2.

at styrke uddannelsens rolle i Europa 2020-strategien under hensyntagen til meddelelsen om nytænkning på uddannelsesområdet samt de uddannelsesmæssige aspekter af de årlige vækstundersøgelser og de landespecifikke henstillinger og ved — i overensstemmelse med nationale og »ET 2020«-prioriteter og på grundlag af de disponible ressourcer — at fokusere på følgende områder: a) bedre uddannelsessystemer og bedre kvalifikationer og kompetencer generelt, f.eks. ved at skabe en tættere forbindelse mellem arbejdsmarkedet og uddannelsessystemet ved at sikre effektiv kommunikation og stærke partnerskaber mellem de relevante politikområder, undersektorer på uddannelsesområdet, arbejdsmarkedets parter og forskellige forvaltningsniveauer b) fremme af topkvalitet på erhvervsuddannelsesområdet i samarbejde med arbejdsmarkedets parter, f.eks. ved at udvikle kvalitetssikrede erhvervsuddannelsessystemer med en stærk arbejdsbaseret læringskomponent ved at overveje udvikling af korte videregående uddannelser i overensstemmelse med EQF eller knyttet til første cyklus inden for rammerne af Bolognaprocessen og fokuseret på mulige vækstområder eller områder, hvor der er mangel på kvalifikationer, og tilpasning af erhvervsuddannelsespolitikkerne til de nationale, regionale eller lokale økonomiske udviklingsstrategier c) forbedring af resultaterne for unge med høj risiko for at forlade skolen for tidligt og med ringe grundlæggende færdigheder i overensstemmelse med de fastsatte rammer i Rådets henstilling fra 2011 (10), f.eks. gennem tidlig udpegning af elever med dårlige resultater i grundlæggende færdigheder på alle klassetrin, ved at tilvejebringe individualiseret støtte — samtidig med validering af kundskaber, færdigheder og kompetencer, der er erhvervet i ikkeformelle og uformelle rammer — og ved at bekæmpe årsagerne til dårlige resultater gennem økonomisk overkommelig førskoleundervisning og -pasningsordninger af høj kvalitet d) reduktion af antallet af lavtuddannede voksne, f.eks. ved at øge incitamenterne til voksenuddannelse, ved at give oplysninger om adgang til tjenester vedrørende livslang læring såsom information om validering af ikkeformel og uformel læring (11) og karrierevejledning, og ved at tilbyde uddannelseskurser, der er tilpasset den enkelte e) indføring af foranstaltninger til at udvikle tværfaglige kvalifikationer og kompetencer jf. Rådets henstilling fra 2006 om nøglekompetencer for livslang læring (12), fra de tidlige undervisningsstadier til videregående uddannelse ved at anvende innovative pædagogiske metoder, som sætter eleven i centrum f) gennemgang og styrkelse af lærerstandens faglige profil (herunder lærere, skoleledere og læreruddannere), i samarbejde med relevante interessenter, f.eks. ved at sikre en effektiv grundlæggende læreruddannelse, ved at give sammenhængende systemer med tilstrækkelige ressourcer til rekruttering, udvælgelse, grundlæggende læreruddannelse, tidlig karrierestøtte og kompetencebaseret løbende faglig udvikling af lærerpersonalet g) optimering af anvendelsen af ikt-baseret læring og adgang til åbne uddannelsesressourcer af høj kvalitet, f.eks. ved støtte til ikt-baseret lærings- og vurderingspraksis, ved at fremme af gennemsigtigheden af brugernes og producenternes rettigheder og pligter i forbindelse med anvendelse af digitalt indhold og ved at støtte uddannelsesinstitutioner i at tilpasse sig fremkomsten af åbne uddannelsesressourcer, navnlig med hensyn til kvalitetssikring og overvågning h) prioritering og så vidt muligt styrkelse af investeringerne i uddannelse samtidig med en indsats for at øge effektiviteten af disse udgifter og stimulere til nationale debatter om bæredygtige og afbalancerede finansieringsmekanismer under inddragelse af en bred vifte af interessenter.