KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 13.05.1998 
KOM(1998)298 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET 
Radiofrekvenskrav for Fællesskabets politik på området 
DEN VERDENSOMSPÆNDENDE 
RADIOKOMMUNIKATIONSKONFERENCE 1999 
(WRC-99) 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
RESUME 
1. INDLEDNING 1 
2. DE VERDENSOMSPÆNDENDE RADIOKOMMUNIKATIONSKONFERENCER 
OG EUROPA 2 
2.1 Den ændrede baggrund for WRC-forhandlingeme 2 
2.2 Resultater fra WRC-97 5 
2.3 Vurdering af det europæiske standpunkt ved WRC-97 6 
3. WRC-99 I FORHOLD TIL RELEVANTE FÆLLESSKABSPOLITIKKER 8 
3.1 Landbaseret mobilkommunikation/UMTS 8 
3.2 Satellittjenester, herunder radiofoni 9 
3.3 Luftfarts-og satellitradionavigationstjenester/GNSS 10 
3.4 Jordobservation 11 
4. FORBEREDELSERNE TIL WRC-99 SET I EN FÆLLESSKABSSAMMENHÆNG 12 
4.1 Overensstemmelsen mellem europæiske standpunkter til 
forelæggelse ved WRC-99 og relevante fællesskabspolitikker 12 
4.2 Hensigtsmæssig afvejning mellem radiokommunikationsinteresser 13 
4.3 Tilnærmelse af standpunkter med tredjelande og -regioner 14 
4.4 Tilstrækkelig repræsentation af Fællesskabets interesser 
ved WRC-99 14 
5. KONKLUSION 15 
BILAG Ordliste 
i *c 
RESUME I 
En bred vifte af radiokommunikationsteknikker og -tjenester har fået vital 
betydning for økonomien, forbrugerne og befolkningens sikkerhed i Europa. 
De skaber vigtige forbindelser i de offentlige og private telekommunikationsnet, sikrer 
effektiviteten og sikkerheden i sø-, luft- og landtransport; fremskaffer radiofoniens 
informations- og underholdningstjenester; muliggør udarbejdelse af vejrudsigter; 
bidrager til at bekæmpe forurening og udføre mange andre af de funktioner, som er 
en nødvendighed i det moderne samfund. Disse radiokommunikationstjenester 
har alle det tilfælles, at de konkurrerer om brugen af en sparsom ressource i 
form af radiofrekvenser. 
Beslutningerne om, hvilke former for tjenester der kan bruge hvilke frekvenser og 
under hvilke betingelser, træffes på de Verdensomspændende 
Radiokommunikationskonferencer (WRC), som organiseres i den Internationale 
Telekommunikationsunions (ITU) regi, og som har deltagelse af alle 15 EU-
medlemslande. Den seneste WRC blev afholdt i 1997, hvor der blev truffet vigtige 
beslutninger om mobil- og satellitkommunikation, radiofoni og 
satellitradionavigationstjenester samt tjenester for fly. Den næste WRC vil blive 
afholdt i 1999. 
Baggrunden og sammenhængen for WRC-konferencerne har ændret sig 
betydeligt fra primært at dreje sig om tekniske spørgsmål og frem til en 
situation, hvor de økonomiske og politiske kræfter, som er drevet af 
liberaliseringen, konkurrencen, globaliseringen og den teknologiske innovation 
inden for kommunikations- og informationssektorerne, er blevet afgørende for 
de beslutninger om allokering af frekvenser, som skal træffes. Selv om WRC 
allokerer visse dele af frekvensspektret til udbuddet af bestemte tjenester uden at 
beslutte, hvilke virksomheder der kan bruge hvilke frekvenser, har den stærke 
lobbyvirksomhed, som udfoldes af forskellige konsortier og interessegrupper med 
støtte fra deres respektive myndigheder ført til det indtryk, at enkeltinteresser ved 
WRC opdeler frekvensspektret efter kommercielle synspunkter. Ud over den stigende 
indflydelse fra økonomiske kræfter har emnernes komplekse tekniske art og de 
politiske konsekvenser af beslutninger om frekvensallokering for den globale 
markedsstruktur ført til en situation, hvor WRC træffer en række foreløbige 
beslutninger, hvis tekniske konsekvenser må afklares efterfølgende, og som er 
betingede af yderligere nationale og regionale høringer blandt alle interessenter med 
det formål at nå frem til en politisk støtte til de mål, som skal nås, og de standpunkter, 
som skal indtages. 
På fællesskabsplan afhænger gennemførelsen af en række fælles politikker af, 
at det fornødne radiofrekvensspektrum er til rådighed; dette er således 
tilfældet for mobil- og satellitkommunikation, radiofoni, luftfarts- og 
satellitradionavigationstjenester samt jordobservation. Der er imidlertid forskel 
på de omstændigheder, der danner baggrund for den politiske beslutningsproces ved 
sådanne politikker, alt efter om det drejer sig om gennemførelsen af det indre 
marked, internationalt samarbejde og spørgsmål om markedsadgang eller 
målsætningerne for RTD-politikken. Som følge heraf behandles de 
frekvensrelaterede konsekvenser for sig på operationelt plan og ikke som led i en 
sammenhængende, langsigtet europæisk frekvensplanlægning, som er aftalt på 
politisk plan. / fravær af politisk prioritering for så vidt angår tilgængelige 
frekvenser til gennemførelse af Fællesskabets politikker må de tekniske 
A 
eksperter selv afveje kommercielle og almene interesser i allokeringen af 
radiofrekvenser. 
Udviklingen og forhandlingen af europæiske standpunkter ved WRC forestås af 
medlemslandene på nationalt plan og inden for rammerne af CEPT (European 
Conference of Postal and Telecommunications administrations - Den Europæiske 
Konference af Post- og Teleadministrationer). CEPT består af 43 europæiske lande 
og kan derfor potentielt udvirke harmoniserede frekvensallokeringer, som går ud over 
Fællesskabets grænser, forudsat harmoniseringsforanstaltningerne gennemføres 
hensigtsmæssigt. Desuden, eftersom hvert ITU/WRC-medlemsland har én stemme, 
vil enighed på CEPT-niveau kunne give Europa en særdeles gunstig forhandlings- og 
afstemningsposition over for tredjeparts regioner og lande. 
Medlemslandene støtter ikke, at Fællesskabet udvikler overordnede 
fællesskabsstandpunkter eller forhandler på deres vegne ved WRC. Men set i lyset 
af udviklingen i baggrunden for WRC er der et stigende behov for at støtte 
WRC-standpunkterne i en større politisk sammenhæng på en måde, så der 
tages hensyn til, at forskellige standpunkter blandt WRC-
forhandlingspartnerne hvad angår frekvensharmonisering normalt bygger på 
forskellig politisk prioritering af radiokommunikationssystemer af hhv. 
kommerciel og almen interesse. Dette er for eksempel tydeligt i det øjeblik hvor 
man fra europæisk hold anmoder om yderligere frekvenser til udvikling af 
tredjegenerations mobilkommunikationsudstyr (UMTS), hvor andre lande kan stille 
sig i opposition på grund af deres nationale fokus på satellitkommunikation (f.eks. 
USA) eller på grund af problemer med den gradvise afvikling eller omplacering af 
eksisterende systemer (f.eks. udviklingslande). Der kan være behov for frekvenser til 
tjenester for luftfarten og radionavigationstjenester for at imødekomme efterspørgslen 
efter både kommercielle og almennyttige applikationer, afhængigt af de nationale 
krav og prioriteringer, og under hensyntagen til krav om adgang til det samme 
frekvensspektrum fra kommercielle satellitoperatører. En effektiv politisk 
opbakning bag de tekniske standpunkter, som man er nået frem til, er derfor 
afgørende for at opnå gode resultater ved WRC og for at sikre en tilstrækkelig 
teknisk og politisk repræsentation af Fællesskabets interesser i kontakterne 
med de væsentligste handelspartnere. Fællesskabet, repræsenteret ved 
Kommissionen, kunne spille en medvirkende rolle heri, forudsat medlemslandene 
selv går politisk ind for de WRC-standpunkter, man er nået frem til. 
Koordineringen af medlemslandenes standpunkter i CEPT-samarbejdet ved WRC i 
1995 og 1997 førte i almindelighed til resultater, som giver mulighed for en videre 
udvikling af det europæiske radiokommunikationsmarked. Ved WRC-97 
undertegnede de 43 CEPT-lande omkring 300 såkaldte fælleseuropæiske forslag 
(European Common Proposals, ECP) vedrørende de 50 punkter på dagsordenen, 
som blev behandlet, hvoraf de fleste blev vedtaget på konferencen. Men når man ser 
bort fra de europæiske landes generelt tilfredsstillende tilslutning til de 
fælleseuropæiske forslag, som blev forelagt ved WRC-97, kunne meget 
kontroversielle emner ikke afgøres alene på grundlag af tekniske standpunkter, 
som det for eksempel var tilfældet for satellitbaserede bredbåndstjenester og 
tjenester for luftfart og satellitradionavigationstjenester. På grund af disse 
emners økonomiske og strategiske kompleksitet havde nogle medlemslande enten 
ikke undertegnet de relevante ECP'er, eller de fik besked fra deres regeringer på at 
trække deres støtte tilbage under selve forhandlingerne. På grund af manglen på 
forhåndsinstrukser fra de politiske instanser for så vidt angår de målsætninger, 
som skal opfyldes på det tekniske niveau, kan Europas forhandlingsposition 
være alvorligt undermineret. 
