ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

For at sikre den nødvendige retssikkerhed og ensartethed på det indre marked skal Det Blandede EØS-Udvalg indarbejde al relevant EU-lovgivning i EØS-aftalen så hurtigt som muligt efter vedtagelsen og gøre det muligt for EØS-EFTA-staterne at deltage i EØS-relevante EU-foranstaltninger og -programmer.

Udkastet til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse (der er knyttet som bilag til forslaget til Rådets afgørelse) har til formål at ændre protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder. Dette er nødvendigt for at give EØS-EFTA-staterne mulighed for at deltage i de EU-programmer og -aktioner, der finansieres over budgetposterne i Den Europæiske Unions almindelige budget. Formålet med dette ændringsforslag er i dette tilfælde at gøre det muligt for EØS-EFTA-staterne (Norge, Island og Liechtenstein) at deltage i EU-aktioner vedrørende fri bevægelighed for arbejdstagere, koordinering af socialsikringssystemerne og foranstaltninger for migranter, herunder migranter fra tredjelande, vedrørende budgetpost 04 03 01 03 i Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2019.
BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

For at sikre tilstrækkelige og uafbrudte forsyninger af visse landbrugs- og industriprodukter, der ikke produceres i tilstrækkelige mængder eller slet ikke produceres i Unionen, og for at undgå at forstyrre markederne for disse produkter er visse autonome toldkontingenter blevet helt eller delvist suspenderet ved Rådets forordning (EU) nr. 1387/2013 (i det følgende benævnt "forordningen").

Forordningen ajourføres hvert halve år med det formål at imødekomme EU-industriens behov. Kommissionen har med bistand fra Gruppen for Økonomiske Tarifspørgsmål gennemgået alle ansøgninger fra medlemsstaterne om autonome toldsuspensioner.

Kommissionen skønner på grundlag af denne gennemgang, at det vil være berettiget at suspendere toldsatserne for visse nye produkter, der p.t. ikke er opført i bilaget til forordningen. Med hensyn til en række andre produkter er det nødvendigt at ændre betingelserne for så vidt angår: produktbeskrivelse, tarifering, toldsatser eller krav til den endelige anvendelse. Det foreslås, at produkter, for hvilke toldsuspension ikke længere er i EU's økonomiske interesse, trækkes tilbage.

•Sammenhæng med de gældende regler på samme område

Dette forslag berører ikke lande, der har indgået en præferencehandelsaftale med Unionen, kandidatlande eller potentielle kandidater til præferenceaftaler med Unionen (f.eks. den generelle toldpræferenceordning, handelsordningen for lande i Afrika, Vestindien og Stillehavet eller frihandelsaftaler).

•Sammenhæng med Unionens politik på andre områder

Forslaget er i overensstemmelse med EU's politikker inden for landbrug, handel, erhverv, miljø, udvikling og eksterne forbindelser.

2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET

•Retsgrundlag

Retsgrundlaget for dette forslag er artikel 31 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde ("TEUF").

•Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence)

Forslaget hører under EU's enekompetence. Nærhedsprincippet finder derfor ikke anvendelse.

•Proportionalitetsprincippet

Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet. De påtænkte foranstaltninger er i overensstemmelse med principperne om forenkling af procedurerne for erhvervsdrivende, der beskæftiger sig med udenrigshandel, som anført i Kommissionens meddelelse vedrørende autonome toldsuspensioner og toldkontingenter. Denne forordning går ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå de tilstræbte mål i overensstemmelse med artikel 5, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Union ("TEU").

•Valg af retsakt
BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

På grundlag af de relevante forhandlingsdirektiver har Kommissionen ført forhandlinger med regeringen for Republikken Guinea-Bissau (i det følgende benævnt "Guinea-Bissau") med henblik på at indgå en ny protokol til fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Guinea-Bissau. Efter afslutningen af disse forhandlinger blev der den 15. november 2018 paraferet en ny protokol. Protokollen dækker en periode på fem år fra datoen for dens midlertidige anvendelse, dvs. fra den dato, hvor den er undertegnet, jf. artikel 16.

