A4-0209/95

Beslutning om meddelelse fra Kommissionen til Raadet og Europa-Parlamentet om EU-retningslinjer vedroerende miljoeindikatorer og groenne nationalregnskaber - Integrering af informationssystemer for miljoe og oekonomi

Europa-Parlamentet,

- der henviser til Kommissionens meddelelse til Raadet og Europa- Parlamentet om EU-retningslinjer vedroerende miljoeindikatorer og groenne nationalregnskaber (KOM(95)0670 - C4-0009/94),

- der henviser til artikel 2 og artikel 130 R, stk. 2, i traktat om Den Europaeiske Union,

- der henviser til sin beslutning af 17. november 1992 ((EFT C 337 af 21.12.1992, s. 34.)) om det femte program for Faellesskabets politik og handling inden for miljoe og baeredygtig udvikling,

- der henviser til Raadets resolution om et program for Faellesskabets politik og handling inden for miljoe og baeredygtig udvikling ((EFT C 138 af 17.05.1993, s. 1.)),

- der henviser til Kommissionens hvidbog om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse ((Bulletin for De Europaeiske Faellesskaber (Kommissionen) nr. 6/93. )),

- der henviser til sin beslutning af 9. marts 1994 ((EFT C 091 af 28.03.1994, s. 130.)) om behovet for at vurdere de reelle omkostninger for Faellesskabet, hvis der ikke gennemfoeres en EF-miljoepolitik,

- der henviser til sin beslutning af 22. april 1994 ((EFT C 128 af 09.05.1994, s. 473.)) om inddragelse af miljoemaessige aspekter i beregningen af bruttonationalindkomsten,

- der henviser til betaenkningen fra Udvalget om Miljoe- og Sundhedsanliggender og Forbrugerbeskyttelse samt til udtalelser fra Budgetudvalget, Udvalget om OEkonomi, Valutaspoergsmaal og Industripolitik og Udvalget om Forskning, Teknologisk Udvikling og Energi (A4-0209/95),

A. der henviser til, at Den Europaeiske Union boer fremme en baeredygtig og ikke-inflationaer udvikling, som respekterer miljoeet, og i hvilken der er behov for nye retningsgivende instrumenter og mekanismer til en korrekt tilpasning og forvaltning af den oekonomiske politik,

B. der henviser til, at et af Den Europaeiske Unions prioriterede maal er, som det blev foreslaaet i Europa-Parlamentets beslutning om det femte handlingsprogram og i Kommissionens hvidbog, at fremme de noedvendige foranstaltninger til skabelse af en passende balance mellem miljoe, livskvalitet og oekonomi, med henblik paa at virkeliggoere begrebet baeredygtig udvikling,

C. der henviser til, at det i den forbindelse er absolut noedvendigt, at Den Europaeiske Union skaber et samordnet grundlag for integrering af informationssystemer for miljoe og oekonomi gennem oprettelse af en harmoniseret europaeisk ramme for baeredygtige miljoeregnskaber,

D. der anslaar, at det for at opnaa dette er tvingende noedvendigt, at de harmoniserede indsamlede statistikker goer det muligt at omsaette beslutningsprocesser og politiske tiltag i praksis, og at de bidrager til at angive retningen for de oekonomiske processer med henblik paa at sikre udviklingens baeredygtighed,

E. der mener, at det er absolut noedvendigt med et europaeisk miljoeregnskab, som omfatter og prioriterer et system for miljoebelastningsindekser, og at dette regnskab som et foerste skridt skaber grundlag for en oekonomisk vaerdiansaettelse af alle eksterne omkostninger, i foerste omgang ved hjaelp af satellitregnskaber,

