Sammendrag Det italienske retssystem gennemgår fortsat en række reformer med henblik på at forbedre dets kvalitet og effektivitet, herunder lovforslag til strømlining af civil- og strafferetlige procedurer, som stadig drøftes i parlamentet. Digitaliseringen af retssystemet udvikles fortsat, de menneskelige ressourcer er blevet forøget, og der er planer om at udvide dem yderligere. Disse foranstaltninger er særlig vigtige for at tackle de alvorlige udfordringer, der er forbundet med retssystemets effektivitet, herunder efterslæb og sagsbehandlingstid. Lovforslaget om det øverste råd for retsvæsenet og andre aspekter af retssystemet, der har til formål at styrke retsvæsenets uafhængighed, drøftes stadig i parlamentet. Lovforslaget har navnlig til formål at ændre den måde, hvorpå medlemmerne af rådet vælges. Det er vigtigt, at disse reformer tager hensyn til Europarådets anbefalinger. Italien fortsætter med at styrke sin lovgivningsmæssige ramme for bekæmpelse af korruption og korruptionsrelaterede forbrydelser. Samarbejde, specialisering og ressourcer for efterforskere og anklagere i forbindelse med korruption og korruptionsrelaterede forbrydelser anses generelt for at være tilstrækkelige til at bekæmpe korruption, herunder korruption på højt plan. Mangel på ressourcer og begrænset erfaring og juridisk ekspertise påvirker de retshåndhævende myndigheders evne til effektivt at forfølge og retsforfølge udenlandsk bestikkelse. Overdreven gennemløbstid, navnlig på appelniveau, udgør fortsat en hindring for bekæmpelsen af korruption, og der er stadig ikke gennemført omfattende reformer for at strømline strafferetsplejen i parlamentet. Adskillige lovgivningsforslag og ændringer med henblik på at styrke forebyggende foranstaltninger mod korruption er under behandling, herunder vedrørende interessekonflikter, lobbyvirksomhed og "svingdørssituationer". Covid-19-pandemien øgede i betydelig grad risikoen for korruption og korruptionsrelaterede forbrydelser, som ville infiltrere den lovlige økonomi i Italien yderligere. Italien har en solid lovgivningsmæssig ramme til regulering af mediesektoren samt en uafhængig, velfinansieret og effektiv medietilsynsmyndighed. Italiens planlagte reform af injurielovgivningen er endnu ikke afsluttet i parlamentet, og de italienske mediers politiske uafhængighed giver fortsat anledning til bekymring, navnlig i den audiovisuelle sektor. Redningspakker, som regeringen stillede til rådighed i 2020 for at modvirke de finansielle konsekvenser af covid-19-pandemien, omfattede en række mediespecifikke foranstaltninger. Talrige fysiske angreb og dødstrusler samt andre former for intimidering af journalister giver fortsat anledning til bekymring. Med hensyn til demokratisk kontrol og balance er nødordningen i forbindelse med covid-19-pandemien stadig på plads, men regeringen vedtager foranstaltninger til gradvis at reducere restriktionerne. Et nyt forslag er under behandling for at styrke parlamentets rolle i nødsituationer. Anvendelsen af offentlige høringer og efterfølgende konsekvensanalyser af lovgivningen er blevet forbedret en smule, men de anvendes stadig ikke systematisk. Et lovforslag om oprettelse af en uafhængig menneskerettighedsinstitution er under behandling i parlamentet. Der er rapporteret om visse fremskridt med hensyn til lovgivningen om civilsamfundsorganisationer, der beskæftiger sig med migranter, såsom bestemmelser om aktiviteter i civilsamfundsorganisationer, der udfører eftersøgnings- og redningsoperationer til søs, selv om der fortsat er bekymring i en overordnet kontekst, hvor migrationsstyringen i EU er en udfordring.





I.Retssystemet

Retssystemets struktur er fastlagt i forfatningen, som stadfæster dets uafhængighed og autonomi. Forfatningsdomstolen træffer afgørelse i tvister om loves forfatningsmæssighed. De almindelige domstole har kompetence på det civil- og strafferetlige område og er opdelt i tre instansniveauer. Det første niveau består af fredsdommere, almindelige domstole og ungdomsdomstole. Det andet og det tredje niveau består af henholdsvis appeldomstolene og kassationsdomstolen. Forvaltningsdomstolene er organiseret i domstole i første instans og domstole i anden instans. Jurisdiktionen i regnskabsspørgsmål udøves af revisionsretten (med regionale og centrale afdelinger). Med hensyn til skattespørgsmål er de kompetente domstole skattedomstole i første og anden instans og kassationsdomstolen i sidste instans. Anklagemyndighedens struktur afspejler domstolenes struktur. Italien deltager i Den Europæiske Anklagemyndighed. Ifølge princippet om enhed i retsvæsenet er alle almindelige dommere og offentlige anklagere underretsdommere, har en fælles karrierestruktur og er underlagt det øverste råd for retsvæsenet (Consiglio Superiore della Magistratura — CSM). Underretsdommere i forvaltnings-, revisions- og skattedomstole har deres egne selvstyreorganer. Det nationale advokatråd er et uafhængigt og selvregulerende organ, der er oprettet ved lov.

Uafhængighed

Opfattelsen af retsvæsenets uafhængighed i Italien ligger fortsat på et lavt niveau. Trods en lille stigning siden sidste år mener kun 34 % blandt den brede offentlighed, at den er "rimelig god" eller "meget god". Blandt virksomhederne er der et nyt fald, som bekræfter den nedadgående tendens i de seneste to år, og nu mener kun 29 %, at retsvæsenets uafhængighed er "rimelig god" eller "meget god" . I de seneste fem år har opfattelsen af retsvæsenets uafhængighed været konstant lav.

Lovforslaget om håndtering af de udfordringer, som det øverste råd for retsvæsenet (CSM) står over for, herunder den måde, hvorpå medlemmerne af rådet vælges, drøftes stadig i parlamentet. Det øverste råd for retsvæsenet stod over for flere udfordringer med hensyn til medlemmernes repræsentativitet og gennemsigtigheden af rådets procedure for udnævnelse til høje dommerembeder . Det lovforslag, som regeringen fremsatte i august 2020, har til formål at sikre uafhængighed for medlemmerne af CSM i forhold til de faglige sammenslutninger, herunder ved at ændre reglerne for valg af medlemmer og ved at øge mangfoldigheden blandt rådets medlemmer med hensyn til territorial oprindelse og ligestilling mellem kønnene. Desuden sigter lovforslaget også mod at trække en skarpere grænse mellem retlige og politiske funktioner. I april 2021 afgav CSM flere udtalelser om lovforslaget, hvori det bemærkede positive elementer (f.eks. organisationen af dommerembeder , herunder anklagemyndigheden, en større gennemsigtighed i udnævnelsesproceduren for høje stillinger samt i visse regler vedrørende proceduren for faglig evaluering af underretsdommere ). Det gav også udtryk for visse betænkeligheder, navnlig med hensyn til valgsystemet, hvor CSM understregede risikoen for marginalisering af mindretal, justitsministeriets skønsmæssige beføjelse til at opbygge valgkollegier forud for valget og den potentielle reduktion af pluralismen blandt medlemmerne af retsvæsenet. Med hensyn til den disciplinære ordning bemærkede CSM, at der er risiko for, at de nye disciplinære overtrædelser er for vage. Den 26. marts 2021 vedtog Greco sin anden overholdelsesrapport, som drøftede underretsdommeres direkte deltagelse i det politiske liv. På trods af de fremskridt, der er gjort med lovforslaget, vurderes det, at anbefalingen kun delvis er gennemført, fordi lovforslaget endnu ikke er vedtaget. Justitsministeren forelagde i marts 2021 parlamentet nye politiske retningslinjer for retsvæsenet . Det er vigtigt, at disse reformer tager hensyn til Europarådets anbefalinger vedrørende domstolsrådet, herunder udvælgelsen af deres medlemmer , og til status, karriere, ansvar og disciplinærordningen for underretsdommere . Italien samarbejder med Europarådet på dette område.

Der er truffet yderligere foranstaltninger for at imødegå integritetsmæssige udfordringer . CSM har fortsat med at indføre regler, der har til formål at fremme gennemsigtighed og meritbaseret udnævnelse til høje stillinger . For yderligere at styrke retsvæsenets uafhængighed traf CSM desuden foranstaltninger til at fastsætte detaljerede bestemmelser for underretsdommere om offentliggørelse af aktiver og systematisk kontrol, hvilket Greco har hilst velkommen . CSM har også indledt en række disciplinærsager og tager desuden i forbindelse med fremtidige faglige vurderinger og udnævnelser til ledende stillinger hensyn til eventuelle integritetsmæssige problemer, der blev afsløret i 2020 i forbindelse med den strafferetlige undersøgelse, som førte til, at fem medlemmer af CSM trådte tilbage. Desuden er den nationale sammenslutning af underretsdommere begyndt at anvende disciplinære sanktioner over for sine medlemmer i tilfælde af overtrædelse af den etiske kodeks for underretsdommere.

Kvalitet

De menneskelige ressourcer forøges, og der planlægges yderligere ansættelse af både retsligt og administrativt personale. Efter CSM's udtalelse fordelte justitsministeriet i september 2020 de yderligere 600 underretsdommerstillinger mellem de højeste domstole og anklagemyndigheder (70 enheder), domstole i første og anden instans (422 enheder) og taskforcen for fleksible anlæg (176 enheder), og i marts 2021 påbegyndte nye medarbejdere (285 underretsdommere) deres praktikophold. Efter en indledende suspension på grund af covid-19-pandemien genoptages udvælgelsesprøverne nu . Der er foretaget ansættelser af mere end 2 000 administrative medarbejdere gennem digitaliserede procedurer i 2020 og 2021 . I forlængelse af rapporten om retsstatssituationen 2020, hvori de menneskelige ressourcer blev udpeget som en særlig udfordring for Italien med indvirkning på retssystemets effektivitet, har regeringen planlagt ekstraordinære foranstaltninger til styrkelse af retssagskontoret, hvor administrativt og retsligt personale skal samarbejde i synergi gennem reviderede organisatoriske moduler . Disse foranstaltninger omfatter ansættelse på tidsbegrænsede treårige kontrakter af ca. 16 500 kandidater inden for jura, økonomi og erhvervsliv og statskundskab til at yde teknisk støtte til underretsdommere og af 1 600 unge kandidater, 750 specialuddannede og 3 000 kandidater fra højere læreanstalter til at støtte retsvæsenet og overvåge justitsministeriets projekter såsom digitalisering af procedurer og reformer. En del af dette nyansatte personale vil blive tilknyttet kassationsdomstolen med henblik på at omorganisere civile afdelinger, herunder dem, der beskæftiger sig med skattesager. For så vidt angår det forvaltningsretlige område er der stadig et relevant antal ledige stillinger, især for dommere i første instans. I februar 2021 blev der imidlertid offentliggjort en ny procedure for ansættelse af 40 dommere (yderligere udvidet til 60), og der er planlagt en stigning på 130 administrative stillinger. Der er også planer om nyansættelser inden for det forvaltningsretlige område med henblik på at styrke domstolskontorerne, fremme digitaliseringen og overvåge projektaktiviteter. De nye foranstaltninger til at nedbringe efterslæb og sagsbehandlingstiden tager sigte på at imødekomme en mangeårig landespecifik anbefaling vedrørende retssystemets effektivitet .

Digitaliseringen af retssystemet forbedres fortsat i civil- og forvaltningsretlige domstole, mens der stadig er udfordringer i den strafferetlige sektor . Digitaliseringen af sager ved civile domstole i første og anden instans er afsluttet , og den er blevet indledt ved kassationsdomstolen (den civile afdeling) og ved fredsdommerne . Den er imidlertid mindre udbygget for straffesager , hvor den forventes at starte inden udgangen af maj 2021. Et første skridt er planlagt gennem digitalisering af det register, der anvendes i forbindelse med aflytningsproceduren. Med hensyn til det forvaltningsretlige område blev der under covid-19-pandemien gjort yderligere fremskridt med hensyn til digitaliserede forvaltningssager ved hjælp af fjernhøringer . Ud over afgørelser i civil- og strafferetlige sager fra kassationsdomstolen udvikler onlineadgangen til domme i første og anden instans sig langsomt og forventes at være afsluttet i 2023, men kun for civilretlige afgørelser . Der foregår løbende yderligere digitale forbedringer med henblik på at øge onlinetjenesterne hos domstolskontorerne ved at opdatere portalen for e-tjenester, registre over presseetiske udvalg og e-betaling og forbedre adgangen til visse tjenester via SPID, det nationale servicekort og det elektroniske ID-kort. Fjernarbejde under covid-19-pandemien fremskyndede gennemførelsen af fjernadgang til visse registre (civile retssager, frivillig jurisdiktion og arbejdskonflikter i første og anden instans). Dertil kommer, at der er planlagt en passende mængde uddannelse til udvikling af IT-færdigheder for ledere og for fastansatte og midlertidigt ansatte, der rekrutteres til at støtte digitaliseringen og håndtere efterslæb . Med hensyn til lovforslag om den civile retspleje har regeringen udarbejdet ændringer til tekstudkastet for at tackle udfordringer med hensyn til effektivitet, herunder ved at øge graden af digitalisering af retssystemerne, som vil blive fremsendt til parlamentet, når de er færdige.

Reformen af skattedomstolene er stadig i gang. Den ekspertkommission, der er nedsat af justitsministeriet og økonomi- og finansministeriet, forventes at afslutte arbejdet med at forberede reformen af skattedomstolene i første og anden instans senest den 30. juni 2021 . Reformen vil også sigte mod at nedbringe det store antal indkomne sager ved kassationsdomstolen. Desuden har formandskabet for skattedomstolene truffet adskillige forebyggelses-, tilsyns- og håndhævelsesforanstaltninger for at styrke fagligheden og integriteten hos medlemmer af skattedomstolene i tillæg til uddannelse og yderligere digitalisering for at imødekomme Grecos anbefaling .

Det er planen, at eksisterende standarder til forbedring af retsafgørelsers kvalitet skal indarbejdes i lovgivningen. Som bemærket i rapporten om retsstatssituationen 2020 er disse standarder i øjeblikket nedfældet i et aftalememorandum mellem CSM og det nationale advokatsamfund, og de har til formål at gøre retsafgørelser klarere og mere præcise. Regeringen har udarbejdet ændringer med henblik på at medtage disse standarder i lovforslagene om civil retspleje.