Årsberetning om EKSF

for regnskabsåret 2000, med Kommissionens svar

(EKSF-traktatens artikel 45 C, stk. 4, og artikel 88 i finansforordningen af 21. december 1977, senest ændret ved Rådets forordning (EF, EKSF, Euratom) nr. 762/2001 af 9. april 2001)

(2000/C 366/01)

INDHOLD

>TABELPOSITION>

EKSF'S SOLVENS OG UDVIKLINGEN I DE VIGTIGSTE AKTIVITETER

Indledning

1. Dette kapitel vedrører for det første EKSF's solvens pr. 31. december 2000 og for det andet udviklingen i de vigtigste budgetmæssige og finansielle aktiviteter i regnskabsåret.

2. EKSF's solvens havde indtil for kort tid siden stor betydning navnlig af følgende grunde:

- Hovedparten af EKSF's lån finansieredes med banklån eller ved udstedelse af obligationer, og EKSF ydede kun meget få lån af egne midler. For at få den højeste kreditværdighed på finansmarkederne skulle EKSF have en særdeles god solvens.

- Langt de fleste EKSF-lån ydes over lån optaget direkte med henblik på udlån, som er bestemmende for rentesats, valuta og forfaldsdato. Den største bankrisiko er derfor, at lånene ikke tilbagebetales.

- Eftersom Paris-traktaten om oprettelse af EKSF udløber i juli 2002, bør udviklingen i egenkapitalen følges nøje, fordi EKSF's solvens skal sikres helt til udløbstidspunktet og også efter udløbstidspunktet, hvor der stadig skal betales renter og afdrag på de resterende lån.

EKSF's solvens

Solvensnøgletal

3. EKSF's solvens beregnes først og fremmest på grundlag af solvensnøgletallet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF(1). Dette nøgletals nævner udgøres af aktivposterne og posterne uden for balancen vægtet efter risikograden. I tælleren medtager Kommissionen garantifonden og det ikke-fordelte resultat (jf. tabel 1). Med den definition af egenkapitalen, der anvendes til beregning af solvensnøgletallet, er direktivet fortolket sådan, at der er foretaget en forsigtig vurdering.

4. I henhold til artikel 47, stk. 1, i direktiv 2000/12/EF skal kreditinstitutters nøgletal være på mindst 8 %. For så vidt angår EKSF, hvis virksomhed vil blive indstillet inden for en overskuelig fremtid, er nøgletallet steget fra 37,8 % pr. 31. december 1999 til 41,4 % pr. 31. december 2000. Ligesom tidligere år skyldes denne udvikling stigningen i garantifonden og navnlig formindskelsen af de udestående lån til pengeinstitutter.

5. Det skal bemærkes, at dette nøgletal fortsat vil stige indtil afviklingen af EKSF. Eftersom lån og udlån er under afvikling, medfører det, at der ikke optages eller bevilges nye lån, samtidig med at elementerne i tælleren fortsat vil være mere eller mindre stabile (i betragtning af den udvikling, der kan forventes i garantifonden), at solvensnøgletallet vil vokse konstant.

6. Kommissionen har besluttet at fastlægge låne- og udlånspolitikken med henblik på EKSF-traktatens udløb i 2002(2), hvor reserverne skal være nået op på et niveau svarende til 100 % af de ikke-afviklede lån, som ikke er dækket af en medlemsstats garanti. Pr. 31. december 2000 er dækningen af disse lån på 98,8 %, og den skal være nået op på 572 millioner euro pr. 23. juli 2002.

Hensættelse til dækning af store engagementer

7. I henhold til Rådets direktiv 92/121/EØF om overvågning af og kontrol med kreditinstitutters store engagementer(3) hensatte Kommissionen i 1995 et beløb til store engagementer. Denne hensættelse svarer til det beløb, man når frem til ved at beregne overskridelserne af de to grænser, der er fastsat i bilag VI til Rådets direktiv 93/6/EØF(4). Hensættelsen vedrører lån, hvor der ikke er stillet en førsteklassesgaranti, og som overstiger 25 % af EKSF's egenkapital. Formålet med hensættelsen er således at dække de risici, der er forbundet med en sådan koncentration af midler, og at dække eventuelle misligholdelser. Selv om dette direktiv juridisk set ikke omfatter EKSF, er overholdelse af dets bestemmelser udtryk for en forsigtig politik med hensyn til overskridelser, der er en følge af tidligere års transaktioner.

8. Denne hensættelse formindskes gradvis: 23 millioner euro pr. 31. december 1998, 18 millioner euro pr. 31. december 1999 og 17 millioner euro pr. 31. december 2000. Denne udvikling skyldes en formindskelse af de relevante aktiver på grund af tilbagebetalinger de seneste år.

Udviklingen i EKSF's balance

9. EKSF's regnskaber revideres af et privat revisionsfirma. Mellem regnskabsåret 1999 og regnskabsåret 2000 skiftede EKSF revisionsfirma efter en udbudsprocedure. Som følge af ændringer i regnskabsopstillingen i 2000 og efter offentliggørelsen af direktiv 2000/12/EF er nogle af tallene vedrørende regnskabsåret 1999 i tabellerne i bilagene blevet ændret. De væsentligste ændringer vedrører bevillingerne på EKSF's aktionsbudget, der fra og med 2000 er samlet på en enkelt post ("Aktionsbudget") i stedet for som hidtil på to poster ("Forpligtelser vedrørende EKSF's aktionsbudget" og "Hensættelse til finansiering af EKSF's aktionsbudget"), samt bogføringen af tilsagn og indgåede forpligtelser i forbindelse med valutaswaps.

10. Indtil 1999 blev disse tilsagn og forpligtelser både regnskabsført uden for og opført på balancen. Differencen mellem tilsagn og indgåede forpligtelser blev opført på balancen, hvilket medførte en oppustning af den (i regnskabsåret 1999 på 12 millioner euro). Siden 2000 er disse tilsagn og forpligtelser kun blevet regnskabsført uden for balancen. I EKSF's regnskaber for regnskabsåret 2000 angiver Kommissionen, at regnskaberne er opstillet på en anden måde, men den oplyser ikke, hvilke ændringer der er tale om. Når man sammenligner regnskaberne for 2000 med regnskaberne for 1999 uden at vide, hvor der er foretaget ændringer, er det vanskeligt at forstå tallene.

11. EKSF's balancesum er fra den 31. december 1999 til den 31. december 2000 blevet formindsket med 503,6 millioner euro (eller 11,25 %), fra 4475,6 til 3972 millioner euro(5) (jf. tabel 2). På aktivsiden skyldes 88 % af denne formindskelse faldet i tilgodehavender hos kunder: 363 millioner euro hos kreditinstitutter og 81 millioner euro hos virksomheder. På passivsiden skyldes 85 % af denne formindskelse nedgangen i gælden til kreditinstitutter (- 427,2 millioner euro).

12. De likvide midler udgjorde 44,3 % af EKSF's aktiver og er den næststørste post efter udlån. Disse poster er blevet formindsket med 87 millioner euro (- 4,7 %). Tabel 3 viser de relevante aktivposter og de vigtigste modposteringer på passivsiden.

Udviklingen i EKSF's udgifter og indtægter

13. EKSF-traktaten udløber snart, og bevillingerne på EKSF's aktionsbudget er faldet yderligere i 2000 (- 15,7 millioner euro, jf. tabel 4), dvs. med næsten dobbelt så meget som i 1999. For tredje år i træk er budgetudgifterne betydeligt mindre end budgetoverslaget (nemlig 27,4 % i 1998, 23 % i 1999 og 24,2 % i 2000). Som tidligere regnskabsår skyldes det især, at det faktiske behov for tilpasningsstøtte, herunder sociale foranstaltninger i kulsektoren, har været væsentligt mindre end anslået (30 % i 1998, 50 % i 1999 og 46 % i 2000). Kommissionen opstiller disse overslag på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne.

14. Indtægterne er også faldet mere i 2000 end i 1999 (henholdsvis - 31,1 og - 28,3 millioner euro). Det skyldes først og fremmest nedgangen i andre indtægter (- 16,5 millioner euro) og annullering af forpligtelser (- 13,8 millioner euro). Nedgangen i andre indtægter skyldes, at mens EKSF i 1999 inkasserede 16,6 millioner euro i bøder, som Kommissionen havde truffet beslutning om i henhold til EKSF-traktatens artikel 58 og 65, samt morarenter, skete der i 2000 ikke nogen bevægelser på disse poster.

15. For femte år i træk er der overskud på budgettet, og derfor kunne garantifonden forhøjes til 565 millioner euro (+ 12 millioner euro) og hensættelsen til EKSF's aktionsbudget til 401 millioner euro (+ 8 millioner euro, nærmere oplysninger i tabel 5). Denne hensættelse vil til dels blive brugt til finansieringen af EKSF's to sidste regnskabsår (2001 og 2002). Tildelingerne til regnskabsårene 2003 og 2004 samt hensættelsen til uforudsete udgifter(6), som der allerede er taget højde for inden for rammerne af den "kul- og stålforskningsfond", der skal oprettes efter afviklingen af EKSF, vil komme fra saldoen pr. 23. juli 2002 på denne hensættelse.

AFVIKLINGEN AF EKSF

16. De forskellige fællesskabsorganer begyndte at analysere følgerne af afviklingen af EKSF i begyndelsen af 1990'erne. I henhold til den til Nice-traktaten knyttede protokol skal aktiverne i "EKSF under afvikling", der først og fremmest stammer fra afgifter på produktionen af kul og stål, jf. EKSF-traktatens artikel 49, anvendes til fordel for disse to økonomiske sektorer og fordeles med 27,2 % til kul og 72,8 % til stål(7). Nettoindtægterne fra forvaltningen af aktiverne i "EKSF under afvikling" (som Kommissionen anslår vil andrage 45 millioner euro årligt(8) vil således blive opført som indtægter på det almindelige budget(9).

17. Der vil blive oprettet en kul- og stålforskningsfond, som skal finansiere gennemførelsen af Rådets afgørelser. Denne fond vil blive finansieret af renterne af forvaltningen af de midler, der i første omgang tilhører "EKSF under afvikling", og, når afviklingen er afsluttet, "Kul- og Stålforskningsfondens aktiver".

18. Kommissionen har forelagt tre forslag til afgørelse for Rådet om procedurerne for afvikling af EKSF og iværksættelse af forskningsfonden:

- Det første forslag vedrører fastsættelsen af de nødvendige bestemmelser om gennemførelse af den til Nice-traktaten knyttede protokol(10).

- Det andet forslag vedrører fastsættelsen af flerårige finansielle retningslinjer for forvaltningen af midlerne i "EKSF under afvikling"(11).

- Det tredje forslag vedrører fastsættelsen af de flerårige tekniske retningslinjer for forskningsprogrammet(12).

EKSF's udløbsdato nærmer sig, og Retten gør derfor opmærksom på, at der indtil videre kun er vedtaget en enkelt afgørelse, nemlig den til Nice-traktaten knyttede protokol.

OPFØLGNING AF TIDLIGERE BEMÆRKNINGER

Udnyttelsen af de likvide midler

19. I årsberetningen for regnskabsåret 1999(13) anbefalede Retten Kommissionen at offentliggøre alle nødvendige informationer i EKSF's årsberetning, så det blev muligt at undersøge, hvilket udbytte forvaltningen af den likvide beholdning havde givet i forhold til markedsvilkårene. I sit svar forpligtede Kommissionen sig til at angive gennemsnitssatsen for afkast af likvide midler fra og med regnskabsåret 2000. Denne sats var på 4,72 % i regnskabsåret 2000.

Annullering af sovende forpligtelser

20. I 2000 har Kommissionen annulleret i alt 35,2 millioner euro som følge af de korrigerende foranstaltninger, der blev truffet i løbet af regnskabsåret 2000. Det annullerede beløb kunne have været større, hvis Kommissionen systematisk havde annulleret de uindfriede forpligtelser, hvor der ikke er sket bevægelser i årevis. Retten anslår, at Kommissionen kunne have annulleret yderligere 12 millioner euro i 2000.

21. Når Kommissionen konstaterer, at antallet af oprettede eller bevarede arbejdspladser er mindre end fastsat i henhold til kontrakt, nedsætter den rentegodtgørelserne tilsvarende og kræver i givet fald også, at det beløb, der er udbetalt for meget, tilbagebetales. Kommissionen kunne også annullere den del af forpligtelsen, der svarer til antallet af ikke-oprettede arbejdspladser, men det gør den ikke. Denne annullering finder først sted nogle år efter, nemlig i forbindelse med afslutningen af lånetranchen.

Lån til tjenestemænd

22. I henhold til artikel 11 i gennemførelsesbestemmelserne vedrørende lån til tjenestemænd skal Kommissionen udarbejde en årlig aktivitetsrapport. I en årrække er denne rapport kun blevet udarbejdet hvert andet år. Den seneste disponible rapport vedrører perioden 1994-1995. Kommissionen har nedsat en arbejdsgruppe, der skal undersøge forholdene og komme med forslag til, hvordan denne udlånspolitik kan ændres under hensyntagen til, at disse lån kun vil blive ydet frem til afviklingen af EKSF. Der foreligger endnu ingen forslag.

Tilbagebetaling af kildeskat på værdipapirer

23. Der er opført en fordring på EKSF's balance pr. 31. december 2000 (andre aktiver) på 2,4 millioner euro vedrørende tre anmodninger om godtgørelse af kildeskat opkrævet i perioden marts 1989 til juni 1996. De tre anmodninger er indgivet med en gennemsnitlig forsinkelse på seks år og en måned. På grund af denne forsinkelse har EKSF haft et indtægtstab svarende til de ikke-indgåede lovbestemte renter. Der er ikke sket fremskridt i denne sag i løbet af regnskabsåret 2000.

KONKLUSION

24. De budgetmæssige og finansielle aktiviteter i regnskabsåret 2000 har som tidligere været præget af afviklingen af EKSF. For femte år i træk er der overskud på budgettet i 2000 på grund af annullering af forpligtelser og for lav udnyttelsesgrad for budgetudgifterne, navnlig tilpasningsstøtten. Overskuddet har gjort EKSF i stand til at hæve solvensnøgletallet og forhøje de nødvendige hensættelser og værdikorrektioner.

25. Retten bemærker om den nært forestående afvikling af EKSF, at selv om Kommissionen har forelagt flere forslag for Rådet, er der kun truffet en enkelt afgørelse på nuværende tidspunkt, nemlig afgørelsen i den til Nice-traktaten knyttede protokol. Denne protokol vedrører kun:

- principperne for retsgrundlaget

- principperne for overdragelsen af EKSF's aktiver, og

- princippet om, at midlerne udelukkende skal anvendes til forskning.

REVISIONSERKLÆRING VEDRØRENDE EKSF

26. Retten har i henhold til artikel 45 C i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF) revideret EKSF's regnskaber med henblik på at afgive en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om disse regnskabers rigtighed og om de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed.

27. Kommissionen er ansvarlig for udarbejdelsen af EKSF's årsregnskab pr. 31. december 2000, som er offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende(14).

28. Retten konkluderer i beretningen om EKSF's årsregnskab pr. 31. december 2000(15), der svarer til revisionserklæringen om regnskabernes rigtighed, og som er offentliggjort sammen med årsregnskabet, at årsregnskabet "giver et retvisende billede af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskabs aktiver og finansielle stilling pr. 31. december 2000 og af resultatet for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 31. december 2000".

29. Retten har endvidere efterprøvet lovligheden og den formelle rigtighed af de underliggende transaktioner, der ligger til grund for EKSF's regnskab for regnskabsåret 2000. Den har foretaget denne revision i overensstemmelse med almindeligt anerkendte revisionsstandarder, som anvendes på internationalt plan, og har i den forbindelse støttet sig til systemanalyser og test.

30. Det er Rettens opfattelse, at der er tilstrækkelig sikkerhed for, at transaktionerne som helhed betragtet er lovlige og formelt rigtige.

Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg på mødet den 10. oktober 2001.

På Revisionsrettens vegne

Jan O. Karlsson

Formand

(1) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF af 20. marts 2000 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut (EFT L 126 af 26.5.2000, s. 1).

(2) Fastlæggelse af låne-/udlånspolitikken med henblik på traktatens udløb (23. juli 2002) (EFT C 175 af 28.6.1994, s. 5).

(3) Rådets direktiv 92/121/EØF af 21. december 1992 om overvågning af og kontrol med kreditinstitutters store engagementer (EFT L 29 af 5.2.1993, s. 1).

(4) Rådets direktiv 93/6/EØF af 15. marts 1993 om kravene til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag (EFT L 141 af 11.6.1993, s. 1).

(5) Som følge af den ændrede regnskabsopstilling i 2000 er der foretaget en ny beregning af tallene for 1999, således at de er sammenlignelige.

(6) Arbejdsdokument fra Kommissionen om procedurerne for fastsættelse af nettoindtægterne med henblik på deres fordeling på kul- og stålforskning som foreslået i bilaget til udkast til afgørelse fra repræsentanterne for regeringerne for Det Europæiske Kul- og Stålfællesskabs medlemsstater forsamlet i Rådet (KOM(2000) 519 endelig af 6. september 2000) (dokument SEK(2000) 2207 af 7. december 2000, s. 2).

(7) SEK(1998) 1948, s. 11: "en valeur actualisée au 31 décembre 1997, les pourcentages de contributions des secteurs charbonnier et sidérurgique s'élèvent respectivement à 27,2 % et 72,8 %" (bidragene fra kulsektoren og stålsektoren udgør henholdsvis 27,2 % og 72,8 % i nutidsværdi pr. 31. december 1997).

(8) Mere udførlige oplysninger om beregningen findes i KOM(2000) 518 endelig. De 45 millioner euro er baseret på en rentesats på 4 % for kortsigtede investeringer og på 5,5 % for mellem- og langsigtede investeringer (i 2000 var udbyttesatsen for investeringerne på 4,72 % - jf. EKSF's regnskaber pr. 31. december 2000, s. 17).

(9) Indtægternes formålsbestemmelse vil dermed være en undtagelse fra reglen om bruttoopgørelse, der gælder for det almindelige budget. Denne undtagelse har hjemmel i finansforordningens artikel 4, stk. 2: "Samtlige indtægter skal anvendes til finansiering af samtlige bevillinger til betalinger. Uanset første afsnit, og uden at det berører gyldigheden af de særlige bestemmelser, der er fastsat i afsnit XI, er visse indtægter dog fortsat formålsbestemte, for så vidt de kan opføres på en relevant budgetpost; det drejer sig bl.a. om:...".

(10) Forslag til Rådets afgørelse om fastsættelse af de nødvendige bestemmelser til gennemførelse af den til Nice-traktaten knyttede protokol om de finansielle konsekvenser af udløbet af EKSF-traktaten og om Kul- og Stålforskningsfonden (KOM(2000) 519 endelig af 6. september 2000, ændret ved KOM(2001) 121 endelig af 7. marts 2001).

(11) Forslag til Rådets afgørelse om fastsættelse af de flerårige finansielle retningslinjer for forvaltningen af midlerne i "EKSF under afvikling" (KOM(2000) 520 endelig af 6. september 2000, ændret ved KOM(2001) 121 endelig af 7. marts 2001).

(12) Forslag til Rådets afgørelse om fastsættelse af de flerårige tekniske retningslinjer for Kul- og Stålforskningsfondens forskningsprogram (KOM(2000) 521 endelig af 6. september 2000, ændret ved KOM(2001) 121 af 7. marts 2001).

(13) Revisionsrettens årsberetning om EKSF for regnskabsåret 1999 (EFT C 347 af 4.12.2000).

(14) EKSF's årsregnskab pr. 31. december 2000 (EFT C 185 af 30.6.2001).

(15) Revisionsrettens beretning om EKSF's regnskaber pr. 31. december 2000 (EFT C 185 af 30.6.2001, berigtigelse i EFT C 363 af 19.12.2001).

Tabel 1

Udviklingen i EKSF's egenkapital i 2000

>TABELPOSITION>

NB:

Som følge af den ændrede regnskabsopstilling i 2000 er der foretaget en ny beregning af tallene for 1999, således at de er sammenlignelige. Derfor afviger nogle tal i denne tabel fra tallene i den tilsvarende tabel i årsberetningen for regnskabsåret 1999. Jf. punkt 10.

Tabel 2

Udviklingen fra den 31. december 1999 til den 31. december 2000 i EKSF's balance før fordeling af resultatet

>TABELPOSITION>

NB:

Som følge af den ændrede regnskabsopstilling i 2000 er der foretaget en ny beregning af tallene for 1999, således at de er sammenlignelige. Derfor afviger nogle tal i denne tabel fra tallene i den tilsvarende tabel i årsberetningen for regnskabsåret 1999. Jf. punkt 10.

Kilde:

EKSF's årsregnskab pr. 31. december 2000.

Tabel 3

Udviklingen fra den 31. december 1999 til den 31. december 2000 i EKSF's likvide midler og deres modposteringer på passivsiden

>TABELPOSITION>

Kilde:

EKSF's årsregnskab pr. 31. december 2000.

Tabel 4

Udviklingen i budgetudgifter og -indtægter fra 1993 til 2000

>TABELPOSITION>

Kilde:

EKSF's årsregnskaber for de pågældende regnskabsår.

Tabel 5

Bevægelser i 2000 på hensættelsen til finansiering af EKSF's aktionsbudget

>TABELPOSITION>

Kilde:

EKSF's årsregnskab pr. 31. december 2000, note 13 og 14.3.

Kommissionens svar

EKSF'S SOLVENS OG UDVIKLINGEN I DE VIGTIGSTE AKTIVITETER

4-6. Udviklingen i EKSF's solvens viser, at forsigtighed er Kommissionens strategi ved den finansielle forvaltning af EKSF, indtil traktaten udløber.

10. For så vidt angår præsentationen af de finansielle oversigter har Kommissionen taget Revisionsrettens bemærkning til efterretning og vil i fremtiden gøre nøjere rede for eventuelle ændringer i præsentationen.

AFVIKLINGEN AF EKSF

18. Kommissionen minder om, at der blev gjort betydelige fremskridt under industriministrenes møde i Rådet den 14. maj 2001.

Den endelige afgørelse træffes, efter at Nice-traktaten er blevet ratificeret, og Europa-Parlamentet har fremsat sin udtalelse.

OPFØLGNING AF TIDLIGERE BEMÆRKNINGER

20. Regnskabsmæssigt indgås de retlige forpligtelser for trancher, således som det fastsættes i regnskabsprocedurerne for EKSF-lån. Efter disse procedurer skal annullationerne af disse forpligtelser omfatte "sovende" endelige konti (knyttet til en finansieringstranche), dvs. hvor der ikke har været bevægelser i over to år. Disse procedurer er blevet korrekt fulgt. Under Revisionsrettens foregående besøg blev der i øvrigt ikke fremsat særlige bemærkninger om budgetregnskaberne i forbindelse med rentegodtgørelserne for trancherne.

Forvaltningen af opfølgningen af lånene gør det muligt for Kommissionen at finde frem til de tilfælde, hvor der bør foretages en fornyet beregning eller en tilbagebetaling af rentegodtgørelsen. På grund af annulleringernes uigenkaldelige karakter tilsiger forsigtighedsprincippet, at der holdes penge disponible for de tilfælde, at en underlångiver skulle fremlægge yderligere dokumenter og skulle anmode om udbetaling af rentegodtgørelsen for sent.

Endelig vil Kommissionen gerne understrege, at annullering af disse forpligtelser ikke har finansielle virkninger, idet resultatet af kontanttransaktionerne (nettosaldoen) ikke påvirkes.

22. Den ansvarlige tjenestegren har trods mangelen på personale søgt at indhente denne forsinkelse. For på forsvarlig vis at undersøge de foreliggende oplysninger skal tjenestegrenen kronologisk gennemgå de enkelte akter vedrørende tidligere sager. Kan der fastsættes klarere procedurer for fordelingen mellem de enkelte tjenestegrene af forvaltningen af lånene, kan Kommissionen fremlægge de manglende rapporter inden udgangen af 2001.

Arbejdsgruppen har afsluttet sin undersøgelse med den konklusion, at der ikke kan foreslås en anden løsning.

23. Kommissionens anstrengelse med henblik på at få kildeskatten af værdipapirer tilbagebetalt forblev resultatløst i 2000. Kommissionen har derfor indledt en overtrædelsesprocedure mod medlemsstaten og fremsendt åbningsskrivelse i 2001.

KONKLUSIONER

25. Kommissionen fremsatte på dette grundlag forslag, som blev ændret den 7. marts 2001, og der blev gjort betydelige fremskridt på ministermødet (industriministrene) den 14. maj 2001.