DA Den Europæiske Unions Tidende C 336/5

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS UDTALELSE

af 24. juni 2014

om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indberetning af værdipapirfinansieringstransaktioner og om disses gennemsigtighed

(CON/2014/49)

(2014/C 336/04)

Indledning og retsgrundlag

Den Europæiske Centralbank (ECB) modtog den 18. marts 2014 og 27. marts 2014 en anmodning fra henholdsvis Europa-Parlamentet og Rådet om en udtalelse om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indberetning af værdipapirfinansieringstransaktioner og om disses gennemsigtighed (1) (herefter »forordningsforslaget«).

ECB's kompetence til at afgive udtalelse fremgår af artikel 127, stk. 4, og artikel 282, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, da forordningsforslaget indeholder bestemmelser, som vedrører Det Europæiske System af Centralbankers (ESCB's) bidrag til en smidig gennemførelse af politikkerne vedrørende det finansielle systems stabilitet, som omhandlet i traktatens artikel 127, stk. 5. I overensstemmelse med artikel 17.5, første punktum, i forretningsordenen for Den Europæiske Centralbank er denne udtalelse vedtaget af ECB's Styrelsesråd.

1. Generelle bemærkninger

ECB glæder sig som helhed over forordningsforslaget, som har til formål at øge sikkerheden og gennemsigtigheden på de finansielle markeder i overensstemmelse med de anbefalinger, som Rådet for Finansiel Stabilitet (FSB) har udstedt, og som blev godkendt af G-20 lederne i september 2013 (2). Med forordningsforslaget indføres der foranstaltninger på tre områder: 1) oplysninger om transaktioner skal indberettes til transaktionsregistre, og de kompetente myndigheder og relevante organer i EU skal have direkte og øjeblikkelig adgang til disse oplysninger for at gøre det lettere at overvåge opbygningen af systemiske risici i tilknytning til brugen af værdipapirfinansieringstransaktioner, som henset til forordningsforslaget omfatter genkøbstransaktioner, udlån og lån af værdipapirer eller råvarer og andre transaktioner, der har en tilsvarende økonomisk virkning, og som indebærer lignende risici, navnlig buy/sell-back-forretninger og sell/buy-back-forretninger, 2) oplysningerne om værdipapirfinansieringstransaktionerne skal videregives til de investorer, hvis aktiver indgår i disse transaktioner eller andre finansieringsstrukturer, der har tilsvarende økonomiske virkninger som værdipapirfinansieringstransaktioner, og 3) der skal være kontraktmæssig gennemsigtighed i frempantsætningsaktiviteter. ECB mener, at de nye ensartede regler om indberetning af værdipapirfinansieringstransaktioner og disses gennemsigtighed samt bestemmelserne om frempantsætning kan komme til at spille en vigtig rolle i bestræbelserne på at styrke den finansielle stabilitet i EU. Desuden bør forordningsforslaget tage hensyn til arbejdet som dataekspertgruppen for markederne for værdipapirfinansieringstransaktioner under Rådet for Finansiel Stabilitet har foretaget. Gruppen blev oprettet med henblik på at udarbejde anbefalinger om indsamling og aggregering af data på globalt plan i overensstemmelse med Rådet for Finansiel Stabilitets anbefalinger, og den vil udarbejde forslag til standarder og processer inden udgangen af 2014 (3). Endvidere fremsætter ECB følgende specifikke bemærkninger.

2. Specifikke bemærkninger

2.1. Undtagelse af centralbanktransaktioner fra indberetnings- og gennemsigtighedsforpligtelserne

Den foreslåede ramme for indberetning og gennemsigtighed omfatter ikke en undtagelse for transaktioner, hvor en centralbank i ESCB er modpart (4).

ECB bemærker i den forbindelse, at indberetning og gennemsigtighed af transaktioner, der udføres af centralbankerne som led i deres respektive lovbestemte mål og opgaver, ikke vil give mere gennemsigtighed på markedet, men at disse operationers effektivitet, navnlig for så vidt angår pengepolitiske operationer eller valutatransaktioner, og følgelig centralbankernes udførelse af disse opgaver, som bygger på rettidighed og fortrolighed, vil kunne blive bragt i alvorlig fare ved indberetning eller gennemsigtighed af oplysninger om sådanne transaktioner.