Den kommende WRC-99 vil endnu engang behandle kravene om radiofrekvenser for 
gennemførelsen af Fællesskabets politikker vedrørende satellit- og 
mobilkommunikation, radiofoni, luftfarts- og satellitradionavigationstjenester samt 
jordobservation. Fællesskabets politiske rammer for satellit- og mobilkommunikation, 
som omfatter detaljerede høringer og tæt koordinering med industrien og de 
repræsentative organisationer, giver mulighed for en temmelig præcis oversættelse 
af de respektive fællesskabspolitiker til frekvenskrav, som skal forhandles ved WRC. 
Men hvad angår de øvrige omtalte fællesskabspolitikker, er en sådan hørings- og 
koordineringsproces ikke altid tydelig, hvilket kan føre til en situation, hvor 
kommercielle interesser inden for telekommunikationen står stærkere i 
konkurrencen om at opnå frekvenser. 
I overensstemmelse med Rådets konklusioner af 22. september 1997, som blev 
vedtaget på baggrund af Kommunikationens meddelelse til Europa-Parlamentet og 
Rådet om WRC-97, vil Europa-Kommissionen deltage i WRC-99-arbejdet for at 
nå følgende mål: 
1. At sikre, at de europæiske standpunkter ved WRC overholder relevante 
fællesskabspolitikker før og under konferencen 
2. At tilskynde den europæiske industri til at foreslå 
radiokommunikationsinitiativer og inddrage industrielle og andre relevante 
aktører og organisationer i udviklingen af europæiske standpunkter om bl.a. 
mobil- og satellitkommunikation, radiofoni, tjenester for fly, radionavigation og 
jordobservation 
3. At opretholde og etablere kontakter med tredjelande og -regioner med det 
formål at fremme de europæiske målsætninger og opnå en vis grad af 
tilnærmelse mellem forslagene før konferencens start 
4. At styrke Europas forhandlingsposition ved WRC og opnå resultater, som er 
til gavn for den europæiske økonomi og de europæiske borgere. 
Det er imidlertid nødvendigt at behandle disse målsætninger i en overordnet 
gennemgang af frekvensspektrumpolitikken i Fællesskabet, hvor frekvenskrav til 
gennemførelse af fællesskabspolitikker indgår som led i en sammenhængende, 
langsigtet, strategisk europæisk frekvensplanlægning, som sikrer en 
hensigtsmæssig afvejning mellem kommercielle og almene interesser, som 
bygger på omfattende høringer med alle interessenter, som støttes på politisk 
plan, og som giver mulighed for udarbejdelse af europæiske standpunkter 
forud for WRC. Kommissionen har til hensigt at gennemføre en bred høring med alle 
involverede parter med henblik på at behandle dette spørgsmål og melde tilbage til 
Europa-Parlamentet og Rådet om effektiviteten af de aktuelle ordninger inden for 
frekvensspektrumpolitikken i Europa og eventuelle behov for fællesskabsinitiativer på 
dette område, herunder for så vidt angår fællesskabsrepræsentation ved WRC. 
Formålet med udarbejdelsen af denne meddelelse er at: 
• igangsætte en politisk diskussion i Europa-Parlamentet og Rådet om de 
fællesskabsinteresser, som er på spil ved WRC, med særligt henblik på 
WRC-99 på baggrund af resultaterne fra WRC-97, og at sikre tilstrækkelig 
inddragelse af alle interesserede parter i forberedelses processen; 
• tilvejebringe oplysninger om relevante fællesskabspolitikker, hvis 
gennemførelse afhænger af tilgængeligheden af frekvenser, som WRC-
beslutningerne skal overholde, og som derfor skal indgå i udarbejdelsen af 
standpunkter til WRC-99, 
• forklare Fællesskabets og Europa-Kommissionens rolle i WRC-processen, 
samt 
• påpege behovet for at behandle WRC-temaerne på politisk plan som led i 
etableringen af en langsigtet, strategisk frekvensspektrumplanlægning 
IV 
1. INDLEDNING 
En enorm mængde af radiokommunikationsteknikker og -tjenester har fået vital 
betydning for økonomien, forbrugerne og befolkningens sikkerhed i Europa, og som 
følge af samfundets stigende afhængighed af leveringen af trådløs information og 
kommunikation er spørgsmålene om frekvensspektrum blevet kritiske udfra 
såvel økonomiske som politiske, forbrugerrelaterede og velfærdsrelaterede 
perspektiver. 
Planlægningen af de forskellige tjenesters anvendelse af radiospektrum (herunder 
mobil- og satellittelefoni samt radiofoni) på nationalt plan, fællesskabsplan og globalt 
plan afhænger af de beslutninger, som træffes ved de Verdensomspændende 
Radiokommunikationskonferencer (WRC).1 Ved WRC-konferenceme beslutter Den 
Internationale Telekommunikationsunion (ITU)'s 186 medlemslande, herunder 15 
EU-medlemslande, hvorvidt, hvordan og under hvilke betingelser kravene om 
allokering af frekvenser til eksisterende og planlagte radiokommunikationssystemer 
kan imødekommes.2 
På baggrund af den stadigt stærkere tendens i retning mod globalisering, 
liberalisering, konkurrence og teknologisk innovation inden for kommunikations- og 
informationssektorerne får forhandlingerne om frekvensspektrumkrav ved WRC 
stadigt større betydning, såvel kommercielt som politisk. Den fulde liberalisering af 
telekommunikationstjenester og -infrastruktur fra januar 1998 giver adgang til et 
større udvalg af tjenester. Men på samme tid stiger efterspørgslen efter frekvenser, 
og det er nødvendigt at træffe politiske valg for så vidt angår en ligelig og 
rimelig fordeling af denne knappe ressource mellem konkurrerende interesser. 
Desuden er frekvenser og mulige satellitbanepositioner knappe ressourcer, hvis 
allokering og anvendelse i nogle tilfælde må vurderes i henhold til 
konkurrencelovgivningen. I kapløbet mod etableringen af Informationssamfundet kan 
adgang til og anvendelse af globalt harmoniserede frekvensbånd således udgøre en 
væsentlig konkurrencefordel. 
Beslutninger, truffet ved tidligere WRC-konferencer, gav for eksempel mulighed for 
udvikling af mobiltelefoni (GSM), satellittelefoni (S-PCS) og"direkte rundspredning" af 
fjernsyn. For nylig åbnede WRC-97 frekvenser til leveringen af satellitbaserede 
bredbåndsmultimedietjenester. Ved den kommende WRC i 1999 vil der blive 
truffet yderligere beslutninger om de frekvenskrav, som stilles af det 21. 
århundredes massemarkedskommunikationssystemer. Sådanne systemer, f.eks. 
satellitbaseret bredbåndskommunikation (som foreslået af bl.a. Teledesic og 
SkyBridge) og landbaseret mobil bredbåndskommunikation (UMTS - Universal 
Mobile Telecommunications System), vil være byggestenene for det 
Informationssamfund, som er undervejs. Ud over frekvenskravene fra sådanne 
globale massemarkedstjenester vil WRC-99 også behandle frekvenskravene fra 
Se Ordlisten I Bilag! 
Detaljeret baggrundsinformation om forvaltningen af radioospektrum og WRC-konferencerne Andes i 
Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om Den Verdensomspændende 
Radiokommunikationskonference 1997 (WRC-97), KOM(97)304 endelig udgave, 18.06.97. Det skal 
understreges, at WRC-konferencerne træffer beslutning om det frekvensspektrum, som er til rådighed for 
udbuddet af tjenester og ikke om, hvem der har tilladelse til at bruge det til rådighed stillede spektrum. Dette 
besluttes på nationalt plan. 
1 
tjenester, som ikke direkte er knyttet til kommercielle interesser, men som af 
politiske, kulturelle, forbrugsbeskyttelses-, sikkerhedsmæssige, 
socialøkonomiske eller strategiske årsager vil være af betydning, herunder 
satellitradionavigationstjenester, mobiltjenester til fly, maritime mobile 
tjenester og jordobservation. 
Som fælles procedure vedtog den foregående radiokonference i 1997 (WRC-97) en 
resolution om dagsordenen for den kommende konference i 1999 (WRC-99).3 Den 
omfatter flere end 40 individuelle temaer, herunder temaer af særlig betydning i en 
fællesskabssammenhæng, f.eks. landbaseret mobilkommunikation, 
satellitradionavigation, mobile tjenester til fly og maritime formål, mobilsatellittjenester 
og faste satellittjenester, radiofoni og jordobservation. 
Denne meddelelse følger op på Rådets konklusioner, som blev vedtaget den 22. 
september 1997 på baggrund af Kommissionens meddelelse af 18. juni 1997 om den 
Verdensomspændende Radiokommunikationskonference.4 Disse rådskonklusioner 
opfordrer Kommissionen til at sikre, at der tages hensyn til Fællesskabets interesser i 
udarbejdelsen af europæiske standpunkter til forelæggelse ved WRC, at gennemføre 
høringer med interesserede parter med det formål at udpege frekvenskrav mhp. 
gennemførelse af aftalte fællesskabspolitikker og opfyldelse af industrielle behov 
samt at deltage i bilaterale kontakter med tredjelande og -regioner for at vurdere de 
respektive standpunkter forud for konferencen. 
