KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
SEK(92) 1006 endelig udg. Bruxelles, den 2. juli 1992 
KOMMISSIONENS RAPPORT TIL RloET 
OK OVERGANGSBESTEMMELSERNE SOM FØLGE AF 
-ARTIKEL 28, STK. 3, I SJETTE DIREKTIV 77/388/EØF 
-ARTIKEL l, STK. l, I ATTENDE DIREKTIV 89/465/EØF, 
FORELAGT I HENBOLD TIL. ARTIKEL 3 I RlDETS 
AT~DE DIREKTIV AF 18. JULI 1989 
- 2 -
Det fælles merværdiafgiftssystem skal i princippet omfatte et ensartet 
beregningsgrundlag. Denne målsætning er ikke helt opnået ved sjette 
direktiv 87/388/EØF om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om 
omsætningsafgifter, der gør det muligt for disse stater i en overgangs­
periode at anvende visse undtagelser i forhold til den almindelige ordning 
for det fælles merværdiafgiftssystem. 
Disse undtagelsesbestemmelser var blevet indført for at gøre det muligt for 
medlemsstaterne og de økonomiske sektorer, der nyder godt heraf, at råde 
over en frist til at foretage de nødvendige tilpasninger. 
l) således opregnes der i artikel 13 og 15 i sjette direktiv af 17. maj 
1977 visse transaktioner, der er fritaget endeligt for merværdiafgift. 
Ifølge direktivets artikel 28, stk. 3, litra a), kan medlemsstaterne i 
en overgangsperiode fravige den fælles regel, dvs. fortsat lade de 
transaktioner være afgiftspligtige, som er fritaget, og som er anført i 
direktivets bilag E. 
Ligeledes kan medlemsstaterne ifølge direktivets artikel 28, stk. 3, 
litra b), fortsat på de i medlemsstaten gældende betingelser fritage de 
transaktioner, der er opregnet i bilag F, selv om nævnte transaktioner 
normalt falder ind under merværdiafgiftens anvendelsesområde i henhold 
til sjette direktivs artikel 5 og 6. 
2) sidstnævnte direktiv fastsætter ligeledes, at Rådet på grundlag af en 
beretning fra Kommissionen skal tage de i artikel 28, stk. 3, nævnte 
undtagelsesbestemmelser op til fornyet overvejelse med henblik på 
eventuel ophævelse af visse af disse undtagelser eller af dem alle. 
3) Det må tilstræbes at ophæve disse undtagelsesbestemmelser: 
a) Disse undtagelsesbestemmelser skal ophæves for at sikre, at moms­
systemet fungerer bedre. De er nemlig lige så meget foranstalt­
ninger, der modvirker en fuldstændig harmonisering af merværdi­
afgiften på fællesskabsplan og derfor kan medføre konkurrence­
fordrejninger mellem medlemsstater. 
- 3 -
b) Det fastsættes i øvrigt i artikel 2 i Rådets forordning (EØF, 
Euratom) nr. 1553/89 af 29. maj 1989 om den endelige ordning for 
ensartet opkrævning af egne indtægter hidrørende fra merværdi­
afgiften, at der ved fastlæggelsen af grundlaget for momsindtæg­
terne bl.a. skal tages hensyn til: 
transaktioner, for hvilke medlemsstaterne i medfør af artikel 
28, stk. 3, litra a), i direktiv 77/388/EØF fortsat opkræver 
afgift, 
transaktioner, for hvilke medlemsstaterne i medfør af artikel 
28, stk. 3, litra b), i direktiv 77/388/EØF fortsat indrømmer 
afgiftsfritagelse. 
Disse fravigelser har dermed ikke ubetydelige konsekvenser for 
metoden til beregning af de egne indtægter og vanskeliggør deres 
kontrol. 
c) Endelig noterede Rådet sig i erklæringen i sin mødeprotokol ved 
vedtagelsen af det attende direktiv (Fise 105 -7716/89), at de 
relevante ændringer i listen over fritagne og afgiftspligtige 
transaktioner, som fremgår af artikel 28, stk. 3, skal være at 
sikre afgiftsmæssig ligebehandling mellem medlemsstaterne i 
overensstemmelse med EØF-Traktatens principper. 
4) I dette perspektiv har Rådet for De Europæiske Fællesskaber efter 
forslag fra Kommissionen i sit direktiv af 18. juli 1989 besluttet at 
ophæve visse undtagelser. 
Således er undtagelserne i bilag E blevet nedbragt fra 13 til 4 (idet 
to ikke er blevet anvendt)J undtagelserne i bilag F er nedbragt fra 27 
til 14. 
S) Rådet har ligeledes i artikel 3 i attende direktiv fastsat en fornyet 
behandling af de resterende undtagelser, der følger af 
artikel 28, stk. 3, i sjette direktiv af 17.5.1977, og af 
artikel l, stk. l, andet afsnit, i attende direktiv af 18.7.1989, 
idet der tages hensyn til de konkurrencefordrejninger, der er opstået 
som følge af deres anvendelse, eller som vil kunne opstå i forbindelse 
med gennemførelsen af det indre marked. 
* 
* * 
- 4 -
Nærværende rapport har til formål at redegøre for situationen for de und­
tagelser, der ikke er ophævet ved attende direktiv, under hensyntagen til 
de økonomiske vilkår og gennemførelsen af det indre marked. 
I rapporten behandles i nævnte rækkefølge: 
de undtagelser, for hvilke Kommissionen har forpligtet sig til at 
forelægge Rådet specifikke forslag, 
de konsekvenser, der er et resultat af anvendelsen af de øvrige und­
tagelser, eller som kan blive et resultat af gennemførelsen af det 
indre marked. 
- s -
I:. UNDTAGELSER, DER BØR GØRES TI:L GENSTAND FOR S..BRLI:GE FORSLAG 
l. Visse undtagelser i artikel 28, stk. 3, litra a) og b) (bilag E og 
F) skal gøres til genstand for specifikke bestemmelser og vil ikke 
blive gennemgået mere inden for rammerne af nærværende rapport. Det 
drejer sig om følgende punkter: 
ElS Tjenesteydelser præsteret af rejsebureauer -rejser uden for 
EØF (jf. nr. F27 og artikel 28, stk. 3, litra g)) 
Kommissionen vil forelægge Rådet et specifikt direktivforslag 
under hensyntagen til de praktiske vanskeligheder i forbin­
delse med beskatningen af rejsebureauernes fortjeneste, 
hvilket allerede har været omtalt i momsudvalget og er i 
overensstemmelse med det løfte, der blev afgivet under 
attende direktivs vedtagelsesprocedure. 
FlO Transaktioner præsteret af hospitaler (privatklinikker) 
Forslaget til nittende direktiv (KOM(84) 648) har til formål 
at udvide fritagelsen til at omfatte andre hospitaler end 
dem, der omhandles af artikel 13, punkt A, stk. l, litra b), 
i sjette direktiv, og som allerede er fritaget. udvidelsen af 
anvendelsesområdet for den i denne artikel nævnte fritagelse 
ville gøre undtagelsen i nr. lO i bilag F uden indhold. 
Fl7 Befordring af personer samt transport af goder i forbindelse 
med personbefordring 
Gennemførelsen af artikel 28, stk. S, vil blive gjort til 
genstand for et særskilt forslag i overensstemmelse med 
Kommissionens arbejdsprogram for 1992. 
Derfor vil Rådet hurtigst muligt få forelagt et direktiv­
forslag om momsordningen for personbefordring. 
-6-
F26 Transaktioner i forbindelse med guld, med undtagelse af guld 
til industrielt brug 
I henhold til det løfte, der blev fremsat under drøftelserne 
om attende momsdirektiv, vil Kommissionen forelægge Rådet et 
specifikt direktivforslag om momsordningen for disse trans­
aktioner. Det tekniske arbejde er siden blevet indledt med 
henblik pl at udarbejde et arbejdsdokument. 
F27 Tjenesteydelser præsteret af rejsebureauer (rejser inden for 
EØF) 
(jf. ElS) 
2. undtagelsen i sjette direktivs artikel 28, stk. 3, litra g), 
(muligheden for at fritage tjenesteydelser præsteret af rejse­
bureauer, der ikke har fradragsret for afgifter erlagt i tidligere 
led) 
Denne undtagelse vil ligeledes blive behandlet inden for rammerne 
af nye forslag om rejsebureauers transaktioner (jf. ElS). 
-7-
U. ANALYSE AP DB BBSThtmB UNDTAGELSER 
A. Generelle bemærkninger 
Medlemsstaternes anvendelse af de bastlande undtagelser influerer 
nødvendigvis på størrelsen af deres budgetindtægter. Undtagelsernes 
opretholdelse kan ligeledes medføre fordrejninger af konkurrence­
forholdene mellem de økonomiske beslutningstagere i da forskellige 
medlemsstater. Af disse årsager påtænker Kommissionen at komplet­
tere harmoniseringen gennem en pragmatisk fremgangsmåde. 
l. opretholdelsen af undtagelser, der de facto udvider eller 
begrænser merværdiafgiftens anvendelsesområde i en begunstiget 
medlemsstat influerer på størrelsen af momsindtægterne i denne 
stat. 
De bastlande undtagelser har til virkning 
-dels at opretholde beskatningen af transaktioner, der skal 
fritages under den endelige ordning (sjette direktivs artikel 
28, stk. 3, litra a), og bilag E), 
-dels at opretholde fritagelsen for normalt afgiftspligtige 
transaktioner (sjette direktivs artikel 28, stk. 3, litra b), 
og bilag F). 
Ophævelsen af de resterende undtagelser skulle efter princippet 
medføre et indtægtstab i første tilfælde og en indtægts­
stigning i andet tilfælde til fordel for hver enkelt medlems­
stat, der er berørt af undtagelsernes bortfald. Hvad det angår, 
er der flere resterende undtagelser i bilag F (14) end i 
bilag E (4). Alt andet lige vil en medlemsstat således af 
budgetmæssige årsager ønske at ophæve de undtagelser i bilag F, 
den anvender. 
Opretholdelsen af de nuværende undtagelser forpligter ligeledes 
Kommissionens tjenestegrene til at korrigere beregningsmeto­
derne på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne. 
2. I øvrigt har Rådet udtrykkeligt anmodet Kommissionanl) om en 
rapport, der skal gøre det muligt for den at træffe afgørelse 
om ophævelse af undtagelserne, "idet der tages hensyn til de 
konkurrencefordrejninger, der er opstået som følge af deres 
anvendelse, eller som vil kunne opstå i forbindelse med 
gennemførelsen af det indre marked". 
l) Artikel 3 i attende direktiv. 
- 8 -
For at kunne vurdere r~s~c~ene for konkurrencefordrejning må 
der derfor tages hensyn til overgangsordningen og dernæst til 
den endelige ordning. 
Anvendelsen af hver enkelt af de undtagelser, der er opretholdt 
i attende direktiv, vil herefter blive genstand for en kort­
fattet analyse ud fra dette kriterium. 
-Det må imidlertid først understreges, at væsentlige forskelle 
i satserne for samme goder og tjenesteydelser ligeledes kan 
føre til visse konkurrencefordrejninger. 
Hvad angår leveringen af goder medfører den nugældende moms­
ordning eller overgangsordningen ikke tydelige konkurrence­
fordrejninger med hensyn til den anvendte sats, der konse­
kvent er importlandets sats (det nuværende system) eller 
bestemmelseslandets sats (overgangsordningen). 
Dette ville ikke have været tilfældet, såfremt den ikke­
afgiftspligtige eller afgiftsfritagne køber, som Kommissionen 
havde foreslået det i august 1987, havde skullet erlægge 
merværdiafgiften i oprindelseslandet. 
Hvad angår tjenesteydelserne kan der opstå konkurrence­
fordrejning, når der ved leveringsstedet for en tjeneste­
ydelse i henhold til sjette direktivs artikel 9, stk. l, 
forstås det sted, hvor den, der yder tjenesten, har etableret 
hjemstedet for sin virksomhed. 
Den indbyrdes tilnærmelse af satserne, som Kommissionen har 
foreslået, er således afgørende for en mindskelse af de 
nuværende fordrejninger. 
- I visse tilfælde er de konkurrencefordrejninger, der udeluk­
kende skyldes opretholdelsen af en eller anden undtagelse, i 
øvrigt nødvendigvis begrænsede. Visse undtagelser anvendes 
nemlig kun af et meget begrænset antal medlemsstater (jf. 
bilag l). Endvidere påvirkes køberens valg direkte af 
forskellige faktorer, som afstand, gode og tjenesteydelse, og 
gør dermed ofte konkurrencefordrejningerne rent teoretiske. 
-Ydermere omfatter sjette direktiv andre undtagelser end 
undtagelserne i artikel 28, stk. 3. 
-9! -
3. Nlr dette er sagt, al bevarer de undtagelser i henhold til det 
sjette direktiv, der fortsat bestlr efter vedtagelsen af 
attende direktiv, en karakter af overgangsforanstaltningar. De 
skal derfor i princippet afskaffas for at fuldstændiggøre 
harmoniseringen af medlemsstatarnes lovgivninger om omsætnings­
afgifter. 
således som Rådet har opfordret Kommissionen til og i overens­
stemmelse med sjette direktivs artikel 28, stk. 4, har Kommis­
sionen imidlertid ikke til hensigt kun at foreall en ophævelse 
af de undtagelser, hvis opretholdelse ville have til virkning, 
at den bryder den afgiftsmæssige ligebehandling mellem medlems­
staterne. 
4. Som praktisk regel kunne medlemsstaterne imidlertid fl en 
valgmulighed i stedet for visse af de undtagelser, der ikke 
desto mindre anbefales ophævet, selv nlr deres anvendelse ikke 
fører til reelle konkurrencefordrejninger. 
Hovedfordelen ved en sldan bestemmelse ville være, at alle 
medlemsstater, og især dem, der ikke pl nuværende tidspunkt 
"nyder godt af" en undtagelse, kan tilpasse deres lovgivning. 
Naturligvis skal en sldan valgmulighed ikke være i strid med 
sjatte direktivs generelle principper eller fremkalde nye 
fordrejninger af konkurrenceforholdene mellem medlemsstaterne. 
S. ophævelsen af en undtagelse, hvad enten den kompensaras med en 
valgmulighed til alle medlemsstater eller ej, bør ske senest 
den l. januar 1993, hvor overgangsordningen inden for rammerne 
af afskaffelsen af da skatte- og afgiftsmæssige grænser træder 
i kraft. 
-10 -
B. ~ansaktioner omhandlet i bilag E 
E2 ~jeneøteydeløer præsteret af tandteknikeres samt tandlægers og 
tandteknikeres levering af tandproteser 
De pågældende transaktioner er omhandlet i sjette direktivs artikel 13, 
punkt A, stk. l, litra e), og udgøres af tjenesteydelser præsteret af 
tandteknikere som et led i udøvelsen af deres erhverv samt tandlægers og 
tandteknikeres levering af tandproteser. 
Denne bestemmelse afgiftsfritager hverken køb af proteser i indlandet eller 
tandteknikeres import af proteser, men udelukkende transaktioner mellem 
tandteknikeren eller tandlægen og deres kunder. 