•Sammenhæng med de gældende regler på samme område

I overensstemmelse med prioriteterne for reformen af fiskeripolitikken skaber den nye protokol fiskerimuligheder for EU-fartøjer i Guinea-Bissaus farvande på grundlag af den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning og i overensstemmelse med henstillingerne fra Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT). I denne nye protokol tages der hensyn til resultaterne af en evaluering af den foregående protokol (2014-2017) og en fremadrettet evaluering af, om der bør indgås en ny protokol. Begge evalueringer er blevet foretaget af eksterne eksperter. Protokollen vil også gøre det muligt for Den Europæiske Union og Republikken Guinea-Bissau at arbejde tættere sammen om at fremme en ansvarlig udnyttelse af fiskeressourcerne i Guinea-Bissaus farvande og støtte Guinea-Bissaus bestræbelser på at udvikle sin blå økonomi, hvilket er i begge parters interesse.

I protokollen er der fastsat fiskerimuligheder for følgende kategorier:

(a)frysetrawlere til rejefiskeri
BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Ukraine på den anden side ("associeringsaftalen"), herunder et vidtgående og bredt frihandelsområde, trådte i kraft den 1. september 2017. Associeringsaftalen fastsætter bl.a. præferencevilkår for den bilaterale handel med varer.

Siden midten af 2016 er der i stigende mængder blevet importeret en ny type fjerkræudskæring fra Ukraine til Unionen. Denne nye udskæring består af det traditionelle bryststykke med vingeben, som kun udgør en meget lille del af udskæringens samlede vægt. Efter få ændringer kan denne udskæring markedsføres i Unionen som fjerkræbryst. Den hastigt voksende toldfrie import af denne særlige fjerkræudskæring, som hverken fandtes eller kunne forudses under forhandlingerne om associeringsaftalen, skader den beskyttelse for fjerkræbryst, der er sikret i henhold til associeringsaftalen, og kan potentielt skade den hårfine balance på EU-markedet for fjerkrækød. Den 20. december 2018 bemyndigede Rådet Kommissionen til at indlede forhandlinger med Ukraine med henblik på at finde en løsning ved at ændre handelspræferencerne for fjerkrækød og tilberedt fjerkrækød i henhold til associeringsaftalen.

Forhandlingerne blev gennemført i perioden fra den 29. januar til den 22. februar 2019 og blev afsluttet den 19. marts 2019. Aftalen består i at integrere de to toldpositioner KN 0207 13 70 og 0207 14 70 i det eksisterende toldkontingent (TRQ) på nuværende 18 400 ton, som vil stige til 20 000 ton i 2021 (løbenummer 09.4273), mens kontingentets størrelse vil forhøjes med 50 000 ton. Import under toldposition KN 0207 13 70 og 0207 14 70, som overskrider kontingenterne, ville således blive omfattet af mestbegunstigelsestoldsatsen på 100,8 EUR/100 kg nettovægt.
om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på udbetaling af forskud over Den Europæiske Unions almindelige budget for 2020

BEGRUNDELSE

Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020, særlig artikel 10, giver mulighed for, at Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med et årligt loft på 500 000 000 EUR (2011-priser) kan anvendes ud over de relevante udgiftsområder i den flerårige finansielle ramme.

I punkt 11 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning opstilles betingelserne for anvendelse af fonden.

Betingelserne for at modtage støtte fra fonden er beskrevet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002, som indeholder en bestemmelse om, at der skal opføres 50 000 000 EUR på budgettet i både forpligtelses- og betalingsbevillinger til betaling af forskud.

Kommissionen opfører disse beløb i udkastet til budgettet for 2020.

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på udbetaling af forskud over Den Europæiske Unions almindelige budget for 2020

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, særlig artikel 4a, stk. 4,

under henvisning til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning, særlig punkt 11,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

(1)Den Europæiske Unions Solidaritetsfond ("fonden") har til formål at sætte Unionen i stand til at reagere hurtigt, effektivt og fleksibelt i nødsituationer og udvise solidaritet med befolkningen i katastroferamte regioner.

(2)Fonden må ikke overstige et maksimumbeløb på 500 000 000 EUR (2011-priser), jf. artikel 10 i Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013.

(3)I artikel 4a, stk. 4, i forordning (EF) nr. 2012/2002 som ændret fastsættes det, at når det er nødvendigt for at sikre rettidigt disponible budgetmidler, kan fonden anvendes med et beløb på op til 50 000 000 EUR til udbetaling af forskud, og at de tilsvarende bevillinger opføres på Den Europæiske Unions almindelige budget.