Denne meddelelse skitserer baggrunden for WRC og vurderer resultaterne af WRC-
97 set fra et fællesskabssynspunkt. Desuden udpeger meddelelsen temaer på 
dagsordenen for WRC-99 med særlig relevans i fællesskabssammenhæng. Endelig 
uddyber meddelelsen den forberedelsesproces, som er iværksat med henblik på 
WRC-99 med særlig vægt på de aktiviteter, som Europa-Kommissionen agter at 
gennemføre i denne sammenhæng. 
Den overordnede målsætning med den nærværende meddelelse og 
Fællesskabets aktiviteter i relation til WRC og i særlig grad WRC-99 er at sikre, 
at WRC-beslutningerne er i overensstemmelse med relevante 
fællesskabspolitikker, og at de standpunkter, som udarbejdes til forelæggelse 
ved WRC, i tilstrækkeligt omfang afvejer kommercielle og almene interesser og 
støttes af de politiske instanser. 
2. DE VERDENSOMSPÆNDENDE RADIOKOMMUNIKATIONSKONFERENCER OG 
EUROPA 
2.1 Den ændrede baggrund for WRC-forhandlingerne 
Forberedelserne til og forhandlingerne ved WRC er intensiveret i løbet af årene hvad 
angår antallet af forhandlingstemaer, den tid, som det tager at opnå enighed, og 
mængden af ressourcer, som myndighederne og industrien afsætter for at opfylde 
frekvenskravene i den internationale sammenhæng. Ved WRC-97 måtte omkring 
1800 repræsentanter for 131 ITU-medlemslande og internationale organisationer 
J Resolution GTPLEN1-3 (WRC-97): Dagsorden for Den Verdensomspændende 
Radiokommunikationskonference 1999, ITU, Slutdokumenterne fra WRC-97. Genève, 1997. 
4 Rådets konlusioner om Kommissionens meddelelse om WRC-97, september 1997. 
2 
eksempelvis gennemføre 4 ugers døgnlange forhandlinger mellem alle involverede 
parter for at opnå enighed om et stort antal spørgsmål. Selv om de politiske instanser 
fortsat opfatter WRC-forhandlingeme som primært teknisk orienterede, viser 
erfaringen, at den kommercielle og politiske indflydelse på forhandlingerne kan være 
afgørende. 
Indførelsen af økonomiske overvejelser i beslutninger om allokering af frekvenser 
bliver stadigt tydeligere og ventes at bidrage til en mere effektiv udnyttelse af 
radiofrekvenserne. Faktisk kan man konstatere visse tendenser i WRC-
forhandlingerne, som ændrer den tidligere tekniske karakter af WRC, og som 
har ført til øget opmærksomhed om de kommercielle og politiske overvejelser i 
beslutningerne om allokering af frekvenser: 
• Regionalisering af standpunkter 
For at vinde støtte for nationale standpunkter ved WRC gennemfører de enkelte 
lande i stigende grad koordineringen og forhandlingen af standpunkter til 
fremlæggelse ved WRC inden for rammerne af de regionale 
telekommunikationsorganisationer såsom CEPT (Europa), CITEL (Nord- og 
Sydamerika), APT (Asien og Stillehavsområdet) samt de arabiske og afrikanske 
grupperinger.5 
• Inddragelse af kommercielle interesser 
Industrien bliver i stigende grad inddraget i WRC-processen, både hvad angår 
den internationale lobbyvirksomhed og markedsføring forud for og under 
konferencerne, og hvad angår repræsentation i (og tilmed finansiering af) de 
nationale delegationer, som sendes til WRC. 
• WRC-beslutninger muliggør teknologisk innovation 
Det er nødvendigt med rettidige WRC-beslutninger om adgangen til frekvenser 
for at lette udviklingen af systemer og tilvejebringelsen af kapitalinvesteringer. 
Selv om eksempelvis satellitbaserede og mobile bredbåndssystemer ikke ventes 
at være en realitet før i år 2002, er der således behov for beslutninger om 
adgangen til frekvenser allerede nu. WRC-drøftelserne vedrørende krav om 
frekvenser til nye radiosystemer bygger i stigende grad på teknologiske 
formodninger og markedsprognoser og anvendes ind imellem til at konsolidere 
bestemte aktørers teknologiske førerposition. 
• WRC-beslutninger og deres konsekvenser for reguleringspolitikken 
WRC-beslutninger har en række konsekvenser for reguleringspolitikken. 
Eksempelvis har størrelsen af det frekvensspektrum, som WRC stiller til 
rådighed for en given tjenestetype, direkte konsekvenser for antallet af licenser, 
som udstedes til levering af den pågældende tjeneste på nationalt og 
internationalt plan, og har dermed indvirkning på de overordnede 
Selv om WRC søger at træffe beslutninger på et konsensusgrundlag og undgår at stemme om de enkelte 
spørgsmål, er bevidstheden om, at Europa har op til 43 stemmer en tilskyndelse for de øvrige regioner til at nå 
et kompromis, som vil være tilfredsstillende for Europa. WRC-97 anerkendte tendensen i retning af 
regionalisering af standpunkter og vedtog resolutionen PLEN-2/WRC-97 om regionale forberedelser til 
Verdensomspændende Radiokommunikatlonskonferencer. ITU, Slutdokumenter fra WRC-97, Genève 1997. 
konkurrenceovervejelser. Man bør derfor foretrække løsninger, der giver 
mulighed for udstedelse af det højest mulige antal licenser til de pågældende 
tjenester. 
• Inddragelse af politiske instanser 
De nationale delegationer instrueres i stigende grad af de politiske myndigheder 
om at opnå tilfredsstillende resultater i henseende til bestemte emneområder, og 
de politiske instanser gør ind imellem brug af diplomatiske midler parallelt med 
deltagelsen i WRC for at opnå støtte til de nationale standpunkter ved WRC. 
• Forhandlinger mellem alle parter 
På grund af det store antal spørgsmål, som skal behandles inden for den 
begrænsede tid, som er til rådighed, er indgåelse af kompromiser og 
pakkeløsninger mellem de primære forhandlingspartnere og deres industrier 
almindelig nu om dage, og dette sker ikke kun på baggrund af tekniske 
overvejelser men omfatter også politiske og kommercielle dimensioner. 
• Harmonisering af industrilandenes og udviklingslandenes interesser 
Behovet for frekvenser til innovative radiokommunikationssystemer, som især 
udvikles af industrilandene, kan have negativ indvirkning på størrelsen af det 
frekvensområde, som er til rådighed for eksisterende systemer, og dette rammer 
i særlig grad udviklingslandene. 
• Forholdet mellem nationale myndigheder og kommercielle interesser 
Den stigende inddragelse af kommercielle interesser i WRC-processen kan føre 
til interessekonflikter mellem nationale myndigheder, som søger at opnå 
overordnede resultater, og individuelle virksomheder og (internationale) 
organisationer, som forfølger sektorspecifikke mål. Desuden søger de 
kommercielle interesser inden for radiokommunikationssektoren i højere grad 
globale end nationale løsninger. 
• WRC-processen er en kontinuerlig proces 
På grund af vigtigheden af og kompleksiteten i de spørgsmål, som skal 
behandles, er en stor del af beslutningerne, som træffes ved WRC af foreløbig 
art, eller beslutningerne udskydes til næste konference. Dette kan hæmme den 
teknologiske innovation på grund af de regulatoriske forsinkelser, det kan 
afstedkomme, men giver dog mulighed for at søge yderligere bekræftelse hos 
de politiske instanser derhjemme, før man indtager definitive standpunkter og 
træffer endelige beslutninger. WRC-processen forudsætter en kontinuerlig 
inddragelse af og betydelige ressourcer hos myndighederne, industrien og de 
politiske instanser. 
Den teknologiske udvikling, liberaliseringen af telekommunikationsmarkederne og 
den generelle globalisering af verdensøkonomien har ændret den måde, hvorpå man 
når frem til WRC-beslutninger om allokering af radiofrekvenser. Hvor beslutninger 
ved WRC tidligere hovedsageligt blev forhandlet på plads af nationale eksperter, der 
deltog på vegne af et begrænset antal nationale brugere af radiofrekvenser, f.eks. 
militæret, nationale radiofonivirksomheder og et begrænset antal 
telekommunikationsvirksomheder, bestående af offentlige teleoperatører, påvirkes 
WRC-forhandlingerne nu i betydelig grad af de kommercielle interesser hos en lang 
række økonomiske aktører, der opererer på verdensplan og konstant arbejder på 
udvikling af nye tjenesteformer. 
Udarbejdelsen af europæiske standpunkter kan ik^e gennemføres isoleret, men skal 
tage hensyn til den politiske, økonomiske og regulatoriske situation i andre dele af 
verden. Mens det landbaserede mobilkommunikationsmarked i Europa udvikler sig 
hastigt, hvorfor der er behov for yderligere frekvenser, kan man i andre dele af 
verden have andre krav, f.eks. inden for området satellitkommunikation (som det er 
tilfældet i USA). Desuden kan de eksisterende mekanismer være utilstrækkelige til at 
gennemføre en gradvis afvikling eller flytning af eksisterende systemer til andre dele 
af radiofrekvensspektret i tide (som det er tilfældet i udviklingslandene). Sådanne 
interessekonflikter bliver tydelige ved WRC, hvad angår kravene om frekvenser, men 
kan dog også konstateres på et tidligere stadium gennem en tilstrækkelig 
undersøgelse af kravene på de respektive markeder. 