F. der minder om, at miljoeregnskaber boer vise vaerdien i penge af alle former for brug og udpining af ressourcerne, af miljoeskader og af de miljoemaessige funktioner, saa man derved undgaar den nuvaerende lave vaerdiansaettelse af naturens ressourcer, som frister til at drive rovdrift paa naturkapitalen ((Jf. Fulai Shengs «Real Value for Nature: an overview of global efforts to achieve true measures of economic progress (Verdensnaturfondens rapport fra maj 1995).)), for der kan ikke blive tale om baeredygtig udvikling uden et miljoeregnskab ((Per Sorup: «Sustainability Accounting - a support document for preparation of the conference «Taking Nature into Account», Bruxelles 31. maj - 1. juni 1995, Institut for teknologiske fremtidsstudier, Sevilla.)),

G. der henviser til, at Den Europaeiske Union boer loese problemet med sammenblanding af begreberne baeredygtig udvikling og baeredygtig vaekst,

H. der henviser til resultaterne af konferencen om miljoehensyn, som blev afholdt den 31. maj og den 1. juni i Bruxelles med stoette fra Europa- Parlamentet, Kommissionen, Verdensnaturfonden og Rom-klubben,

1. hilser med stor tilfredshed Kommissionens meddelelse og understreger paany, at der ikke kan blive tale om baeredygtig udvikling uden et miljoeregnskab, som viser vaerdien i penge af alle former for brug og udpining af ressourcerne, af miljoeskader, af naturkapitalens vaerdiforringelse og af de miljoemaessige funktioner;

2. minder om, at et landskabs vaerdi, faeldningen af skove, oedelaeggelsen af jorden som foelge af ikke-baeredygtigt landbrug og udpiningen af vandressourcerne medfoerer udgifter for samfundet, som boer vurderes i oekonomiske termer;

3. paapeger ligeledes, at der i det «groenne» eller miljoemaessige regnskab ud over de direkte omkostninger ved menneskets rovdrift paa naturen ogsaa maa regnes med ekstra udgifter og investeringer med henblik paa at afhjaelpe, kompensere eller genoprette paafoerte skader;

4. opfordrer Kommissionen til at orientere Parlamentet om sit arbejde og sit syn paa, hvordan de saakaldte defensive udgifter og investeringer til genopretning eller udligning af miljoeskader skal behandles i de nationale regnskaber, eftersom visse kategorier af disse udgifter i det nuvaerende system for nationalregnskaber bidrager til BNP;

5. mener, at skal man i EU naa frem til en faelles ramme for en «groen» regnskabsfoering, er det en forudsaetning, at der inden for de naermeste aar etableres et europaeisk system for integrerede oekonomiske og miljoemaessige indikatorer (ESI), som kan tilvejebringe det noedvendige faelles sammenligningsgrundlag med henblik paa identificering og vurdering af miljoeomkostninger og kvantificering heraf i nationalregnskaberne;

6. er overbevist om, at de traditionelle nationale regnskabssystemer (nationalregnskaber, synlige og usynlige poster samt traditionelle udtryk herfor saasom BNP) indtil nu primaert har haft til formaal at tilvejebringe de makrooekonomiske indikatorer, der skal saette regeringerne i stand til at regulere den oekonomiske virksomhed, maale produktionen og intervenere paa markedet, men har overset den pengemaessige vaerdi af naturkapitalens «nedskrivning», hvorved tallene i nationalregnskaberne har givet et forvraenget billede af virkeligheden;

7. erkender, at netop med henblik paa at afhjaelpe denne situation og virkeliggoere integrationsprincippet og princippet om baeredygtig udvikling, er den valgte metode med "satellitregnskaber" for oejeblikket den mest hensigtsmaessige loesning, omend det ikke maa glemmes, at det endelige maal maa vaere udarbejdelse af et «groent» BNP, saadan som det ogsaa fremgaar af tabel 17, maal 4, litra a) i det femte handlingsprogram paa miljoeomraadet;

8. anmoder derfor Kommissionen om at nedsaette en arbejdsgruppe, som skal arbejde for at naa dette maal, og som skal holde Europa-Parlamentet loebende underrettet;

9. anmoder om, at der i det europaeiske system for miljoebelastningsindekser (ESEPI) tages hoejde for hvert enkelt lands specifikke miljoeproblemer (saasom syreregnen i Tyskland eller erosionen i Spanien), saaledes at der kan udformes én enkelt ramme eller struktur, som kan fungere med ensartet praecision og trovaerdighed i de forskellige EU-medlemsstater, og som boer afspejles i de europaeiske vaegtningskoefficienter (EWC);

10. opfordrer Kommissionen til ikke at sidestille baeredygtig vaekst med baeredygtig udvikling, eftersom et samfund, som soeger at basere sig paa princippet om baeredygtighed, kun kan bruge af det afkast, naturkapitalen giver, men aldrig af selve kapitalen, medmindre det oensker at pantsaette fremtiden;

11. minder om, at den miljoepolitik, som Europa-Parlamentet har kaempet for i mere end tyve aar, og som er nedfaeldet i unionstraktaten (TEU), i stoerst muligt omfang skal vaere en forebyggende («ex ante») frem for en helbredende («ex post») politik;

12. anmoder derfor om, at nationalregnskaberne i deres form af «satellitregnskaber» ikke, som det ellers fremgaar af Kommissionens meddelelse, begraenses til en «vurdering af miljoekonsekvenserne og kvantificering heraf i penge», men ogsaa omfatter potentielle anvendelsesmuligheder og identificering af oekonomiske processer og aktiviteter, som indebaerer en potentiel risiko for forringelse, beskadigelse eller udpining af miljoeet, hvis det virkelig er meningen, at vi nu skal laegge fundamentet til opnaaelse af en baeredygtig udvikling;

13. fremhaever noedvendigheden af den vanskelige opgave med at vaerdiansaette udpiningen og nedbrydningen af naturressourcerne for at kunne anslaa de oekonomiske omkostninger ved at udnytte naturkapitalen;

14. opfordrer derfor til at saette naturens «startkapital» til en given vaerdi og «fradrage omkostninger og vaerdien af tabte fremtidige goder». En metode kunne vaere at lade deres vaerdi i penge rette sig efter, hvad (for)brugerne vil vaere villige til at betale for de paagaeldende miljoekomponenter, eller at forbedre de eksisterende metoder til vaerdiansaettelse, det vaere sig i skyggepriser, «lystpriser» etc.;

15. kraever en tydeliggoerelse af begreberne «oekologi» og «miljoe», som bruges i flaeng i meddelelsen, eftersom «miljoe» ofte anvendes i en bredere forstand end «oekologi», bl.a. i forbindelse med husaffald etc.;

16. opfordrer Kommissionen til at praecisere den tid og de ressourcer, der kraeves for at skabe denne europaeiske ramme for et integreret miljoemaessigt og oekonomisk regnskab og at fremlaegge en konkret tidsplan; understreger, at der til gennemfoerelse af de paataenkte aktioner boer stilles fyldestgoerende midler til raadighed, saaledes at forsinkelser i de nationale statistiske kontorer undgaas; med hensyn til aktion 3, dvs. oprettelse af et europaeisk system for integrerede oekonomiske og miljoemaessige indikatorer (ESI), hvortil der ikke er opfoert nogen bevillinger, er der i tidsrummet fra 1995 til og med 1998 behov for 750.000 ECU om aaret;

17. anmoder ligeledes om, at denne miljoeregnskabsproces til den tid anvendes paa Den Europaeiske Unions budget;

18. anmoder Kommissionen om for klarhedens, praecisionens og raekkefoelgens skyld at overveje muligheden for at omformulere aktion 2 og 4 som omtalt i punkt 5 i sin meddelelse paa foelgende maade:

"2. Fastlaeggelse af prioriteter for indsamling af fysiske indikatorer og miljoebelastningsindikatorer, definition af metoderne til indsamling af disse indikatorer samt opstilling af prioriteter for fastlaeggelse af europaeiske vaegtningskoefficienter med henblik paa aggregering af disse indikatorer i miljoebelastningsindekser eller et europaeisk system for miljoebelastningsindekser (ESEPI).»

"4. Fortsaettelse og udbygning af arbejdet med nationale satellitregnskaber af stor betydning for miljoeregnskaber, saasom miljoeudgifter, opgoerelser over naturressourcer, metoder til beregning af naturkapitalens vaerdiforringelse osv.»;

19. bemaerker, at der med hensyn til aktion 3 for hvert miljoemaessigt problemomraade ved hjaelp af teknisk know-how boer opstilles fysiske indikatorer for miljoebelastningen omregnet til miljoebelastningsindekser; finder, at emnerne i det femte handlingsprogram paa miljoeomraadet boer danne udgangspunkt for valget af miljoemaessige problemomraader, og at indbyrdes vaegtning og aggregering af miljoemaessige problemomraader fortsat boer lades ude af betragtning;

20. anmoder Kommissionen om i overensstemmelse med EU's forebyggende eller «ex ante»-politik at tilfoeje en ny syvende aktion vedroerende udarbejdelse og ajourfoering af en opgoerelse over miljoeressourcer og disses nuvaerende og potentielle anvendelser samt vedroerende identifikation af de oekonomiske processer og aktiviteter, som indebaerer en potentiel risiko for forringelse og beskadigelse af miljoeet samt for udpining af natur- og miljoeressourcer;

21. erkender, at den monetaere vaerdiansaettelse stadig er et af de vanskeligste aspekter i saavel teori som praksis, og mener, at aktion nr. 5 derfor burde have indeholdt en klar bestemmelse om, at ogsaa natursystemets komponenter skal indgaa i vurderingen af miljoeskaderne; mener dog, at naar der endnu ikke forefindes et tilstraekkeligt effektivt kvantitativt vurderingssystem, vil det vaere bedre foreloebig at bruge en retningsgivende vurdering i en eller anden form frem for slet ingen, og at en saadan burde vaere anfoert i denne aktion;

22. minder om og understreger, at koordineringen af de aktiviteter, der skal foere til skabelse af denne europaeiske ramme for miljoeregnskaber, boer ske i henhold til bestemmelserne i artikel 15 i Raadets forordning (EOEF) nr. 1210/90 om oprettelse af Det Europaeiske Miljoeagentur samt Raadets beslutning 94/808 om vedtagelse af et fireaars udviklingsprogram vedroerende den miljoemaessige del af Faellesskabets statistikker;

23. opfordrer Kommissionen til i konklusionerne naermere at reflektere over de aendringer, som fremgaar af begrundelsen;

24. ser gerne, at Parlamentet i midten af december 1997 faar forelagt en beretning, der beskriver de opnaaede fremskridt, og som omhandler:

a) de foerste resultater af aktion 3 (inklusive «miljoeudgifter») og 2 samt de eventuelle konsekvenser heraf for beslutningsprocessen paa EU-niveau,

b) den paataenkte fremgangsmaade for opstilling af en raekke europaeiske vaegtningskoefficienter og monetaer vurdering af miljoeskader og

c) en tilpasset finansieringsoversigt for dette program;

25. tilkendegiver paa ny sin tilfredshed med og glaede over Kommissionens meddelelse, som maa anses for at vaere et vigtigt skridt i den rigtige retning med henblik paa indfoerelse af den model for baeredygtig udvikling, der er opstillet som maal i unionstraktaten, det femte handlingsprogram og Delors' hvidbog; mener derfor, at den foreslaaede budgetbevilling boer stoettes og muligvis endog forhoejes;

26. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Raadet, medlemsstaterne, Det Europaeiske Miljoeagentur, Eurostat, de nationale statistiske kontorer, OECD, De Forenede Nationer og Verdensbanken.