(4)For at sikre at der er tilstrækkelige budgetmidler til rådighed i rette tid på Den Europæiske Unions almindelige budget for 2020, bør fonden avendes til udbetaling af forskud til et beløb på 50 000 000 EUR.

(5)For at minimere den tid, det tager at anvende fonden, bør denne afgørelse anvendes fra starten af regnskabsåret 2020 —
BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

For at sikre den nødvendige retssikkerhed og ensartethed i det indre marked skal Det Blandede EØS-Udvalg indarbejde al relevant EU-lovgivning i EØS-aftalen så hurtigt som muligt efter vedtagelsen og gøre det muligt for EØS-EFTA-staterne at deltage i EØS-relevante EU-foranstaltninger og -programmer.

Udkastet til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse (der er knyttet som bilag til forslaget til Rådets afgørelse) har til formål at ændre protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder. Dette er nødvendigt, hvis EØS-EFTA-staterne fortsat skal kunne deltage i Unionens programmer og tiltag, som finansieres over EU's budget. I denne sag tjener ændringen til at gøre det muligt for EØS-EFTA-staterne (Norge, Island og Liechtenstein) at deltage i EU-aktioner inden for rammerne af budgetpost 12 02 01: "Gennemførelse og udvikling af det indre marked for finansielle tjenesteydelser", som blev indført i Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2019.

•Sammenhæng med de gældende regler på samme område

Vedlagte udkast til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse er fuldt ud i overensstemmelse med EØS-aftalens mål om at fremme en vedvarende og afbalanceret styrkelse af de handelsmæssige og økonomiske forbindelser mellem de kontraherende parter på lige konkurrencevilkår og under overholdelse af samme regler med henblik på at skabe et ensartet europæisk økonomisk samarbejdsområde.

•Sammenhæng med Unionens politik på andre områder

Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse er også i overensstemmelse med EU's politik på andre områder, navnlig gennem målet om at beskytte ensartetheden i EU's indre marked.

2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET

•Retsgrundlag

Det materielle retsgrundlag for dette forslag er artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) sammenholdt med artikel 218, stk. 9.

Det proceduremæssige retsgrundlag er artikel 1, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 2894/94 om visse gennemførelsesbestemmelser til EØS-aftalen, i henhold til hvilken Rådet på forslag af Kommissionen fastlægger den holdning, som skal indtages på Unionens vegne til de afgørelser, som omhandles i nævnte stk. 3.

•Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence)

Forslaget er i overensstemmelse med nærhedsprincippet af følgende grund:

Målet for dette forslag, nemlig at sikre ensartethed i det indre marked, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan bedre nås på EU-plan.

•Proportionalitetsprincippet

I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet går forslaget ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dets mål, nemlig at sikre ensartethed i det indre marked.

•Valg af retsakt
BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

For at sikre den nødvendige retssikkerhed og ensartethed på det indre marked skal Det Blandede EØS-Udvalg indarbejde al relevant EU-lovgivning i EØS-aftalen så hurtigt som muligt efter vedtagelsen og gøre det muligt for EØS-EFTA-staterne at deltage i EØS-relevante EU-foranstaltninger og -programmer.

Udkastet til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse (der er knyttet som bilag til forslaget til Rådets afgørelse) har til formål at ændre protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder. Dette er nødvendigt for at give EØS-EFTA-staterne mulighed for at deltage i de EU-programmer og -aktioner, der finansieres over budgetposterne i Den Europæiske Unions almindelige budget. Formålet med dette ændringsforslag er i dette tilfælde at gøre det muligt for EØS-EFTA-staterne (Norge, Island og Liechtenstein) at deltage i EU-aktioner vedrørende budgetpost 02.03.01 "Det indre marked" og budgetpost 02.03.04 "Værktøjer til forvaltning af det indre marked" i Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2019.

•Sammenhæng med de gældende regler på samme område

Vedlagte udkast til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse er fuldt ud i overensstemmelse med EØS-aftalens mål om at fremme en vedvarende og afbalanceret styrkelse af de handelsmæssige og økonomiske forbindelser mellem de kontraherende parter på lige konkurrencevilkår og under overholdelse af samme regler med henblik på at skabe et ensartet europæisk økonomisk samarbejdsområde.

•Sammenhæng med Unionens politik på andre områder

Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse er også i overensstemmelse med EU's øvrige politikker, navnlig gennem målet om at beskytte ensartethed på EU's indre marked.