De ovennævnte tendenser i WRC-forhandlingerne har konsekvenser for de tekniske 
temaer, som behandles på WRC, men kan ikke løses på basis af tekniske 
overvejelser alene. Det stigende behov for koordinering mellem kommerciel og 
offentlig anvendelse af radiofrekvenser, for koordinering inden for og mellem 
regioner med indbyrdes forskellige interesser, og de politiske og regulatoriske 
konsekvenser af de beslutninger, som træffes, bør føre til en øget politisk 
opmærksomhed om de spørgsmål, som er på spil ved WRC. I det aktuelleWRC-
forhandlingsklima vil det i forbindelse med allokering af frekvenser kun være muligt at 
opnå tilfredsstillende resultater, som kan tjene såvel offentlighedens interesser som 
den europæiske økonomi, hvis frekvensforvaltningsorganerne og de politiske 
instanser forener deres kræfter. 
2.2 Resultater fra WRC-97 
Resultaterne fra WRC-97 vurderes gennemgående som positive for den videre 
udvikling af radiokommunikationssektoren i Europa. Set i et fællesskabsperspektiv 
er de mest relevante resultater fra WRC-97 følgende: 
• Satellitbaserede bredbåndstjenester 
På WRC-97 blev det besluttet at stille radiofrekvensspektrum til rådighed for 
levering af satellitbaserede bredbåndstjenester som foreslået af SkyBridge, 
Teledesic, Celestri og WEST. Mens de tekniske beslutninger, som blev truffet 
vedrørende dette tema ved WRC-95, ikke var til gavn for den globale 
konkurrence, ændrede WRC-97 fremgangsmåden. Efter en række vanskelige 
forhandlinger nåede man først til enighed om et princip om, at global og ligelig 
konkurrence i udbuddet af satellitbaserede bredbåndstjenester er afgørende af 
økonomiske og politiske grunde, før der blev udarbejdet hensigtsmæssige 
tekniske løsninger. WRC-drøftelserne om satellitbaserede 
bredbåndstjenester understreger behovet for at give politisk vejledning, 
for at man kan nå frem til acceptable tekniske kompromiser. 
Resultatet er i overensstemmelse med det nye koncept, som blev foreslået fra 
europæisk hold med det formål at overvinde de konstaterede vanskeligheder 
ved at koordinere forskellige satellit- og landbaserede systemer og omfatter 
opstillingen af grænser for den interferens, som kan accepteres i én type af net 
fra den anden type. Hovedkonceptet, som der blev opnået enighed om, ville give 
konkurrerende systemer lige adgang til radiofrekvenser, lette konkurrencen 
inden for området levering af satellitbaserede bredbåndstjenester på globalt 
niveau og reducere behovet for en segmentering af frekvensbåndene. 
Spørgsmålet vil blive taget op igen ved WRC-99. 
• Landbaseret mobilkommunikation/UMTS 
Et af Europas hovedformål ved WRC-97 var at sikre, at en kommende 
konference ville tage stilling til kravene om radiofrekvenser til udvikling af 
Europas fremtidige tredjegenerations mobilkommunikationssystem, betegnet 
UMTS (Universal Mobile Telecommunications System). Man blev enige om, at 
WRC-99 skulle tage stilling til dette emne. 
• Luftfarts- og radionavigationstjenester 
WRC-97 behandlede spørgsmålet om, hvorvidt de radiofrekvenser, som var 
allokeret til leveringen af luftfarts- og satellitradionavigationstjenester skulle 
åbnes til fælles anvendelse med andre tjenester, eksempelvis satellitbaseret 
mobiltelefoni. Mens Konferencen i princippet var enig for så vidt angik 
allokeringen af frekvensbånd til mobiltjenester for luftfarten, var det ikke muligt at 
opnå enighed for såvidt angik de frekvensbånd, som er reserveret til 
radionavigation. I begge tilfælde besluttede man at sætte disse spørgsmål på 
dagsordenen for WRC-99 efter gennemførelse af yderligere tekniske 
undersøgelser og afholdelse af høringer med sektorens aktører (transport- og 
luftfartssektoren) og de politiske instanser. WRC-99 skal desuden overveje 
allokering af yderligere frekvenser til satellitbaserede radionavigationstjenester. 
WRC-97 traf endvidere beslutninger for så vidt angår planlægningen af 
radiofonisatellittjenester (Appendiks 30/30A i ITU-radioreglementet), jordobservation 
og andre spørgsmål. 
2.3 Vurdering af det europæiske standpunkt ved WRC-97 
43 europæiske lande, herunder de 15 EU-medlemslande, koordinerer og forhandler 
standpunkter forud for WRC inden for CEPT's konferenceforberedende gruppe 
(Conference Preparatory Group, CPG). Alle 43 CPG-medlemslande, herunder EU-
medlemslandene havde undertegnet en del af eller samtlige 300 vedtagne 
fælleseuropæiske forslag (ECP). CPG havde udpeget koordinatorer til nøje at følge 
forhandlingerne vedrørende specifikke punkter på dagsordenen og at rådgive de 43 
CEPT-myndigheder om den linje, som skulle følges. Desuden fungerede et betydeligt 
antal europæere i konferencens organisatoriske struktur som formænd og 
viceformænd. Men koordineringen af standpunkterne hos de 43 lande var fortsat 
vanskelig, særlig hvor de tekniske standpunkter, man var nået frem til, ikke 
kunne fastholdes af økonomiske, politiske eller strategiske årsager. 
Ved WRC-97 blev der for eksempel vedtaget et ECP, som under særlige 
omstændigheder ville tillade frekvensdeling mellem mobilsatellittjenester og tjenester 
for luftfarten. Men som resultat af utilstrækkelig enighed og politisk støtte på nationalt 
plan undlod visse medlemslande at undertegne forslaget eller var nødt til at trække 
deres støtte tilbage under selve konferencen. Dette spørgsmål blev til sidst udskudt til 
WRC-99. 
Europa-Kommissionens formelle rolle ved WRC-97 var at optræde som observatør. 
Desuden, hvor dette ud fra et fællesskabsperspektiv var relevant, ydede 
Kommissionen politisk støtte til CEPT i rollen som rådgiver. 
Det faktum, at Kommissionen var involveret i forhandlingsprocessen inden for de af 
Rådet fastlagte grænser, er dog ikke ensbetydende med, at aftaler, som indgås ved 
WRC, og konsortier, som fremlægger forslag om allokering af frekvenser, automatisk 
er sammenfaldende med Fællesskabets interesser, f.eks. hvad angår 
konkurrencereglerne, hvilket kan kræve separate kontrolundersøgelser. 
I overensstemmelse med Rådets konklusioner af 3. februar 19926 fremsendte det 
luxembourgske formandsskab på Fællesskabets vegne en fælleserklæring til 
indlemmelse i slutdokumenterne, som kræver, at delegationerne fra EU's 
medlemsstater erklærer, at de vil gennemføre revisionen af radioreglementet, som 
blev vedtaget på konferencen, i overensstemmelse med deres forpligtelser under 
EØF-traktaten. Dette skulle give mulighed for at foretage en hensigtsmæssig 
vurdering på fællesskabsplan af, hvorvidt WRC-beslutningerne og deres 
gennemførelse på fællesskabsplan er forenelige med Traktaten og særlig Traktatens 
konkurrenceregler. Men på baggrund af kompleksiteten i de spørgsmål, som 
behandles ved WRC, kan der være behov for en mere fremadrettet strategi, 
hvor de mulige konsekvenser af WRC-beslutningerne for Fællesskabets 
politikker vurderes på forhånd. 
Særlig hvad angår temaerne om satellitbaserede bredbåndstjenester, UMTS og 
luftfartstjenester og satellitradionavigationstjenester var der et klart behov for 
samarbejde mellem Kommissionen og CPG på henholdsvis det politiske og tekniske 
plan for at opnå resultater, der ud fra en fællesskabsbetragtning ville være 
acceptable. I lyset af de ovennævnte tendenser i forhandlingerne må man yderligere 
konsolidere foreningen af parternes kræfter, særlig hvad angår behovet for at sikre, 
at der forhandles om europæiske standpunkter, som er i overensstemmelse 
med Fællesskabets interesser, og som bakkes op af de relevante politiske 
instanser og berørte parter. 
WRC-97 vedtog næsten samtlige ECP-forslag, som blev forelagt af CPG, selv om det 
skal bemærkes, at visse af WRC-97's foreløbige beslutninger skal gennemgås ved 
WRC-99. Den regionale koordinering inden for CEPT værdsættes generelt af andre 
regioner inden for WRC-strukturen og har allerede givet anledning til overvejelser fra 
deres side om, hvordan de kan forberede sig bedre til WRC-99, særlig ved at indgå i 
en tidlig forberedende dialog med de ansvarlige europæiske instanser. 
Europa indtog en temmelig stærk forhandlingsposition ved WRC-97, men det bør 
undersøges, hvorvidt de aktuelle ordninger vil kunne opretholdes, set på 
baggrund af den ovennævnte udvikling i karakteren af WRC-forhandllngerne, 
særlig hvad angår behovet for politisk støtte forud for og under WRC til de 
standpunkter, som skal forhandles, samt behovet for at sikre, at koordineringen 
mellem europæiske lande og overholdelsen af standpunkterne opretholdes. 
(l Rådets konklusioner om den fremgangsmøde, som skal følges ved World Administrative Radio Conference 
(WARC 1992), 3.2.1992. 