Af de to medlemsstater, der beskatter nævnte transaktioner (Tyskland og 
Belgien) har kun Tyskland under det forberedende arbejde med attende 
direktiv udtrykt ønske om at opretholde undtagelsen af budgetmæssige 
årsager. 
Ophævelsen af undtagelsen, som Kommissionen allerede havde forudset i 1984 
i sit forslag til attende direktiv, var begrundet ved det forhold, at 
beskatningens opretholdelse giver tandlæger pligt til at sondre mellem de 
afgiftspligtige og ikke afgiftspligtige transaktioner, de foretager. 
Endvidere kan en sådan undtagelse ikke være permanent. 
-11 -
E7 Virksemhed udøvet af aldanne offentlige radio-og fjernsynaorganer, 
soa ikke har kommerciel karakter 
offentlige radio- og fjernsynsorganers kommercielle virksomhed er afgifts­
pligtig i henhold til sjette momsdirektivs artikel 4, stk. S, tredje 
afsnit, og bilag o. 
Til gengæld er virksomhed, der ikke har kommerciel karakter afgiftsfritaget 
i henhold til samme direktivs artikel 13, punkt A, stk. l, litra q). 
Ifølge artikel 28, stk. 3, litra a), kan medlemsstaterne imidlertid fortsat 
i en overgangsperiode lade disse transaktioner være afgiftspligtige. 
To medlemsstater anvender undtagelsen i bilag E, nr. 7 (Danmark og 
Italien). Alle de øvrige medlemsstater anses at afgiftsfritage virksomhed, 
der ikke har kommerciel karakter. Ophævelsen af undtagelsen ville give hævd 
til sjette direktivs sondring mellem afgiftspligtig kommerciel virksomhed 
og afgiftsfritaget ikke-kommerciel virksomhed. 
Kommissionen konstaterer, at en offentlig kanals tjenesteydelser til 
seerne ikke er fundamentalt forskellige fra en privat kanals. De offentlige 
kanaler søger ligeledes at erobre et stadig større publikum for at øge 
størrelsen af andre indtægter end licens. Offentlige og private kanaler er 
således i mere direkte konkurrence end tidligere. Da de nye teknikker 
(kabler, satellitter osv.) fjerner grænserne mellem staterne kan en 
national offentlig kanal være i direkte konkurrence med en (offentlig eller 
privat) kanal fra en anden medlemsstat. 
Den nuværende udvikling på det audiovisuelle område i Europa er ligeledes 
præget internationalisering af produktion og marked. 
Afgiftsfritagelsen bevirker, at konkurrencefordrejningerne opretholdes til 
skade for de offentlige kanaler, fordi en stor del af deres indtægter 
udgøres af licens. De offentlige kanaler kan nemlig i modsætning til deres 
konkurrenter i den private sektor ikke fuldstændigt fradrage afgiften på de 
goder og tjenesteydelser, de har erhvervet til brug for deres virksomhed. 
Kun en beskatning af ikke-kommerciel virksomhed vil give en ensartet af­
giftsbehandling af alle radio-og fjernsynsorganer. 
-12' -
Ydermere ville beskatningen have en meget lille indvirkning pl licensens 
størrelse, for sl vidt som medlemsstaterne vil kunne anvende en reduceret 
sats. Da der i øvrigt er tale om en licens, der fastsættes af en offentlig 
instans, kan medlemsstaterne ønske at undlade helt at,.overvælte afgiften pl 
den licens, som brugerne af den offentlige tjeneste betaler. 
På baggrund af ovenstående påtænker Kommissionen dels en ophævelse af den 
undtagelsesbestemmelse, der giver nogle medlemsstater ret til fortsat at 
afgiftsbelaste offentlige radio- og fjernsynsorganers "ikke-kommercielle" 
virksomhed, dels at ændre sjette direktiv, således at alle nævnte organers 
transaktioner gøres afgiftspligtige. 
Der må imidlertid ligeledes tages særlige sociale og kulturelle hensyn i de 
enkelte medlemsstater, for så vidt angår den offentlige radio-og 
fjernsynstjeneste. Denne ville kunne vælge at lægge vægt på sådanne hensyn 
frem for de økonomiske betragtninger, som er led i konkurrencen mellem 
offentlige og private radio-og fjerneynsorganer. 
Det er derfor bestemt, at de medlemssater, der for tiden afgiftsfritager 
offentlige radio- og fjernsynsorganers ikke-kommercielle transaktioner, 
fortsat kan gøre det efter den 1. januar 1993. 
Under alle omstændigheder vil disse organers momssituation på ny blive 
behandlet af Kommissionen, og Rådet vil blive opfordret til at tage 
stilling til denne undtagelse på grundlag af et forslag fra Kommissionen, 
som vil blive fremlagt inden den 31. december 1996. 
Ell --13 -
Lavering af gamle bygninger, alframt de er foretaget af afgifts­
pligtige personer med fradragsret for afgifter erlagt i tidligere 
omsætningsled pl de pågældende bygninger ved første levering. 
Undtagelsebestemmelsen gør det muligt at beskatte leveringer af bygninger 
efter første indflytning af afgiftspligtige personer der har benyttet deres 
fradragsret for moms erlagt i det tidligere led ved den første levering af 
de pågældende bygninger. 
Kun tre lande fraviger princippet om afgiftsfritagelse i sjette direktivs 
artikel 13, punkt B, litra g), (Irland, Italien og Frankrig) og pålægger de 
nævnte leveringer merværdiafgift. For de fleste øvrige medlemsstaters 
vedkommende giver leveringerne anledning til opkrævning af tinglysnings­
eller ejerskifteafgifter, som den afgiftspligtige køber i princippet ikke 
kan fradrage. 
Idet de pågældende goder ikke kan flyttes, kan undtagelsens opretholdelse 
ikke få reel indvirkning på konkurrenceplanet. 
sådanne fordrejninger kan kun opstå, når afgiftsbyrden i tilknytning til 
købet er meget forskellig fra land til land, og dette således påvirker 
virksomhedens beslutning om fremtidigt etableringssted. Når dette er sagt 
synes denne faktor ikke alene at være afgørende under hensyntagen til bl.a. 
eksistensen af visse former for støtte, som de offentlige myndigheder kan 
tildele virksomheder, for at tilskynde dem til at etablere sig i et med­
lemsland frem for et andet, samt det enkelte firmas kommercielle politik. 
Ikke desto mindre synes det med henblik på det store indre marked nød­
vendigt at ophæve undtagelsesbestemmelsen, således at det fælles merværdi­
afgiftssystem bliver så neutralt som muligt for de forskellige økonomiske 
beslutningstagere. 
Ydermere når det drejer sig om afgiftsfritagne transaktioner i henhold til 
artikel 13, punkt B, litra g), kan medlemsstaterne anvende artikel 13, 
punkt c, litra b), og indrømme afgiftspligtige personer ret til at vælge at 
erlægge afgift for de pågældende transaktioner. 
-14 -
c. Transaktioner omhandlet i bilag F 
Fl apkrævning af entr6 ved sportsarrangementer 
Den første undtagelse i bilag F gør det muligt for en medlemsstat at 
afgiftsfritage opkrævning af entr4 ved normalt afgiftspligtige sports­
arrangementer. Tre medlemsstater fritager for øjeblikket disse trans­
aktioner (Frankrig, Irland, Luxembourg). 
Kommissionen havde ikke i sit oprindelige forslag til attende direktiv 
påtænkt at ophæve undtagelsen. 
Kommissionen var gennem drøftelser blevet opfordret af Parlamentet til at 
sondre mellem amatørsport og professionel sport med henblik på kun at 
beskatte opkrævning af entr4 ved professionelle sportsarrangementer, dvs. 
sportsbegivenheder, hvor der deltager sportsfolk, som direkte eller 
indirekte modtager et vederlag. således skulle der fortsat kun afgifts­
fritages entr4 ved sportsarrangementer, hvori der kun deltager sportsfolk, 
som ikke hverken direkte eller indirekte modtager noget vederlag for deres 
deltagelse i dette arrangement. 
Kommissionen afviste dette ændringsforslag, fordi sportens udvikling og 
nuværende praksis ikke gør det muligt at foretage en sådan sondring. 
Ydermere ville godkendelsen af ændringsforslaget have indebåret opret­
holdelsen af en delvis fritagelse for "amatørsport", der er i strid med den 
endelige målsætning om ophævelse af alle undtagelser. 
På grundlag af det tidligere arbejde i arbejdsgruppen vedrørende finan­
sielle spørgsmål foreslår Kommissionen under hensyntagen til det forhold, 
at alle eventuelle afgifter, bortset fra merværdiafgift, der lægges på 
entr4en ved sportsarrangementer, oppebæres af lokale myndigheder, at hver 
enkelt medlemsstat får ret til at vælge den afgiftsordning, den anser for 
mest hensigtsmæssig. 
På nuværende tidspunkt forventes opretholdelsen af en diffentieret behand­
ling ikke at medføre konkurrencefordrejninger i denne sektor, idet et 
sportsarrangements placering ikke er knyttet til den afgiftsordning, som en 
medlemsstat anvender for entre. 
Kommissionen har derfor til hensigt at foreslå undtagelsen ophævet, på 
samme måde som medlemsstaternes mulighed for at vælge afgiftsfritageise for 
entre ved alle eller visse sportsarrangementer. 
-15 -
F2 Tjenesteydelser præsteret af forfattere, kunstnere herunder ud­
øvende kunstnere, advokater og andre personer i liberale erhverv 
Alle former for virksomhed, der udøves af personer i ovennævnte erhverv, 
momsbelastes i henhold til de kenbinerede bestemmelesr i sjette direktivs 
artikel 2 og 4. Beskatningsprincippet kan eventuelt kun fraviges i henhold 
til artikel 13 eller nærværende overgangsbestemmelse. seks medlemslande 
anvender for tiden undtagelsesbestemmelse F 2 (Belgien, Danmark, Græken­
land, Irland, Nederlandene og Spanien). 
Tjenesteydelser præsteret af advokater og andre personer i liberale 
erhverv 
Når tjenesteydelser præsteret af advokater og visse liberale erhverv, såsom 
notarer og retsembedsmænd, journalister samt revisorer leveres til afgifts­
pligtige, gør deres beskatning det muligt for modtagerne at fratrække den 
merværdiafgift, de faktureres, og for tjenesteyderne til at få tilbage­
betalt den erlagte afgift i tidligere led. omvendt giver tjenesteydelsens 
fritagelse ikke ret til fradrag af afgifter erlagt i tidligere led, som 
udgør et element i tjenesteydelsens kostpris. 
Der kan vise sig konkurrencefordrejninger som følge af en medlemsstats 
opretholdelse af undtagelsen. 
I henhold til sjette momsdirektivs artikel 9, stk. 2, litra e), er 
leveringsstedet for visse transaktioner nemlig det sted, hvor den afgifts­
pligtige aftager har etableret hjemstedet for sin virksomhed. 
Derfor er tjenesteydelsen altid afgiftspligtig, hvis transaktionen ikke er 
afgiftsfritaget i den medlemsstat, hvor den afgiftspligtige aftager er 
etableret, uanset hvilken ordning, der gælder for denne tjenesteydelse i 
yderens medlemsstat. Den vil aldrig blive afgiftsbelastet i den afgifts­
pligtige aftagers medlemsstat, når denne stat anvender undtagelsen. 
I disse situationer bevirker undtagelsen ikke, at der skabes større 
konkurrencefordrejninger. 
Imidlertid må det konstateres, at en yder, der er etableret i en medlems­
stat, som anvender undtagelsen, ikke har nogen fradragsret, også selv om 
tjenesteydelsen ville være afgiftspligtig i aftagerens medlemsstat. 
Følgelig omfatter grundlaget ikke indbefattet moms for den fakturerede 
tjenesteydelse nødvendigvis elementer, der er belastet med den ikke­
fradragsberettigede merværdiafgift. 
-16 -
Når aftageren ikke er afgiftspligtig, er leveringsstedet for tjeneste­
ydelsen det sted, hvor yderen er etableret. En tjenesteydelse præsteret af 
en yder, der er etableret i en medlemsstat, som anvender undtagelsen, 
belastes således aldrig med merværdiafgiften, uanset den i aftagerens stat 
gældende ordning. opretholdelsen af denne mulighed for fuldstændig afgifts­
fritagelse, der medfører konkurrencefordrejninger, kan ikke tillades. 
Endelig vil anvendelsen af den endelige ordning som følge af selve und­
tagelsens opretholdelse bevirke en forværring af fordrejningerne af konkur­
renceforholdene, så snart leveringsstedet for tjenesteydelserne under denne 
ordning er det sted, hvor yderen er etableret i Fællesskabet, uanset af­
tagerens status, når sidstnævnte er etableret i Fællesskabet. 
Det ser således ud som om merværdiafgiftens neutralitetsmålsætning kun kan 
opnås fuldstændigt, såfremt de pågældende transaktioner underlægges en 
ensartet beskatningsordning i EØF. Kommissionen foreslår derfor, at denne 
undtagelse ophæves. 
-17 -
Tjenesteydelser præsteret af forfattere og kunstnere, herunder 
udøvende kunstnere 
Nr. 2 i bilag F omhandler ligeledes tjenesteydelser præsteret af forfattere 
og kunstnere, herunder udøvende kunstnere. 
I sit oprindelige forslag til syvende direktiv1) og derefter i forslaget 
til nittende direktiv2) havde Kommissionen forudset en afgiftefritagelse 
af udøvende kunstnere samt kunstneres salg af egne værker. 
Efter udtalelserne fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Europa-Parla­
mentet3) fjernede Kommissionen bestemmelserne om fritagelse for kunst­
nerisk produktion fra teksten til forslaget til nittende direktiv4). 
Som følge heraf er tjenesteydelser præsteret af forfattere og kunstnere, 
herunder udøvende kunstnere, samt kunstneres salg af egne værker forsat 
underlagt merværdiafgift efter gældende ret. 
undtagelsen i bilag F gør det blot muligt at fritage tjenesteydelser. 
I den grad, der har kunnet opstå tvivl med hensyn til arten af visse 
transaktioner, som præsteres af kunstnere (levering eller præstøring af 
tjenesteydelser), særlig skabere af kunstværkerS), vil undtagelsens 
ophævelse have den fordel, at ensarte den afgiftsordning, der anvendes for 
samtlige transaktioner, der udføres af disse personer i hver enkelt 
medlemsstat. 
På nuværende tidspunkt tyder det på, at en fritagelse af nævnte 
tjenesteydelser ikke gør det muligt for de afgiftspligtige at udøve deres 
fradragsret for afgifter erlagt i tidligere led. Heraf følger, at de 
afgiftspligtige aftagere bærer en afgiftsrest i strid med de generelle 
merværdiafgiftsprincipper. 
Uden at Kommissionen vil stille spørgsmål ved princippet om beskatning af 
tjenesteydelser præsteret af forfattere og kunstnere herunder udøvende 
kunstnere, bemærker den ikke desto mindre, at gennemførelsen af dette 
l) EFT nr. c 26 af 1.2.1978 og EFT nr. c 136 af 31.5.1979. 
2) KOM(84) 648 af 22.11.1984. 
3) Udtalelse af 3.7.1985 og af 6.4.1987. 
4) KOM(87) 315 af 1.7.1987. 
5) Leveringer, der foretages af skabere af kunstværker, er ikke berørt af 
den særordning, der redegøres for i forslaget til syvende direktiv. 
-18 -
princip støder på visse vanskeligheder i betragtning af den pågældende 
virksomheds karakter. Endvidere kan hovedparten af de efter de almindelige 
regler afgiftspligtige forfatter og kunstnere nyde godt af ordningen for 
små og mellemstore virksomheder under hensyntagen til den faktiske omsæt­
nings størrelse (jf. KOM(86) 444). 
Kommissionen finder det hensigtsmæssigt at afvente vedtagelsen af den 
endelige særordning for små og mellemstore virksomheder, inden der træffes 
beslutning om at ophæve undtagelsen; den foreslår derfor, at den opret­
holdes for forfattere, og kunstnere, herunder udøvende kunstnere. 
-19 -
FS -Tjenesteydelser og dertil knyttede leveringer af goder, præsteret af 
det offentlige post-og telegrafvæsen inden for området telekommuni­
kation. 
Idet ovennævnte transaktioner siden l. november 1987 har været merværdi­
afgiftspligtige i Frankrig, anvender fem medlemsstater fortsat undtagelsen 
(Tyskland, Irland, Italien, Luxembourg, Nederlandene). 
Blandt sidstnævnte anvender Italien kun undtagelsen for telegrafvæsenet. 
Tyskland finder, at det offentlige telekommunikationsvæsen for fremtiden 
skal være pålagt merværdiafgift og har derfor indledt en gradvis beskatning 
af tjenesteydelser og levering af goder. Den generelle afgiftsbelastning 
forventes indført senest den 31. december 1995. 
Irland har ligeledes besluttet at afgiftsbelaste disse transaktioner fra 
l. januar 1991. 
Denne situation er ikke tilfredsstillende, for så vidt som de afgifts­
fritagne afgiftspligtige personer ikke kan udøve fradragsretten for den 
indgående afgift, hvilket kan være en betydelig investeringsbremse. 
Endvidere har de afgiftsfritagne tjenesteyderes eller leverandørers 
afgiftspligtige kunder ingen fradragsret, selv om deres virksomhed kan 
pålægges merværdiafgift. 
I øvrigt kan der opstå fordrejninger i konkurrenceforholdene, når den 
offentlige tjeneste ikke har afgiftspligt modsat konkurrerende private 
virksomheder. Afgiftsfritagelsen i et medlemsland for tjenesteydelser 
præsteret af de offentlige postmyndigheder har til virkning ikke blot at 
styrke det pågældende offentlige organs stilling i forhold til eventuelle 
beskattede konkurrenter, men ligeledes at skabe en fordrejning af konkur­
renceforholdene mellem medlemsstaterne. En afgiftsfritagelse af et offent­
ligt organ kan kun tilskynde de afgiftsfritagne afgiftspligtige (banker, 
forsikringsselskaber osv.), der udgør hovedforbrugerne af telekommunika­
tionsydelser, til at placere visse aktiviteter i de lande, hvor de erhver­
vede goder og tjenesteydelser ikke er afgiftsbelastet. 
Endelig er nødvendigheden for bl.a. en større standardisering af udstyr, en 
deregulering og en åbning af de nationale markeder blevet fremhævet i 
undersøgelsen om fordelene af et virkeligt enhedsmarked i Europa vedrørende 
-20-
telefontjenesteydelser og -udstyrl). som følge heraf vil de fordrejninger, 
der skyldes en differentieret skatte- og afgiftsbehandling, være så meget 
desto større for fremtiden, som telekommunikationsmarkedet ikke længere 
skal være underlagt lige så restriktive nationale regler som tidligere, og 
at konkurrencen vil blive større i denne voldsomt ekspanderende økonomiske 
sektor. 
Den udvikling, der er konstateret i visse medlemslande og ovennævnte 
elementer taler for ophævelsen af undtagelsen, således at alle tjeneste­
ydelser og dertil knyttede leveringer af goder på telekommunikationsområdet 
afgiftsbelastes ensartet i den enkelte medlemsstat uanset tjenesteyderens 
eller leverandørens status. 
l) Jf. Research on the Cost of Non-Europa -Basic findings -Vol. 1, 
s. 293 ff.; 329 ff. 
-21 -
F6 -Tjenesteydelser og dertil knyttede leveringer af goder, foretaget af 
bedemandsforretninger 
ophævelsen af denne undtagelse, der anvendes af seks medlemsstater 
(Danmark, Irland, Italien, Nederlandene, Det Forenede Kongerige og 
Portugal) var ikke foreslået af Kommissionen inden for rammerne af attende 
direktiv i betragtning af de pågældende ydelsers ekstraordinære, sociale 
karakter. 
I øvrigt har fritagelsens opretholdelse helt klart ikke til virkning, at 
der skabes konkurrencefordrejning. 
Kommissionen foreslår derfor, at undtagelsen ophæves, og medlemsstaterne 
får mulighed for at vælge afgiftsfritagelsen. 
-22 -
F7 -Transaktioner præsteret af blinde eller af værksteder for blinde, 
under forudsætning af at de nævnte afgiftsfritagelser ikke medfører 
konkurrencefordrejning af betydning 
Medlemsstaterne kan fravige beskatningsprincippet ved at fritage trans­
aktioner præsteret af blinde eller af værksteder for blinde, under forud­
sætning af at de nævnte afgiftsfritagelser ikke medfører konkurrence­
fordrejning af betydning. 
Tre medlemsstater anvender undtagelsen (Tyskland, Frankrig og Nederlan­
dene). 
Denne situation kan teoretisk føre til konkurrencefordrejninger mellem de 
afgiftspligtige og de privatpersoner, der foretager samme transaktioner 
(tjenesteydelser eller levering af goder). 
I øvrigt kan den sociale behandling af denne gruppe kun gyldigt støtte sig 
på en merværdiafgiftsfritagelse, der kun giver en tilsyneladende og meget 
relativ fordel, så snart som afgiftsfritagelsen ikke giver ret til fradrag 
af den afgift, der har belastet de erhvervede goder og tjenesteydelser til 
brug for deres virksomhed. Kommissionen har hele tiden ment, at samme mål­
sætning kan opnås ved at yde særlige tilskud, hjælpeydelser og andre 
midler, som den enkelte medlemsstat kan fastsætte. 
Endvidere viser den fritagelse, som denne befolkningsgruppe kan nyde godt 
af, sig at være en forskelsbehandling over for personer, der lider af et 
andet handicap, og de tilsvarende strukturer, der beskæftiger dem. 
Da det nu forholder sig således, bestrider Kommissionen ikke den sociale 
karakter af en sådan foranstaltning. samtidig med at Kommissionen foreslår 
at ophæve undtagelsen, påtænker den derfor at give medlemsstaterne mulighed 
for at vælge afgiftsfritagelse, naturligvis forudsat at denne afgiftefrita­
gelse ikke fører til væsentlige fordrejninger af konkurrencevilkårene. 
-23 -
F8 -Levering af goder og tjenesteydelser til organer, der bar til opgave 
at anlægge, udstyre og vedligeholde kirkegårde osv. for krigsofre 
Denne undtagelse, der anvendes af to medlemsstater (Belgien og Frankrig) 
gør det muligt at afgiftsfritage levering af goder og tjenesteydelser til 
organer, der har til opgave at anlægge, udstyre og vedligeholde kirkegårde, 
gravsteder og mindesmærker for krigsofre. 
Denne undtagelses anvendelse skaber ikke konkurrencefordrejning mellem 
medlemsstater for så vidt som det pågældende marked, der vedrører fast 
ejendom, er et økonomisk set begrænset marked. 
Kommissionen foreslår, at medlemsstaterne får muligheden for at vælge 
afgiftsfritagelse, idet det præciseres, at den nødvendigvis har til virk­
ning at udelukke enhver fradragsret for afgiften vedrørende de goder og 
tjenesteydelser, der er nødvendige for at gennemføre transaktioner inden 
for undtagelsens anvendelsesområde. 
-24 -
Fl2 -offentlig vandforsyning 
Fire medlemsstater fritager offentlig vandforsyning (Frankrig, Grækenland, 
Irland og Luxembourg). 
Visse medlemsstaters beslutning om at afgiftsfritage vandforsyning kan 
skabe konkurrencefordrejning mellem medlemsstater. Den nuværende udvikling, 
der kan konstateres i denne i alle henseender vigtige økonomiske sektor, er 
nemlig i mange medlemsstater præget af både åbning af de nationale offent­
lige markeder og af privatisering af de offentlige tjenester, der varetager 
distributionen. 
I øvrigt kræver vanddistributionen betydelige investeringer fra de offent­
lige eller private organer. Afgiftsfritagelsen af de offentlige organer 
skader sidstnævnte, der ikke kan fradrage den merværdiafgift, der har 
belastet de erhvervede goder og tjenesteydelser til denne virksomhed, 
hvorimod andre organer end offentligretlige organer har fradragsret. 
Kommissionen bemærker ligeledes, at afgiftsbelastningen af vandforsyningen 
fra et offentligretligt organ vil have en meget lille indvirkning på det 
samlede prisniveau og kun lidt eller slet ikke påvirke den samlede efter­
spørgsel efter hensyntagen til den sats, der skal anvendes. Da det drejer 
sig om et nødvendighedsgode, vil satsen nemlig efter Kommissionens opfat­
telse være den reducerede sats på mellem 4 og 9%1). 
Af disse grunde foreslår Kommissionen, at undtagelsen ophæves. 
l) Jf. Kommissionens forslag KOM(87) 320. 
-25-
Fl6 -Levering af bygninger og jord inden første indflytning 
Leveringen af nye bygninger og byggegrunde er en meget vigtig økonomisk 
aktivitet, der berører både husholdningerne og erhvervslivet. 
Disse transaktioner omfattes af sjette direktivs hovedregel, hvorefter der 
lægges merværdiafgift på levering af goder og tjenesteydelser, som mod 
vederlag foretages i indlandet af en afgiftspligtig person, der optræder i 
denne egenskab. 
Ydermere udvider sjette direktiv afgiftens anvendelsesområde, således at 
medlemsstaterne som afgiftspligtig person ligeledes kan anse enhver, der 
lejlighedsvis udfører lignende transaktioner. 
undtagelsen gør det muligt for medlemsstaterne at afgiftsfritage levering 
af bygninger, der har fundet sted inden første indflytning, og levering af 
jord. 
otte lande afgiftsfritager helt eller delvis de pågældende leveringer 
(Belgien, Danmark, Frankrig, Forbundsrepublikken Tyskland, Luxembourg, Det 
Forenede Kongerige, Grækenland og Portugal). 
undtagelsen er symmetrisk i forhold til den, der er omhandlet i nr. 11 i 
bilag E, som gør det muligt at momsbelaste leveringer af bygninger, der 
allerede har været leveret første gang, og som normalt er fritaget. 
Det følger af undtagelsen, at en afgiftsfritaget entreprenør ikke kan 
fradrage de afgifter, der har belastet de goder og tjenesteydelser, der er 
erhvervet som led i hans afgiftsfritagne virksomhed, og den afgiftspligtige 
erhverver af et gode, hvis pris omfatter de ikke-fradragne indgående 
afgifter, har ingen fradragsret, selv når der eventuelt kræves andre 
afgifter af ham end moms. 
Det skal bemærkes, at rekonstruktionen af beskatningsgrundlaget for disse 
transaktioner med henblik på oppebørslen af egne indtægter indebærer mange 
vanskeligheder for såvel medlemsstaternes myndigheder og Kommissionens 
tjenestegrene. 
Ikke desto mindre mener Kommissionen, at det i betragtning af den vanske­
lige økonomiske situation for tiden i denne sektor i visse medlemsstater og 
de sociale hensyn i tilknytning til boligudgifterne ikke på nuværende 
stadium er formålstjenligt at påtænke en ophævelse af denne undtagelse. 
Rådet vil blive anmodet om at tale stillling til denne undtagelse på 
grundlag af et nyt forslag fra Kommissionen, som vil blive forelagt inden 
den 31. december 1996. 
-26 -
F23 -Levering, ombygning, vedligeholdelse, befragtning og udlejning af 
luftfartøjer, som benyttes af statsinstitutioner ••• 
Fire medlemsstater benytter undtagelsen (Danmark, Belgien, Grækenland og 
Italien). Dens anvendelse fordrejer ikke konkurrencevilkårene mallem 
medlemsstater. 
Imidlertid vil afgiftsbelastningen af transaktioner, der ikke har nogen 
indvirkning på de pågældende madlemsstaters budget, gøre det muligt at visa 
den reelle størrelse af da afholdte udgifter. 
Dan villa ligalades have den fordel, at da økonomiske beslutningstagere, 
der gennemfører disse transaktioner, får mulighed for at fradrage afgiften 
på de til denne virksomhad erhvervede goder og tjenesteydelser. 
Endelig villa afgiftsbelastningen unødvendiggøre enhver beregning med 
henblik på fastsættelse af kompensationer (egne indtægter), hvilket er 
meget vanskeligt som følge af den følsomme karakter af oplysninger om disse 
transaktioner. 
Af disse grunde foreslår Kommissionen, at denne undtagelse ophæves. 
-27 -
F25 -Levering, ombygning, reparation, vedligeholdelse, chartring og udlej­
ning af krigsskibe 
Fem medlemsstater anvender undtagelsen (Danmark, Belgien, Grækenland, 
Italien og Nederlandene). 
Dens anvendelse fordrejer ikke konkurrencevilkårene mellem medlemsstater. 
Imidlertid vil en afgiftsbelastning af transaktioner, der ikke har 
indvirkning p! de pågældende medlemsstaters budget, gøre det muligt at vise 
den reelle størrelse af de afholdte udgifter. 
Den ville ligeledes have den fordel, at de økonomiske beslutningstagere, 
der gennemfører disse transaktioner, har mulighed for at fradrage afgiften 
p! de til denne virksomhed erhvervede goder og tjenesteydelser. 
Endelig ville afgiftsbelastningen unødvendiggøre enhver beregning med 
henblik p! fastsættelse af kompensationer (egne indtægter), hvilket er 
meget vanskeligt som følge af den følsomme karakter af oplysninger om disse 
transaktioner. 
Af disse grunde foreslår Kommissionen, at denne undtagelse ophæves. 
-28 -
D. Andre overgangsbestemmelser som følge af artikel 28, stk. 3 
sjette direktivs artikel 18, stk. 3, litra c), 
og bilag G, stk. l 
Denne bestemmelse skal gøre det muligt 
for de medlemsstater, der fritager transaktioner i bilag E, som følge 
af en afgiftspligtige valg, at opretholde denne valgmulighed, 
for medlemsstater at give en afgiftspligtig valgmulighed vedrørende 
erlæggelse af en afgift af de i bilag F omhandlede transaktioner, som 
de afgiftsfritager som led i en overgangsordning. 
opretholdelsen af denne valgmulighed er således knyttet til den skæbne, som 
undtagelserne i bilag E og F får. 
Med forbehold af at medlemsstaterne eventuelt anvender denne undtagelse for 
de transaktioner, der omhandles i nr. ElS, F2, FlO, Fl6, Fl7, F26 og 27, 
bør den kunne ophæves, for så vidt som Kommissionen foreslår, at alle andre 
undtagelser ophæves (jf. bilag 2). 
-29 -
Artikel 28, stk. 3, litra d) 
I kraft af denne artikel kan medlemsstaterne fortsat anvende bestemmelser, 
der fraviger det princip om øjeblikkeligt fradrag, der er fastsat i sjette 
direktivs artikel 18, stk. 2, første afsnit, og artikel 17, stk. l (fra­
dragsretten indtræder samtidig med, at den fradragsberettigede afgift 
forfalder). 
Kun Frankrig anvender denne undtagelse ved at benytte reglen om en måneds 
forsinkelse ("d6calage d•un mois•). 
Kommissionen minder om, at den grundlæggende regel om øjeblikkeligt fradrag 
af den indgående merværdiafgift, således som den følger af artikel 18, 
stk. 2, første afsnit, tager sigte på helt at befri den afgiftspligtige fra 
den skyldige eller erlagte afgift, bl.a. for goder, som er eller vil blive 
leveret til ham, og for tjenester, som er eller vil blive ydet ham af en 
anden afgiftspligtig person. 
Undtagelsens anvendelse skaber ikke konkurrencefordrejnin gtil skade for 
virksomheder i de andre medlemsstater. 
I øvrigt ville en pludselig ophævelse få en væsentlig indvirkning på det 
pågældende statsbudget. 
Imidlertid medfører undtagelsens anvendelse en konstnt byrde for de virk­
somheder, der således yder et ikke-rentebærende likvidt forskud. 
Denne situation berettiger til, at Frankrig snarest muligt tager skridt til 
en gradvis ophævelse af undtagelsen. 
På nuværende stadium foreslår Kommissionen derfor ikke en ophævelse af 
undtagelsen. 
undtagelsen vil blive taget op til ny vurdering, efterhånden som Rådets 
arbejde med tolvte direktiv skrider freml). 
l) KOM(84) 84 endelig udg. af 16. februar 1984. 
-30 -
Artikel 28, stk. 3, litra e) 
l. Ifølge denne bestemmelse kan medlemsstaterne fravige: 
-artikel S, stk~ 4, litra c): medlemsstaterne kan derfor ikke som 
levering af et gode anse overdragelse af et gode i henhold til en 
kommissionsaftale med henblik på køb eller salg (i en sådan situation 
køber og sælger kommissionæren for tredjemands regning, men i eget 
navn, selv om han aldrig ejer varerne), 
-artikel 6, stk. 4: medlemsstaterne kan anlægge den betragtning, at en 
afgiftspligtig person, som optræder som formidler i forbindelse med 
en tjenesteydelse, ikke anses for selv at have modtaget og leveret de 
pågældende tjenesteydelser, når han handler i eget navn. 
De to første undtagelser gør det således muligt at betragte formid­
leren, som handler i eget navn, som en almindelige tjenesteyder og ikke 
som en afgiftspligtig, som selv foretager køb/salg, når han handler i 
henhold til en kommissionsaftale med henblik på køb eller salg, eller 
som personligt leverer tjenesteydelserne til modtageren. 
Herefter er formidleren tjenesteyder og afgiftspligtig for det veder­
lag, han har modtaget for sin egen ydelse. stedet for tjenesteydelsens 
afgiftspåligning er defineret i sjette direktivs artikel 9, og fra­
dragsretten kan kun ske for de elementer, der har bidraget til trans­
aktionens gennemførelse. 
Hvad angår relationerne mellem medlemsstaterne, viser gennemgangen af 
de forskellige situationer som følge af undtagelsens anvendelse, at 
dens opretholdelse for øjeblikket ikke fordrejer konkurrencevilkårene i 
forhold til den ordning, der gælder for transaktioner i forbindelse med 
kommissioner, der anses for levering af goder i henhold til artikel S, 
stk. 4, litra c), eller som tjenesteydelser i henhold til artikel 6, 
stk. 4. 
Når dette er sagt, vil undtagelsens opretholdelse kunne skabe sådanne 
fordrejninger i den endelige ordning, hver gang en i det endelige 
forbrugsland etableret kommissionær ved købsformidling gør det muligt 
for en ikke-afgiftspligtig person til en lavere sats i en medlemsstat 
..,; 31 -
at købe et gode, der, s!fremt kommissionæren i forbindelse med køb blev 
betragtet som køber/sælger, ville være p!lagt en højere sats i 
forbrugslandet. 
Kommissionen foreslår derfor, at undtagelsen ophæves. 
Hvad angår fagmænd, der køber kunstgenstande, samlerobjekter og antik­
viteter med henblik på videresalg, har Kommissionen forelagt Rådet et 
forslag til syvende direktiv (jf. KOM(88) 846), der definerer den 
særordning, der skal anvendes, når goder er købt af ikke-afgiftsplig­
tige personer eller af afgiftspligtige personer, der ikke har ret til 
at fradrage merværdiafgiften ved erhvervelsen. 
Da dette forslag for øjeblikket er til behandling i Rådets instanser, 
skal der i denne forbindelse tages hensyn til den situation, som vil 
følge af en ophævelse af denne undtagelse, hvad angår kommissionærer i 
forbindelse med køb og salg. 
2) Andre undtagelser som følge af artikel 28, stk. 3, litra e) 
Artikel 28, stk. 3, litra e), gør det ligeledes muligt at fravige 
artikel 11, punkt A, stk. 3, litra c), i sjette direktiv. Derfor har 
medlemsstaterne i deres momsbeskatningsgrundlag kunnet medtage tilbage­
betaling af omkostninger, som en afgiftspligtig person har afholdt for 
købers eller aftagers regning. 
Det er ikke berettiget at opretholde undtagelsesbestemmelsen, og det 
foresl!s derfor, at den ophæves. 
-32 -
Artikel 28, stk. 3, litra f) 
Ifølge denne artikel kan medlemsstaterne som beskatningsgrundlag for 
merværdiafgiften benytte forskellen mellem salgspris og købspris for 
bygninger og byggegrunde, der er købt med henblik på videresalg af en 
afgiftspligtig person, som ikke er fradragsberettiget i forbindelse med 
erhvervelsen. 
Fravigelsen vedrører altså afgiftspligtige personer, der handler med 
bygninger, der ikke er nyopførte, eller grunde, hvis erhvervelse ligger 
uden for merværdiafgiftens anvendelsesområde. 
De pågældende goder er til dels erhvervet af virksomheder som led i deres 
aktiviteter. 
Disse goders købspris er et element i kostprisen på goder fremstillet af og 
tjenesteydelser præsteret af samme virksomheder. Det følger heraf, at den 
samlede ikke-beskatning (jf. undtagelse Fl6) eller endog beskatningen på et 
reduceret grundlag er en kilde til konkurrencefordrejninger til skade for 
visse virksomheder inden for Fællesskabet. 
Af disse grunde finder Kommissionen, at den nuværende undtagelse bør 
ophæves. 
-33-
E. undtagelsesbestemmelsen i artikel l, stk. l, andet afsnit, 
i attende direktiv 
l. I medfør af sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. l, litra m) og 
n), fritages 
-visse former for tjenesteydelser i nær tilknytning til udøvelsen af 
sport eller fysisk træning, der præsteres af organer, som ikke 
arbejder med gevinst for øje, 
-visse kulturelle tjenesteydelser og levering af goder i nær tilknyt­
ning hertil, der præsteres af offentligretlige organer eller af andre 
kulturelle organer, som er anerkendt af den pågældende medlemsstat. 
Nogle medlemsstater havde i en overgangsperiode i henhold til 
artikel 28, stk. 3 (bilag E, nr. 4 og S), fået tilladelse til at lade 
de normalt fritagne transaktioner være afgiftspligtige. således var 
offentligretlige organer eller andre statsanerkendte kulturelle organer 
merværdiafgiftspligtige som følge af deres virksomhed på lige fod med 
en privatretlig person. 
Ifølge attende direktivs artikel l, stk. l, andet afsnit, kan de 
medlemsstater, som den 1. januar 1989 anvendte undtagelsesbestemmelsen 
ved at afgiftsbelaste de pågældende transaktioner, gøre denne afgifts­
fritagelse i henhold til artikel 13, punkt A, stk. l, litra m) og 
n) betinget af de forudsætninger, der omhandles i artikel 13, punkt A, 
stk~ 2, litra a), sidste led. Således har en medlemsstat, nemlig Det 
Forenede Kongerige, heraf kunne udlede, at landet fortsat kunne 
afgiftsbelaste det offentlige organ, i det øjeblik en fritagelse ville 
kunne fremkalde alvorlig konkurrencefordrejning til skade for de 
handelsforetagender, som skal svare merværdiafgift. 
2. Den faktiske forlængelse af den oprindelige undtagelse, som muliggøres 
af attende direktivs artikel l, stk. l, andet afsnit, bør ophæves af 
følgende grunde: 
-Ved at gøre det muligt at afgiftsbelaste transaktioner foretaget af 
offentligretlige organer eller af andre anerkendte kulturelle organer 
af den grund, at den manglende afgiftsbelastning kan fremkalde 
konkurrencefordrejning til skade for de afgiftspligtige handelsfore­
tagender, har undtagelsen i attende direktiv til følge, at der drages 
tvivl om sjette direktivs artikel 13, punkt A, litra m) og n), der 
fastsætter afgiftefritagelse for offentligretlige organer for den 
virksomhed, de udøver som offentlige myndigheder. 
-34 -
Imidlertid er de i artikel 13, punkt A, fastsatte afgiftsfritagelser 
virksomhed af almen interesse, "der nøje er opregnet og beskrevet 
p!detaljeret mlde"l), for at der kan udarbejdes en fælles liste over 
fritagelser med henblik p! en sammenlignelig opkrævning af de egne 
indtægter i samtlige medlemsstater2>. 
En medlemsstats mulighed for at afgiftsbelaste en fritaget virksomhed 
i henhold til artikel 13, punkt A, p! grundlag af artikel 13, 
punkt A, stk. 2, litra a), sidste led (eller selv artikel 4, stk. 5), 
krænker alledes de grundlæggende regler og milsætninger i sjette 
direktiv og fratager artikel 13, punkt A, enhver betydning. 
-Det er i øvrigt ikke berettiget, at de betingelser, der eventuelt 
finder anvendelse p! andre organer end offentligretlige organer 
(artikel 13, punkt A, stk. 2, litra a)), udstrækkes til at gælde for 
offentlige organer (artikel 13, punkt A, stk. l), litra m) og n)). 
De betingelser, som medlemsstaterne kan fastsætte, har nemlig udeluk­
kende til formål at sikre en korrekt anvendelse af de fastsatte 
fritagelser og forhindre svig. De kan ikke anvendes til at nå en 
målsætning, der er i strid med sjette direktivs mllsætning, dvs. 
afgiftsfritagelsen af offentlige organer. 
Endvidere ml alle bestemmelser i artikel 13 ifølge Domstolens retsprak­
sis gøres til genstand for en restriktiv fortolkning, for så vidt som 
de udgør en undtagelse fra det generelle beskatningsprincip i sjette 
direktiv. 
Man kan derfor ikke plberlbe sig artikel 13, punkt A, stk. 2, litra a), 
til at beskatte de transaktioner, der omhandles i artikel 13, punkt A, 
stk. l, litra m) og n). 
P! nuværende tidspunkt gør en anden fortolkning af sjette direktiv det 
ligeledes muligt at udstrække betingelserne i artikel 13, punkt A, 
stk. 2, litra a), til at gælde for transaktioner omhandlet i stk. l, 
litra b), g), h), i) og l). 
Følgelig må den pågældende medlemsstat, der for øjeblikket momsbelaster 
normalt afgiftsfritagne organer, foretage en korrekt anvendelse af 
sjette direktiv og fritage de organer, der omhandles i artikel 13, 
punkt A, stk. 1, litra m) og n), samtidig med at kunne betinge den 
principielle afgiftefritagelse af ikke-offentligretlige organer af 
forudsætningerne i artikel 13, punkt A, stk. 2, litra a). 
l) Domstolens dom af 11.7.1985 -sag 107/84 Fællesskabet mod Forbundsrepu­
blikken Tyskland. 
2) Jf. betragtningerne i sjette momsdirektiv. 
-35 -
3. Endelig bemærker Kommissionen dels, at attende direktiv (artikel l, 
stk. l, førte afsnit) klart har til hensigt at ophæve undtagelses­
bestemmelserne i bilag E, nr. 4 og S, dels at de medlemsstater, der 
ikke desto mindre har opnået en forlængelse af undtagelsen, har nydt 
godt af en yderligere frist til at bringe deres lovgivning i overens­
stemmelse med sjette direktiv. 
Af ovennævnte grunde amoder Kommissionen Rådet om at ophæve den undtagelse, 
der er en følge af attende direktiv. 
---
Bilag E D DK 
E2 x 
E7 x 
El l 
ElS x 
Bilag F 
F l 
F2 x 
FS x 
F6 x 
F7 x 
F8 
F lO 
Fl2 
Fl6 x x 
Fl7 x 
F23 x 
F25 x 
F26 
F27 x x 
I ALT 6 8 !!!~~-!· Medlemsstater, der anvender undtagelserne i 
sjette direktivs bilag E og F 
B ES F GR IT IRL L NL 
x 
x 
x x x 
x x 
x x x 
x x x x 
x x x x 
x x x 
x x 
x x 
x x x x 
x x x x 
x x x x x 
x x x 
x x x x 
x x 
x x 
7 l 8 5 7 7 7 7 ---- -~---- ------l 
p UK I ALT 
l 
' 2 
l 
2 
3 
3 
3 
x 6 
5 
x x 6 
3 
2 
x l 
4 
x x 8 
x 7 
4 
5 
x 3 
4 
5 3 71 
Bilag 2: 
Bilag: E 
E2 
E7 
El l 
ElS 
Bilag: F 
F l 
F2 -37 -
oversigt over Kommissionens forslag (undtagelserne i sjette 
direktivs artikel 28, stk. 3, og attende direktivs artikel l, 
stk. l) 
Opretholdelse Ophævelse Valgmulighed særligt forslag 
x 
x 
x 
x 
x x 
(advokater) x 
F2 
(kunstnere) x 
FS x 
F6 x x 
F7 x x 
FS x x 
F lO x 
Fl2 x 
Fl6 x 
Fl7 x 
F23 x 
F25 x 
F26 x 
F27 x 
-38 -
opretholdelse Ophævelse valgmulighed særligt forslag 
Andre 
undtagelser 
Artikel 28, 
stk. 3, x 
litra c) 
Artikel 28, 
stk. 3, x 
litra d) 
Artikel 28, 
stk. 3, x 
litra e) 
Artikel 28, 
stk. 3, x 
litra f) 
Artikel 28, 
stk. 3, x 
litra g) 
Undtagelsen 
i attende 
direktivs x 
artikel l, 
stk. l