
transportnet, indeholder i grundtræk forskellige former for foranstaltninger, hvoraf hver 
enkelt på sin egen måde skal bidrage til, at målsætningerne i beslutningen bliver nået. 
Disse forskellige foranstaltninger skal vække interesse og engagement for nettet på alle 
niveauer, ikke kun på fællesskabs- og nationalt niveau, men også på regionalt og lokalt 
niveau, og ikke kun via en offentlig indsats men også gennem private investeringer. I 
forbindelse med denne beslutning er de to følgende foranstaltninger de vigtigste, da de 
udgør grundlaget for alle fremtidige foranstaltninger: 
- udvikling af netplaner 
- udpegelse af projekter af fælles interesse. 
/. Udvikling af netplaner 
24. I disse retningslinjer forelægges der for første gang netplaner for alle elementer, bortset 
fra rørledninger*9*. Beskrivelser af de enkelte transportmåder er anført i beslutningens 
anden del. En række kort i bilag I viser netplanerne for alle elementer. På kortene er der 
kun vist havne, som er knyttet til nettet(10). Den nuværende fordeling af lufthavne er 
også inkluderet, opdelt i tre forskellige kategorier af betydning for Fællesskabet. For 
hvert enkelt element i nettet viser individuelle og fuldstændige landkort netplaner og 
fordelingen på Fællesskabets område. Endelig viser to kort forbindelserne til 
Fællesskabets naboer og de prioriterede korridorer på disse nabolandes områder. 
25. Netplanerne viser, hvordan de enkelte net skal forbindes med hinanden og vil se ud om 
ca. 10-15 år, og indeholder alle de forbindelser, som er økonomisk nødvendige og 
levedygtige. Netoversigten afspejler imidlertid kun den nuværende situation i 
diskussionerne. Den proces, der iværksættes ved denne beslutning ,kan gøre det 
nødvendigt at foretage en revision af de her forelagte netudbygningsplaner. Beslutningen 
skal derfor revideres senest efter 5 år. 
Op- og udbygningen af nettet vil i første række blive finansieret via medlemsstaternes 
investeringer, og disse kan, såfremt de finder det nødvendigt, benytte private midler. 
Fællesskabet kan i den forbindelse bidrage med hjælp fra dets finansieringsinstrumenter. 
Disse investeringer vil blive foretaget i forhold til de disponible bevillinger; det er klart, 
at investeringer i de projekter, som bidrager til færdiggørelsen af nettet, bør prioriteres 
højst. 
(9) Det er for tidligt at fremsætte overvejelser vedrørende rørledninger som transportmiddel. 
Energibærertransport er indeholdt i retningslinjerne for de transeuropæiske energinet. 
(10) Det forhold, at visse havne er vist på kortene, betyder ikke, at havne, som ikke er vist, 
er af mindre betydning. 
11 
26. Et grundlæggende jernbanenet med strækninger på 70.000 km inklusive højhastig­
hedstognettet på 23.000 km vil til slut forbinde størstedelen af Fællesskabets regioner 
og gøre det muligt for togene at nå op på en hastighed på mere end 200 km/t mellem 
Fællesskabets vigtigste aktivitetscentre. Vejnettet på 58.000 km vil være fuldstændigt. 
Med henblik herpå vil ca. 15.000 km vejnet blive inddraget og udbygget til veje af høj 
kvalitet, især i stater, som er tilskudsberettigede fra Samhørighedsfonden. Det indre 
vandvejsnet vil omfatte 12.000 km farbare indre vandveje (>= klasse IV01*), og for­
bindelserne i nettet for kombineret transport vil bestå af 23.000 km jernbane, som 
suppleres med en række omfartsveje rundt om byområder med henblik på at afkorte 
transporttiden. Trafikstyring og -kontrolsystemer vil bidrage til en gnidningsfri 
befordring af personer og gods ad veje, jernbaner, vandveje og i luften. Et europæisk 
radionavigationssystem, som bl.a. er satellitstøttet og af høj kvalitetsmæssig standard, 
vil bidrage til, at nettet kan fungere gnidningsløst. 
2. Fastlæggelse af projekter af fælles interesse 
27. Projekter af fælles interesse bidrager til udbygning af nettet. De udvælges efter bestemte 
kriterier, specifikationer og/eller geografiske oplysninger om de planlagte forbindelser. 
28. For at være af fælles interesse skal projekter være potentielt økonomisk levedygtige, og 
de skal bidrage til gennemførelse af en af de prioriterede foranstaltninger, der er anført 
i artikel 5. Der kan kræves yderligere specifikationer for elementer af nettet. Disse 
specifikationer er anført i afsnit 2-9 for retningslinjerne. 
29. Hvert projekt evalueres globalt i forhold til de kriterier, der er nævnt ovenfor, og de 
miljømæssige og sikkerhedsmæssige aspekter samt dets bidrag til den sociale og 
økonomiske samhørighed (f.eks. i form af costbenefit-analyser). 
30. Projekter, som forbinder nettet med tredjelande, behandles i forbindelse med de aftaler, 
der er indgået med de pågældende tredjelande, således at disse projekter anerkendes som 
projekter af gensidig interesse (jf. 39). 
(11) UN/ECE resolution nr. 30 af 10.-12. november 1992. 
12 
31. Ifølge disse retningslinjer er projekter af fælles interesse, hvis de bidrager til 
gennemførelse af målsætningen om interoperabilitet. Imidlertid er det muligt, at 
enkeltprojekter ikke er tilstrækkelige, og at det er nødvendigt med specifikke 
foranstaltninger. Dette er indlysende, hvis man ønsker at forbedre interoperabiliteten 
mellem jernbanenettene, specifikt vedrørende deres energiforsyningssystemer eller deres 
kontrol- og styringssystemer. Med henblik herpå vil Kommissionen i henhold til 
artikel 129 C, stk. 1, andet afsnit, fremsætte forslag om specifikke aktioner i rette tid, 
som f.eks. interoperabilitetsdirektivet for højhastighedstog02*. Der vil senere komme 
forslag på andre områder, når der er behov herfor. Da disse foranstaltninger til fremme 
af interoperabiliteten vil blive fremsat i senere forslag, nævnes de kun for en 
fuldstændigheds skyld i denne begrundelse. 
Supplerende foranstaltninger 
3. Kontrol med samhørighed og komplementaritet mellem de finansielle interventioner 
32. Et forhold, der har stor betydning for udviklingen af transportsektoren til et 
tjenesteydelsesmarked, er tiltrækning af private investorer. Kun hvis de private 
investorer deltager i investeringsrisiciene vil markedskræfterne kunne udvikle sig rigtigt. 
Som et yderligere skridt i denne retning er løsningen med partnerskab mellem den 
private og offentlige sektor blevet behandlet i hvidbogen om vækst, konkurrenceevne 
og beskæftigelse, som Rådet for Den Europæiske Union forelagde i Bruxelles i 
december 1993. Det er også hoveddiskussionsemnet for gruppen af personlige 
repræsentanter for stats- og regeringsoverhovederne under næstformand Christophersens 
formandskab. 
33. Retningslinjerne udgør en referenceramme for finansiel støtte fra Fællesskabets 
finansielle instrumenter og en vejledning for de offentlige myndigheder, 
finansieringsinstitutter og private investorer. 
34. Projekter, som har bevist, at de er økonomisk levedygtige, skal undersøges med henblik 
på mulig privat finansiering eller offentlig/privat partnerskab. Der vil blive givet 
fortrinsstilling til projekter, der er langt fremme. Det far medlemsstaterne besked om, 
når deres investeringsprogrammer er udarbejdet. 
35. For finansielle bidrag til projekter af fælles interesse, som angivet i denne beslutning, 
er Rådets forordning om generelle regler for ydelse af finansiel støtte fra Fællesskabet 
til de transeuropæiske net, som foreslået i KOM(94) 62 samt Samhørighedsfonden af 
særlig værdi, ligesom andre fonde som EFRU for transport(l3) og Fællesskabets 
lånefaciliteter, bl.a. fra EIB. Den nye europæiske investeringsfond (EIF) kan anvendes 
til lånegarantier. 
(12) KOM( ) "Forslag til Rådets direktiv om interoperabiliteten for 
høj hastighedstognettet". 
(13) Rådets direktiv (EØF) 792/93, EFT nr. L 79/74 af 1.4.1993. 
13 
36. I denne forbindelse bør det nævnes, at mange projekter af fælles interesse, f.eks. 
havneprojekter eller lufthavnsprojekter, vil blive finansieret privat eller ved 
offentlig/privat partnerskab. For disse projekter har betegnelsen "af fælles interesse" en 
egen betydning. I denne forbindelse er det ekstremt vigtigt at vurdere den økonomiske 
levedygtighed af et projekt rigtigt, da der endnu ikke er udviklet generelle metoder dertil 
for de forskellige infrastrukturer. 
4. F&U-foranstaltninger 
37. Fællesskabets fjerde rammeprogram for forskning og udvikling gør transportrelateret 
forskning til et vigtigt punkt inden for forskellige særprogrammer (telematik, 
industriteknologi, energi) og omfatter som specifikt emne transport. For dette emne er 
der udarbejdet et særprogram til støtte for den fælles transportpolitik. Særprogrammet 
omfatter en bevilling på ca. 240 mio ECU og omhandler alle de spørgsmål, der er 
nødvendige for den videre udbygning af det transeuropæiske transportnet. Den 
strategiske forskning vil omfatte prognoser og udvikling af europæiske modeller og 
scenarier, som kan bidrage til at fremskaffe den nødvendige viden for de fremtidige 
transportplaner. Kommissionen vil sørge for, at resultaterne fra dette og andre 
særprogrammer tages i betragtning ved de fremtidige afgørelser om nettet, så snart de 
står til rådighed. I den forbindelse vil det blive muligt at vurdere de komparative fordele 
ved de forskellige transportmåder i forhold til det overordnede mål om en bæredygtig 
mobilitet. COST(14) vil også bidrage til, at resultater fra medlemsstaternes indsats 
inddrages i udviklingsprocessen. 
5. Samarbejde og indgåelse af aftaler med tredjelande, der berøres af nettets udvikling 
38. EFTA-medlemsstaterne deltog sidste år i diskussionerne i Kommissionens 
arbejdsgrupper i forbindelse med udarbejdelsen af netværksplanerne for de enkelte 
elementer i nettet. Inden for rammerne af Kreta-konferencen(15) fandt der diskussioner 
sted med landene fra Central- og Østeuropa. I fremtiden vil denne dialog blive udvidet 
til at omfatte Middelhavslandene. Via denne dialog vil der være blevet eller vil der blive 
fastlagt konkrete aktioner for relevante forbindelseslinjer mellem Fællesskabet og disse 
lande. Projekter af fælles interesse (artikel 129 C, stk. 1) vil fa særlig opmærksomhed, 
når forslagene i henhold til bestemmelserne i artikel 129 C, stk. 3, bliver udarbejdet. 
I denne forbindelse skal der vises de lande, der er associeret til Unionen, særlig 
opmærksomhed, så der kan gøres fremskridt i gennemførelsen af de relevante 
bestemmelser i de europæiske aftaler. 
(14) COST Det europæiske samarbejde vedrørende videnskab og teknologi. 
(15) Se konklusionerne fra konferencen 13.-15. marts 1994 på Kreta, Grækenland. 
14 
6. Medlemsstaternes foranstaltninger til gennemførelse af målsætningerne 
39. Generelt vil medlemsstaterne også støtte disse projekter, i form af at de vil fremme den 
administrative gennemførelse og behandling hos de regionale og lokale myndigheder. 
Artikel 129 C, stk. 2, opfordrer medlemsstaterne til indbyrdes at samordne deres politik 
vedrørende de transeuropæiske net. Til fremme af denne samordning vil Fællesskabet 
træffe alle nødvendige foranstaltninger. 
40. Kommissionen vil opmærksomt følge gennemførelsen af retningslinjerne. I denne 
forbindelse vil den benytte Infrastrukturudvalget som koordinerende organ mellem 
medlemsstaterne for at få de fælles prioriteter gennemført i de nationale programmer. 
Kommissionen vil med henblik på dens årlige beretning opfordre medlemsstaterne til 
at indsende rapporter om deres foranstaltninger til gennemførelse af retningslinjerne i 
deres transportnetværk. Udvalget vil især beskæftige sig med de fremskridt, der bliver 
gjort i forbindelse med den multimodale transportløsning, som retningslinjerne 
indeholder krav om. 
7. Fremme af samarbejdet mellem alle berørte parter 
41. Infrastrukturprojekter kan omfatte offentlig administration på forskellige niveauer 
og/eller private promotorer. Kommissionen kan tage de nødvendige foranstaltninger til 
at fremme samarbejdet mellem de forskellige aktører ved et specifikt projekt med 
henblik på at fremme opbygningen af nettet. Der bør især vises de juridiske, 
administrative, finansielle og organisatoriske aspekter særlig opmærksomhed. 
Ovenstående er særlig betydningsfuldt for de projekter der skal finansieres via et 
offentligt/privat partnerskab, som foreslået af Kommissionen i hvidbogen om "vækst, 
konkurrenceevne og beskæftigelse". 
8. Andre foranstaltninger til udbygning af nettet og dets elementer med henblik på at 
nå de i artikel 2 fastlagte mål 
42. Transport anses for at være et vigtigt værktøj til at fremme samhørigheden i 
Fællesskabet. Kendskab til forbindelserne mellem skabelse af transportinfrastruktur og 
virkningerne for området vil blive forbedret via relevante studier og ex post-analyser. 
Især er det nødvendigt at foretage en grundig undersøgelse af adgangen til det 
transeuropæiske netværk og forbindelserne til den regionale og lokale infrastruktur for 
at kunne optimere netværket. 
15 
43. I den fælles transportpolitik skal der tages hensyn til miljømæssige foranstaltninger i 
overensstemmelse med traktatens artikel 131 R. Infrastrukturforanstaltninger påvirker 
denne politik, og udformningen af det fremtidige transeuropæiske transportnet bør 
bidrage til, at de i Fællesskabet fastsatte miljømålsætninger gennemføres. Dette kræver 
i første omgang standar-diserede og godkendte evalueringsmetoder for nettets virkninger 
på det naturlige miljø og levevilkårene. Sådanne metoder skal inkorporeres i den 
strategiske vurdering af miljøbelastningen, som foretages samtidig med den videre 
udbygning af nettet. I tilslutning til sådanne vurderinger skal det fastlægges, hvordan 
nettet skal se ud, så der med henblik på målsætningen om en bæredygtig mobilitet kan 
ske en så stor reduktion af de negative virkninger af nettet på miljøet som muligt. 
44. De vigtigste elementer i det fremtidige transeuropæiske transportnet er de intermodale 
netknudepunkter, omladnings- eller omstigningsanlæg eller transportmådegrænseflader, 
som muliggør en let omladning eller omstigning fra den ene transportmåde til den anden 
eller overførsel til forbindelsesveje, hvorpå passagerer eller gods transporteres til deres 
endelige bestemmelsessted. For grænsefladerne mellem søtransport og landtransport, 
omhandles havne specifikt i disse retningslinjer. På grænsefladerne mellem luft- og 
landtransport beskrives lufthavnene. Intermodale omladningsanlæg mellem forskellige 
former for godstransport dækkes af beskrivelsen af kombineret transport. For de andre 
forbindelser, f.eks. til høj hastighedsnettet og lufttransportnettet, eller til 
omladningspladser på indre vandveje herunder havne inde i landet, forberedes der 
tilsvarende arbejder. Disse knudepunkter, som bidrager til den videre udbygning af 
nettet, vil blive inkluderet på et senere tidspunkt i retningslinjerne. Fællesskabet anser 
ikke-diskriminatorisk adgang for at være et afgørende kendetegn ved disse 
knudepunkter. 
45. I forbindelse med det transeuropæiske transportnet vil brugeren forsat frit kunne vælge 
- hvilken rute han vil tage inden for nettet 
- hvilken form for tjenesteydelser han benytter 
- hvilke(n) og hvor mange transportmåder han ønsker at benytte 
- hvad hans befordringstider skal være 
- hvilke priser han er parat til at betale 
medens der via interkonnektion og integration af transportmåder vil blive opnået 
synergetiske virkninger, som gør det muligt at øge effektiviteten, give højere 
sikkerhedsstandarder, forbedre servicen over for kunden og mindske virkningerne på det 
naturlige miljø. 
16 
46. På det fremtidige transeuropæiske transportmarked vil operatørerne for de enkelte 
transportmåder konkurrere indbyrdes, medens de udnytter det infrastrukturnet, som 
netoperatørerne har stillet til rådighed. Der vil i længden skulle tages hensyn til 
infrastrukturomkostningerne på samme måde for hver transportmåde i nettet, samtidig 
med at der tages hensyn til de eksterne omkostninger, og de skal pålægges 
transportoperatørerne i form af afgifter. Det er af allerstørste betydning, at 
logistiksystemerne gør det muligt at opregne de forskellige forsendelsesomkostninger 
for den transportkæde, der er valgt, for at optimere omkostningerne i henhold til de 
krav, som de transporterede varer stiller, i overensstemmelse med afladerens 
forretningskriterier, den tit rådighed stående tid, prisniveauet, præference for specifikke 
transportmåder osv. Bestemmelserne om hvordan infrastrukturomkostninger skal 
pålægges brugerne, så der er ens vilkår i hele Fællesskabet, falder ind under det arbejde, 
der gøres i forbindelse med udarbejdelsen af den fælles transportpolitik, også efter at der 
i oktober sidste år blev vedtaget regler for vejtransport(l6). 
47. Udbygningen af det fælles transportmarked er i fuld gang. Da de tilhørende 
markedssegmenter endnu mangler at blive afgrænset, foreligger der endnu ikke 
tilstrækkelige statistiske data om trafikstrømmene på europæisk niveau. Dette skyldes 
også, at de grænseoverskridende statistikker forsvandt, inden der var udviklet og 
gennemført andre metoder til at indsamle data om den transeuropæiske trafik. 
Prognosemetoder er stadig under udvikling, og påvirkningen af den økonomiske 
udvikling øst for Fællesskabet kan der kun gisnes om endnu. 
48. Det fremtidige transeuropæiske transportnet vil blive udviklet på grundlag af de modale 
net og elementer, som omhandles specifikt i retningslinjerne. Medens disse modale net 
og elementer vil blive videreudbygget efter behov, skal der opstilles yderligere 
optimeringskriterier for de intermodale aspekter og virkninger på tværs af 
transportmåderne, så snart den multimodale løsning er blevet udviklet yderligere. De 
foreslåede retningslinjer udgør derfor rammen for udbygningen af de modale net til det 
transeuropæiske transportnet. Det kræver også en undersøgelse af, hvorvidt og hvordan 
rørledninger kan inkluderes i nettet. 
(16) Rådets direktiv 93/89/EØF af 25. oktober 1993. 
17 
49. Der er planer om en specifik handlingsplan for indførelse af telematiksystemer og 
tjenester inden for transport. tjenester inden for transport 
Foranstaltninger med henblik på udformning, udvikling og udnyttelse af 
transport- og trafikstyringssystemer i nettet på europæiske niveau 
For at sikre en relevant, effektiv og sikker brug af den fysiske infrastruktur i det 
transeuropæiske transportnet skal styringen forbedres. De vigtigste forbedringsfor-
anstaltninger for luftfart, søtransport, indre vandvejejern- og vejtransport vil også skulle 
omfatte intensiv udnyttelse af de værktøjer og tjenester, som informations- og 
telekommunikationsteknologierne (telematik) kan stille til rådighed, udover 
organisationsmæssige, administrative, juridiske og andre foranstaltninger. Ved den 
udvidede brug af tematiske værktøjer på hele nettet inden for transport, skal der tages 
hensyn til, om de foranstaltninger, som træffes i henhold til retningslinjerne for 
transportnettet, supplerer andre fællesskabsaktioner. 
50. En meget vigtig foranstaltning, når det transeuropæiske transportnet dannes, vil være 
gennemførelse af et vejlednings- og styringssystem, der egner sig for transportsektoren, 
således at brugeren (passagerer og industri) vil få meget bedre oplysninger om de 
forskellige muligheder, som nettet kan tilbyde efter ovennævnte kriterier. 
Et sådant system må betragtes som en del af nettransportinfrastrukturen, og der kan 
eventuelt anvendes segmenter af de store telekommunikations- og informationsnet. Dette 
betyder ikke nødvendigvis, at tjenesteydelserne kun vil blive leveret af et enkelt teknisk 
system. Men ethvert system, som anvendes inden for transportsektoren, skal kunne 
anvendes sammen med et hvilket som helst andet system, som er godkendt inden for 
transportnettet. 
51. For at kunne løse disse problemer har Fællesskabet iværksat omfattende forsknings- og 
udviklingsprogrammer under det andet og tredje rammeprogram og vil fortsætte sine 
aktiviteter i det fjerde rammeprogram. De opmuntrende resultater, som nu opnås, 
betyder, at der kan tages skridt til at udnytte brugen af disse værktøjer. 
De nye datakommunikationsværktøjer for vejtransport, som f.eks. omfatter trafikstyring 
via specialfrekvenser, celleopbygget mobiltelefoni eller tovejskommunikationer i 
nærområdet åbner nye muligheder for effektiv udnyttelse af nettet. Den tekniske 
udvikling og Rådets beslutning af 29. oktober 1993 om det transeuropæiske vejnet har 
givet Kommissionen stødet til at opstille en handlingsplan for vejnettet og trafikstyring. 
Den manglende kompatibilitet mellem de nationale jernbanenet er en stor teknisk 
hindring for den transeuropæiske jernbanetrafik. De moderne tekniske nyheder, især til 
højhastighedstogene, tilbyder interoperabilitetsmidler, som bør inkorporeres i 
jernbanestyringen, så snart de er disponible, via kontrol styringssystemer. Tilsvarende har 
kravet om bedre overvågning af skibe i europæiske farvande, der medfører farligt gods, 
resulteret i udarbejdelsen af en handlingsplan om skibstrafiktjenesterne (VTS - Vessel 
Traffic Services), som bliver færdig i 1994. 
18 
Overbelastningen inden for lufttrafikken skyldes i vid udstrækning den manglende 
kompatibilitet mellem trafikstyringssystemerne. Kommissionen vil søge at løse dette 
problem ved at opstille retningslinjer for styring af lufttrafikken. 
Anvendelsen af telematiske værktøjer og tjenesteydelser til styring af nettet og trafikken 
kræver fastlæggelse af, hvilke ledsagende foranstaltninger der kan træffes inden for 
rammerne af transport- og telekommunikationspolitikken. Dette omfatter forbindelse af 
telematiknettene og trafikstyringssystemerne, så der opnås interoperabilitet mellem det 
tilsvarende udstyr via en relevant standardiseringsindsats. Det vil give operatører og 
brugere let og ikke-diskriminatorisk adgang til disse nye tjenester; desuden vil 
virkningerne for den europæiske industri blive evalueret. 
Som et eksempel på disse støtteforanstaltninger kan nævnes en behovsanalyse og 
eventuel udarbejdelse af en generel radionavigationsplan for Europa, som omfatter 
jordbaserede og satellitbaserede systemer. 
Kommissionen vil på denne baggrund også snart fremsætte forslag om en handlingsplan 
for anvendelse af transporttelematikværktøjer i nær forbindelse med de politikker, der 
støtter Fællesskabets industrielle udvikling. 
Prioriterede foranstaltninger (artikel 5) 
52. De foranstaltninger, der nævnes i artiklen, og som skal gives prioritet ved udpegelsen 
af projekter af fælles interesse, tager specifikt hensyn til den fælles transportpolitik, men 
også til andre af Fællesskabets politikker. Med disse prioriterede foranstaltninger 
fastlægges der dele af en proces, som inden for de næste fem år skal føre til et fuldt 
udbygget koncept og en oversigt over det net, som gennemføres frem til år 2010. 
Projekter af fælles interesse (artikel 6) 
53. Ethvert projekt kan anses for at være et projekt af fælles interesse, hvis det på samme 
tid bidrager til gennemførelsen af målsætningerne, vedrører nettet, og eventuelt omfatter 
gennemførelse og en eller flere af de prioriterede aktioner og synes at være økonomisk 
levedygtigt. For elementer af nettet kan der eventuelt være krav om opfyldelse af 
yderligere specifikationer, som er angivet i bilag II. 
Netplaner og projekter af fælles interesse (artikel 7) 
54. Medlemsstaterne skal anvende disse retningslinjer som en reference ved gennemførelsen 
af aktioner i forbindelse med nettet, samt give den nødvendige prioritet til projekter af 
fælles interesse, der vedrører deres område. 
19 
55. Flere projekter kan kombineres i et sammenhængende handlingsprogram, f.eks. 
installering afrejseinformationssystemer, forudsat at Kommissionen i særlig grad støtter 
dette i forbindelse med dens koordinerende rolle i henhold til artikel 129 C, stk. 2, i 
traktaten. De projekter, der fremmes via hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og 
beskæftigelse, kan også falde ind under denne kategori. De får særbehandling i 
forbindelse med den fase, hvor de fremmes. 
Afsnit 2: Veje 
Beskrivelse (artikel 8) 
56. Beslutningsforslaget er en opfølgning af Rådets beslutning af 29. oktober 1993, idet det 
lægger hovedvægten på afrunding af nettet og udvikling af trafikstyringssystemer. Det 
peger endvidere på særlige foranstaltninger med hensyn til nettets interoperabilitet. Det 
forberedende arbejde er på dette område gjort af Transportinfrastrukturudvalgets 
arbejdsgruppe om motorveje. 
57. Udbygning af nettet 
Man har tilstræbt at basere denne ajourførte oversigt over, hvilke strækninger der skal 
bygges, på tre realistiske forudsætninger: 
- den miljømæssige forudsætning: der er grænser for, hvor meget det transeuropæiske 
net kan udbygges 
- den økonomiske forudsætning: der vil ikke altid være finansieringsmuligheder inden 
for den fastsatte tidsramme (2004) 
- den multimodale forudsætning: fremtiden ligger i at gøre de forskellige 
transportmåder mere komplementære. 
Forslaget er en nøje afspejling af de ideer, som Ministerrådet har godkendt. Som helhed 
udgøres det transeuropæiske net af hovedstrækninger, dvs. de vigtigste internationale 
ruter, og mindre forbindelsesstrækninger, som skal knytte de større transeuropæiske ruter 
sammen, tilvejebringe alternative ruter og forbedre adgangen til visse regioner for at 
fremme deres udvikling. 
Der er tilføjet en række internationale strækninger, som der synes at være opnået 
enighed om, hvorimod andre er trukket tilbage med henblik på yderligere undersøgelse. 
Strækninger, der udelukkende benyttes til regional trafik bør ikke medtages i den 
europæiske oversigtsplan. Endvidere har Kommissionen naturligvis analyseret de 
ændringer, som Europa-Parlamentet har foreslået, men som Ministerrådet ikke tilsluttede 
sig i oktober 1993. Nogle af dem er medtaget, nogle udeladt fordi de er tværregionale, 
medens andre stadig undersøges. 
Siden Kommissionen fremsatte sit forslag i juni 1992, har den konstateret, at der er 
åbnet ca. 1.500 km nye transeuropæiske motorvejsstrækninger. 
20 
I dets nuværende udformning er det transeuropæiske vejnet ca. 58.000 km langt, hvoraf 
43.000 km allerede findes, og 15.000 km skal bygges inden 2004. Dette net giver 
kontinuitet i forhold til EFTA-landene og forbindelser med det centrale og østlige 
Europa. 
58. Trafikstyring 
Da der er risiko for at rejsetiderne bliver stærkt uforudsigelige på mange trafikkorridorer 
og omfartsveje, har Kommissionen til hensigt at gøre udnyttelsen af det transeuropæiske 
vejnet til et af hovedområderne for EU's indsats. Det forberedende arbejde har afsløret, 
at der er behov for en tættere samordning mellem de offentlige myndigheder og 
operatørerne med henblik på at sikre et højt og kontinuert trafikantserviceniveau på det 
transeuropæiske vejnet. Særligt vigtigt er det at sikre, at tre opgaver løses 
tilfredsstillende: fremme af en levedygtig og sikker infrastruktur, styring af 
trafikstrømmen og tilvejebringelse af trafikantinformation. 
Der er to nøgleområder for fremtidige fælles projekter: på den ene side rejse- og 
trafikinformationer og på den anden side trafikstyring. Ikke mindst er det vigtigt at 
udvikle informatiksystemer som middel til en stadig mere effektiv trafikstyring på det 
transeuropæiske vejnet. Målet er at etablere et europæisk trafikstyringssystem, som 
bygger på fælles principper, der sikrer sammenkobling af og interoperabilitet mellem de 
eksisterende systemer07*. 
Kommissionens forslag omfatter en udbygning af den grundlæggende 
informatikinfrastruktur, samordning mellem centrene for trafikstyring og 
trafikantoplysning samt gennemførelse af grænseoverskridende projekter foruden 
projekter for de større transeuropæiske ruter og for trængselsplagede omfartsveje. Der 
bør omgående ydes støtte til RDS-TMC-systemet(18). Teknologien til dette system findes 
allerede. Tilsvarende bør der holdes øje med udviklingen af automatiske systemer til 
opkrævning af vejafgifter og til efterspørgselsstyring, så det sikres at de kan fungere 
sammen. Nærmere oplysninger om indsatsen på dette område vil Kommissionen 
fremkomme med i en meddelelse om informatiktjenester og transport, der er under 
udarbejdelse. 
59. Interoperabilitet 
Kommissionen vil stille forslag om interoperabilitet for hovedlandeveje og tilvejebringe 
en refe-renceramme for trafikstyringssystemerne. 
(17) 
(18) Dette var i øvrigt et af de 26 projekter, som Kommissionen foreslog i Hvidbogen om 
vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse. 
Et radiobaseret digitalt trafikoplysningssystem, hvor den generelle strøm af meddelelser 
kan indstilles efter den enkelte trafikants behov. 
21 
For hovedlandevejenes vedkommende bør Fællesskabet henholde sig til de tekniske 
specifikationer i de eksisterende internationale konventioner, som f.eks. 1975-aftalen 
om hovedveje til international trafik eller Wien-konventionerne fra 1968 og 1973 om 
vejtavler og vej afmærkning. 
Derudover vil Kommissionen foreslå, at der vedtages en referenceramme for 
udvikling af trafikstyringssystemer til det transeuropæiske vejnet(19). Udviklingen af 
telematikbaserede trafikstyringssystemer har vist sig at være en indviklet sag både i 
organisatorisk, juridisk og institutionel henseende på grund af nationale eller 
regionale forskelle. Uden en referenceramme på EU-plan kan det transeuropæiske net 
ikke udbygges med omfattende trafikstyringsanlæg af høj kvalitet i praktisk brug. 
Særlige betingelser (artikel 9) 
60. Forslaget refererer til tre typer af transeuropæiske vejprojekter: 
- Anlægsprojekter for transeuropæisk infrastruktur i streng forstand 
Kortet der viser oversigtsplanen for nettet, og listen over projekterede transeuropæiske 
vej infrastrukturanlæg er koncentreret om ny infrastruktur og om udbygning. Der er stillet 
forslag om ca. 150 projekter for perioden frem til 2004. Hertil kommer, at vejudvidel­
sesplaner (ca. 5.000 km) udarbejdes på kort eller mellemlangt sigt, hvilket gør det 
umuligt at opstille en udtømmende liste. Men sådanne projekter må anses for at være 
af fælles interesse. 