3. WRC-99 I FORHOLD TIL RELEVANTE FÆLLESSKABSPOLITIKKER 
Dagsordenen for WRC-99 omfatter ca. 40 separate punkter, fordelt under detaljerede 
tekniske overskrifter, som kun personer med indsigt i forvaltningen af radiofrekvenser 
vil være fortrolige med. Men de fleste af de tilsyneladende tekniske spørgsmål, som 
skal behandles ved WRC-99, udgør i realiteten vigtige operationelle betingelser for 
gennemførelse af Fællesskabets politikker. Andre punkter har kun indirekte 
tilknytning til Fællesskabets politikker, men er ikke desto mindre af betydning for de 
enkelte medlemslande, virksomheder eller organisationer.7 Dagsordenen for WRC-
99 indeholder mange punkter, hvorom der ikke kunne opnås definitiv enighed ved 
WRC-97. Dette skyldes, at mange af de spørgsmål, som behandles ved WRC, er så 
teknisk komplekse, at der er behov for tekniske undersøgelser og yderligere høringer 
med de politiske instanser og berørte markedsaktører, før der kan træffes definitive 
beslutninger. 
Under disse vilkår bør alle interesserede parter, herunder (potentielle) 
radiofrekvensbrugere, udstyrsfabrikanter, forbrugere, lovgivende myndigheder 
og politiske instanser på et tidligt tidspunkt være opmærksomme på 
dagsordenen for WRC-99, vurdere, i hvilket omfang deres respektive aktiviteter 
vil kunne påvirkes af de beslutninger, som skal træffes, og deltage i processen 
med at udarbejde fælleseuropæiske standpunkter for WRC-99. 
3.1 Landbaseret mobilkommunikation/UMTS 
Mængden af radiofrekvenser, som WRC-99 stiller til rådighed for UMTS, vil have en 
direkte indvirkning på vækstudsigterne for mobilmultimediekommunikationen i Europa 
og andre steder, og har dermed en stor indvirkning på den europæiske 
mobilkommunikationsindustris konkurrenceposition på de globale markeder. Der er 
dog risiko for potentielle konflikter med de lande, som sætter større fokus på f.eks 
satellitkommunikation, og som konkurrerer om adgang til de samme frekvenser, som 
de frekvenser, der er udpeget til brug for UMTS. 
I henhold til ITU-terminologien IMT-2000 (International Mobile Telecommunications) 
vil WRC-99 behandle yderligere allokeringer af frekvenser til denne type 
radiokommunikation og undersøge de tekniske egenskaber, som skulle lette 
verdensomspændende 'roaming'. Med udgangspunkt i succeserne med mobiltelefoni 
(GSM, DCS-1800) søger Europa at sikre adgang til frekvenser til brug for 
tredjegenerations mobilsystemer, som i Europa er kendt under betegnelsen UMTS 
(Universal Mobile Telecommunications System). 
Prognoser viser, at den årlige indtjening på det europæiske marked for 
celleopbyggede mobiltjenester vil kunne nå op på over 100 milliarder ECU, og for 
mobilmultimedietjenester vil indtjeningen kunne nå op på ca. 34 milliarder ECU i år 
2005.8 Mobilmarkedets enorme økonomiske potentiale afspejles i den støtte, som 
Fællesskabet har ydet under RACE- og ACTS-projekterne om mobilkommunikation 
(176 millioner ECU i perioden 1996-1998). 
7 Desuden har en række andre fællesskabspolitikker, f.eks. politikker, der vedrører RTD(FTU), konkurrence og 
handel, relation til spørgsmål om frekvenser. Se fodnote 2 for yderligere detaljer. 
8 Rapport nr. 1 fra UMTS Forum om lovgrundlaget for UMTS 25.06.1997. 
På fællesskabsplan har udviklingen af UMTS modtaget den fornødne politiske støtte, 
og de regulatoriske konsekvenser drøftes for øjeblikket på baggrund af et forslag til 
Rådets og Parlamentets beslutning om UMTS9. Dette forslag bygger på 
standardiseringsarbejdet, som allerede er gennemført inden for ETSI, på 
frekvensharmonisering inden for CEPT, og på markeds- og reguleringsspørgsmål, 
som behandles inden for rammerne af UMTS Forum. 
Ved WRC-99 vil Europa understrege behovet for yderligere, globalt harmoniserede 
allokeringer til at opfylde behovet for tredjegenerations mobilapplikationer. Det skal 
dog bemærkes, at andre forhandlingspartnere kan have planlagt at anvende det 
frekvensområde, som er udpeget til sådanne allokeringer (dvs. 2 GHz-området), til 
levering af andre tjenester, f.eks. satellittjenester, eller at der kan være 
vanskeligheder med at flytte eksisterende tjenester inden for dette frekvensområde. 
3.2 Satellittjenester, herunder radiofoni 
Udviklingen i satellitteknologien gør det lettere at udbyde telefoni, fjernsyn, radio oç 
multimedietjenester, som alle i stigende grad retter sig mod internationale markeder, 
hen over grænserne. Europa bør konsolidere sin position yderligere gennem 
udvikling af og deltagelse i satellitprojekter og søge at opnå de dertil nødvendige 
frekvensallokeringer og anvendelsesvilkår ved WRC-99 og fremtidige konferencer. 
WRC-99 vil under en række forskellige overskrifter behandle krav om frekvenser til 
levering af tjenester, herunder taletelefoni og radiofoni, ved hjælp af satellitter. 
Det tema, som dominerede forhandlingerne ved WRC i 1995 og 1997, vedrørte 
tilgængeligheden af frekvenser til levering af satellitbaserede bredbåndstjenester, 
som gør det muligt at etablere højhastigheds Internet-adgang og videokonferencer 
overalt i verden. Den begrænsede mængde af frekvenser, som er til rådighed for 
udbuddet af satellitbaserede bredbåndstjenester, og de enorme 
kapstaf investeringer, som kræves for at udvikle sådanne trådløse Internet­
infrastrukturer, vil få konsekvenser for det globale konkurrenceniveau inden 
for dette vigtige område af det kommende Informationssamfund. Selv om 
adgang til frekvenser er en vigtig betingelse for den videre udvikling af satellitbaseret 
bredbåndskommunikation, kan dette forhold ikke i sig selv være en afgørende faktor; 
der bør ligeledes tage hensyn til de økonomiske, handelsmæssige og politiske 
interesser, som er involveret i det globale udbud af sådanne strategisk vigtige 
tjenester. 
Værdien af (planlagte) satellitbaserede personlige systemer og bredbåndssystemer 
ventes at nå op på 350 milliarder ECU.10 Tager man betydningen af 
satellitkommunikation i betragtning, ventes der under det femte RDT(FTU)-
rammeprogram en samlet finansiering af teknologier for Informationssamfundet på 
3,3 milliarder ECU i perioden 1998-2002. 
Satellitkommunikationssektoren har været genstand for en række 
fællesskabsforanstaltninger, hvoraf den seneste sigter mod hurtig indførelse af 
kompatible personlige satellitkommunikationstjenester (S-PCS) inden for 
y Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om koordineret indførelse af mobil- og trådløs 
kommunikation (UMTS) i Det Europæiske Fællesskab, K0M(1998)58 endelig udgave, 11.02.1997. 
10 Meddelelse om EU-handlingsplan: Satellitkommunikation i Informationsamfundet, C0M(97)91, 05.03.1997. 
Fællesskabet gennem en harmonisering af frekvensbånd og de anvendelsesvilkår, 
som er knyttet til generelle tilladelser11 og mod en fjernelse af hindringerne for 
terminaludstyrets frie bevægelighed. Hvad angår satellitbaserede 
bredbåndstjenester støtter Europa en positiv gennemgang af de tekniske 
vilkår, som der blev opnået enighed om ved WRC-97, hvilket vil tillade systemer 
fra europæiske virksomheder at konkurrere på det globale marked. 
Satellitter er ligeledes i spidsen for indførelsen af digitale fjernsyns- og 
radiotjenester i Europa og fører til en udvidelse af efterspørgslen på 
audiovisuelle produkter. Digitalt fjernsyn tilbyder innovative måder at levere såvel 
traditionelle tjenester som nye multimedietjenester. Denne tendens er undersøgt i 
detaljer i Kommissionens seneste grønbog om konvergens.12 Markedet for 
europæiske audiovisuelle produkter anslås at ville have en værdi på 54 milliarder 
ECU i 2005 (sammenlignet med 32 milliarder ECU i 1995).13 Fællesskabets støtte til 
indførelsen af avancerede fjemsynstjenester udgjorde 228 millioner ECU i perioden 
1993-1997. For at det europæiske marked for audiovisuelle produkter kan 
videreudvikles, skal det sikres, at de fornødne frekvenser er til rådighed. 
Inden for rammerne af ITU/WRC indgår landene aftaler om planer for anvendelsen af 
frekvensressourcer (dvs. satellitbanepositioner, dækningsområde, frekvenser) til 
levering af satellitradiofonitjenester. Beslutningerne, som blev truffet inden for dette 
område ved WRC-97, vil nu give mulighed for mulig ibrugtagning af digitale systemer 
inden for de aftalte frekvensbånd og generelt skabe yderligere konkurrence inden for 
dette område, hvilket er særlig vigtigt for paneuropæiske systemer. WRC-99 vil 
undersøge, i hvilket omfang den aktuelle allokering af spektrumressourcer blandt 
landene fortsat er hensigtsmæssig, eller hvorvidt der er behov for at modificere 
planerne. 