At kræve, at modparterne til transaktioner, som et medlem af ESCB er part i, skal indberette alle oplysninger herom til transaktionsregistrene, kan være i strid med ECB's og de nationale centralbankers fortrolighedsforskrifter og være uforeneligt med formålet med de immuniteter, som ECB er tildelt i henhold til traktaten, navnlig ukrænkeligheden af ECB's arkiver og officielle meddelelser (5). Af disse grunde bør værdipapirfinansieringstransaktioner, hvor en centralbank i ESCB er modpart, undtages fra indberetnings- og gennemsigtighedsforpligtelserne.

ECB henstiller kraftigt, at der indføjes en transaktionsbaseret undtagelse i forordningsforslaget (6). Indføjes der ikke en sådan undtagelse, vil det svare til, at ESCB selv pålægges sådanne indberetnings- og gennemsigtighedsforpligtelser.

2.2. Præcisering af Kommissionens beføjelser til at ændre listen af undtagelser

Endvidere er det nødvendigt at præcisere forordningsforslagets artikel 2, stk. 3, som giver Kommissionen beføjelse til at ændre listen af undtagelser i henhold til artikel 2, stk. 2, ved en delegeret retsakt. ECB mener, at artikel 2, stk. 3, bør indeholde en direkte henvisning til muligheden for at udvide listen af undtagelser til at omfatte centralbanker i tredjelande (7).

2.3. Frempantsætning

I forordningsforslaget forstås der ved ordet frempantsætning »en modtagende modparts anvendelse af modtagne finansielle instrumenter som sikkerhed i vedkommendes eget navn og for egen regning eller for en anden modparts regning« (8). I henhold til forordningsforslaget har en modpart, der modtager finansielle instrumenter som sikkerhed, kun ret til at frempantsætte disse, såfremt den modpart, der stiller sikkerheden, på forhånd har givet sit udtrykkelige samtykke, og sikkerheden er blevet overført til en konto, der tilhører den modtagende modpart (9).

ECB glæder sig over indberetningsforpligtelsen for værdipapirfinansieringstransaktioner i henhold til artikel 4, herunder forpligtelsen til at indberette oplysninger om den stillede sikkerhed, navnlig hvis den kan frempantsættes, eller hvis den er blevet frempantsat. Endvidere hilser ECB kravene i forordningsforslagets artikel 15 om kontraktmæssig gennemsigtighed velkommen. For at sikre konsekvens foreslår ECB dog at bringe terminologien i forordningsforslaget i overensstemmelse med FSB's anbefalinger (10), i det omfang det er muligt, og således anvende begrebet »genanvendelse« i stedet for »frempantsætning«, som bedre afspejler den lange række af transaktioner, der er omfattet af forordningsforslaget, og som vil give retssikkerhed for markedsdeltagerne. ECB fremsætter derfor et ændringsforslag til denne ordlyd (11).

Hvad angår kravene til den kontraktmæssige gennemsigtighed, sondrer forordningsforslaget ikke mellem finansiel sikkerhed, der er overført i henhold til en »aftale om finansiel sikkerhedsstillelse i form af overdragelse af ejendomsret«, og finansiel sikkerhed, der er stillet i henhold til en »aftale om finansiel sikkerhedsstillelse i form af pantsætning« som omhandlet i direktiv 2002/47/EF (12). Under en aftale om finansiel sikkerhedsstillelse i form af overdragelse af ejendomsret overdrager en sikkerhedsstiller fuld ejendomsret eller fuld adkomst til den finansielle sikkerhed til en sikkerhedshaver. Under en aftale om finansiel sikkerhedsstillelse i form af pantsætning stiller en sikkerhedsstiller derimod finansiel sikkerhed som pant til eller til fordel for en sikkerhedshaver, hvor sikkerhedsstilleren bevarer den fulde eller kvalificerede ejendomsret eller fulde adkomst til den finansielle sikkerhed, når panteretten er etableret. Set ud fra et ønske om finansiel stabilitet bør forordningsforslagets vidtrækkende anvendelsesområde principielt hilses velkommen. Men under hensyn til bestemmelserne i direktiv 2002/47/EF bør en sikkerhedshaver ikke hindres i at opnå fuld ejendomsret eller fuld adkomst til den finansielle sikkerhed, når der er indgået en aftale om finansiel sikkerhedsstillelse i form af overdragelse af ejendomsret. Den modtagende modpart bør have pligt til at overholde de øvrige krav i forordningsforslagets artikel 15, men det bør præciseres, at der ved indgåelse af en aftale om finansiel sikkerhedsstillelse i form af overdragelse af ejendomsret allerede foreligger et samtykke til genanvendelse, og at en tilsidesættelse af kravene i artikel 15 ikke påvirker gyldigheden af eller muligheden for at håndhæve værdipapirfinansieringstransaktionen, og at den modtagende modpart kun kan pålægges administrative sanktioner i henhold til forordningsforslaget. ECB fremsætter derfor et ændringsforslag til denne ordlyd (13).

ECB bemærker, at forordningsforslaget kun fokuserer på at indføre indberetnings- og gennemsigtighedskrav. Den seneste finansielle krise har imidlertid vist, at praksissen med genanvendelse og frempantsætning af kundeaktiver kan medføre betydelige risici for den finansielle stabilitet, idet det kan øge risikoen for afsmitning, hvilket kan føre til opbygning af en uforholdsmæssig stor gearing i det finansielle system og øge risikoen for stormløb på de enkelte institutter. Det bemærkes i den forbindelse, at Rådet for Finansiel Stabilitet har udstedt anbefalinger på internationalt plan for at indføre begrænsninger med hensyn til: 1) frempantsætning af kundeaktiver til finansiering af formidlerens ydelser, der præsteres for egen regning, og 2) de enheder, der har lov til at foretage frempantsætning af kundeaktiver (14). Derudover kan det være nødvendigt at træffe yderligere foranstaltninger i EU. ECB mener derfor, at det er vigtigt, at Kommissionen vurderer behovet for yderligere lovgivningsmæssige foranstaltninger, som går ud over de foreslåede indberetnings- og gennemsigtighedskrav, herunder kvantitative begrænsninger for genanvendelse og frempantsætning af kundeaktiver, som kunne gennemføres i en fremtidig retsakt. Der bør foretages en grundig cost-benefit-analyse for at sikre, at sådanne kvantitative begrænsninger ikke har en negativ indvirkning på værdipapirfinansieringsmarkederne.

2.4. Reglerne for indberetning af data om værdipapirfinansieringstransaktioner

For at kunne udføre ESCB-opgaver og overvåge de finansielle markeder og de finansielle aktiviteter i euroområdet og EU som helhed er det nødvendigt, at ECB, med bistand fra de nationale centralbanker, indsamler statistiske oplysninger af høj kvalitet (15). De oplysninger om transaktioner, som i henhold til forordningsforslaget indberettes til transaktionsregistrene, og under visse omstændigheder til Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA), er af afgørende betydning for, at ESCB kan udføre sine opgaver: 1) at bidrage til det finansielle systems stabilitet i overensstemmelse med traktatens artikel 127, stk. 5, ved at overvåge opbygningen af systemiske risici i forbindelse med værdipapirfinansieringstransaktioner, 2) at gennemføre pengepolitikken, 3) at analysere den pengepolitiske transmissionsmekanisme, 4) at føre tilsyn med infrastrukturerne på de finansielle markeder (16) og 5) at yde analytisk og statistisk støtte til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1096/2010 (17).

Af disse grunde, og for at minimere indberetningsbyrden for de finansielle markedsdeltagere, bør oplysningerne om de specifikke typer af værdipapirfinansieringstransaktioner, der skal indberettes, samt formatet og hyppigheden af disse indberetninger, fremme brugen af sådanne oplysninger til udførelsen af ESCB's opgaver. ECB hilser muligheden for at samarbejde tæt med ESMA om udarbejdelsen af et udkast til tekniske standarder velkommen og er parat til at støtte ESMA i dennes opgaver.

Endvidere henstiller ECB, at oplysningerne om værdipapirfinansieringstransaktioner indberettes, bearbejdes og gøres tilgængelige for ESCB i den højest mulige granularitet og i en fuldt standardiseret form. Hvad angår de dataposter, der skal indberettes, henstiller ECB, at der i de tekniske standarder, der vil blive udarbejdet i henhold til forordningsforslagets artikel 4, stk. 7, stilles krav om, at der indberettes oplysninger om de enkelte aktiver, der anvendes som sikkerhed samt om sikkerhedsstillelsens nominelle beløb, valuta, type, kvalitet og værdi. Dette vil bidrage til at fastslå, hvilke aktiver der kan frempantsættes eller er blevet frempantsat, og vil fremme automatiske procedurer til opgørelse af sådanne oplysninger. De tekniske standarder bør også tillade indberetning af de enkelte aktiver, som er omfattet af udlån og lån af værdipapirer eller råvarer. De enkelte aktiver bør også indberettes i tilfælde, hvor der stilles sikkerhed for transaktioner ved hjælp af aktivpuljer, f.eks. på porteføljebasis eller gennem tjenester til forvaltning af trepartssikkerhedsstillelse (18). De tekniske standarder bør tage højde for de særlige tekniske forhold, der gør sig gældende for sådanne aktivpuljer og deres dynamiske karakter, navnlig hvor sammensætningen af puljen ændres hyppigt. Måden, hvorpå de enkelte aktiver skal indberettes, bør ændres tilsvarende. En måde at gøre det lettere at indberette trepartsgenkøbstransaktioner på kunne f.eks. være at tillade indberetning af de enkelte aktiver som aktivpuljen, der er stillet som sikkerhed for transaktionerne, var sammensat af ved forretningsdagens ophør. Indberetning via de relevante finansielle markeders infrastrukturer kan gøre det lettere at foretage den tekniske indberetning (herunder af oplysninger om de enkelte aktiver, der er stillet som sikkerhed) og vil være i overensstemmelse med forordningsforslagets artikel 4, stk. 1, hvorefter en modpart kan overlade det til en anden at indberette oplysningerne om værdipapirfinansieringstransaktioner.

Endvidere foreslår ECB, at der i de tekniske standarder stilles krav om, at modparter skal indberette en række tillægsposter for at fremme en mere omfattende overvågning af den finansielle stabilitet og for at fremme udførelsen af ESCB's ovennævnte opgaver, under hensyntagen til bl.a. den internationale udvikling, såsom Rådet for Finansiel Stabilitets igangværende arbejde.

I henhold til forordningsforslaget skal oplysningerne om værdipapirfinansieringstransaktioner indberettes senest den første arbejdsdag efter transaktionens indgåelse, ændring eller ophævelse. For at sikre datakvalitet og for at sikre, at alle oplysninger er korrekte og fuldstændige, henstiller ECB, at det undersøges, hvorvidt modparter bør pålægges et krav om at foretage en yderligere, mindre hyppig indberetning af alle transaktioner, som endnu ikke er afviklet. Et sådant yderligere krav om indberetning har til formål at afbøde, at der, over tid, sker en akkumulering af fejl i de indberettede oplysninger om værdipapirfinansieringstransaktioner og vil være i overensstemmelse med Rådet for Finansiel Stabilitets anbefaling om at indsamle regelmæssige øjebliksbilleder af udestående saldi (19).

ECB henstiller kraftigt, at der i de tekniske standarder i henhold til forordningsforslaget stilles krav om, at de indberettede data omfatter hensigtsmæssige identifikatorer ved at anvende aktuelle og fremtidige internationalt anerkendte standarder. ESMA bør gøre det obligatorisk for alle modparter, som er omfattet af forordningsforslaget, at anvende sådanne identifikatorer, navnlig det internationale identifikationsnummer for værdipapirer (ISIN), den globale ID-kode til identifikation af juridiske enheder (LEI) og en unik handelsidentifikator (20).

For det første bør der ved indberetning af ikke-kontant sikkerhed henvises til ISIN-nummeret, som alle værdipapirer får, og som er en unik identifikation af den enkelte værdipapiremission.

For det andet bør alle parter i en finansiel transaktion identificeres ved en unik kode for at sikre konsekvens og for at tilvejebringe et hensigtsmæssigt værktøj til indsamling af data. Af den grund støtter ECB brugen af det globale LEI-system, som er godkendt af Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA) og ESMA (21), på en måde, som er kompatibel med Rådet for Finansiel Stabilitets anbefalinger (22). Selv om det globale LEI-system endnu ikke er fuldt operationelt, bør forordningsforslagets artikel 4, stk. 8, henvise til behovet for at anvende LEI-koderne i de tekniske standarder, navnlig i lyset af brugen af midlertidige LEI-koder under det midlertidige globale LEI-system, som er i drift nu (23). Brugen af LEI-systemet eller det midlertidige LEI-system vil gøre det lettere at indsamle og aggregere data på globalt plan, navnlig med hensyn til at korrigere for internationale transaktioner, der medregnes dobbelt, fordi de indberettes i forskellige jurisdiktioner.

For det tredje henstiller ECB kraftigt, at ESMA, i mangel af en aftalt ramme på internationalt plan, udvikler en unik handelsidentifikator på europæisk plan. Dette er særligt vigtigt for at kunne sammenholde oplysninger om den samme transaktion, som indberettes af to eller flere modparter, samtidig med at det er en nødvendig forudsætning for at kunne sikre integriteten af de oplysninger, der indberettes af en modpart, f.eks. for at undgå huller og dobbelt medregning.

Det er også vigtigt at sikre, at ESCB har passende adgang til fuldstændige, fuldt ud standardiserede og granulære oplysninger, som er indsamlet af transaktionsregistre i formater, der fremmer udførelsen af ESCB's opgaver (24). Hvis ESMA finder det nødvendigt og hensigtsmæssigt, bør den have mulighed for at lade udkastet til tekniske standarder omfatte procedurer for, at transaktionsregistrene kan verificere fuldstændigheden og korrektheden af de data, der indberettes til dem, navnlig hvor transaktionsregistret opdager, at der mangler oplysninger, eller at de er ufuldstændige eller inkonsekvente (25). Dette berører ikke de kompetente myndigheders beføjelse til at pålægge modparter administrative sanktioner og foranstaltninger i overensstemmelse med forordningsforslagets kapitel VIII.

Efter vedtagelsen af de tekniske standarder i overensstemmelse med proceduren i forordning (EU) nr. 1095/2010 (26) er det vigtigt, at de opdateres regelmæssigt for at sikre, at de i tilstrækkelig grad afspejler markedsudviklingen, at de styrker den lovgivningsmæssige ramme, og at de giver det fælles europæiske regelsæt fuld virkning.

Det kan også være nødvendigt at bringe tekniske standarder, som er vedtaget i henhold til anden EU-lovgivning om finansielle tjenester, som f.eks. forordning (EU) nr. 648/2012, i overensstemmelse med de tekniske standarder, som vedtages i henhold til forordningsforslaget. Dette vil bidrage til at mindske indberetningsbyrden for modparter, samtidig med at det sikrer, at indberetningerne effektivt indeholder de oplysninger, der kræves i henhold til forordningsforslagets artikel 4. En sådan tilpasning har til formål at sikre, at der kan foretages en omfattende overvågning af værdipapirfinansieringstransaktioner, navnlig af ensartetheden og formatet af de indberettede oplysninger om værdipapirfinansieringstransaktioner i overensstemmelse med forordningsforslagets artikel 4, stk. 6.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 24. juni 2014. Mario DRAGHI Formand for ECB

(1) KOM(2014) 40 endelig.

(2) Jf. »Strengthening Oversight and Regulation of Shadow Banking: Policy Framework for Addressing Shadow Banking Risks in Securities Lending and Repos« (herefter »FSB's anbefalinger«), af 29. august 2013, som findes på Rådet for Finansiel Stabilitets websted http://www.financialstabilityboard.org/

(3) Jf. anbefaling 2 og 3 i FSB's anbefalinger.

(4) Forordningsforslagets artikel 2, stk. 2, fastsætter kun en subjektiv undtagelse for medlemmerne af ESCB, andre af medlemsstaternes nationale organer med lignende funktioner, andre offentlige organer i EU, der har ansvar for forvaltningen af den offentlige gæld, eller som deltager heri, og Den Internationale Betalingsbank. Modparterne til centralbankerne i ESCB's transaktioner er ikke klart undtaget fra indberetnings- og gennemsigtighedsforpligtelserne i henhold til forordningsforslagets artikel 4, 13, 14 og 15.

(5) Jf. traktatens artikel 343 og artikel 39 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank (herefter »ESCB-statutten«) samt artikel 2, 5 og 22 i protokollen vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter.

(6) Jf. ændringsforslag 7 i bilaget til denne udtalelse. Jf. punkt 7.2 i udtalelse CON/2012/21 og artikel 1, stk. 6-8, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 600/2014 af 15. maj 2014 om markeder for finansielle instrumenter og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 84). Alle ECB's udtalelser findes på ECB's websted www.ecb.europa.eu

(7) Jf. ændringsforslag 8 i bilaget til denne udtalelse. Denne præcisering vil være i overensstemmelse med artikel 1, stk. 6, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 af 4. juli 2012 om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (EUT L 201 af 27.7.2012, s. 1) og artikel 1, stk. 9, i forordning (EU) nr. 600/2014.

(8) Forordningsforslagets artikel 3, stk. 7.

(9) Forordningsforslagets artikel 15.

(10) Jf. anbefaling 7 i FSB's anbefalinger.

(11) Jf. ændringsforslag 10 i bilaget til denne udtalelse. Jf. også ændringsforslag 2 til 6 samt 11 og 16.

(12) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/47/EF af 6. juni 2002 om aftaler om finansiel sikkerhedsstillelse (EFT L 168 af 27.6.2002, s. 43).

(13) Jf. ændringsforslag 10 og 19 i bilaget til denne udtalelse.

(14) Jf. anbefaling 7 i FSB's anbefalinger.

(15) Jf. artikel 5 i ESCB-statutten.

(16) Jf. udtalelse CON/2011/1.

(17) Rådets forordning (EU) nr. 1096/2010 af 17. november 2010 om overdragelse til Den Europæiske Centralbank af specifikke opgaver i relation til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis funktionsmåde (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 162)

(18) Jf. ændringsforslag 11 i bilaget til denne udtalelse.

(19) Jf. anbefaling 2 i FSB's anbefalinger.

(20) Jf. ændringsforslag 12 i bilaget til denne udtalelse.

(21) Jf. EBA-henstilling om brugen af Legal Entity Identifier (LEI) (EBA/REC/2014/01) af 29. januar 2014, som findes på EBA's websted http://www.eba.europa.eu/, og ESMA Questions and Answers, dokumentet »Implementation of the Regulation (EU) No 648/2012 on OTC derivatives, central counterparties and trade repositories (EMIR)« (ESMA/2013/1527) af 22. oktober 2013, s. 45, som findes på ESMA's websted http://www.esma.europa.eu/

(22) Jf. »A Global Legal Entity Identifier for Financial Markets« af 8. juni 2012, som findes på Rådet for Finansiel Stabilitets websted http://www.financialstabilityboard.org/

(23) Jf. »LEI Regulatory Oversight Committee (ROC): 1st progress note on the Global LEI Initiative« af 8. marts 2013, som findes på LEI ROC's websted http://www.leiroc.org/. Det midlertidige globale LEI-system blev indført i januar 2013, hvor LEI ROC accepterede enhver midlertidig LEI-kode udstedt af en midlertidig LOU (Local Operating Unit) som globalt kompatibel.

(24) Jf. ændringsforslag 15 i bilaget til denne udtalelse.

(25) Jf. ændringsforslag 13 i bilaget til denne udtalelse.

(26) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/77/EF (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 84).