- Trafikstyringsprojekter 
Alle projekter, som kan forbedre udnyttelsen af det transeuropæiske vejnet, anses for at 
være af fælles interesse. Projekterne omfatter både gennemførelse og demonstra­
tionsaktiviteter. 
- Interoperabilitetsprojekter 
Også i denne kategori vil alle projekter blive anset for at være af fælles interesse. De 
skal indgå i planer på mellemlangt til langt sigt. 
(19) Jf. TELTEN-undersøgelsen (Telematics Architecture and Implementation on the Trans-
European Road Network), Ertico, 1994. 
22 
Afsnit 3: Baner 
Beskrivelse af nettet (artikel 10) 
61. Jernbanernes rolle 
Jernbanenettet er en afgørende del af det integrerede transportsystemet for både personer 
og gods. Jernbanevirksomhederne vil i de kommende år få til opgave at spille en større 
rolle på transportmarkedet som en transportform, der respekterer miljøet og sikrer fortsat 
mobilitet. 
Jernbanenettet må derfor tilpasses til de nuværende og fremtidige behov, så 
virksomhederne kan operere konkurrencedygtigt, navnlig i de markedsnicher, hvor 
jernbanerne byder på særlige tekniske og økonomiske fordele, nemlig hurtig 
persontransport med stor kapacitet og transport af store godsmængder, navnlig over 
lange afstande. 
62. Det foreslåede net 
Infrastrukturudvalget samordner arbejdet i to arbejdsgrupper: gruppen af højtstående 
tjenestemænd vedrørende højhastighedstog og arbejdsgruppen vedrørende konventionelle 
jernbaner. Her er det grundlæggende arbejde blevet gjort for at finde frem til, hvilket 
bidrag banetransporten kan yde inden for det transeuropæiske transportnet. Målet er at 
udstyre EU med et net, der omfatter følgende elementer: 
- Høj hastighedsnettet. Tilvejebringelsen af dette net, som vil gøre europæerne mere 
mobile med mindre påvirkning af miljøet, er et af Unionens store projekter. Nettet 
vil bestå af 23.000 km jernbanestrækninger, hvoraf 10.000 km er nye strækninger for 
hastigheder over 250 km/t og 12.000 km er strækninger, som udbygges til omkring 
200 km/t. Nettet bringer højhastighedsdriften inden for rækkevidde i hele Unionen 
og forbinder de større europæiske byer indbyrdes. Der er også planlagt forbindelser 
til tredjelande. 
- De konventionelle baner benyttes til kombinerede transportydelser og giver togdriften 
mulighed for at række ud til de forskellige regioner og til havne og lufthavne. De kan 
endvidere forbinde Unionens net med nettene i tredjelande. 
- Til sammen udgør det sammenhængende net for højhastighedstog og det 
konventionelle banenet et basisnet bestående af 70.000 km spor, hvoraf 23.000 
hovedsagelig anvendes til kombineret transport. I de centralt beliggende lande er der 
mange flaskehalsproblemer, som må løses ved at øge de pågældende strækningers 
kapacitet. Dette kan gøres ved at modernisere signalsystemet eller ved at anlægge nye 
spor eller omkørselsspor. 
I de lande, der ligger i udkanten, bliver det først og fremmest et spørgsmål om at 
forbedre det generelle kvalitetsniveau, dvs. at modernisere forældede anlæg, elektrificere 
visse strækninger og anlægge manglende forbindelser for at forbedre tilgængeligheden. 
23 
Med hensyn til jernbanenettet som helhed er der behov for at anlægge nye eller forbedre 
eksisterende forbindelsesstrækninger til havne og lufthavne og til person- og godstrans­
portterminaler. Lufthavne af europæisk interesse bør forbindes med bycentre og med 
nettene for regionaltog og intercitytog. 
63. Benyttelse af infrastrukturen 
En af faktorerne i forbindelse med åbningen af det europæiske transportmarked er 
gennemførelsen af Rådets direktiv 91/440/EØF, som tillader internationale grupperinger 
af jernbaneselskaber at benytte de forskellige net. Interoperabilitetsplanerne skulle gøre 
det muligt at nå frem til en mere konkurrencedygtig og effektiv jernbanedrift. 
Særlige betingelser (artikel 11) 
64. Hovedforbindelserne i iiøjhastighedstogdriften er vist på kortet, som også særskilt viser 
de dele af nettet, der fortjener særlig opmærksomhed. 
Projekter af fælles interesse for dette net skal være tilstrækkeligt langt fremme, til at der 
tages fat på dem med det samme, og de skal give mulighed for at opnå en europæisk 
dimension i nettet i år 2000. 
For de konventionelle baners vedkommende omfatter projekter af fælles interesse 
strækninger for kombineret transport, som anført i afsnittet herom. 
For alle andre konventionelle strækninger defineres projekter af fælles interesse på 
følgende måde: 
- projekter, der kan bidrage til at øge kapaciteten og effektiviteten på de strækninger, 
hvor der er flaskehalse 
- projekter til forbedring af sikkerheden, enten ved automatisering af signalanlæggene 
eller ved direkte infrastrukturprojekter. 
65. I begge tilfælde, altså både højhastighedsbaner og konventionelle baner, anses projekter, 
der sigter mod at opnå interoperabilitet i det transeuropæiske net, således for at være af 
fælles interesse og højeste prioritet. Ikke mindst bør der kunne ydes EU-støtte til 
projekter, som sigter mod teknisk harmonisering af infrastruktur og rullende materiel og 
mod at oprette et europæisk styrings- og sikringssystem, herunder de relevante 
demonstrationsproj ekter. 
Afsnit 4: Indre vandveje 
66. Med beslutningen af 29. oktober 1993 vedtog Rådet en oversigtsplan for et 
transeuropæisk net af indre vandveje. Beslutningen gælder frem til den 30. juni 1995, 
hvor den skal afløses af nye bestemmelser om multimodal planlægning. Hovedtrækkene 
i dette forslag bygger på den her nævnte beslutning. 
24 
Netstruktur (artikel 12) 
67. Sejlads på indre vandveje anses for at være en transportmåde, der er effektiv i forhold 
til omkostningerne ved den, og som er sikker og miljømæssigt forsvarlig. Hvis denne 
transportmåde skal kunne udfylde sin rolle i et integreret transportsystem optimalt, må 
der foreligge en effektiv infrastruktur. Det er dog ikke alle medlemsstater, som har indre 
vandveje. De vigtigste findes i Belgien, Tyskland, Frankrig, Luxembourg og 
Nederlandene. Der findes endnu ikke noget sammenhængende transeuropæisk 
vandvejsnet med samme dimensioner. 
68. Det foreslåede transeuropæiske net af indre vandveje svarer for størstedelens 
vedkommende til eksisterende floder og kanaler og deres forbindelser (hovednettet). Et 
sekundært net giver adgang til hovednettet og forbindelser til andre transportmidler. 
Skematisk kan der identificeres følgende hovedakser og delnet: 
Rhin-aksen forbinder de vigtigste havne i Nederlandene og Belgien med industricentrene 
i det vestlige og sydlige Tyskland, det østlige Frankrig og det nordlige Schweiz. Dertil 
kommer en anden nord-syd-gående akse, som forbinder Nederlandene, Belgien og 
Frankrig. Den udgøres hovedsagelig af floderne Maas/Meuse og Schelde/Escaut med et 
antal indbyrdes forbindelser og omfatter mod syd floderne Rhône og Saone. 
Øst-vest-aksen krydser det nordlige Tyskland med udgangspunkt i havnene Hamburg og 
Bremen, som den forbinder med det tyske vandvej snet. Mod vest er der forbindelser til 
de belgiske og nederlandske havne og mod øst via Berlins vandveje er der forbindelser 
til Oder (Polen) og via Elben til den tjekkiske grænse (Prag), men de sidstnævnte er kun 
delvis sejlbare. 
Syd-øst-aksen dannes af Donau, som er forbundet med Rhinen via Main-Donau-kanalen. 
Det sekundære net tjener generelt til at etablere forbindelser til hovedakserne. Der findes 
imidlertid vandveje i EU som ikke er forbundet med hovednettet, f.eks. Po-deltaet 
(Italien), Douro (Portugal) og Tajo/Tejo (Spanien/Portugal). Alligevel kan disse vandveje 
få betydning for godstransporten i EU, hvis de benyttes i forbindelse med kombineret 
transport eller flod/havsejlads. 
69. I forbindelse med udbygningen af det transeuropæiske transportnet sigtes der mod, i det 
omfang det er økonomisk og økologisk forsvarligt, at skabe et sammenhængende net af 
ensartede indre vandveje med udgangspunkt i de eksisterende vandveje. Som tekniske 
minimumsspecifikationer for vandvejene antages de ensartede klassifice-
ringsspecifikationer fra ECMT (1992). Anlæg af nye vandvejsstrækninger eller moder­
nisering af eksisterende bør så vidt muligt baseres på dimensionerne i klasse Va/Vb 
(international klasse), med en dybgang på 2,80 m og en frihøjde på 7 meter til 
containertrafik. Sluserne skal dimensioneres, så de passer til denne klasse. 
25 
Særlige betingelser (artikel 13) 
70. For at tilvejebringe sammenhængende og mere ensartede net af indre vandveje på 
europæisk plan må der etableres forbindelsesstrækninger der, hvor de mangler. Desuden 
skal der løses flaskehalsproblemer, hvilket navnlig skal ske ved modernisering, udvidelse 
eller uddybning af de pågældende vandveje eller ved at tilvejebringe den fornødne 
slusekapacitet og andre opstemninger med tilhørende sluser. 
Som projekter af fælles interesse udpeges de strækninger og akser, der er anført i 
bilag I. De blev allerede vedtaget af Rådet i beslutningen af 29. oktober 1993 om 
etablering af et transeuropæisk net af indre vandveje. Visse af strækningerne bør så vidt 
muligt påbegyndes i løbet af de næste 10 år. De ændringer, som Europa-Parlamentet den 
26. oktober 1993 vedtog for projekter af fælles interesse, er også taget i betragtning. 
71. Komplementariteten mellem sejlads på indre vandveje og andre transportformer må 
forbedres gennem modernisering af flodhavnene, så de gøres til intermodale 
godstrafikcentre. Til den ende bliver der behov for at anlægge tilstrækkelige forbindelser 
mellem havneterminalerne og vej- og banenettet, så godset kan modtages og 
viderebefordres. Endvidere trænger anlæggene for containerhåndtering og for roll-
on/roll-off-trafik også til at blive yderligere udbygget. 
72. Denne indsats skal støttes ved at fremskynde indførelsen af harmoniserede systemer til 
transportforvaltning og -styring, der gør brug af moderne informations- og kommunikati­
onsteknologi. Sådanne tiltag kan øge sikkerheden ved sejlads på indre vandveje, 
optimere vandvej strafikken som helhed og gøre godstransport med denne transportmåde 
hurtigere. 
Afsnit 5: Havne 
Beskrivelse (artikel 14) 
73. Havnene er en vigtig del af det transeuropæiske net og har afgørende betydning for 
velstanden i alle dele af Unionen. De udgør de nødvendige kontaktflader mellem sø- og 
landtransport. Søtransporten står for over 90% af Unionens handel med resten af verden 
og for 35% af handelen mellem medlemsstaterne samt for væsentlige dele af den 
indenlandske handel. Den er en miljøvenlig transportmåde. Den energieffektiv, og 
normalt kan ny havneinfrastruktur tilvejebringes med forholdsvis små miljømæssige 
omkostninger og i en forholdsvis lille skala. Endelig har denne sektor store 
udviklingsmuligheder, som gør, at den kan bidrage til at aflaste de overfyldte 
transportkorridorer på land. 
74. Søtransporten kan dermed yde et væsentligt bidrag til gennemførelsen af de principper 
og betragtninger, der ligger til grund for denne beslutning. Havne og søtransport byder 
ikke mindst på følgende fordele: 
- De giver adgangsmuligheder fra tredjelande til EU, herunder det transeuropæiske 
transportnet. 
26 
- De leverer ydelser, som forbinder de forskellige afsnit af nettet, herunder de mest 
miljøvenlige. 
- De giver adgang til og forbindelser med andre dele af EU, herunder fjerne områder 
og øer. 
- De yder et væsentligt bidrag til princippet om bæredygtig mobilitet, især hvor 
søtransporten står for hovedparten af transportstrækningen. 
75. Det er derfor vigtigt og ønskværdigt at fremme havnene og søtransporten som en del 
af den fælles transportpolitik og udviklingen af det transeuropæiske transportnet. Da en 
væsentlig del af denne udvikling er koncentreret om infrastrukturen, handler 
beslutningen, for så vidt angår søfartssektoren, i det store og hele om havne. Desuden 
vil der inden længe blive udsendt en særlig meddelelse om praktiske initiativer til at 
fremme en udvidet søtransport i Europa, dvs. kystfart og kortere søgående transport. 
76. En af havnesektorens stærke sider er, at forholdsvis beskedne projekter i havne og i 
forbindelse med havne kan fa forholdsvis store virkninger for transportudviklingen, og 
de kan principielt gennemføres i enhver trafikhavn i EU. En anden fordel er det, at 
projekterne ofte kan udpeges, forberedes og gennemføres inden for en rimelig 
tidsperiode. Af disse grunde, og fordi det er vigtigt, at der er konkurrence mellem 
havnene, indeholder beslutningen hverken nogen netplan for havnene eller et bestemt 
mål for havneudbygning inden for en bestemt tidshorisont. En sådan fremgangsmåde 
ville ikke kunne forliges med en sektor, der er så fleksibel og udvikler sig så hurtigt. 
For at undgå enhver unødvendig påvirkning af konkurrencen i sektoren gøres der ikke 
noget forsøg på at udvælge "havne af fælles interesse". 
Særlige betingelser (artikel 15) 
77. For havnenes vedkommende er beslutningen derfor koncentreret om projekter af fælles 
interesse. I artikel 15 henvises der til et bilag, der nærmere præciserer en række 
projektkategorier for og i tilknytning til havne og anfører de mål og særlige betingelser, 
som projekter af fælles interesse i denne sektor skal opfylde. De særlige betingelser er 
udformet med henblik på at muliggøre udvælgelse af projekter efter sammenhængende 
kriterier og på en måde, der sikrer at projekterne ikke unødigt forvrider den frie og fair 
konkurrence mellem havnene. Konkurrencen er karakteristik for havnesektoren. Den 
virker sædvanligvis, uanset hvilken status og hvilke ansvarlighedsforhold der gælder for 
de organer, som er ansvarlige for at fremme havnenes aktiviteter og for deres 
udviklingsplaner. Den kan have meget forskellig status, fordi der hersker forskellige 
"traditioner" for havnemyndigheder i medlemsstaterne. Disse "traditioner", som både 
hersker i den offentlige og i den private sektor, omfatter mange forskellige former for 
forbindelser med offentlige myndigheder. 
27 
78. Den første særlige betingelse har derfor at gøre med økonomisk levedygtighed. Det skal 
for hvert projekt påvises, at det er levedygtigt på grundlag af en økonomisk analyse, og 
hvis det ikke lader sig gøre, da på grundlag af en samfundsmæssig costbenefit-analyse 
som aftalt mellem Kommissionen og medlemsstaternes eksperter i medlemsstaternes 
gruppe for havne og søtransport. Dette vil sikre, at der kommer effektive projekter ud 
af det. Den anden særlige betingelse går ud på, at projekterne skal kunne bidrage til 
udvikling af søtransport over korte afstande og til, at havne integreres i det 
transeuropæiske transportnet. 
79. Der bør kunne ydes EU-støtte fra Samhørighedsfonden og Regionalfonden til projekter 
af fælles interesse for og i tilknytning til havne, når projekterne vedrører 
støtteberettigede medlemsstater og regioner, og hvor det påvises, at projekterne er i 
overensstemmelse med de særlige mål og betingelser i denne beslutning og med målene 
og reglerne for de pågældende fonde. Men efter at have lyttet til medlemsstaternes og 
havnerepræ-sentanternes argumenter om mulige virkninger for konkurrencen mellem 
havnene forestiller Kommissionen sig, at den EU-støtte, som er omhandlet i traktatens 
artikel 129 C, i praksis vil blive begrænset til forundersøgelser, lånegarantier og 
rentestøtte. Bortset fra undtagelsestilfælde vil den altså ikke omfatte medfinansiering af 
projekter over budgettet for transeuropæiske net. 
80. Kortene i beslutningens bilag I viser, udelukkende som en orientering, havne, der ligger 
i det transeuropæiske transportnets yderpunkter, samt færgeruter i og mellem 
medlemsstater og til nabolande. Disse havne skal ikke opfattes som særlige "havne af 
fælles interesse". Færger defineres som "fartøjer med flere dæk til transport af 
vejkøretøjer og/eller tog, med supplerende faciliteter til transport af rejsende og førere 
af køretøjer, med eller uden særskilte kahytter, idet disse fartøjer er bestemt til at sejle 
efter en regelmæssig overfartsplan (færgeoverfart)". 
81. I fremtiden agter Kommissionen at udvælge projekter i øst- og centraleuropæiske lande 
og i ikke-EU-lande i Middelhavet på samme grundlag som ved udvælgelsen af projekter 
af fælles interesse for og i tilknytning til havne. Dette vil ske i samarbejde med de 
berørte lande. 
Afsnit 6: Lufthavne 
Beskrivelse (artikel 16) 
82. Med udviklingen af lufthavnsnettet i det transeuropæiske transportnet ud fra det 
nuværende og forventede behov*20* vil man søge at sikre, 
- at Fællesskabets lufthavnskapacitet kan opfylde den nuværende og fremtidige 
efterspørgsel under hensyntagen til de forventede virkninger af den tredje lovpakke 
om civil luftfart, vedtaget af Rådet i juni 1992, 
(20) SEK(93) 2127 "Rapport d'étape sur les orientations pour le réseau transeuropéen des 
aéroports". 
28 
- at udbygningen af kapaciteten finder sted i overensstemmelse med miljøkravene, 
navnlig med hensyn til de virkninger, både luftfarten og den stigende vejtransport til 
lufthavnene vil fa for beboerne i nærheden af lufthavnene, 
- at udbygningen af lufthavnsnettet øger Fællesskabets økonomiske og sociale 
samhørighed, med særlig vægt på forbindelserne mellem Fællesskabets centrale 
områder og randområder. 
Det er disse mål, det transeuropæiske lufthavnsnet skal opfylde i de kommende år. 
Det generelle sigte med retningslinjerne er at forbedre udnyttelsen af lufthavnsnettet og 
af de enkelte lufthavnes nuværende kapacitet og om nødvendigt skabe ny kapacitet til 
imødekommelse af stigende efterspørgsel. Der vil derfor blive lagt særlig vægt på 
initiativer, der tager sigte på at mindske presset på de store lufthavne og fremme en 
bedre geografisk fordeling af lufttransporttjenesterne til dækning af såvel den nuværende 
som den fremtidige efterspørgsel. 
83. Baggrunden for lufthavnsnettet 
De særlige træk ved lufttransport og flyselskabernes og lufthavnenes kommercielle 
strategi er bestemmende for retningslinjerne for det transeuropæiske lufthavnsnet. Det 
er således muligt at påpege flaskehalse i lufthavnsnettet, men de optræder ikke altid de 
samme steder og på de samme tidspunkter 
Der er derfor behov for en helhedsstrategi til indkredsning af nettets vigtigste funktioner 
og de områder, der især skal udvikles til at imødekomme efterspørgslen. Endvidere skal 
der sikres et højt sikkerheds- og miljøbeskyttelsesniveau. 
84. Det transeuropæiske lufthavnsnet og dets elementer 
Lufthavne af fælles interesse 
Lufthavne af fælles interesse ligger i Det Europæiske Fællesskab og er åbne for 
erhvervsmæssig flytrafik. De udpeges ud fra nettets nøglefunktioner og den rolle, de 
enkelte lufthavne spiller for disse funktioner. 
Lufthavnsnettet har tre nøglefunktioner: 
- forbindelser mellem Fællesskabet og resten af verden 
- forbindelser i Fællesskabet 
- bindeled til nettets kerne og til svært tilgængelige områder. 
Disse forskellige funktioner udfyldes henholdsvis af følgende netelementer: 
- fællesskabslufthavne 
- regionale lufthavne 
- tilbringerlufthavne. 
29 
Netelementerne udpeges ud fra en række kvantitative kriterier, såsom passagertrafikkens 
omfang og fordeling, luftfragtens omfang og antallet af flybevægelser, såvel som 
kvalitative kriterier, f.eks. geografisk beliggenhed. Lufthavne, som opfylder kriterierne 
for netelementerne, kan betragtes som lufthavne af fælles interesse. 
Særlige betingelser (artikel 17) 
85. Udviklingsprioriteter 
Som middel til at virkeliggøre målene med lufthavnsnettet og få det til at fungere 
effektivt har man opstillet fire kategorier af udviklingsprioriteter: 
- Optimering af den nuværende lufthavnskapacitet 
Herunder hører forbedringer, hvorved lufthavnen kan imødekomme efterspørg­
selsstigninger på kort sigt, f.eks. forbedrede flyvekontrolanlæg, bedre indflyv-
ningssystemer osv., og nå op på det højeste niveau inden for den pågældende luft-
havnskategori. 
- Udbygning af lufthavnskapaciteten 
Herunder hører udvikling af nye og udbygning af eksisterende delsystemer af 
lufthavnsinfrastrukturer (start- og landingsbaner, forpladser, terminaler og ATC-infra-
struktur) til imødekommelse af efterspørgslen på lang sigt. 
- Forbedret miljøforligelighed 
Herunder hører mindskelse af lufthavnens miljøbelastning ved at reducere generne fra 
lufttrafikken i og omkring lufthavnen såvel som de gener, der forårsages af trafik til og 
fra lufthavnen, og belastningen fra andre aktiviteter i tilknytning til lufthavnen. 
- Forbedring af adgangen til lufthavnene og forbindelser med andre transportnet 
Herunder hører oprettelse af nye forbindelser, som kan give bedre adgang til 
lufthavnene, f.eks. hurtige offentlige trafikforbindelser til bymidten, bedre forbindelser 
til andre vigtige transportnet, herunder havne, såvel som til andre lufthavne. 
86. Projekter af fælles interesse. 
Lufthavnsprojekter vil blive betragtet som projekter af fælles interesse, hvis de har 
tilknytning til en lufthavn af fælles interesse og omfatter foranstaltninger, som henhører 
under de oven for beskrevne fire prioriteter. 
Disse prioriterede foranstaltninger er fastsat for de næste fem år for projekter af fælles 
interesse, der vedrører de forskellige netelementer. 
30 
Bedre udnyttelse af den eksisterende lufthavnskapacitet og forbedring af lufthavns-
sikkerheden har således prioritet for alle nettets elementer. Udbygning af den 
eksisterende lufthavnskapacitet og forbedring af adgangen til lufthavnene har prioritet 
for fællesskabslufthavne og regionallufthavne, medens opførelse af nye lufthavne til 
erstatning for eksisterende lufthavne, forbedring af miljøforholdene og udvikling af 
forbindelser med andre transportnet har prioritet for fællesskabslufthavne. 
Til optimal udvikling af lufthavnsnettet kræves der endvidere visse ledsageforan­
staltninger, f.eks. udvikling af en metode til vurdering af lufthavnskapaciteten og af et 
givet projekts indvirkning på lufthavnskapaciteten samt en metode til at opstille en form 
for balance over de økonomiske, sociale og miljømæssige konsekvenser af 
lufthavnsproj ekter. 
Afsnit 7: Kombineret transport 
Beskrivelse (artikel 18) 
87. Rådet vedtog en beslutning om et transeuropæisk net for kombineret transport den 
29. oktober 1993. Beslutningen finder kun anvendelse indtil den 30. juli 1995, men der 
er givet en frist på seks år fra beslutningens ikrafttræden til fuldførelse af nogle af de 
prioriterede netprojekter og tolv år for andre. Rådets hensigt var at vedtage en række 
overgangsbestemmelser, som indeholdt alle de nødvendige komponenter, men som 
senere skulle omredigeres på grundlag af det mere omfattende multimodale net, 
Kommissionen planlægger. Afsnittet om det transeuropæiske net for kombineret 
transport indeholder derfor alle overgangsforanstaltningerne i deres helhed, herunder 
listen over ruter, som skal udbygges hurtigst muligt. De eneste ændringer består i en 
nærmere beskrivelse af tre af disse transportstrækninger og ajourføring af tidsplanen fra 
seks eller tolv år til fem eller ti år. 
De særlige træk ved det kombinerede transportnet er således bevaret og skal også 
bevares i fremtiden. Ved kombineret transport bruges to eller flere transportformer til 
befordring af samme last (veksellad, container, sættevogn eller lastbil). 
Dette indebærer særlige tekniske problemer, f.eks. behovet for harmoniserede 
dimensioner. Nettet for kombineret transport skal derfor udbygges, herunder med 
omladningsanlæg. 
Særlige betingelser (artikel 19) 
88. Nettet skal ikke blot omfatte den nødvendige infrastruktur til bane-, vej- og 
vandvej stransport, men også søtransportinfrastruktur (havne). 
31 
Med hensyn til udbygningen af dette net er der udpeget en række presserende opgaver, 
så det bliver teknisk muligt at transportere normale vognlæs med jernbane. Disse 
tekniske tilpasninger er blevet opdelt i to faser, den ene for arbejde, der allerede er 
igangsat (eller snart vil blive det), den anden for projekter, der stadig er på tegnebordet. 
Planen er derfor at forbedre udvalgte ruter eller strækninger inden for fem eller ti år, 
som anført i bilaget. 
Terminalanlæggene er en vigtig del af nettet, da de udgør det nødvendige 
omladningspunkt og ofte er det svageste led i kæden. De er derfor en integrerende del 
af nettet. 
Omladning af godsenheder til jernbane indebærer enten tilpasning af dimensionerne eller 
anvendelse af rullende materiel med lav gulvhøjde. Hvilke af disse to løsninger der vil 
blive valgt, afgøres på nationalt plan i overensstemmelse med nærhedsprincippet. Af 
disse grunde omfatter nettet også rangerbanegårde og rullende materiel. 
Afsnit 8: Information om og styring af skibstrafikken i de europæiske farvande 
Beskrivelse (artikel 20) 
89. Størstedelen af det gods, der befordres til og fra Fællesskabet, transporteres ad søvejen. 
Det resulterer i betydelig trafik langs Europas kyster; hertil kommer 
transitskibstrafikken. 
Etableringen af et europæisk styringssystem for søtransport skal baseres på 
grundlæggende foranstaltninger: tre 
etablering eller forbedring af infrastrukturen til styring af søtransport (STM: Shipping 
Traffic Management), navnlig i områder med tæt transittrafik, med henblik på at 
beskytte områder med følsomt miljø. 
Oprettelse af et fællesskabsinformationssystem for skibstrafikken i de europæiske 
farvande. Rådet vedtog det første direktiv om dette emne i september 1993; heri 
indføres der et system med obligatorisk anmeldelse af skibe, som er på vej til eller 
fra Fællesskabets søhavne, eller som er impliceret i uheld i europæiske farvande. Den 
udveksling af information, der kræves i henhold til dette direktiv, både mellem 
skibsførere og de nationale myndigheder og mellem forskellige nationale 
myndigheder indbyrdes, indebærer, at der må indføres informatiksystemer, navnlig 
EDI, til næsten tidstro transmission af til tider meget store datamængder (særlig om 
godstrafik). 
På Rådets anmodning fremsatte Kommissionen i december 1993 endnu et forslag om 
et mere omfattende informationssystem, som navnlig omfatter skibe i transit. Med 
indførelsen af dette system vil der blive endnu større behov et europæisk net for 
udveksling af søtransportoplysninger. 
32 
- Der er også ved at blive udviklet en europæisk politik på området radionavigati-
onsinfrastrukturer, der giver brugerne af forskellige transportformer adgang til 
pålidelige og nøjagtige information om deres position. Da der endnu ikke foreligger 
en multimodal europæisk radionavigationsplan, der omfatter de nye satellitsystemer, 
har Fællesskabet vist politisk interesse for planlægning og opførelse af jordstationer 
til "LORAN-C"-systemet. Da der ikke i en forudsiglig fremtid vil blive oprettet et 
civilt, europadækkende satellitsystem, der drives af de europæiske lande, vil det 
europæiske LORAN-C net kunne give brugerne adgang til pålidelige radionavi-
gationsstationer under europæisk kontrol. 
90. For at sikre driften af det europæiske skibsanmeldelsessystem bør det planlagte styrings-
og informationssystem for søtransporten omfatte dataudvekslingssystemer (STM), 
radionavigations-systemer og passende telematikanvendelser. Om nødvendigt kan man 
også udvikle den landbaserede infrastruktur, der kræves til fyldestgørende 
implementering i Fællesskabet af IMO's verdensomspændende system for skibe i 
havsnød og for sikkerhed til søs (SMDSM - Système Mondial de Détresse er de Sécurité 
en Mer). 
Særlige betingelser (artikel 21) 
91. Til projekter af fælles interesse hører først og fremmest aktiviteter, der vedrører 
styrings-, kontrol- og informationsinfrastrukturer og -systemer for søtransportnettet og 
forbedring af nettets interoperabilitet samt demonstrationsprojekter til støtte for 
implementeringen af nettet. 
Afsnit 9: Flytrafikstyring 
Beskrivelse og særlige vilkår (artikel 22 og 23) 
92. I slutningen af 1980'erne skete der pludselig en forværring i flyenes punktlighed i 
Europa; dette viste tydeligt, at der var mangler i Europas lufttrafikstyringssystem og 
behov for hurtige foranstaltninger, så de ikke blev til hinder for den 
liberaliseringspolitik, som søgtes indført for luftfarten. Disse mangler kan resumeres 
således: 
- utilstrækkelig kapacitet som følge af: 
ringe udnyttelse af luftrummet, navnlig fordi store dele heraf var helt eller delvis 
forbeholdt militær luftfart 
klar underbemanding af mange flyvekontrolanlæg 
manglende optimering af flyvebanenettet 
selve arbejdsmetoderne og for ringe grænseflade mellem flyvelederne og 
systemet 
33 
- tab af kapacitet som følge af: 
politiske grænser, der forhindrer optimal opdeling af luftrummet 
tekniske grænser, der står i vejen for udnyttelse af fordelene ved automatisering 
på tværs af geografiske grænser 
finansielle grænser, som hindrer de mest dynamiske lande i at drage fuld fordel 
af deres investeringer på grund af de flaskehalse, der skabes af mindre 
velhavende eller mindre motiverede naboer 
arbejdsretlige regler og en vis mangel på fleksibilitet i planlægningen af 
flyvekontrolkapaciteten 
- uoverensstemmelse mellem udbud og efterspørgsel som følge af manglende kendskab 
til trafikstrømmene og utilstrækkelig fordeling af efterspørgslen på den forhånden­
værende kapacitet. 
93. Denne analyse, der er gennemført under den europæiske konference for civil luftfart 
(ECAC), med støtte fra Kommissionen, har foranlediget de europæiske luftfartskredse 
til at anmode Eurocontrol om: 
- at indføre et centralt styringssystem for trafikstrømmene 
- at fremme harmonisering og dernæst integrering af flyvekontrolsystemerne gennem: 
en revision af flyvebaner og luftrummets opdeling mellem civil og militær 
luftfart og i forskellige sektorer 
standardisering af anlæg og procedurer med henblik på at fjerne tekniske 
hindringer 
fælles og koordineret investeringsplanlægning 
fælles forskning og udvikling til fremme af ny teknologi, som kan gøre systemet 
mere effektivt og mindske omkostningerne (navigationssatellitter, generiske 
kommunikationsanlæg, tættere trafik muliggjort ved bedre overvågning, hjælpe­
midler til flyvelederne til fuldstændig sikker håndtering af flere luftfartøjer inden 
for samme luftrum, osv.). 
94. Medlemsstaterne har afgivet tilsagn om at foretage de investeringer i personale og 
udstyr, der behøves til opnåelse af disse fælles mål. 
Da lufttrafikstyring er et transeuropæisk problem, vil hele Europa kunne få gavn af de 
virkemidler, der stilles til rådighed med dette forslag. 
34 
Afsnit 10: Almindelige bestemmelser 
Projekter af fælles interesse for hele nettet (artikel 24) 
Denne artikel vedrører kommunikations- og navigationsinfrastrukturer for hele nettet. 
95. Radionavigationssystemer er af stor betydning for trafiksikkerheden for de forskellige 
transportformer, navnlig sø- og lufttransport. Projekter af fælles interesse bør derfor 
bidrage til at gøre de nuværende systemer mere effektive og sikre. Aktiviteterne bør 
endvidere i sidste ende føre til et fælles system for Europa, der omfatter 
satellitteknologi, men også jordbaserede systemer. 
96. Vigtigt for alle transportformer er det, at man kan spore og positionsbestemme skibe, 
rullende materiel, containere og gods. Moderne satellitteknologi såsom GPS og 
GLONASS(21), om nødvendigt suppleret med jordbaserede systemer, giver i dag 
mulighed for at bestemme koordinaterne for en satellitsignal modtager med stor 
nøjagtighed. Hertil kræves nøjagtige satellitsignaler og særlige modtagere, som kan 
oversætte satellitsignalerne til nøjagtige geografiske positioner. De nuværende militære 
systemer er med vilje en smule fordrejede, og ejerne af disse systemer garanterer endnu 
ikke, at de kan anvendes af civile brugere uden forstyrrelser. Der synes at være brug for 
et civilt system, som kan bruges uden forstyrrelser under alle omstændigheder; der er 
navnlig mange lovende anvendelsesmuligheder for sådanne positionsbestemmelses-
systemer på transportområdet, da de kan give øget trafiksikkerhed og mere effektive 
transporttjenester. Disse systemer vil imidlertid kun kunne trænge ind på 
transportmarkedet, hvis de kan bruges uden afbrydelser. 
97. Ved iværksættelsen af disse projekter bør der tages hensyn til andre relevante 
fællesskabsforanstaltninger, navnlig på informations- og telekommunikationsområdet. 
Udpegning af projekter af fælles interesse (artikel 25) 
98. Kommissionen kan med bistand fra udvalget udpege projekter af fælles interesse, som 
angivet i denne beslutning. I denne forbindelse arbejder udvalget efter procedure Ha. 
I denne beslutning indkredses det ved hjælp af generelle retningslinjer nærmere, hvad 
projekter af fælles interesse er. For de forskellige transportformer og nettet som helhed 
vil Kommissionen indføre et projektopfølgningssystem, som skal sikre, at de kriterier, 
der er opstillet i retningslinjerne, opfyldes. Endvidere bør opfølgningssystemet bidrage 
til at fremme projekter af fælles interesse og støtte samordningen mellem 
medlemsstaterne og de berørte parter. Projekter, hvortil der ansøges om finansiel bistand 
fra fællesskabsinstrumenter, vil blive støttet yderligere gennem disse instrumenter. 
(21) Satellitbaserede militære positionsbestemmelsessystemer; GPS (Global Positioning 
System) tilhører USA og GLONASS Rusland. 
35 
Endvidere vil projekter, som vedrører andre af Fællesskabets indsatsområder, dvs. 
styringsprojekter, der har tilknytning til telematik og telekommunikation, blive bedømt 
og behandlet under hensyntagen hertil, f.eks. gennem høring af de relevante udvalg 
under andre fællesskabsinstrumenter. 
Udvalget (artikel 26) 
99. Infrastrukturudvalget, nedsat ved Rådets beslutning 78/174/EØF, vil bistå Kommissionen 
med opfølgningen af denne beslutning. Udvalget skal bistå Kommissionen med 
behandlingen af projekterne og fungere som informations- og kommunikationsorgan 
mellem medlemsstaterne vedrørende projekterne af fælles interesse og mellem 
medlemsstaterne og Kommissionen. 
Årsberetning (artikel 27) 
100. Kommissionen vil regelmæssigt aflægge beretning for Rådet, Europa-Parlamentet, 
Regionsudvalget og Det Økonomiske og Sociale Udvalg om gennemførelsen af 
retningslinjerne. Den første beretning er berammet til to år efter beslutningens 
ikrafttræden. 
Evaluering af retningslinjerne (artikel 28) 
101. Der vil blive foretaget en evaluering af netplanen og udpegningen af projekter af fælles 
interesse, som anført i beslutningens afsnit 2-9. Senest fem år efter beslutningens 
ikrafttræden foretager Kommissionen en detaljeret vurdering af de heri fastsatte 
retningslinjer for at bedømme udviklingen i den gradvise integrering af nettet i 
overensstemmelse med de mål, der er fastsat i beslutningens artikel 2. 
Ikrafttræden (artikel 29) 
102. De allerede gældende planer for veje, indre vandveje og kombineret transport forbliver 
i kraft indtil den 30. juni 1995. I henhold til Europa-Parlamentets og Kommissionens 
fælles erklæring om lovgivningsprogrammet for 1994(22) erstattes disse planer dog med 
disse retningslinjer, så snart de foreligger. 
(22) SEK(94) 277. 
36 
Bilag 1: Kort over netplanerne 
103. Bilag I indeholder kort, som viser de såkaldte netplaner. Disse kort viser endnu kun de 
enkelte transportformer hver for sig, men der er kort under udarbejdelse, der omfatter 
alle transportformerne, og de vil blive vedlagt, så snart de foreligger. 
Forbindelserne mellem Fællesskabet og dets naboer fremgår af nogle kort, jf Kreta-
konferencen^. Disse kort er medtaget i dette bilag til orientering. 
Bilag II: Forbindelser og specifikationer 
104. Projekterne af fælles interesse vedrører: 
- forbindelser og ruter for netelementerne, beskrevet i afsnit 2-4 
- kriterier og/eller specifikationer for knudepunkter (beskrevet i afsnit 5 og 6) 
- forbindelser til banestrækningerne i nettet for kombinerede transport (afsnit 7). 
Trafikstyrings- og kontrolprojekter kan vedrøre hele nettet som beskrevet i netplanerne 
(jf. kortene i bilag I). 
Oplysningerne i bilag II kan bruges til at udvælge projekter af fælles interesse for de 
forskellige netelementer. Da konkurrencesituationen er ret vanskelig, navnlig for knude­
punkterne i nettet, forekommer det hensigtsmæssigt at anvende samme fremgangsmåde 
for alle netelementerne. Til udpegning af projekter af fælles interesse for hovedakser og 
ruter har man fundet det bedst at opstille en liste over, hvilke forbindelser der skal 
etableres, medens man for knudepunkter (terminaler, havne og lufthavne) har opstillet 
specifikke kriterier. 
105. Oplysningerne er baseret på et forslag fra Kommissionen om det europæiske 
højhastighedsnet(24), beslutningerne af 29. oktober 1993 om et transeuropæisk net for 
kombineret transport, et transeuropæisk vejnet og et transeuropæisk net af indre 
vandveje(25), rapporten fra arbejdsgruppen vedrørende det traditionelle jernbanenet samt 
Kommissionens statusrapporter om havne og lufthavne, der foreligger som 
SEK-dokumenter*26*. 
(23) 13.-15. marts 1994 på Kreta, Grækenland. 
(24) SEK(90) 2402. 
(25) Se fodnote (3). 
(26) SEK(93) 2128 "Report of the conventional rail working group on a Trans-European Rail 
Network". 
SEK(93) 2129 "Working report on ports and Trans-European Networks". 
SEK(93) 2127 "Progress report on the guidelines for the Trans-European airwork 
network". 
37 
Forslag til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING 
om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af 
det transeuropæiske transportnet 
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig 
artikel 129 D, første afsnit, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg(1), 
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget*2*, og 
ud fra følgende betragtninger: 
1) etablering og udvikling af det transeuropæiske net bidrager til gennemførelsen af 
vigtige målsætninger for Fællesskabet som f.eks. gennemførelse af det indre marked 
og styrkelse af den økonomiske og sociale samhørighed 
2) etablering og udvikling af transeuropæiske net inden for transportsektoren på hele 
Fællesskabets område har desuden som specifikke målsætninger at sikre personer og 
gods en bæredygtig mobilitet på de bedst mulige sociale og miljømæssige vilkår samt 
at kombinere alle transportmåder under hensyntagen til deres komparative fordele 
3) i Kommissionens hvidbog om udvikling af en fælles transportpolitik anbefaler den 
med henblik på bl.a. at fremme miljøbeskyttelsen ved optimal udnyttelse af den 
eksisterende kapacitet, at alle nettene for de forskellige transportmåder integreres i et 
transeuropæisk net for bane-, vej-, og lufttransport, søtransport og transport ad indre 
vandveje, både for personer og gods 
4) udviklingen af et integreret transportnet i Europa kan kun ske gradvis ved en 
sammenknytning af transportmåderne med henblik på at udnytte deres respektive 
fordele bedre 
5) for at nå disse mål er det nødvendigt, at Fællesskabet fastlægger retningslinjer i 
overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet; Fællesskabets indsats skal omfatte 
opstilling af prioriteter samt de planlagte hovedindsatsområder inden for de 
transeuropæiske transportnet 
(i) 
(2) 
38 
6) det er også nødvendigt at identificere projekter af fælles interesse, som bidrager til at 
gennemføre disse målsætninger, og som svarer til de fastsatte prioriteter; det er kun 
projekter, som er potentielt økonomisk levedygtige, der bør komme i betragtning 
7) der er blevet taget hensyn til Rådets beslutning 93/628/EØF af 29. oktober 1993 om 
etablering af et transeuropæisk net for kombineret transport*3*, Rådets beslutning 
93/269/EØF af 29. oktober 1993 om etablering af et transeuropæisk vejnet(4) og Rådets 
beslutning 93/270/EØF af 29. oktober 1993 om udvikling af et transeuropæisk net af 
indre vandveje(5), og de er blevet integreret i denne beslutning i overensstemmelse 
med den multimodale løsning, som søges fremmet 
8) foranstaltninger på telekommunikations- og telematikområdet kan bidrage til en 
effektiv gennemførelse af kontrol- og styringsforanstaltninger i forbindelse med de 
enkelte elementer i netværket og i netværket som helhed; det bør tilstræbes at skabe 
de nødvendige synergier for at sikre integrationen af transportnettet; disse synergier 
vedrører også Fællesskabets generelle foranstaltninger inden for telekommunikation; 
projekter af fælles interesse er allerede ved at blive identificeret med dette formål for 
øje; Kommissionen bør senere fremsætte forslag for at sikre, at disse systemer anven­
des optimalt 
9) i forbindelse med præciseringen af projekter af fælles interesse bør Kommissionen 
bistås af Udvalget for Transportinfrastruktur, der er nedsat ved Rådets beslutning 
78/174/EØF(6) -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: 
AFSNIT 1: GENERELLE PRINCIPPER 
Artikel 1: Formål 
Formålet med denne beslutning er at fastlægge retningslinjer, der omfatter målsætninger, 
prioriteter samt hovedlinjer for den påtænkte indsats til gennemførelse af det transeuropæiske 
transportnet; desuden udpeges der projekter af fælles interesse, hvis gennemførelse skal 
bidrage til at udvikle nettet. 
Artikel 2: Målsætninger 
1. Frem til år 2010 vil det transeuropæiske transportnet gradvis blive udviklet, ved at de 
forskellige infrastrukturnet for vej- og banetransport, søtransport og lufttransport inte­
greres på europæisk plan. 
(3) 
(4) EFT nr. L 305 af 10.12.1993, s. 1. 
EFT nr. L 305 af 10.12.1993, sil. 
<5) EFT nr. L 305 af 10.12.1993, s. 39. 
(6) EFT nr. L 54 af 25.2.1978, s. 16. 
39 
2. Nettet skal: 
sikre en bæredygtig og sikker mobilitet for personer og gods inden for området 
uden indre grænser på de bedst mulige sociale vilkår, samtidig med at det 
bidrager til at opfylde Fællesskabets målsætninger på miljøområdet 
tilbyde brugerne infrastrukturer af høj kvalitet og dertil knyttede serviceydelser 
på økonomisk acceptable vilkår 
kombinere alle former for transport under hensyntagen til deres komparative 
fordele 
muliggøre en optimal udnyttelse af den eksisterende kapacitet 
sikre, at de forskellige elementer i nettet kan arbejde sammen 
omfatte hele Fællesskabets område ved at forbinde de store bysamfund og 
Fællesskabets regioner indbyrdes, ved at forbedre fremkommeligheden generelt 
og ved at forbinde områder, indlandsområder og randområder og isolerede 
regioner med de centrale regioner 
muliggøre en senere udvidelse til nettene i EFT A-medlemsstaterne, de central-
og østeuropæiske lande og middelhavslandene, samtidig med at 
interoperabiliteten og adgangen til disse net fremmes. 
Artikel 3: Nettets udstrækning 
1. Det transeuropæiske transportnet består af infrastrukturer, tjenesteydelser og 
styringssystemer. Disse elementers harmoniske funktion gør det muligt at nå de i 
artikel 2 opstillede målsætninger. Det omfatter infrastrukturerne: 
veje, jernbaner, indre vandveje, havne, lufthavne, navigationsmidler, 
omladnings- og omstigningsanlæg og rørledninger 
samt de nødvendige tjenesteydelser, for at disse infrastrukturer kan fungere 
særskilt eller sammen, herunder også trafikstyrings- og -kontrolsystemer. Andre 
elementer, som bidrager til, at nettet kan fungere smidigt, kan tilføjes. 
2. En nærmere beskrivelse af visse elementer af nettet er anført i artikel 8-23. 
Artikel 4: Hovedlinjer for indsatsen 
Hovedlinjerne for Fællesskabets indsats omfatter: 
udarbejdelse af netplaner, eventuelt anskueliggjort ved hjælp af landkort 
identifikation af projekter af fælles interesse 
40 
fremme af nettets interoperabilitet 
bestræbelser på at gøre de finansielle foranstaltninger kohærente og komplementære 
forsknings- og udviklingsaktioner 
permanent samarbejde og indgåelse af aftaler med tredjelande, der er berørt af nettets 
udvikling 
tilskyndelse af medlemsstaterne til at fremme de fastsatte mål 
fremme af vedvarende samarbejde mellem de berørte parter 
alle andre foranstaltninger, der viser sig nødvendige for at nå de i artikel 2 fastsatte 
målsætninger. 
Artikel 5: Prioriterede mål 
De prioriterede mål omfatter: 
anlæggelse af hoved- og tværforbindelser, der gør det muligt at afhjælpe flaskehalse, 
udfylde huller og supplere hovedtrafikruterne 
gennemførelse af interoperabilitet mellem nettets forskellige elementer 
udvikling af adgangen til nettet, under særlig hensyntagen til behovet for at forbinde 
områder, indlandsområder og randområder med Fællesskabets centrale områder 
optimering af den eksisterende infrastrukturs kapacitet og effektivitet 
optimal kombination af transportmåder med henblik på en bæredygtig mobilitet 
udbygning af trafikknudepunkter og forbedring af omladnings- og omstigningsanlæg 
mellem de forskellige transportmåder 
forbedring af nettets sikkerhed og pålidelighed 
integration af miljøhensyn ved udformning og udbygning af nettet 
udformning, udvikling og gennemførelse af systemer til styring af og kontrol med 
trafikken på nettet med henblik på at gøre dem så optimale som muligt 
udvikling og fremme af den fornødne information til netbrugerne 
gennemførelse af undersøgelser, der bidrager til en bedre udformning af nettet. 
41 
Artikel 6: Projekter af fælles interesse 
1. Som projekter af fælles interesse betragtes ethvert projekt, som: 
har til formål at gennemføre de i artikel 2 beskrevne målsætninger 
vedrører det i artikel 3 omhandlede net 
henhører under de i artikel 5 omhandlede prioriteter 
er potentielt økonomisk levedygtigt. 
2. Alle projekter vedrørende et af nettets elementer skal opfylde de særlige betingelser, 
der er anført for det pågældende element i artikel 8-23. 
Artikel 7: Netplaner og projekter af fælles interesse 
1. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger med henblik på at gennemføre 
netplanerne og især på at lette og fremme gennemførelsen af projekter af fælles 
interesse. 
2. Flere projekter kan samles og kombineres, så de udgør et hele, der gennemføres inden 
for en fastsat frist. 
AFSNIT 2: VEJE 
Artikel 8: Beskrivelse 
1. Det transeuropæiske vejnet består af motorveje og hovedlandeveje af høj standard. Det 
suppleres af nye eller udbyggede strækninger. 
2. Nettet omfatter infrastruktur til trafikstyring og trafikantoplysning og bygger på et 
aktivt samvirke mellem europæiske, nationale og regionale trafikstyringssystemer. 
3. Nettet sikrer trafikanterne et højt, ensartet og kontinuerligt service-, komfort- og sik­
kerhedsniveau. 
4. Som led i integrationen af transportmåderne, jf. artikel 2, udbygges vejnettet gradvis 
frem til 2004 som vist i netplanerne på kortene i bilag I. 
Artikel 9: Særlige betingelser 
Alle projekter af fælles interesse skal vedrøre de strækninger, der er anført på listen i bilag II 
og på kortene i bilag I, jf. i øvrigt artikel 6 og 24. 
42 
AFSNIT 3: BANER 
Artikel 10: Beskrivelse 
1. Banenettet består af: 
høj hastighedsnettet, som omfatter nye spor, der er udstyret til hastigheder på 
250 km/t og derover, og/eller udbyggede spor, hvorpå der kan køres omkring 
200 km/t 
konventionelle banestrækninger til alle former for jernbanetransport, herunder 
transport i forlængelse af højhastighedstransporten samt banestrækningerne i 
den kombinerede transport, jf. artikel 18. 
2. Nettet byder de rejsende på et højt kvalitets- og sikkerhedsniveau i kraft af: 
dets kontinuitet og interoperabilitet, som bl.a. opnås gennem teknisk 
harmonisering og et harmoniseret system for togstyring og -sikring 
lettere adgang til transportknudepunkter i byer og forstæder, til havne og 
lufthavne samt til anlæg for omladning og omstigning mellem 
transportmåderne 
passende informationssystemer. 
3. Som led i integrationen af transportmåderne, jf. artikel 2, udbygges banenettet gradvis 
frem til 2010 som vist i netplanerne på kortene i bilag I. 
Artikel 11 : Særlige betingelser 
Alle projekter af fælles interesse skal vedrøre de strækninger, der er anført på listen i bilag II 
og på kortene i bilag I, jf. i øvrigt artikel 6 og 24. 
AFSNIT 4: INDRE VANDVEJE 
Artikel 12: Beskrivelse 
1. Det transeuropæiske net af indre vandveje omfatter et hovednet, der består af floder 
og kanaler, og et sekundært net, som består af kanalarme og forgreninger, der giver 
adgang til hovednettet og til de vigtigste intermodale knudepunkter samt sørger for, 
at der er forbindelse til de andre elementer i nettet. Det støtter sig også på havne­
infrastruktur og på effektive trafikstyringssystemer. 
43 
2. Nettets vandveje skal mindst opfylde de tekniske specifikationer, der gælder for 
vandveje af klasse IV, som giver passagemulighed for et fartøj eller et lægtertog på 
80-85 meters længde og 9,50 meters bredde. Hvor vandveje, der indgår i nettet, skal 
anlægges eller moderniseres, skal de tekniske specifikationer mindst svare til klasse IV 
og desuden give mulighed for senere udbygning til klasse V a/V b samt give tilfreds­
stillende passagemulighed for skibe, der anvendes til kombineret transport. Vandveje 
af klasse V a giver passagemulighed for et skib eller et lægtertog på 110 meters 
længde og 11,40 meters bredde, og klasse V b giver passagemulighed for et lægtertog 
på 172-185 meters længde og 11,40 meters bredde. 
3. Som led i integrationen af transportmåderne, jf. artikel 2, udbygges nettet af indre 
vandveje gradvis frem til år 2010 som vist i netplanen på kortet i bilag I. 
Artikel 13: Særlige betingelser 
Alle projekter af fælles interesse skal vedrøre de strækninger, der er anført på listen i bilag II 
på kortet i bilag I, jf. i øvrigt artikel 6 og 24. 
AFSNIT 5: HAVNE 
Artikel 14: Beskrivelse 
Havnene udgør bindeleddet mellem landtransport og søtransport. Her stilles udstyr og 
tjenesteydelser til rådighed for operatører inden for søtransport. Med søtransporten tilveje­
bringes en række transportydelser for personer og gods inden for Fællesskabet og til og fra 
tredjelande, herunder færgeoverfarter og befordring over kortere og længere afstande. 
Artikel 15: Særlige betingelser 
Alle projekter af fælles interesse skal opfylde betingelserne i bilag II, jf. i øvrigt artikel 6 og 
24. 
AFSNIT 6: LUFTHAVNE 
Artikel 16: Beskrivelse 
Det transeuropæiske lufthavnsnet består af lufthavne af fælles interesse; de er beliggende på 
Fællesskabets territorium, betjener den erhvervsmæssige lufttrafik og opfylder kriterierne i 
bilag II. Alt efter hvilken rolle disse lufthavne spiller i nettet, klassificeres de som fælles­
skabslufthavne, når de først og fremmest forbinder Fællesskabet med resten af verden, som 
regionallufthavne, når de først og fremmest forbinder de forskellige dele af Fællesskabet, og 
som tilbringerlufthavne, når de letter adgangen til nettets centrale dele eller gør isolerede egne 
tilgængelige. 
44 
Artikel 17: Særlige betingelser 
Alle projekter af fælles interesse skal vedrøre en lufthavn, der ifølge kriterierne i artikel 16 
er af fælles interesse, og opfylde specifikationerne i bilag II, jf. i øvrigt artikel 6 og 24. 
Opfylder lufthavnsnettet disse specifikationer, vil det kunne efterkomme den stigende efter­
spørgsel frem til år 2005. 
AFSNIT 7: KOMBINERET TRANSPORT 
Artikel 18: Beskrivelse 
1. Det transeuropæiske net for kombineret transport består af sø-, bane- og vand­
vej sforbindelser, som sammen med vejstrækninger til eventuel for- og eftertransport 
tillader fjerntransport af gods mellem alle medlemsstaterne. Disse forbindelser er vist 
på kortet i bilag I. 
2. Nettet for kombineret transport omfatter anlæg til omladning mellem jernbanenettet, 
de indre vandveje, vejnettet og søtransportnettet. Rullende materiel kan også midler­
tidigt henregnes til nettet, når infrastrukturerne kræver det. 
Artikel 19: Særlige betingelser 
Alle transportprojekter af fælles interesse skal vedrøre de trafikforbindelser, der er opført på 
listen i bilag II og vist på kortet i bilag I, jf. i øvrigt artikel 6 og 24. 
AFSNIT 8: INFORMATION OM OG STYRING AF SKIBSTRAFIKKEN I DE EURO­
PÆISKE FARVANDE 
Artikel 20: Beskrivelse 
Til sikring af et højt niveau for søtransportens sikkerhed og effektivitet og for 
miljøbeskyttelsen af de europæiske farvande omfatter det transeuropæiske styrings- og 
informationsnet for søtransport: 
kyst- og havnetrafiktjenester 
systemer til positionsbestemmelse for skibe 
indberetningssystemer for skibe, der transporterer farligt gods 
kommunikationssystemer for skibe i havsnød og for sikkerhed på havet. 
Artikel 21: Særlige betingelser 
Projekter kan, jf. i øvrigt artikel 6 og 24, anses for at være af fælles interesse, hvis de vedrø­
rer: 
viden om og organisation og styring af søtransporten samt navigationsbistand i 
europæiske farvande, navnlig i snævre passager og farlige eller stærkt trafikerede 
farvande, eller til beskyttelse af miljøfølsomme områder i Fællesskabet mod risikoen 
ved søtransport 
45 
iværksættelse af Fællesskabets informationssystem vedrørende søtransporten i de euro­
pæiske farvande, navnlig vedrørende skibenes ruter og last, når de transporterer farligt 
eller forurenende gods 
tilpasning af dataudstyr og -forbindelser, som kan sikre eller optimere samordning og 
elektronisk dataudveksling inden for nettet 
trafikstyringssystemer 
demonstrationsprojekter vedrørende de ovennævnte projekter. 
AFSNIT 9: FLYTRAFIKSTYRING 
Artikel 22: Beskrivelse 
Det transeuropæiske net for flytrafikstyring omfatter flynavigationsplanen (luftrum til 
almindelig flytrafik, luftruter og hjælp til flynavigation), styringssystemet for trafikstrømmene 
og flyvekontrolsystemet (kontrolcentre, overvågnings- og kommunikationsudstyr), der behøves 
til sikker og effektiv afvikling af lufttrafikken i det europæiske luftrum. 
Nettet etableres gradvis gennem udbygning af netkapaciteten og optimering af udnyttelsen af 
denne. 
Artikel 23: Særlige betingelser 
Projekter kan, jf. i øvrigt artikel 6 og 24, anses for at være af fælles interesse, hvis de vedrø­
rer: 
styring af lufttrafikken med det formål at forbedre forholdet mellem udbud og 
efterspørgsel 
bedre udnyttelse af luftrummet fra de forskellige brugeres side og indførelse af et 
sammenhængende og effektivt rutesystem 
harmonisering af midler og fremgangsmåder, så de forskellige tjenesteydere integreres 
i et fælles system 
forbedring af systemets produktivitet, bl.a. på grundlag af automatisk støtte til 
flyvekontrol og systemer til afdækning og løsning af potentielle faresituationer 
indførelse af kommunikations-, navigations- og overvågningsudstyr til flyvekontrol, 
herunder fremme af ny teknologi, navnlig satellitter og digitale dataforbindelser 
personaleuddannelse på et harmoniseret grundlag. 
46 
AFSNIT 10: ALMINDELIGE BESTEMMELSER 
Artikel 24: Projekter af fælles interesse for hele nettet 
Projekter anses, jf. i øvrigt artikel 6, for at være af fælles interesse for alle nettets elementer 
og nettet som helhed, hvis deres formål er at opbygge: 
en satellitbaseret positionsbestemmelses- og navigationsinfrastruktur 
den infrastruktur, der behøves til gennemførelse af den europæiske radionaviga-
tionsplan, der er udviklet i samarbejde med de berørte internationale organisationer. 
Ved bedømmelsen af projekter, der kan udnytte udviklinger inden for telekommunikations-
og telematiksektoren af almindelig interesse, tages der mere generelt hensyn til behovet for 
komplementaritet mellem det transeuropæiske transportnet og det transeuropæiske telekommu­
nikationsnet. 
Artikel 25: Udpegning af projekter af fælles interesse 
Kommissionen kan præcisere projekter af fælles interesse efter proceduren i artikel 26. 
Artikel 26: Udvalg 
1. Kommissionen bistås af Udvalget for Transportinfrastruktur. 
2. Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der 
skal træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som 
formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål 
haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for 
vedtagelse af de afgørelser, som Rådet skal træffe på forslag af Kommissionen. Under 
afstemninger i udvalget tillægges de stemmer, der afgives af repræsentanterne for 
medlemsstaterne, den vægt, der er fastlagt i nævnte artikel. Formanden deltager ikke 
i afstemningen. 
Kommissionen vedtager foranstaltninger, der straks finder anvendelse. Hvis de ikke 
er i overensstemmelse med den af udvalget afgivne udtalelse, underrettes Rådet dog 
straks af Kommissionen om disse foranstaltninger. I så fald kan Kommissionen 
udsætte gennemførelsen af de foranstaltninger, den har truffet afgørelse om, i et 
tidsrum på højst en måned regnet fra datoen for denne underretning. 
Rådet kan med kvalificeret flertal træffe en anden afgørelse inden for det tidsrum, der 
er nævnt i ovenstående afsnit. 
3. Udvalget kan behandle alle spørgsmål, der vedrører udviklingen af det transeuropæiske 
transportnet. 
47 
Artikel 27: Årsberetning 
Kommissionen forelægger årligt Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale 
Udvalg og Regionsudvalget en beretning om gennemførelsen af de retningslinjer, der er 
beskrevet i denne beslutning, første gang to år efter beslutningens ikrafttræden. 
Artikel 28: Evaluering af retningslinjerne 
Senest fem år efter denne beslutnings ikrafttræden evaluerer Kommissionen gennemførelsen 
af de heri fastsatte retningslinjer, herunder netplanerne og udpegningen af projekter af fælles 
interesse, for at undersøge, hvilke fremskridt der er gjort i den gradvise integrering af nettet 
i overensstemmelse med målsætningerne i artikel 2. 
Artikel 29 
Denne beslutning træder i kraft den 1. juli 1995. 
Artikel 30 
Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne 
Formand Formand 
48 
BILAG I 
NETPLAN 
illustreret ved 
KORT 
49 


3 

SCHEMA DU RESEAU ROUTIER 
TRANSEUROPEEN (HORIZON 2004) 
TRANSEUROPEAN ROAD NETWORK 
OUTLINE PLAN (2004 HORIZON) 
LEITSCHEMA DES TRANSEUROPÂISCHEN 
STRASSENNETZES (HORIZONT 2004) 
EXISTANT/EXIST1NG/8ESTEHEND 
PLANIFIE/PLANNED/GEPLANT 
CORRIDORS PRIORITAIRES EN EUROPE DE L'EST 
EASTERN EUROPE PRIORITY CORRIDORS 
PRIORITARE KORRIDORE IN OST-EUROPA 
LES CONNEXIONS DANS LES PAYS TIERS SONT PUREMENT INDICATIVES 
LIAISONS DANS LEX-YOUGOSLAVIE SEULEMENT PM 
THIRD COUNTRY CONNECTIONS ARE PURELY INDICATIVE 
LINKS IN FORMER YUGOSLAVIA PM ONLY 
VERBINDUNGEN MIT DRITTLÂNDERN NUR HINWEISENO 
VERBINDUNGEN IN FRUHEREN YUGOSLAWIEN NUR PM 
HELLAS SCALE: 1:4.500.000 03/94 
JS m-moMmÉami 
SCHENK OU RESEAU ROUTIER 
TRANSEUROPEEN (HORIZON 2004) 
TRANSEUROPEAN ROAD NETWORK 
OUTUNE PLAN (2004 HORIZON) 
LEITSCHEMA DES TRANSEUROPAISCHEN 
STRASSENNETZES (HORIZONT 2004) 
EX1STANT/EXISTINGÆESTEHENO 
PLAMFI&PLANNeyOEPLANT 
SCALE: 1:4.7SO.0W 
1 

"**•• 
/*:; 
UNO ,1 xr-VENEZIA 
GENOVA 
.FIREN2 £OLOfl 
I t X 
ANCONA 
CS$ 
• *\ 
ROMA N^ BARI 
NAPOLI l^ 
CAGLIARI 
SCHEMA DU RESEAU ROUTIER 
TRANSEUROPEEN (HORIZON 2004) 
TRANSEUROPEAN ROAD NETWORK 
OUTLINE PLAN (2004 HORIZON) 
LEITSCHEMA DES TRANSEUROPAISCHEN 
STRASSENNETZES (HORIZONT 2004) 
EXISTANT/EXISTING/BESTEHEND 
, PLANIFIE/PLANNED/GEPLANT 
CORRIDORS PRIORITAIRES EN EUROPE DE LEST 
EASTERN EUROPE PRIORITY CORRIDORS 
PRIORITÀRE KORRIDORE IN OST-EUROPA 
LES CONNEXIONS DANS LES PAYS TIERS SONT PUREMENT INDICATIVES 
LIAISONS DANS LEX-YOUGOSLAVIE SEULEMENT P.M. 
THIRD COUNTRY CONNECTIONS ARE PURELY INDICATIVE 
LINKS IN FORMER YUGOSLAVIA P M ONLY 
VERBINDUNGEN MIT DRITTLÀNOERN NUR HINWEISEND 
VERBINDUNGEN IN FRUHEREN YUGOSLAWIEN NUR P M 
ITALIA SCALE 1 5 500 000 03/94 PALERMO 
O 
50 100 150km 




Ali 

/H 
HMMi RESEAU EUROPEEN GV(LN «I LA)/EUROPEAN HS NETWORK (NL and UL) 
EUROPÀJSCHES HG-NETZ (ABS WÛ NBS) 
—•—• LIGNES CONVENTIONNEUES / CONVENTIONAL UNES / KONVENTIONELLE STRECKEN 
+ + + + LIGNES EUROPEENNES TC/EUROPEAN CT LINES / EUROPAISCHE KV-UNŒN 
LIGNES A DETERMINER OU A EVALUER / UNES TO BE DETERMINED OR EVALUATED / 
FESTZULEGENDE UNO ZU UNTERSUCHENDE STRECKEN 
•••••• LIGNES A GV/HS LINES /HG-STRECKEN 
• ^ «— LIGNES CONVENTIONNEUES /CONVENTIONAL LINES / KONVENTIONELLE STRECKEN 
LIAISON FUTURE POSSIBLE / POSSIBLE FUTURE CONNECTION / 
MOOLKHE KflNFTWE VERBMDUMO 
CORRI00RS PRIORITAIRES EN EUROPE DE L'EST 
EASTERN EUROPE PRIORITY CORRIOORS 
PRIORITARE KORMOORE M OST-EUROPA 
LES CONNEXIONS DANS LES PAYS TIERS SONT PUREMENT MMCATfVES 
LIAISONS DANS LtX-YOUGOSLAVIE SEULEMENT PM 
TMRO COUNTRY CONNECTIONS ARE PURELY MOICATIVE 
LINKS W FORMER YUGOSLAVIA P M ONLY 
VgRWNDUNOEN MT QRfmAMDERN NUR I •IWHOO 
VERBWOUNOEN M FRUHEREN YUGOSLAWIEN NUR PM 
HELLAS / EAAAS SCALE: 1:4.500.000 



"VN, 
SR&NNERO/ 
ilASSO 
NOVAR/ 
TORINO 
ALESSANDRIA ' ^ARVSIÇ.^-'V^ 
jRi^erfE 
"VERONA 
:NEZIA 
PAÛOVA 
PIÂC&UZA 
.PARWA1 
'SAVONA 
LA SPEZIA BOLOGNA 
ANCONA 
VENTIMIGLIA PISA 
LIVORNO 
PORTO TORRE PESCARA 
CIVITAVECCHIA 
; 
ROMÀO FOGGIA 
CASERTA 
r NAPOLI 5* 
c/* 
BATTIPAGLIA BARI 
TAF BRINDISI 
PAOLA 
CATANZARO 
SCHEMA DU RESEAU FERROVIAIRE 
TRANSEUROPEEN (HORIZON 2010) 
TRANSEUROPEAN RAILWAY NETWORK 
OUTUNE PLAN (2010 HORIZON) 
LEITSCHEMA DES TRANSEUROPÂISCHEN 
EISENBAHNNETZES (HORIZONT 2010) 
•MM RESEAU EUROPEEN GV<LN«t LA)/ EUROPEAN MS NETWORK U. m< ULI 
EUROPAISCHES MO-NETZ (ABS und NBS) 
••"•»•••" LKÏNES CONVÆNTK3NNELLES / CONVENTIONAL LINES/ KONVENTIONELLE STRECK$K 
« + + + LIGNES EUROPEENNES TC / EUROPEAN CT INES / EUROPAlSCHE KV-LINIEN 
LIGNES A DETERMINER OU A EVALUER /LINES TO BE DETERMINED OR EVALUATED I 
FESTZULEOENDE UNO ZU UNTERSUCHENDE STRECKEN 
•»••••• LK3NESAGV/HSLINES/HG-STRECKEN 
•••»•••» LKJNES M»A/EWTK*»*LLES / CONVENTIONAL LINES / KONVENTIONELLE STRECKÉK 
CORROOR3 PRIORITAIRES EN EUROPE OE LEST 
EASTERN EUROPE PRIORITY CORRIDORS 
PRIORITÅRE KORRIOORE M OST-EUROPA 
LES CONNEXIONS DANS LES PAYS TIERS SONT PUREMENT MMCATIVES 
LIAISONS DANS L-EX-YOUGOSLAVIE SEULEMENT PM 
THIRD COUNTRY CONNECTIONS ARE PURELY MMCATIVE 
LNKS M FORMER YUGOSLAVIA PM ONLY 
VERBMXNOEN MIT DRITTIANDERN NUR HNMEISEND 
VERBMXNOEN N FRLXREN YUSOSLAWIENNUR PM 
ITALIA SCALE: 1:5 500.000 03/94 h MESSINA 
H SKJ r-PALERMO 
X. REGGIO Dl CALABRIA 
CATANIA 
^SIRACUSA 
<o V-N^- Jl 
50 100 150 km 
TRANSEUROPEAN RAILWAY NETWORK 
OUTLINE PLAN (2010 HORIZON) 
LEITSCHEMA DES TRANSEUROPAISCHEN 
EISENBAHNNETZES (HORIZONT 2010) 
•MBBBBBB ROSEAU EURX>«ENaV M MIA)/EUROPE MS fETOWRKm«*"« 
EUROPAlSCHEB HO-NETZ (Attu* NEE) 
•— L»NE«CC«MENTIONNELLEE/CC«AnSrnC«ALL»*iE/P^^ 
+ + + + u*MEEBURX>P«NNB*TC/EURX>«ANCTUNM/iU»0 
UONES A OETERMINER OU A EVALUER / UNES TO BE OETERIWŒD OR EVALUATED / 
FE8TZULEGEN0E UNO ZU UNTER8UCHENDE STRECKEN 
•BBBBBBi UGNEaAOV/HaUNM/HG^TRECKEN 
• •"•" LKJNEBTONVEXnONNeUEB/CONvlWIONAlUNIE/KO^ 
LUXEMBURG / LUXEMBOURG 8CALE: 1 400.000 03/94 
10 15 km 
ETTELBRUCK 
/ 
LUXEMBOURG 
BETTEMBOURG 
%l 




COMMUNAUTES EUROPEENNES 
INFRASTRUCTURES DE TRANSPORT 
EUROPEAN COMMUNITIES 
TRANSPORT INFRASTRUCTURE 
EUROPA BCHE GEMEINSCHAFTEN 
VERKEHRSINFRASTRUKTUR 
SCHEMA DIRECTEUR DES VOIES NAVIGABLES 
D'INTERET COMMUNAUTAIRE 
OUTLINE PLAN OF EUROPEAN INLAND 
WATERWAYS NETWORK 
LEITSCHEMA DES EUROPABCHEN 
BINNENWASSERSTRASSENNNETZES 
PROJETS PRIORITAIRES 
PRIORITIES 
PRIORITÀTEN 
O Cha non mcjfKjoont 
Musing link 
Gouiel d'éirongtemenf 
Bottleneck 
Engpcm AUTRES PROJETS 
OTHERS PROJECTS 
ANDERE PROJEKTE 
O 
BASSIN OU RHIN / RHINE AND TRIBUTARIES / RHEINBECKEN 
1 - Canal latéral ou Rhin (Kembs) 
2 - Moselle (None y - Koblenz.) 
3 - Mittelihein (Koln - Koblenz) 
4 - Rhein / Meuse 
5 - Waal (Nijmegen) 
AXES EST-OUEST / EAST- WEST ROUTES / OST-WEST ACHSEN 
6 - Twenlekanoal / Mitfellandkonal 
7 - Dortmund-Ems-Kanal (Dotfeln/Bergeshovede) 
8 - Mittellandkanal (Hannover-Minden) 
9 - Elbe - Mittellandkanal (Magdeburg) 
10- Elbe/Oder 
11 - Elbe (Hamburg/Magdeburg) 
12 - Elbe (Magdeburg/CS) 
13 Elbe/Oder/Donau C) 
AXES NORD-SUD / NORTH SOUTH ROUTES / NORD-SUD ACHSfN 
Uaisan Rhin/Phone 
Mospiie/Saone 
Seme/Moselle 
Soino/Eseuul 
Canal du centre (M< 
Doule/Lys 
Zeebmgge/Go"! 
Gent (Evetyeni) 
Cabeigkonaai 
Julianakanoal 
lanayo Rhm/ Phono link Rhem/Rhono 'Jbitiii 
AXE SUD-EST / SOUTH-EST ROUTE / SÙD-OST ACHSE 
25 - Mam/Main-Donaukanal 
26 - Mam-Donaukanal 
27 - Donou (Stroubing/Vilsholen) 
28 - Donou (Wien/Budapest) (') 
AXE PÔ ADRIATIQUE - DANUBE/PÔ • ADRIATIC DANUBE/PO ADRIA DONAU 
29 - Adnotico/Danubio C) 
30 - P6 
04.93 
•to it * 
*X ^ ^H^; 
TRANSEUROPEAN NETWORK FOR TRANSPORT 
RESEAU TRANSEUROPEEN DE TRANSPORT 
TRANSEUROPÂISCHES VERKEHRSNETZ 
PORTS. FERRY LINKS AND INLAND WATERWAYS 
PORTS, LIAISONS MARITIMES ET VOIES NAVIGABLES 
HÂFEN, FÂHRVERBINDUNGEN UND BINNENWASSERSTRASSEN 
Man inland pont 
Principe«» pont terrestre« 
Wichiigc Bmnenhlfcn 
Sa pont M the end of an Trant-European Link 
Pom maritime* en bom dt baton iranscuronecnnc 
Sccnucn am Ende ciner Traaaeuropatchen Verbindwig 
Etitring inlaid waterway 
Vote» navigables distantes 
BeMehendc Biimenwanenwaæiivcrbindungen 
Mitring inland waterway liafct 
Voie» navigables manquant» 
Fchiendr Biimcnwattentnvtcnverbindungeii 
Ferry route« between Member State» 
Itinerant ferry entre Huts Membre» 
Fahrverbindungcn rwitchen Milghedsuiaten 
Kerry route» within a Member Slate 
Itinéraire» ferry à l'intérieur d'un Etat Membre 
Fahrverbindungcn innerhalh ciras MitgliedMaats 
Ferry rouie» between Member Statet and EFTA State» 
Itinerate» entre Elau Membre» et pay» AELE 
rahrvcrbindunfen twitchan MitgKedtiaaen und der EFTA 
La Reunion (F) 
Guadeloupe (F) f^ 
MaitJnique (F) Il 
Açores(P) 
^ Madeira (P) 
Canarias (ES) 
#;:^x;i^; •ow.,w *V Trans-European airport network 
Network components 
Réseau aéroportuaire transeuropéen 
Composantes du réseau 
Transeuropâisches Flughafennetz 
Netzkomponenten 
T.P« 
.,fe:^'-»V 
^V Community connecting points 
0 Composantes communautaires 
Gemeinschaftskomponenten 
Regional connecting points 
p| Composantes régionales 
Regionale Komponenten 
Accessibility points 
* Composantes d'accessibilité 
Zugangskomponenten 
Airport systems 
i I Systèmes aéroportuaires 
Flughafensysteme p-^ 

BILAG 11: Beskrivelser og specifikationer 
Projekter af fælles interesse vedrører: 
de forhold og netelementer, der er beskrevet i 
afsnit 2: veje 
afsnit 3: jernbaner 
afsnit 4: indre vandveje 
de kriterier og/eller specifikationer for knudepunktsanlæg, der er beskrevet i 
afsnit 5: havne 
afsnit 6: lufthavne 
de banestrækninger i kombitransportnettet, der er beskrevet i 
afsnit 7: kombineret transport 
alle forbindelser og akser på netplanerne som vist i bilag I for projekter vedrørende 
interoperabilitet og trafikstyring og -kontrol. 
80 
Afsnit 2: Veje 
Nord-syd gående 
I^etterkenny-Sligo-Galway-Limeriek-WateH'ord 
Vigo-Braga-Porto-Lisboa-Faro 
Ponte do Freixo og tilkorsel 
Figueira da Foz-Viseu-Vila Real-Chaves-(Verin) 
Ourique-Evora-Estremoz-Castelo Branco-Guarda-Braganca 
lA>ndonderry-Omagh-Ballygawley-Monaghan-Ardce 
I a Coruna-Benavente 
l^ime-Belfast-Dublin-Wexford-Rosslare 
Sevilla-Mérida-Benavente-Oviedo 
Invemess-Glasgow-Carlisle 
Edinburgh-Carlisle 
Cordoba-Malaga 
Saiitaiider-Burgos-(Madrid)-Bailén-Granada-Motril 
Inverness-Abcrdeen-Dundcc-Edinburgh-Newcastlc-I,eeds— 
Peterborough-London 
Urbina-Malzaga 
Pamplona-Irun 
Mure ia- Albacete 
Pau-Oloron-Huesca-Zaragoza-Sagunlo 
Cacn-Rennes-Nantes-Niort-La Rochelle-Saintes 
Cherbourg-Caen-Ix; Mans 
Abbeville-Roucn-Lc Mans-Tours 
Vierzon-Toulouse-Puymorens-Barcelona 
Zeebrugge-Jabbeke-Veume-Dunkcrque-Calais-Iioulogne--
Amiens-Paris 
Lille-Amiens 
Paris-Nevers 
Clermont-Ferrand-Béziers 
Dintcloord-Bcrgen-op-Zoom 
Bouillon-Charleville-Reims-Troyes-Auxerres 
Dijon-Dôle-Grenoble-Sisteron-Aix-Liaison A51-A8 
Liège-Bastogne 
Liège-Malmedy-Bitburg-Wittlich-Trier 
Boxmeer-Venlo-Maasbracht(Genève)-Annecy 
Autoroute Chablais 
Venlo-Mônchengladbach 
Luxembourg-Saarbrucken 
F.mdcn-Rhcine-Bielefeld-Osnabruck 
Nice-Cuneo-Asti 
Strasbourg-I udwigshafen 
Kôln-Blankenheim-Daun(Al )-Trier 
Bastia-Ajaccio 
Sassari-Olhia-Cagliari 
Sestri I xvanle-Tortona 
Kassel-Frankfurt 
Hirtshals/Frederikshavn- Aalborg-Randers 
-Århus, omfart 
Liibeck-Fehmam 
Erfurt-Bamberg 
Erfurt-Wûrzburg 
Parma-Verona 
Civitavecchia-Livomo-Ioicca-Modena 
Magdeburg-Halle 
Roma-Perugia-Ravcnna-Venezia 
Dresden-( Praha) 
Catania-Siracusa 
Brindisi-Taranto-Sibari-Catanzaro-I^amezia 
Bari-Brindisi-Otranto 
Kalamata-Patra-Ioannina-(Durres) 
Lamia-Trikala-Siatista-(Tirana) 
Korinthos-Tripoli-Kalamata 
Elcfsis-Thiva 
'lhessaloniki-(Skopje) 
Thessaloniki-Moudania 
Patra-Athina-Thessaloniki-SeiTes-(Sofija) 
Kavala-Serres-(Sofija) 
Alexandroupoli-Ferres-græsk/bulgarsk/tyrkisk grænse Øst-vestgående 
Esbjerg-Kolding-Storebælt-Oresund (Danmark-Sverige) 
I ,etterkenny-I .ondonderry-Belfast-1 ,ame-Slranraer-Carlisle— 
Newcastle 
Sligo-Enniskillen-lklfasl 
Sligo-Kinnegad-Dublin 
Galway-Kinnegad 
Emmen-Meppen 
Nord-()sl-l Imfahrung 1 lamburg- Liibeck-Rostock-(Szczeein) 
I ,imerick-Portlaoise-Dublin 
Holyhead-Birmingham-Cambridge-Felixstowe/Harwich 
F.nschede- M Qnsler 
Fishguard/Milibrd Haven-Carmarthcn-Cardiff-Scvem Bridge-
Oxford-Felixstowe/Harwich 
Swansea-Ragian 
Cork-Portlaoisc 
Cork-Wexiord 
Gôttingen-1 lalle 
Roermond-Mônchengladbach 
Plymouth-Fxeter-I-ondon-Felixstowe/Harwich 
Kassel-Wommen 
Bad Hersfeld-Gôrlitz 
Boulogne-St. Omcr 
I .ille-Tournai-} lalle-Bruxelles 
1 & Havre-Amiens-Saint-Quentin 
Schweinfurt-Bayreuth 
Numberg-(Praha) 
Strasbourg-Kehl 
Troy es-Paris 
Orleans-Sens 
Vanncs-Nantcs-Angers-Tours-Vier/on 
Bordeaux-Clermont-Ferrand 
Mûnchen-Memmingen-Wangen 
Mûnchen-Pocking 
Lyon-Fréjus-Tunnel 
Balbigny (A72)-Lyon 
Bergamo-Como-Varese-Ivrca 
Brescia-Milano 
Porto Garibaldi-Ferrara-Verona 
Aries-Salon-Marseille 
Pau-Toulouse 
I-a Coruna-Oviedo-Santandcr 
Palencia-Benavente-Vigo 
Porto-Vila Real-Bragança-Zamora-Valladolid 
Aveiro-Viseu-Guarda-Salamanea-Valladolid 
Barcelona-Lérida 
Alcanena-Abrantes-Castelo Branco 
Igoumenitsa-Ioannina-Metsovo-'Jnessaloniki-Kavala 
-Alexandroupoli-( Istanbul) 
Metsovo-Larissa-Volos 
Ciudad Real-N.IV-N.III-Valencia 
Albacete-Valencia 
Antirrio-I ,amia 
Lisboa-F! vora-Estremoz-(Madrid) 
Messina-Palermo 
Ivlelsis-Slavros-Spala-14ivrio 
Granada-M urcia 
Sevilla-Huelva-Ayamonte-Faro 
Almeria-Motril-Malaga-Algeciras-Cadiz 
Nordkretaaksen 
81 
Afsnit 3: Baneforbindelserne 
1. Brenncr-akscn: baneforbindelsen gennem Alperne 
2. Paris-Bnixelles-Koln-Amsterdam-I,ondon (PBKAI.), 
hojhaslighcdstog, Belgien 
V Pai is-Bruxelles, Kôln-Amsterdam-London (PBKAL). 
hojhastighedstog, Nederlandene 
4. Paris-Bruxelles-Kôln-Amsterdam-London (PBKAL). 
hojhastighedstog, tilkorsel til 1 xmdon-tunncl 
5. Madrid-Barcelona-Perpignan, hojhastighedstog 
6. Femern-Bælt: fast forbindelse mellem Danmark og 
Tyskland og tilpasning af tilkorselsbaneme. 7. Hojhastighedstog Paris-Strasbourg; 
X. Hojhastighedstog, Karlsruhe-Frankfurt/Main-Berlin: 
'). Rotlcidam-llctiiwc-hancn (Koln-Frankfurt/Maiii-
Karlsruhe (-Schweiz-llalicn). banestrækning 
10. Lyon-lui in, hojhastighedstog/ kombitransport 
IL Onifartsspor ved byer til kombitransport 
Afsnit 4: Indre vandveje 
Strækninger at færdiggøre 
Rhin-aksen 
1. Rhinens sidekanal (Kembs) 
2. Mosel (Nancy-Koblenz) 
3. Neckar (ovenfor Heilbronn) 
4. Mittelrhein (Kôln-Koblenz) 
5. Rhein'Maas 
6. Waal (Nijmegen) 
Øst-vest-aksen 
7. Dortmund-Fvins-kanal (Datteln/Bergeshôvede) 
8. Elbe (Hamburg/Magdeburg) 
9. Saale 
Nord-syd-aksen 
10. 
IL 
12 
LV Mosel'Saône 
Seine Mosel 
Zeebrugge Gent 
C'abeigkanaal 
Sekundære net Strækninger at etablere over ti år 
Øst-vest-aksen 
1. Forbedring af Mittellandkanal og krydsning af Elben ved 
Magdeburg 
2. Forbedring af Elbens sejlbarhed mellem Magdeburg og 
den tjekkiske grænse 
3. Forbedring af forbindelserne mellem FJben og Oder 
4. Forbindelsen Twentekanaal-Mittellandkanal 
Nord syd-aksen/Rhinaksen 
5. Rhin-Rhône-forbindelse 
Nord-syd-aksen 
6. Seine-F^scaut-forbindelsen i Frankrig og F,scaut Schelde i 
lielgien 
7. Forbedring af forbindelsen mellem Escaut Schelde og 
Rhinen 
a) Forbedringen af strækningen Antwerpcn-Bnixelles-
Charleroi 
b) 1 orbcdiing af den oslligc gren mod Rhinen via Ccnhc-
kanalen. Meuse/Maas og I Àinaye-kanalen i Belgien og 
Juliana-kanalen i Nederlandene 
14. Po (Crémone/Adria) 
15. Duoro 
16. Tajo Tejo 
17. Guadiana 
18. Weav er-Kanal Bridgewater-kanal (skæringspunkt) Syd-øst-aksen 
8. Forbedring af Mains og Donaus sejlbarhed mellem 
Straubing og Vilshofen 
82 
Afsnit 5: Havne 
/. Projekter af fælles interesse vedrorende havne og 
ha vnerelateret infrastruktur 
Projekter for havne eller havnerelateret infrastruktur skal falde 
ind under en eller flere af følgende kategorier: 
A. Havnes adgangsforhold på havsiden eller llodsiden 
B. 1 lavneinfrastniktur inden for havneområdet 
C. Infrastruktur til landtransport inden for havneområdet 
D. Infrastruktur for landtransport, som forbinder havnen med 
de andre bestanddele af det transeuropæiske transportnet. 
2. Projektmål 
Projekter ai' fælles interesse vedrorende havne og havnerelateret 
infrastruktur skal have som eneste eller fælles fonnål at: 
lette samfærdselen inden for YX i og samfærdselen mellem 
El l og resten af verden 
bidrage til, at mobiliteten opretholdes, ved at aflaste 
overbelastede trafikkorridorer på land og mindske den 
europæiske transports eksterne omkostninger, f.eks. ved at 
søtransportens andel af den samlede transport oges forbedre tilgængeligheden og oge den økonomiske og 
sociale samhørighed i Det Fiuropæiske Fællesskab ved at 
udvikle søtransportforbindelserne inden for Fællesskabet 
og i særlig grad være opmærksom på Fællesskabets 
øområder og randområder. 
3. Særlige betingelser 
Projekternes levedygtighed skal bekræftes gennem en finansiel 
analyse eller, hvis dette ikke lader sig gøre. en samfundsmæssig 
costbenefil-analyse eller fremgangsmåden i artikel 26. 
Projekterne skal endvidere bidrage til, at: 
trafikken integreres i et transeuropæisk transportnet eller 
en multimodal transportkæde eller 
anvendelsen af mindre forurenende transportmåder oges. 
Afsnit 6: Lufthavne 
/. Kriterier for udvælgelse af luf havne af fælles interesse 
Lufthavne af fælles interesse skal opfylde kriterierne for et af 
følgende trafikforbindelsesled: 
i) Fællesskabslufthavne omfatter alle lufthavne eller 
lu fthavnssystemer' ' \ 
hvor det årlige passagerantal er mindst 5 mio -10°o. eller 
hvor det årlige antal erhvervsmæssige llyvninger er mindst 
100.000, eller 
hvor den årlige fragtmængde er på mindst 150.000 tons, 
eller 
hvor det årlige antal passagerer til tredjelande er mindst 1 
mio, 
eller nye lufthavne, der oprettes til at erstatte en eksisterende 
fællesskabslufthavn, som på grund af pladsforholdene ikke 
kan udbygges yderligere. 
ii) Regionallufthavne omfatter alle lufthavne eller 
I u ftha vnssystemer. 
hvor det årlige passagerantal ligger mellem 1 mio -10% og 
4.499.999, eller 
hvor den årlige fragtmængde ligger mellem 50.000 og 
149.999 tons, eller 
Lullhavnssystemer: EFT 240 af 24. august 1992, s 14 hvor det årlige passagerantal ligger mellem 500.000 og 
899.999, hvoraf udenrigsflyvning tegner sig for mindst 
30%, eller 
hvor det årlige passagerantal ligger mellem 300.000 og 
899.999, og hvor lufthavnen ligger uden for det 
europæiske fastland i en afstand på over 500 km fra den 
nærmeste fællesskabslufthavn. 
iii) Tilbringcrluflhavnene omfatter alle lunhavne. 
hvor det årlige passagerantal ligger mellem 500.000 og 
899 999, hvoraf udenrigsilyvning tegner sig for mindre 
end 30°.), eller 
hvor det årlige passagerantal ligger mellem 250.000 -10% 
og 499.999. eller 
hvor den årlige fragtmængde ligger mellem 10.000 og 
49.999 tons, eller 
hvor lufthavnen ligger på en medlemsstats o. eller 
hvor lufthavnen ligger i et trafikmæssigt isoleret område i 
Fællesskabet, og hvor den tilbyder erhvervsmæssig 
lufttransport med fly, hvis højeste tilladte startmasse er 
over 10 tons. 
Kn lufthavn anses for at være beliggende i et trafikmæssigt 
isoleret område, når den nærmeste fællesskabs- eller 
regionallufthavn ligger i en afstand af over 100 km i lige 
linje. Denne afstand kan undtagelsesvis nedsættes til 75 
km, hvis adgangsbetingelserne er særlig vanskelige som 
følge af bjergrigt terræn eller vej- og 
baneinfrastrukturernes tilstand. 
83 
II. Specifikationer for projekter af fælles interesse inden for lufthavnsnettet 
Som projekter af fælles interesse betragtes alle projekter, der opfylder følgende specifikationer: 
PROJIiKTSPiic 'll'IKA III >NliR I -I T'l'l lAVNSlYI'li 
I Optimering af den eksisterende lufthavnskapacitet 
1. indsatsområde: Optimering af den eksisterende Fællesskabslufthavne 
lufthavnskapacitet med hensyn til fly-, passager- eller Regionallufthavne 
fragtbevægelser, herunder luftnavigationsudstyr, der horer til i Tilbringerlufthavne 
lufthavnen. 
2. indsatsområde: Forbedring af lufthavnssikkerheden. Fællesskabslufthavne 
Regionallufthavne 
Tilbringerlufthavne 
3. indsatsområde: Nødvendig tilpasning af den eksisterende Fællesskabslufthavne 
infrastruktur til forholdene i det indre marked, især af hensyn Regionallufthavne 
til den frie bevægelighed for personer i l Inionen. 
II Anlæg af ny lufthavnskapacitet 
4. indsatsområde: Anlæg af infrastruktur og udstyr, som Fællesskabslufthavne 
betinger lufthavnskapaciteten med hensyn til fly-, passager- Regionallufthavne 
eller fragtbevægclser. herunder luftnavigationsudstyr, der horer 
til i lufthavnen. 
5. indsatsområde: Anlæg af en ny lufthavn lil erstatning for Fællesskabslufthavne 
en lufthavn eller el lufthavnssystem, der ikke har liere 
udvidelsesmuligheder på den nuværende beliggenhed. 
III Bedre beskyttelse mod gener fra lufthavnsaktiviteter 
6. indsatsområde: Slørre miljøvenlighed med hensyn til sloj Fællesskabslufthavne 
og forurening. 
IV Forbedring eller etablering af adgangsanlæg til lufthavnen 
7. indsatsområde: Forbedring eller etablering af overgange Fællesskabslufthavne 
mellem lufthavnen og adgangsinfrastrukturen. Regionallufthavne 
8. indsatsområde: Forbedring eller etablering af bindeled til Fællesskabslufthavne 
andre transportnet, især jernbanenettet. 
84 
Afsnit 7 - Jernbanestrækninger for kombineret transport 
Strækninger, der skal gennemføres over 5 år: Strækninger, der skal gennemføres over 10 år: 
10. 
11. 
12. 
13. 
14. 
15. 
16. 
17. 
18. 
19. 
20. 
21. 
22. 
23. 
24. 
25. 
26. 
27. 
28. 
29. 
30. 
31. 
32. 
33. 
34. 
35. 
36. 
37. Taulov - Nordjylland 
Hamburg - Padborg - Taulov - København 
Hamburg - Berlin 
Hanover- Berlin 
Numberg - Berlin 
Berlin - Dresden 
Frankfurt - Wurzburg 
Betuwe-banen (Rotterdam-Ruhr) og forbindelserne 
til Nederlandene med Hengeloog Venlo 
Rotterdam - Antwerpen/Zeebrugge- Bruxelles -
Luxembourg- Bettembourg. 
Antwerpen - Aachen 
Rotterdam - Antwerpen - Bruxelles - Aulnoye 
Aachen - Liège - Erquelinnes 
Porto - Lisboa - Madrid - Barcelona 
Lisboa - Burgos - Irun - fransk/spanske grænse 
Port-Bou - Barcelona - Valencia - Murcia 
Madrid - Almeria/Algeciras 
Le Havre - Paris 
Dijon - Modane 
Paris - Strasbourg 
Kehl - Dijon 
Nancy - Avignon 
Marseille - Genova 
Avignon - Narbonne 
Paris - Dijon 
Paris - Hendaye 
Aulnoye - Metz 
Tarvis - Udine - Bologna 
Brenner-Asen - Bologna 
Udine - Trieste 
Iselle - Torino/Milano - Bologna 
Modena - Torino - Milano 
Chiasso - Milano 
Verona - Trieste 
La Spezia - Fidenza 
Livorno - Firenze 
Patras - Athen 
Athen - Larissa (Volos) - Thessaloniki-
nordgrænsen (tidligere Jugoslavien og Bulgarien) 7. 
8. 
9. 
10. 
11. 
12. 
13. 
14. 
15. 
16. 
17. 
18. 
19. 
20. Madrid - Albacete - Valencia 
Madrid - Irun - Frankrig 
Bologna - Bari/Brindisi - Grækenland 
Igoumenitsa - Patras 
Patras - Athen 
Athen - Larissa (Volos) - Thessaloniki- den nordlige 
grænse (tidligere Jugoslavien, Bulgarien og 
Albanien) 
Igoumenitsa - Volos 
Igoumenitsa- Thessaloniki 
Thessaloniki- Alexandroupolis- Ormeni 
(græsk/tyrkiske grænse og græsk/bulgarsk grænse 
Bologna - Roma - Napoli 
Napoli - Reggio di Calabria - Messina -
Palermo/Catania 
Genova - Livorno - Roma 
Civitavecchia - Olbia - Sassari - Cagliari 
Antwerpen - Ruhr 
Hengelo- Osnabruck 
Venlo - Kôln 
Berlin - Frankfurt/Oder- grænse: Tyskland/Polen 
Berlin - Stralsund 
Dresden - grænse: Tyskland/Tjekkiske Republik 
Dresden - Gôrlitz - grænse: Tyskland/Polen 
85 
ISSN 0254-1459 
KO M (94) 106 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 07 
Katalognummer : CB-CO-94-122-DA-C 
ISBN 92-77-67051-7 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
Lr2985 Luxembourg 
86