3.3 Luftfarts- og satellitradionavigationstjenester/GNSS 
Behovet for, at de politiske instansers foretager en hensigtsmæssig afvejning mellem 
kommercielle, strategiske og overordnede interesser er særlig relevant i forhold til 
luftfarts- og radionavigations-/GNSS-tjenester, hvis frekvenser er genstand for krav 
fra kommercielle telekommunikationsinteressers side, men samtidig er nødvendige 
for at garantere sikkerheden og den videre udbredelse af sådanne anvendelser, både 
kommercielt og som del af applikationer af almen interesse.. 
Etableringen af en enkelt iufttransportsektor på basis af fri markedsadgang er 
et af de væsentligste kendetegn ved Fællesskabets transportpolitikker. 
Lufttrafikken er vokset betydeligt i løbet af årene med det resultat, at Fællesskabets 
luftrum og lufthavnsinfrastrukturer mangler tilstrækkelige frekvenser, som ikke 
interfererer med hinanden. I samarbejde med de internationale 
civilluftfartsmyndigheder, ICAO, udvikler Fællesskabet nye koncepter inden for 
11 Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 710/97/EF af 24. marts 1997 om en koordineret fremgangsmåde 
for godkendelse inden for satellitbaserede personkommunikationstjenester i Fællesskabet, EFT nr. L105, 
23.4.97. 
12 Grønbog om konvergensen mellem telekommunikationssektoren, mediesektoren og 
informationsteknologisektoren og de lovgivningsmæssige implikationer heraf , KOM (97)623, Bruxelles 3 
December 1997 (se særlig kapitel 1 og 2). 
1^ Jf. undersøgelse udført af Norcontel - Economic implications of New Communication technologies on the audio­
visual markets, april 1997 
10 
styring af lufttrafik (Air Traffic Management, ATM), men der er bekymring om det 
omfang, hvori luftfartsfrekvenserne gøres til genstand for krav fra eller er 
udsatte for interferens fra brugere fra den kommercielle (satellit-) 
kommunikationsindustri. WRC-99 vil drøfte tilgængeligheden og pålideligheden af 
tilstrækkelige frekvenser til luftfartstjenester. 
Kommissionens meddelelse om globale navigationssatellitsystemer (Global 
Navigation Satellite Systems, GNSS)14 anslår, at verdensmarkedet for GNSS-
applikationer årligt vil udgøre tæt på 50 milliarder ECU i 2005. GNSS kan fremme den 
bæredygtige bevægelighed, transporteffektiviteten og sikkerheden generelt. GNSS-
applikationer omfatter blandt andet styring af luft- og søfart, styring af jernbanetrafik, 
sporing af farligt gods, olie- og gasindvinding og lokalisering af fiskebanker. Den 17. 
marts 1998 tilkendegav Rådet sin støtte til Kommissionens udkast til en europæisk 
strategi for udvikling af et paneuropæisk positionsbestemmelses- og navigationsnet, 
herunder strategien vedrørende GNSS, og understreger i særlig grad, at behovene 
for GNSS inden for området frekvenser og kredsløb skal anerkendes i de relevante 
internationale fora. Fællesskabets økonomiske støtte til det første trin i den 
europæiske komponent i GNSS udgør 50 millioner ECU for perioden 1995-1999. 
WRC-99 vil undersøge, i hvilket omfang radiofrekvenser, som er reserveret til 
rad ion avi gation stj ene kan deies med andre tjenester, og vil tage stilling til 
spørgsmålet om, hvor store frekvensområder der vil være behov for til den 
videre udvikling af GNSS-applikationer. 
Der udvikles radiokommunikationssystemer til udbud af luftfarts- og GNSS-
applikationer med henblik på de globale markeder, og disse har både almen 
interesse (sikkerhed) og et betydeligt, langsigtet kommercielt potentiale. Dette 
område er dog mindre udviklet end massemarkedet for mobiltjenester og 
satellitkommunikationstjenester. Dette har ført til en situation, hvor sikkerheden og 
de strategiske interesser i luftfarts- og GNSS-kommunikationssystemer 
konkurrerer med de kommercielle telekommunikationsinteresser om de 
tilgængelige frekvenser. Disse kommercielle interesser har allerede fuldt ud erkendt 
WRC's betydning, hvilket bevises af den stærke lobbyvirksomhed i denne 
sammenhæng. Det er derfor afgørende at udvikle langsigtede europæiske 
standpunkter vedrørende luftfarts- og satellitradionavigationssystemer, der 
garanterer sikker anvendelse af eksisterende frekvensallokeringer, tager 
hensyn til fremtidige krav, samt repræsenterer en rimelig afvejning i forhold til 
behovene hos den kommercielle radiokommunikationssektor. 
3.4 Jordobservation 
Vigtigheden af jordobservationsapplikationer i Europa bør drøftes ud fra sociale, 
økonomiske og strategiske perspektiver for at sikre, at WRC-99 i tilstrækkeligt 
omfang behandler Europas frekvenskrav inden for dette område. 
Den potentielle sociale, økonomiske og strategiske betydning af 
jordobservation er væsentlig. Jordobservation omfatter applikationer inden for en 
række forskellige områder, bl.a. globale målingsobservationer, gennemførelse af 
miljø- og civilbeskyttelsespolitikker samt landbrugspolitikker. Fællesskabet yder en 
14 Meddelelse fra Kommissionen: På vej mod et transeuropæisk net af positionsbestemmelses- og 
navigationssystemer: en europæisk strategi for globale navigationssatellitsystemer (GNSS), K0M(98)29 endelig 
udgave 21.01.1998. 
11 
betydelig indsats for at stimulere jordobservationsapplikationer gennem sine 
RTD(FTU)programmer og har under det fjerde RDT(FTU)-rammeprogram brugt 
omkring 275 millioner ECU på jordobservationsapplikationer og RDT(FTU)-projekter. 
Det femte rammeprogram vil omfatte aktiviteter inden for udvikling af generiske 
jordobservationsteknologier, særlig satellitteknologier til miljøovervågning og 
ressourcer. 
Fællesskabet og dets primære samarbejdspartnere inden for dette område 
(dvs. EUMETSAT, ESA, de nationale meteorologiske organisationer og 
rumforskningsorganisationer) er opsatte på at arbejde for, at frekvenskravene for 
denne anvendelse af almen interesse sikres. Da WRC-99 vil behandle krav om 
frekvenser til jordobservationsapplikationer, må behovet for og de operationelle vilkår 
for frekvenser til sådanne applikationer på fællesskabsplan tages op af de relevante 
aktører. 
4. FORBEREDELSERNE TIL WRC-99 SET I EN FÆLLESSKABSSAMMENHÆNG 
Som svar på Rådets konklusioner om WRC-97 af 22. september 1997, som blev 
vedtaget på baggrund af Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og 
Rådet om WRC-9715 har Kommissionen overvejet resultaterne og de erfaringer, som 
er indhøstet ved de foregående konferencer, og har iværksat en række aktioner med 
det formål yderligere at konsolidere Fællesskabets interesser i WRC-processen. Det 
overordnede formål med sådanne aktioner i henseende til WRC er at sikre, atWRC-
beslutningerne er i overensstemmelse med de relevante fællesskabspolitikker og 
interesser, og at bidrage til en hensigtsmæssig afvejning mellem kommercielle og 
almene interesser i udarbejdelsen af europæiske standpunkter til forelæggelse ved 
WRC, som støttes af politiske instanser på det højest mulige niveau. 
4.1 Overensstemmelsen mellem europæiske standpunkter til 
forelæggelse ved WRC-99 og relevante fællesskabspolitikker 
CEPT vil udarbejde og vedtage de fælleseuropæiske standpunkter til forelæggelse 
ved WRC-99 i samråd med Den Europæiske Radiokommunikationskomité (European 
Radiocommunications Committee, ERC) og Det Europæiske 
Radiokommunikationskontor (European Radiocommunications Office, ERO). 
Arbejdet er fordelt mellem en række projekthold, der behandler regulatoriske 
spørgsmål, radiofoni, satellitspørgsmål og søfarts-/radionavigationstjenester. 
For at sikre, at de standpunkter, som er udarbejdet af frekvens- og 
telokommunikationseksperterne i CEPT, er i overensstemmelse med Fællesskabets 
interesser, vil Fællesskabet, repræsenteret ved Kommissionen, deltage i den 
forberedende proces, som er iværksat af CEPT/CPG med særligt henblik på at 
bidrage med indlæg om de fællesskabspolitikker, hvis gennemførelse afhænger af 
tilgængeligheden af frekvenser (se kapitel 3), samtidig med, at der tages fornødent 
hensyn til gældende fællesskabsret. Mens Fællesskabet traditionelt repræsenteres i 
CEPT/CPG af Kommissionsrepræsentanter med ansvar for telekommunikation, og i 
erindring om, at dagsordenen for WRC-99 omfatter en række temaer, som går ud 
over telekommunikationspolitikken, kan der være behov for yderligere bidrag til 
15 KOM(97)304 endelig udgave, 18.06.1997. 
12 
CEPT-processen, særlig hvad angår Fællesskabets politikker om radiofoni, luftfart, 
satellitradionavigation og jordobservation. 