2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET

•Retsgrundlag

Forslaget er baseret på artikel 114 i TEUF sammenholdt med artikel 218, stk. 9. I henhold til artikel 1, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 2894/94 om visse gennemførelsesbestemmelser til EØS-aftalen fastlægger Rådet på forslag af Kommissionen den holdning, som skal indtages på Unionens vegne til de afgørelser, som omhandles i nævnte stk. 3.

•Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence)

Forslaget er i overensstemmelse med nærhedsprincippet af følgende grund:

Målet for dette forslag, nemlig at sikre ensartethed på det indre marked, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan bedre nås på EU-plan.

•Proportionalitetsprincippet

I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet går forslaget ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dets mål, nemlig at sikre ensartethed på det indre marked.

•Valg af retsakt
BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

Den 20. december 2018 vedtog Rådet direktiv (EU) nr. 2018/2057 for så vidt angår en midlertidig anvendelse af en generel ordning for omvendt betalingspligt for transaktioner over en værdi på 17 500 EUR ved en ændring af momsdirektivet.

Dette fulgte handlingsplanen for moms, hvor Kommissionen offentliggjorde sin hensigt om at indføre et endeligt momssystem for grænseoverskridende handel mellem virksomheder inden for Unionen. I betragtning af at det ville tage flere år at gennemføre et sådant endeligt momssystem, anmodede visse medlemsstater om akutte og specifikke foranstaltninger til i mellemtiden at bekæmpe karruselsvig. De anmodede navnlig om muligheden for at gennemføre en midlertidig generel ordning for omvendt betalingspligt, hvilket i overensstemmelse med et forslag fra Kommissionen om dette forhold førte til direktiv (EU) 2018/2057 (i det følgende benævnt "direktivet om en generel ordning for omvendt betalingspligt").

I henhold til nævnte direktiv har medlemsstater, der opfylder visse kriterier, mulighed for efter egen anmodning at få tilladelse til midlertidigt at anvende en generel ordning for omvendt betalingspligt indtil den 30. juni 2022. Ved breve registreret i Kommissionen den 21. januar 2019 og den 22. marts 2019 anmodede Tjekkiet om en sådan tilladelse og fremlagde oplysninger, der skulle påvise, at landet opfylder kriterierne.

Dette forslag bør ikke bremse de igangværende drøftelser om det endelige momssystem.
med henblik på Rådets afgørelse om at bemyndige Kommissionen til at indlede forhandlinger på Den Europæiske Unions vegne om indgåelse af en ny protokol til partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri med Republikken Senegal





BILAG

–Forhandlingsdirektiver

–Formålet med forhandlingerne er at indgå en protokol til partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Senegal i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1380/2013 om den fælles fiskeripolitik og med Rådets konklusioner af 19. marts 2012 om Kommissionens meddelelse af 13. juli 2011 om den fælles fiskeripolitiks eksterne dimension.

–For at fremme et bæredygtigt og ansvarligt fiskeri og samtidig sikre gensidige fordele for EU og Republikken Senegal gennem denne nye protokol skal Kommissionens forhandlinger søge at:

·sikre, at EU-fiskerfartøjer har adgang til Republikken Senegals fiskeriområde, og at de får tildelt de nødvendige tilladelser til at fiske i nævnte område, og derved bl.a. udvikle netværket af partnerskabsaftaler for bæredygtigt fiskeri for EU's fiskeriaktører i Vestafrika

·tage højde for den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning og de relevante forvaltningsplaner, der er vedtaget af de regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er), for at sikre et miljømæssigt bæredygtigt fiskeri og fremme havforvaltningen på internationalt plan. Fiskeriet bør udelukkende rettes mod de disponible ressourcer under hensyntagen til den lokale flådes fiskerikapacitet, samtidig med at der tages særligt hensyn til, at visse af de pågældende bestande er stærkt vandrende

·søge en passende andel af de overskydende fiskeressourcer, som er i fuld overensstemmelse med EU-fiskerflådens interesser, når disse ressourcer også er af interesse for andre udenlandske flåder, og efterstræbe, at alle udenlandske flåder underlægges de samme tekniske betingelser

·sikre, at adgangen til fiskeriet er baseret på den historiske og den forventede fremtidige EU-fiskerflådes aktivitet i regionen, set i lyset af de seneste og bedste foreliggende videnskabelige vurderinger

·etablere en dialog for at styrke sektorpolitikken med henblik på at tilskynde til gennemførelsen af en ansvarlig fiskeripolitik, der er i tråd med landets udviklingsmål, navnlig hvad angår fiskeriforvaltning, bekæmpelsen af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri), kontrol og overvågning af fiskeriet, tilvejebringelse af videnskabelig rådgivning samt at fremme økonomisk aktivitet med henblik på at bidrage til at afhjælpe årsagerne til emigration fra Senegal

·sikre at protokollen vil bidrage til fremme af vækst og anstændigt arbejde inden for maritime aktiviteter under hensyntagen til Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) relevante konventioner

·sikre, at der indføres en klausul om konsekvenserne af en tilsidesættelse af menneskerettighederne og de demokratiske principper.

–Protokollen bør navnlig fastsætte følgende:

·de fiskerimuligheder, som EU-fiskerfartøjerne tildeles i hver kategori

·den finansielle modydelse og vilkårene for udbetaling heraf og

·mekanismerne for gennemførelse af sektorstøtten.
BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Den Europæiske Union åbnede i henhold til forordning (EF) nr. 617/2009 et årligt toldkontingent for oksekød af høj kvalitet i overensstemmelse med aftalememorandummet mellem Europa-Kommissionen og USA og den reviderede udgave heraf, Revideret aftalememorandum med Amerikas Forenede Stater om import af oksekød fra dyr, der ikke er behandlet med visse væksthormoner, og den af USA anvendte forhøjede told for visse produkter fra Den Europæiske Union af 21. oktober 2013 (herefter benævnt "toldkontingentet"). Det reviderede aftalememorandum blev meddelt af Unionen og USA til WTO's tvistbilæggelsesorgan den 14. april 2014.

I december 2016 tog USA skridt til at genindføre øget told på visse EU-produkter i forbindelse med WTO's bilæggelse af tvisten EF – foranstaltninger vedrørende kød og kødprodukter (hormoner) (DS26) (EF – Homoner). Proceduren for genindførelse af told blev indledt på anmodning af den amerikanske oksekødsindustri, som nærede betænkeligheder ved toldkontingentets gennemførelse.

For at undgå genindførelse af øget told på visse EU-produkter gennemførte Den Europæiske Union og USA i overensstemmelse med artikel IV, stk. 1, litra b), i det reviderede aftalememorandum konsultationer om, hvordan dette aftalememorandum skulle anvendes, og USA anmodede i den forbindelse om at få tildelt en andel af det toldkontingent, der blev åbnet i overensstemmelse med det reviderede aftalememorandum.

Det er i Unionens interesse at tildele USA en andel af toldkontingentet, således at begge parter på et tidspunkt kan nå til enighed om en gensidigt acceptabel løsning på WTO-tvisten DS26 og meddele løsningen til WTO's tvistbilæggelsesorgan.

Den 19. oktober 2018 gav Rådet Kommissionen bemyndigelse til på Unionens vegne at indlede forhandlinger med USA om anvendelsen af toldkontingentet med henblik på at tildele USA en andel af toldkontingentet, således at der kunne findes en endelig løsning på WTO-tvisten DS26. Forhandlingerne blev afsluttet med positivt resultat.

Derudover bemyndigede Rådet Kommissionen til i nødvendigt omfang at søge godkendelse af landetildelingen af toldkontingentet fra andre lande, der har en væsentlig interesse i at levere varen, i overensstemmelse med de gældende WTO-regler. Når et toldkontingent skal fordeles blandt leverandørlande, bør den part, der skal tildele toldkontingentet, ifølge artikel XIII, stk. 2, i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT), søge at opnå overenskomst med alle andre parter, der har en væsentlig interesse i levering af varen, om tildelingen af andele af toldkontingentet. For at sikre sig, at landetildelingen af toldkontingentet er i overensstemmelse med EU's WTO-forpligtelser, skal EU derfor søge godkendelse fra de andre parter, der har en væsentlig interesse i at levere varen inden for toldkontingentet (Australien, Uruguay og Argentina). Kommissionen har derfor søgt godkendelse fra de lande, der har en væsentlig interesse i at levere varen, og har modtaget disses skriftlige samtykke i, at USA tildeles en andel af toldkontingentet, i form af godkendelsesbreve modtaget henholdsvis den 10., 20. og 31. maj 2019.