Selv om behovet for relevante bidrag fra Fællesskabets side til CEPT-
processen er åbenlyst, bør der på fællesskabsplan foretages en yderligere 
afvejning og prioritering af de politiske mål, som skal nås inden for området 
frekvensallokeringer. Kommissionen betragter derfor fremlæggelsen af bidrag til 
CEPT som et vigtig element i bestræbelserne på at nå et bredere mål, som 
indebærer, at frekvenskravene til gennemførelse af frekvensafhængige 
fællesskabspolitikker behandles af de relevante markedsaktører og politiske og 
tekniske myndigheder som led i en langsigtet europæisk frekvensplanlægning, som 
skal overholdes både af de europæiske harmoniseringsforanstaltninger på området 
radiofrekvenser og ved udarbejdelsen af hensigtsmæssige standpunkter til 
forelæggelse ved WRC. Dette spørgsmål vil blive behandlet ved en offentlig høring, 
som Kommissionen agter at afholde i løbet af 1998. 
4.2 Hensigtsmæssig afvejning mellem radiokommunikationsinteresser 
Det er nødvendigt, at de kommercielle interesser, lovgivende myndigheder, 
videnskabelige og fac^ge organisationer samt forbrugerrepræsentations- og 
brugerorganisationer offentligt drøfter de respektive interesser, som behandles ved 
WRC-99, således at der kan ske en hensigtsmæssig afvejning af de kommercielle og 
almene interesser i udarbejdelsen af standpunkter. I denne sammenhæng vil 
Kommissionen og CEPT/GPG afholde høringsmøder om punkterne på dagsordenen 
for WRC-99, særlig hvad angår UMTS, satellitradionavigation, transport- og faste 
tjenester med høj densitet (herunder platforme i stor højde). 
Desuden forventer Kommissionen at behandle WRC-99-temaeme under sine 
regelmæssige kontakter med individuelle eller repræsentative organisationer 
(herunder små og mellemstore virksomheder), eksempelvis ECTEL og EITIRT 
(telekommunikationsfabrikanter), UMTS-Forum, ETP (European Telecommunications 
Piatform), GSM MoU (operatører) og med satellitindustrien i forbindelse med 
satellithandlingsplanen. Kommissionen opfordrer medlemslandene til at gøre brug af 
de relevante rådgivende organer (på højt niveau), som er etableret af Kommissionen, 
eksempelvis Space Advisory Group og den højtstående ekspertgruppe om GNSS, ti! 
at udtrykke deres standpunkter. På baggrund af det formelle forhold mellem 
Kommissionen og Det Europæiske Radiokommunikationskontor (ERO), vil ERO 
modtage finansiering til løsningen af bestemte opgaver, der tjener til at bidrage til 
udviklingen af europæiske standpunkter til forelæggelse ved WRC-99 gennem 
høringer og undersøgelser af europæiske og globale radiokommunikationsinteresser. 
Ud over disse høringer på telekommunikationsområdet er det også nødvendigt, 
at de politiske og tekniske instanser, herunder de ansvarlige myndigheder for 
telekommunikation, transport, forsvar, RTD(FTU) og kultur - hvis politikker kan 
være afhængige af tilgængeligheden af frekvenser - koordinerer standpunkter, 
prioriteter og de målsætninger, som skal nås, med alle interesserede parter. 
Dette er særlig relevant hvor forskellige interesser konkurrerer om adgang til de 
samme frekvensbånd, eksempelvis mobilsatellitapplikationer og 
satellitradionavigation, fjemsynsspredning, satellitbaserede bredbåndsapplikationer, 
jordobservation og faste (satellit-)tjenester. Det er nødvendigt med en sådan 
koordinering for at opretholde de europæiske standpunkter, som skal forhandles, og 
for at undgå, at bilaterale kontakter med tredjelande på sektorplan underminerer det 
fælles europæiske standpunkt. 
13 
4.3 Tilnærmelse af standpunkter med tredjelande og -regioner 
Set i lyset af den ændrede baggrund for WRC som beskrevet under 2.1 ovenfor er 
det ønskeligt at opnå en vis grad af tilnærmelse mellem forhandlingsparternes forslag 
forud for WRC for at undgå, at beslutninger ved konferencen udsættes på grund af 
tidsmangel eller uovervindelige forskelle i standpunkterne. Kommissionen vil være 
involveret i bilaterale kontakter med andre regionale 
telekommunikationsorganisationer, eksempelvis CITEL, APT og de arabiske og 
afrikanske repræsentative organisationer. Det er særlig vigtigt, at Europa koordinerer 
standpunkterne med de arabiske og afrikanske repræsentative organisationer, da 
disse forhandler standpunkter som medlemmer af samme region inden for ITU/WRC. 
Kommissionen vil ligeledes koordinere standpunkterne med tredjelande i forbindelse 
med regelmæssige bilaterale møder med sine primære handelspartnere. Her vil det 
have betydning at koordinere de målsætninger, som skal opfyldes ved WRC, med 
landene i Central- og Østeuropa, herunder de lande, som er involveret i 
tiltrædelsesforhandlinger; det bemærkes i denne forbindelse, at de alle er 
medlemmer af CEPT/CPG, hvilket bidrager til harmoniseringen af de valgte 
strategier. En tidlig dialog med USA og Japan støttes ligeledes. WRC-spørgsmålene 
vil endvidere blive rejst i forbindelse med den regelmæssige dialog med 
tredjepartsregionerne (Middelhavsområdet, Asien (ASEM) og Latinamerika). 
Tilnærmelsen mellem standpunkterne bør endvidere omfatte høringer med de 
relevante internationale organisationer, som påvirkes af beslutninger om allokering af 
frekvenser, herunder ICAO, EUROCONTROL, IMO, EUMETSAT, ESA, samt 
radiofoniorganisationer og jordobservatorier. 
4.4 Tilstrækkelig repræsentation af Fællesskabets interesser ved WRC-
Resultatet af WRC-forhandlingerne udtrykkes i radioreglementet og dets 
appendikser. Disse vedlægges konferencens slutdokumenter, som underskrives af 
alle delegerede på vegne af og under forudsætning af godkendelse fra deres 
respektive kompetente myndigheder. De anvendes foreløbigt betinget af en sådan 
godkendelse. Således fører WRC til juridisk bindende internationale 
forpligtelser. 
De 15 EU-medlemslande forhandler på egne vegne ved WRC, inden for rammerne af 
CEPT/CPG. På baggrund af sin aktuelle rolle som observatør inden for ITU/WRC, 
har Fællesskabet, repræsenteret ved Kommissionen, deltaget i WRC i 1992, 1993, 
1995 og 1997. Desuden deltager Fællesskabet i forhandlingerne i egenskab af 
rådgiver for CEPT/CPG. 
Da medlemslandene ikke giver Kommissionen forhandlingsmandat til at 
repræsentere Fællesskabet ved WRC, og som følge af, at de juridisk bindende 
resultater af WRC har direkte indvirkning på Fællesskabets politikker, kan der være 
behov for at etablere fælles standpunkter for Fællesskabet, hvor dette måtte 
være hensigtsmæssigt og i overensstemmelse med den normale procedure. Rådets 
konklusioner af 3. februar 199216 har i denne forbindelse understreget, at 
16 Rådets konklusioner vedrørende fremgangsmåder ved World Administrative Radio Conference (WARC 1992), 
3.2.1992. 
14 
medlemslandene og Kommissionen vil mødes på stedet, såfremt der viser sig behov 
for separat fællesskabskoordinering. Som anført i Kommissionens meddelelse om 
WRC-97, kan dette for eksempel være tilfældet, (a) hvis medlemslandene er 
indbyrdes uenige om forslag til forelæggelse for konferencen med indvirkning på 
Fællesskabet som helhed, (b) hvis medlemslandene er uenige med andre CEPT-
lande om sådanne forslag, (c) hvis CEPT-forslag ikke er i overensstemmelse med 
Fællesskabets interesser, eller (d) hvis et samlet fællesskabsstandpunkt kan bidrage 
til at styrke CEPT-forslagene i drøftelserne med tredjelande. 
er af afgørende betydning, at der opnås politisk enighed om de 
målsætninger, som skal opfyldes gennem de fælleseuropæiske standpunkter, 
som skal forhandles, og dette kan ske - alt efter, hvor det måtte være relevant -
både forud for WRC og under selve WRC-konferencen, gennem etablering af 
fællesstandpunkter for Fællesskabet. Behovet for separat fællesskabskoordinering 
ud over koordineringen inden for rammerne af CEPT vil ikke være så åbenbart, 
såfremt CEPT-standpunkteme nyder formel støtte på politisk plan inden for 
Fællesskabet, hvilket ikke aktuelt er tilfældet, og hvilket har ført til sidste-øjebliks 
politisk intervention under selve konferencen. Dette har efterfølgende påvirket 
Europas fælles forhandlingsstyrke. Betinget af medlemslandenes politiske støtte til de 
europæiske standpunkter til forelæggelse ved WRC vil Kommissionen bidrage til at 
sikre, at der tages fornødent hensyn til Fællesskabets interesser. Fællesskabets 
politiske støtte vil i væsentlig grad forstaarke Europas forhandlingsstyrke over for 
tredjelande og -regioner. 
Udarbejdelsen af fælleseuropæiske standpunkter og de resultater, som skal 
opnås ved WRC skal også tage hensyn til de forpligtelser i henseende til 
markedsadgang, som man har indgået under GATS17-aftalerne inden for 
rammerne af verdenshandelsorganisationen (WTO). Som anført i Kommissionens 
meddelelse om WRC-97 bør det undgås, at visse lande bruger ITU eller WRC som 
undskyldning for at omformulere eller genfortolke deres forpligtelser vedrørende 
markedsadgang i henhold til GATS-aftalen. Under WRC-konferencen skal 
Fællesskabet tage hensyn til det omfang, hvori konsekvenserne af WRC-
beslutningeme kan påvirke markedsadgangsforpligtelseme indgået under GATS. 
Dette bør gælde både for GATS-forpligtelserne, som Fællesskabet har indgået og de 
forpligtelser, som Fællesskabets primære handelspartnere har indgået. Inden for 
Fællesskabet er '113-udvalget' et relevant forum for drøftelsen af internationale 
handelsaspekter, og dette udvalg bør således anvendes i det relevante omfang til 
drøftelse og koordinering af Fællesskabets standpunkter om sådanne emner i 
forbindelse med WRC. 
5. KONKLUSION 
Denne meddelelse understreger den politiske betydning af de internationale 
forhandlinger om harmoniseret anvendelse af radiofrekvenser samt behovet for, at 
Fællesskabet involveres fuldt ud i WRC-processen. 
17 Særlig Inden for rammerne om WTO/GATS-aftalen om grundlæggende telekommunikationstjenester, som 
trådte i kraft d. 5. februar 1998. Denne aftale involverer i øjeblikket 72 lande, der repræsenterer godt og vel 90% 
af det globale telekommunikationsmarked. 
15 
Inden for Fællesskabet føres en række politikker, som afhænger af tilgængeligheden 
af radiofrekvensspektrum, således som det er tilfældet for de traditionelle 
telekommunikationssektorer inden for mobil- og satellitkommunikation, men også 
inden for luftfarts- og satellitradionavigationstjenester, radiofoni og jordobservation, 
hvis frekvenskrav er kommet under stigende pres fra kommercielle 
telekommunikationsinteresser med opbakning fra nationale politiske instanser. Men 
set i sammenhæng yder disse politikker et væsentligt bidrag til Europas økonomi og 
udgør byggestenene i det Informationssamfund, som er under udvikling, og de er af 
stor betydning set fra et almenpolitisk synspunkt. Det er derfor afgørende at betragte 
de tekniske beslutninger, som træffes ved WRC, i forhold til sådanne bredere 
politiske aspekter. 
WRC-99 skal overveje en række vigtige tekniske spørgsmål med relevans for den 
bredere fællesskabssammenhæng: 
• Vil der være tilstrækkeligt og velegnet frekvensspektrum til rådighed for 
gennemførelsen af europæiske politikker til udvikling af 
mobilkommunikationen til mobil multimediekommunikation beregnet for 
massemarkederne? 
• Hvor stort frekvensspektrum vil der være til rådighed for udbuddet af globale 
satellitbaserede bredbåndstjenester og satellitbaserede radiofonitjenester, 
under hvilke betingelser, og hvordan vil de tekniske vilkår påvirke graden af 
konkurrence på det globale marked? 
• I hvilket omfang og på hvilken basis vil der være frekvenser til rådighed for 
tjenester, som er afgørende for socialøkonomiske, politiske og strategiske 
formål, eksempelvis hvad angår satellitradionavigation, mobiltjenester til fly, 
maritime mobiltjenester og jordobservation? 
o I hvilket omfang vil der være frekvenser til rådighed for udviklingen af nye 
radiokommunikationssystemer? 
De juridisk bindende forpligtelser, som er resultatet af WRC, danner grundlaget for 
den yderligere udvikling af radiokommunikationsmarkedeme og har direkte 
indvirkning på en række fællesskabspolitikker af væsentlig økonomisk og strategisk 
betydning. På baggrund af de hidtidige erfaringer og i overensstemmelse med 
Rådets opfattelse vedrørende WRC søger Europa-Kommissionen at sikre, at de 
europæiske standpunkter, som forelægges ved WRC, er i overensstemmelse med 
Fællesskabets interesser, og at sådanne standpunkter indebærer en hensigtsmæssig 
afvejning mellem kommercielle og almene interesser, og at en tilnærmelse mellem 
europæiske standpunkter og standpunkterne hos tredjelande og regioner og 
relevante internationale organisationer indgår som led i forberedelsesprocessen. 
Tilstrækkelig repræsentation af Fællesskabets interesser ved WRC vil fortsat have 
høj prioritet hos Kommissionen. 
Den foreslåede strategi vil bidrage til konsolidering af Fællesskabets standpunkt ved 
WRC. Der er imidlertid behov for yderligere politiske drøftelser med henblik på at 
udpege prioritetsområder, som skal opfyldes inden for rammerne af en 
sammenhængende, strategisk europæisk frekvensplanlægning. Dette vil gøre det 
muligt at tage stilling til behovet for europæiske harmoniseringsforanstaltninger på 
området radiofrekvenser og udviklingen af standpunkter til WRC på et omfattende 
grundlag og med et mere langsigtet perspektiv. 
16 
BILAG 
ORDLISTE 
APT Asia-Pacific Telecommunity 
Telekommunikationsorganisationen for 
Asien/Stillehavsområdet 
BSS Broadcast Satellite Service 
Radiofonisatellittjeneste 
CEPT European Conference of Postal and Telecommunications 
Administrations 
Den europæiske konference af post- og teleadministrationer 
CITEL Commission of Inter-American Telecommunications 
Administrations 
Kommissionen af interamerikanske teleadministrationer 
CPG Conference Preparatory Group of CEPT 
Gruppe under CEPT, som udfører det forberedende arbejde i 
forbindelse med konferencer 
DTH Direct-to-Home 
Direkte til hjem-tv 
ECP European Common Proposal 
Fælleseuropæisk forslag, som udarbejdes af CEPT/CPG 
ECTEL Association of the European Telecommunications and 
Professional Electronics Industry 
Sammenslutningen af europæiske telekommunikations- og 
elektronikindustrier 
EITIRT European information Technology and Telecommunications 
Industries Roundtable 
Panel af europæiske informationsteknologi- og 
telekommunikationsindustrier 
EO Earth observation 
Jordobservation 
ERC European Radiocommunications Committee of CEPT 
Den europæiske radiokommunikationskomité under CEPT 
ERO European Radiocommunications Office of CEPT 
Det europæiske radiokommunikationskontor under CEPT 
ESA European Space Agency 
Det europæiske rumsamarbejde 
ETP European Telecommunications Platform 
Europæisk telekommunikationsplatform 
ETSI European Telecommunications Standardisation Institute 
Det europæiske institut for telestandarder 
EU European Union 
Den Europæiske Union 
Al 
EUMETSAT 
EUROCONTROL 
FDD 
FPLMTS 
GLONASS 
GMPCS MoU 
GNSS 
GPS 
GSM 
GSO FSS 
IALA 
ICAO 
IMO 
IMT-2000 
ITU 
MoU 
MSS 
NON-GSO FSS 
RTD 
S-PCS European Meteorological Satellite 
Europæisk meterologisk satellit 
European Organisation for Air Traffic Control 
Den europæiske flyveledelsesorganisation 
Frequency Division Duplex, transmissionsteknik, som 
anvendes i celleopbyggede bredbåndsmiljøer (se W-CDMA) 
Future Public Land Mobile Telecommunications Systems, 
Fremtidigt offentligt landbaseret mobiltelesystem, 
kaldesnu IMT-2000 
Global Orbiting Navigation Satellite System of the Russian 
Federation 
satellitsystem i den russiske føderation 
Global Mobile Personal Communications Services 
Aftalememorandum om globale 
mobilpersonkommunikationstjenester 
Global Navigation Satellite System 
Globalt navigationssatellitsystem 
Global Positioning System of the United States 
Amerikansk positionsbestemmelsessystem 
Global System for Mobile Communications 
Globalt mobilkommunikationssystem 
Geostationary Orbit Fixed Satellite Service 
Fast tjeneste med satellit i geostationært kredsløb 
International Association of Lighthouse Authorities 
Den internationale sammenslutning af fyr- og 
varslingsmyndigheder 
International Civii Aviation Organisation 
Den internationale organisation for civil luftfart 
International Maritime Organisation 
Den internationale søfartsorganisation 
International Mobile Telecommunications with 2000, hvilket 
henviser til den forventede dato for indførelse af tjenesten 
International Telecommunications Union 
Den internationale teiekommunikationsunion 
Memorandum of Understanding 
Aftalememorandum 
Mobile Satellite Service 
Mobilsatellittjeneste 
Non-Geostationary Orbit Fixed Satellite Service 
Tjeneste med satellit i fast ikke-geostationært kredsløb 
Research & Technological Development 
Forskning og teknologisk udvikling (FTU) 
Satellite Personal Communications Services 
Satellitbaserede personkommunikationstjenester 
sft 
TD-CDMA 
TDD 
TEN 
TG1 
VTMIS 
W-CDMA 
WRC 
UMTS 
UTRA Time Division/Code Division Multiple Access 
Time Division Duplex, 
Transmissionsteknik for applikationer, der bruger 
radiogrænsefladen TDMA (Time Division Multiple Access) 
Trans-European Network 
Trans-europæiske net 
Task Group 1 of the CEPT/ERC 
Arbejdsgruppe 1 under CEPT/ERC 
Vessel Traffic Management and Information Systems 
Systemer til overvågning og styring af skibstrafik 
Wide-band Code Division Multiple Access 
World Radiocommunications Conference 
Den verdensomspændende radiokommunikationskonference 
Universal Mobile Telecommunications System 
Det universelle mobiltelesystem 
UMTS Terrestrial Radio Access 
Landbaseret UMTS-radioadgang 
-71 

ISSN 0254-1459 
KOM(98) 298 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 16 10 11 
Katalognummer : CB-CO-98-337-DA-C 
• ISBN 92-78-36448-7 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg