BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET

om bestemmelserne for Den Europæiske Unions deltagelse i Europarådets Sammenslutning af Stater mod Korruption (GRECO)

INDLEDNING

I overensstemmelse med Stockholm-programmet[1] forelægger Kommissionen Rådet denne rapport om de nærmere bestemmelser for Den Europæiske Unions deltagelse i Europarådets Sammenslutning af Stater mod Korruption (GRECO).

GRECO er på nuværende tidspunkt den mest omfattende mekanisme til overvågning af korruption på europæisk plan, og samtlige EU's medlemsstater deltager heri. GRECO har spillet en ledende rolle i arbejdet med at fastsætte en række europæiske minimumsstandarder for de retlige og institutionelle rammer for bekæmpelse af korruption. Korruption giver imidlertid stadig anledning til alvorlige problemer i nogle medlemsstater, og der opnås ikke konsekvent effektive resultater overalt i EU. Det styrker Kommissionens opfattelse af, at det politiske engagement til at bekæmpe korruption ikke er jævnt fordelt i Europa.

I meddelelsen om en EU-politik mod korruption[2] anbefales det, at EU deltager i GRECO, og at der etableres en mekanisme til indberetning af korruption. Det forventes at kunne fremme den politiske vilje blandt medlemsstaterne og gøre de nuværende retlige og institutionelle rammer mere effektive.

Denne rapport definerer hovedmålene for et øget samarbejde mellem EU og GRECO og analyserer mulighederne for EU's deltagelse i GRECO's arbejde og fordelene herved.

GRECOS ROLLE OG FUNKTIONSMÅDE

GRECO blev oprettet af Europarådet i 1999 for at "forbedre sine medlemmers muligheder for at bekæmpe korruption ved - gennem en dynamisk proces med gensidig evaluering og peer pressure - at overvåge, at de afgivne forpligtelser på dette område overholdes"[3]. GRECO har nu 49 medlemmer (48 europæiske lande og Amerikas Forenede Stater).

GRECO's arbejde reguleres af organisationens statut[4] og forretningsorden[5]. Hvert medlem udpeger højst to repræsentanter, der deltager i plenarmøder med stemmeret. Medlemmerne forsyner GRECO med en fortegnelse over eksperter, der kan gennemføre evalueringer.

Evaluering af GRECO's medlemmer opdeles i runder og gennemføres på basis af de standarder, der er fastsat i 20 vejledende principper for bekæmpelse af korruption[6], den civilretlige konvention om korruption[7] og strafferetskonventionen om korruption[8] med tillægsprotokol[9]. GRECO’s første evalueringsrunde blev gennemført i 2000-2002 og dækkede de nationale organers uafhængighed, specialisering og værktøjer i arbejdet med at bekæmpe korruption samt de berørte tjenestemænds immunitet. Den anden evalueringsrunde, der blev gennemført i 2003-2006, var fokuseret omkring beslaglæggelse og konfiskering af indtægter hidrørende fra korruption, forebyggelse og afsløring af korruption i den offentlige forvaltning samt forebyggelse og bekæmpelse af korruption i den private sektor. Den tredje evalueringsrunde, der blev indledt i januar 2007, er endnu ikke afsluttet. Den vedrører kriminalisering af lovovertrædelser i henhold til strafferetskonventionen om korruption og finansiering af politiske partier.

Evalueringsrapporter udarbejdes efter drøftelse med den berørte medlemsstat og diskuteres og godkendes på plenarmødet. Rapporterne er normalt fortrolige, men kan offentliggøres med samtykke fra den berørte medlemsstat. Hver rapport omfatter en række henstillinger, som den pågældende stat skat efterkomme inden for en fastsat tidsplan (18 måneder). Der gennemføres en procedure for at kontrollere, at henstillingerne er efterkommet, og efterfølgende udstedes compliance-rapporter, eventuelt med tillæg.

MERVÆRDI AF EU'S DELTAGELSE I GRECO'S ARBEJDE

Forståelsesmemorandummet fra 2007 mellem Europarådet og Den Europæiske Union fastsætter, at det retlige samarbejde, der omfatter lovregler (herunder bekæmpelse af korruption) mellem de to parter bør udvikles yderligere for at sikre sammenhæng mellem EU-lovgivningen og Europarådets konventioner, selv om det ikke forhindrer EU i at vedtage mere vidtrækkende regler.

EU's deltagelse i GRECO blev allerede fremhævet som et nøgleelement i EU's politik for bekæmpelse af korruption i meddelelsen[10] af 28. maj 2003. Efter godkendelsen af meddelelsen fra 2003 undersøgtes de forskellige muligheder for deltagelse på basis af EU's retlige kompetencer i henhold til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Det Europæiske Fællesskab. Som følge af Fællesskabets begrænsede kompetence for så vidt angår Europarådets civil- og strafferetlige konventioner om korruption måtte afgørelsen udsættes, indtil Lissabon-traktaten var vedtaget. Traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde giver en mere strømlinet kompetence på området for korruptionsbekæmpelse og baner vej for en styrkelse af EU's politik på dette område, herunder deltagelse i GRECO's arbejde. Den vej, der er åbnet ved EU's tiltrædelse af FN's konvention mod korruption (UNCAC)[11], vil blive styrket ved en beslutning om at tiltræde den europæiske regionale kontrolmekanisme.

Hovedproblemet i korruptionsbekæmpelsespolitikken i EU-27 er, at de eksisterende rammebestemmelser ikke gennemføres effektivt. GRECO har i et vist omfang tilskyndet til handling i EU-staterne gennem sin overvågningsproces, især inden for mindre regulerede området på internationalt plan (f.eks. finansiering af politiske partier[12]). GRECO's muligheder for at skabe den fornødne politiske vilje til at vedtage og fastholde effektive korruptionsbekæmpende foranstaltninger har dog visse begrænsninger. Desuden har GRECO's evne til at afsløre systemrelaterede problemer på grund af korruption i visse tilfælde været forholdsvis svag[13]. EU's aktive deltagelse i GRECO's arbejde kan derfor være en fordel for begge organisationer, idet GRECO's ekspertise inden for overvågning af indsatsen mod korruption kombineres med EU-institutionernes politiske rolle med henblik på en effektiv håndhævelse af korruptionsbekæmpelsespolitikken i EU-27.

Kommissionen vil med dette mål for øje indføre en indberetningsmekanisme på området for bekæmpelse af korruption. Den nye EU-mekanisme stemmer overens med EU's deltagelse i GRECO. EU's deltagelse i udarbejdelsen af GRECO's evalueringer vil desuden bidrage til at forberede metoden og resultatet af disse evalueringer. I forbindelse med ovennævnte indberetningsmekanisme vil Kommissionen gøre brug af input fra GRECO og andre relevante kilder, herunder informationer hidrørende fra OECD's konvention om bekæmpelse af bestikkelse af udenlandske tjenestemænd i forbindelse med internationale forretningstransaktioner (konventionen om bekæmpelse bestikkelse) og FN's konvention om bekæmpelse af korruption.

På baggrund af ovenstående vil følgende specifikke målsætninger være mest relevant for EU's deltagelse i GRECO:

- Deltagelse i landebesøg, der resulterer i evalueringer af EU-medlemsstater og/eller kandidatlande og potentielle kandidater, hvis sidstnævnte samtykker;

- Fremsættelse af forslag om udkast til evalueringsrapporter og deltagelse i GRECO's plenardebatter om evaluerings-/compliance-rapporter til EU's medlemsstater og/eller kandidatlande og potentielle kandidater, hvis sidstnævnte samtykker;

- Samarbejde med GRECO's præsidium[14], som spiller en vigtig rolle ved forberedelse af evalueringer og udarbejdelse af rapporter;

- Bidrag til GRECO's budget;

- Komparativ analyse[15], der skal gennemføres af GRECO på grundlag af eksisterende evaluerings- og compliance-rapporter om EU-medlemsstaterne, og som skal indgå i EU's kommende rapport om bekæmpelse af korruption;

- Identifikation af udestående henstillinger fra GRECO, der er relevante for EU, og for hvilke EU's kommende indberetningsmekanisme kan være et yderligere incitament til en passende opfølgning.

Udgangspunktet for disse specifikke målsætninger er behovet for at undgå øget byrde på medlemsstaternes administrationer samt overlapning af arbejde, der allerede er dækket af GRECO.

Med henblik på at sikre gensidighed kan Kommissionen overveje, under hvilke betingelser en repræsentant for GRECO kan deltage i den ekspertgruppe, der skal bistå ved udarbejdelsen af EU's korruptionsbekæmpelsesrapport.

BETINGELSER FOR EU'S DELTAGELSE I GRECO'S ARBEJDE

Den retlige ramme for GRECO's virksomhed omfatter to former for samarbejde med GRECO: observatørstatus og deltagelse, som hver for sig analyseres nedenfor.

Med hensyn til deltagelse er der to muligheder: fuldt medlemskab eller medlemskab med begrænset stemmeret. Desuden analyseres alternativet med et fælles program.

Den første vurdering nedenfor bygger på Kommissionens analyse af de retlige og praktiske aspekter af et eventuelt øget samarbejde med GRECO. Som næste skridt vil Kommissionen anmode Rådet om bemyndigelse til at indlede forhandlinger om EU's deltagelse i GRECO.

Observatørstatus

Europarådets Ministerkomités resolution (93) 28 om delaftaler og udvidede aftaler rummer mulighed for, at visse aktiviteter kan udføres af staterne i fællesskab med en eller flere ikke-medlemsstater, gennem udvidede eller udvidede delaftaler. GRECO blev oprettet på grundlag af en udvidet delaftale. Ministerrådet kan invitere enhver stat, der ikke er medlem af Europarådet, eller enhver international organisation til at deltage i aktiviteterne på basis af en udvidet delaftale som observatør. Resolutionen definerer ikke de nærmere detaljer vedrørende observatørers rettigheder og pligter i delaftaler og udvidede aftaler. Derfor gælder de almindelige bestemmelser i Europarådets Ministerkomités resolution (93) 26 om observatørstatus. Ifølge disse giver observatørstatus ikke ret til repræsentation i Ministerkomitéen eller den parlamentariske forsamling, medmindre et af disse organer har truffet en særlig afgørelse herom.

GRECO har indrømmet observatørstatus til OECD og FN, som repræsenteres af FN's Kontor for Bekæmpelse af Narkotika og Kriminalitet (UNODC). Denne praksis er også fulgt i forbindelse med andre delaftaler, indgået af Europarådet[16]. En observatør skal ikke betale bidrag.

Selv om invitationen fra GRECO til EU om at deltage som observatør kan følge observatørstatus i andre internationale organisationer og ikke har nogen budgetmæssige virkninger, er dette alternativ ikke særlig interessant på grund af et sådant arrangements begrænsede omfang og ringe merværdi.

Med observatørstatus opnås kun begrænset deltagelse i evalueringen af medlemsstaterne. Det giver ikke EU mulighed for at blive involveret i den overordnede udarbejdelse af evalueringer og fremmer derfor ikke muligheden for at sætte fokus på spørgsmål, der er relevante for EU. Derfor kan en sådan status ikke garantere, at EU får det nødvendige input til sin kommende rapport om bekæmpelse af korruption. En sådan status er endvidere ikke fuldstændig i overensstemmelse med Stockholm-programmet, som kræver en omfattende korruptionsbekæmpende politik i nært samarbejde med GRECO.

Deltagelse

Europarådets Ministerkomités resolution (93) 28 indeholder en bred klausul om Det (tidligere) Europæiske Fællesskabs deltagelse i delaftaler og udvidede aftaler, hvori det hedder, at de nærmere bestemmelser for deltagelse fastsættes i invitationen herom. Det gentages i GRECO's statut[17], hvori det anføres, at de nærmere bestemmelser for det (tidligere) Fællesskabs deltagelse i GRECO fastsættes i beslutningen om invitationen til deltagelse.

I henhold til GRECO's forretningsorden[18], regel 2, kan Det (tidligere) Europæiske Fællesskab blive "medlem" af GRECO på følgende måder:

- Efter invitation fra Europarådets Ministerkomité om at deltage i GRECO. Med henblik herpå fremsætter GRECO et forslag herom, der skal godkendes af komitéen nedsat ifølge statutten (statutory committee). Den formelle invitation har form af en resolution vedtaget af Ministerkomitéen, der følges op af en aftale med EU, gennem en brevveksling;

- Tiltrædelse af strafferetskonventionen om korruption efter invitation fra Ministerkomitéen;

- Tiltrædelse af den civilretlige konventionen om korruption.

Hidtil har EU deltaget i delaftaler, f.eks. Venedigkommissionen[19] og samarbejdsgruppen om forebyggelse af, beskyttelse mod og organisation af hjælp i store naturkatastrofer og teknologibetingede katastrofer[20]. EU er også medlem af konventionen om en europæisk farmakopé og Det Europæiske Observationsorgan for det Audiovisuelle Område og deltager i en bred vifte af Europarådets delaftaler.

Da GRECO's statut indeholder henvisning til EU's deltagelse i GRECO, og da GRECO's forretningsorden refererer til "medlemskab", antager deltagelsen derfor en form for medlemskab, for hvilken de nærmere betingelser er fastlagt i en særlig aftale. I denne rapport analyseres derfor to former for deltagelse: fuldt medlemskab (dvs. fuld stemmeret) og medlemskab med begrænset stemmeret.

Fuldt medlemskab

Fuldt medlemskab giver EU stemmeret i GRECO's plenarforsamling i alle spørgsmål, der hører under GRECO's kompetenceområde (f.eks. evaluerings-/compliance-rapporter, procedureanliggender, finansielle/budgetmæssige spørgsmål). Da EU ikke handler på vegne af medlemsstaterne i GRECO's plenarforsamling har EU én stemme som alle de øvrige medlemmer.

Ifølge artikel 8, stk. 6, i GRECO's status "har medlemmer af GRECO, der deltager i gensidig evaluering, stemmeret"[21]. Selv om EU ifølge GRECO's regler ikke er part i Europarådets civil- og strafferetskonventioner om korruption, kan det stadig være genstand for evaluering. Evalueringen af EU's institutioner vedrører hovedsageligt de 20 vejledende principper for bekæmpelse af korruption[22] og forudsætter en form for forhåndsgodkendelse (muligvis i form af en unilateral udtalelse) af disse principper. Ved tiltrædelsen af FN's konvention mod korruption (UNCAC) er der skabt præcedens for EU's fulde medlemskab af en organisation, som også gennemfører evalueringer af dens medlemmer. I tilfældet med UNCAC deltager EU imidlertid ikke på nuværende tidspunkt i den gensidige undersøgelsesproces.

Ved valg af dette alternativ deltager EU fuldt ud i evalueringen af medlemsstater samt kandidatlande, potentielle kandidater og andre tredjelande. EU vil derfor have ret til at udpege en repræsentant i GRECO's præsidium ifølge de gældende regler (rotationsprincip). EU vil være medlem af GRECO's Statutory Committee, som har beslutningsbeføjelser i budgetspørgsmål. Alle øvrige rettigheder og pligter ifølge GRECO's statut og forretningsorden gælder for EU.

EU skal yde bidrag til GRECO's budget. I konsekvensanalysen, der ledsager Kommissionens beslutning om EU's indførelse af en indberetningsmekansme for periodisk evaluering[23], blev de potentielle finansielle omkostninger ved EU's deltagelse i GRECO anslået til ca. 450 000 EUR om året. Beløbet dækker bidraget til GRECO's budget (ca. 300 000 EUR for et stort bidrag) og omkostninger i forbindelse med aktiviteter, som i øjeblikket ikke udføres af GRECO, og som hovedsagelig vil være en fordel for EU (f.eks. komparative rapporter og identifikation af udestående henstillinger for EU-27). Sådanne aktiviteter kan eksempelvis finansieres ved hjælp af tjenesteydelseskontrakter eller aktivitetstilskud.

Dette alternativ har gode udsigter til at opfylde alle de specifikke målsætninger, der er nævnt i afsnit 3 ovenfor. Det garanterer også, at samarbejdet mellem EU og GRECO bliver meget synligt, komplementaritet mellem GRECO og EU's fremtidige indberetningsmekanisme, mulighed for at sikre yderligere forbedringer i GRECO's evalueringssystem, øget fokus på EU's politikområder..

Det er imidlertid nødvendigt at foretage en mere tilbundsgående vurdering af GRECO's evaluering af EU's institutioner hvad angår forudsætninger, gennemførlighed og mulige konsekvenser, fordi GRECO's evalueringssystem er indrettet efter lande frem for organisationer. Selv om nogle af de 20 vejledende principper også kan anvendes for organisationer (f.eks. integritet i den offentlige forvaltning), vil en evaluering under GRECO's nuværende procedurer ikke være fuldstændig, og merværdien heraf vil være forholdsvis uklar for både GRECO og Unionen. Hvis GRECO ikke skal evaluere EU's institutioner, får EU ikke fuld stemmeret i GRECO's plenarforsamling[24].

Medlemskab med begrænset stemmeret

Ifølge GRECO's statut vil de nærmere betingelser for EU's deltagelse blive fastlagt i resolutionen om invitation til deltagelse uden nogen nærmere angivelse af, hvilken form for deltagelse. EU deltagelse kan også have form af medlemskab med begrænset stemmeret.

Et sådant alternativ kræver ikke GRECO's evaluering af EU, men indebærer, at der tilvejebringes en ramme for, at de to organisationer i fællesskab vurderer forudsætninger, gennemførlighed og den potentielle virkning af evalueringen af EU's institutioner under hensyntagen til EU's kompetencer og særlige forhold. På sit 50. plenarmøde understregede GRECO imidlertid, at selv om organisationen erkender, at der muligvis er behov for særlige arrangementer for at tage hensyn til de forhold, der gør sig gældende i forbindelse med EU, skal GRECO's evaluering af EU's institutioner være mere en blot en fjern mulighed (dvs. vurderingen skal gradvis resultere i evaluering af EU).

Ved dette alternativ bliver EU bidragsyder til GRECO's budget, med et lidt mindre bidrag[25] end i tilfælde af fuldt medlemskab. EU vil få ret til at stemme i procedure-, finans- og budgetspørgsmål[26]. EU har ikke stemmeret i GRECO's plenarmøder ved godkendelse af evaluerings- og compliance-rapporter, ingen repræsentant i GRECO's præsidium og deltager ikke i valg af formand og næstformand. EU udpeger repræsentanter til deltagelse i GRECO's plenarmøder, deltager i debatter, udarbejder henstillinger til evaluerings-/compliance-rapporter og har eventuelt en repræsentant, der deltager som observatør ved landebesøg i medlemsstaterne[27], kandidatlande, potentielle kandidater og andre stater accepterer en sådan deltagelse. EU vil kunne fremsætte forslag til tilrettelæggelse af evalueringer og opfølgning af disse.

De praktiske arrangementer omkring EU's deltagelse i GRECO vil blive taget op til behandling af Kommissionen sammen med GRECO med regelmæssige mellemrum (f.eks. hver 5. år), og der kan efter fælles aftale mellem GRECO og EU vedtages eventuelle ændringer.

Ved dette alternativ sikres der input til EU's kommende rapport om bekæmpelse af korruption: dvs. en komparativ analyse gennemført af GRECO på basis af eksisterende evaluerings- og compliance-rapporter og identifikation af de mest relevante henstillinger. Det opfylder i vidt omfang de specifikke målsætninger, der er nævnt i afsnit 3, idet EU sikres deltagelse i evalueringen af medlemsstaterne. Selv om EU ikke har nogen beslutningsbeføjelser i evalueringsprocessen er EU aktivt involveret i gennemførelse og omgående foranstaltninger, som kan sikre, at der sættes øget fokus på politikområder, der er mere relevante for EU. Samarbejdet mellem GRECO og EU vil få mere politisk vægt, og doppeltarbejde undgås. Under forhandlingerne skal afklaringen af spørgsmålet om GRECO's evaluering af EU's institutioner imidlertid have første prioritet. Fordelen ved en mere enkelt form for deltagelse er imidlertid mere klar, hvis EU ville være nødt til at acceptere evaluering af sine institutioner.

Et fælles program

Et sådant program indebærer økonomisk støtte fra EU til GRECO i form af tilskud til levering af specifikke forud fastsatte resultater og kan strække sig over en nærmere fastsat periode (2-3 år), med mulighed for fornyelse. En sådan løsning om målrettet samarbejde mellem EU og GRECO er allerede gennemført. Europarådet deltager for eksempel som priviligeret partner i det østlige partnerskab og støtter med sin ekspertise EU og landene i dette partnerskab.

For at give partnerskabet en vis politisk tyngde kan der indgås et forståelsesmemorandum eller en aftale med GRECO, som i tilfældet med aftalen mellem Europarådet og EU-Agenturet for Grundlæggende Rettigheder.

Med hensyn til målsætningerne vil der med et fælles program blive sikret input fra GRECO til EU's kommende rapport om korruptionsbekæmpelse, især gennem komparativ analyse af GRECO's evaluerings-/compliance-rapport og udestående henstillinger. Hermed undgås også doppeltarbejde. Budgettet i forbindelse med programmet vil være lavere end i tilfældet af medlemskab med begrænset stemmeret (dvs. ca. 200-250 000 EUR om året, der dækker udarbejdelse af komparative rapporter, logistikomkostninger, workshops osv.).

Selv om et fælles program opfylder nogle af ovennævnte målsætninger vil det dog ikke opfylde det overordnede mål om at skabe synergi mellem GRECO's ekspertise og EU's politiske vægt. Partnerskabet mellem de to organisationer vil være mindre synligt, og EU's engagement i GRECO's evalueringer vil være mindre aktivt. Dette alternativ vil kunne betragtes som en ren teknisk løsning, hvor EU agerer mere som en kontrahent end som en reel partner. Dette alternativ vil derfor have mindre merværdi en deltagelse i GRECO.

KONKLUSION

Rådet opfordres til at overveje de muligheder, der er udpeget i denne rapport.

Under hensyntagen til EU's udvidede kompetence og behovet for en samlet EU politik mod korruption er deltagelse i GRECO (dvs. medlemskab) efter Kommissionens opfattelse den mest hensigtsmæssige måde til at opfylde målsætningerne i Stockholm-programmet. Da formålet med EU's kommende indberetningsmekanisme er at måle indsatsen for bekæmpelse af korruption i medlemsstaterne med henblik på at afdække udviklingen inden for EU og foreslå politiske og retlige foranstaltninger på EU-plan, vil deltagelse i GRECO lette overvågningsopgaven. Samarbejdet vil være mere synligt og risikoen for doppeltarbejde undgås.

Deltagelse som fuldt medlem eller som medlem med begrænset stemmeret sikrer desuden en god udnyttelse af de gensidige fordele ved GRECO's ekspertise i overvågning af den korruptionsbekæmpende indsats og EU's politiske indflydelse over medlemsstaterne. Det forventes derfor at denne løsning, sammen med EU's fremtidige indberetningsmekanisme, bidrager til at skabe politisk gennemslagskraft til gavn for en mere effektiv håndhævelse af de korruptionsbekæmpende politikker i EU-27.

Kommissionen har ført indledende drøftelser med GRECO's sekretariat med henblik på at afdække de vigtigste spørgsmål af interesse og de alternative muligheder for at se, hvorvidt en eventuel EU-deltagelse i GRECO er retligt og praktisk gennemførlig. Hvad angår de praktiske muligheder, ser medlemskab med begrænset stemmeret ud til at være en mulig og passende løsning, der kan overvejes i forhandlinger. En meget væsentligt spørgsmål, der skal afklares i forbindelse med dette alternativ, er imidlertid GRECO's evaluering af EU's institutioner, idet evalueringen af EU's institutioner kræver fuldt medlemskab.

De nærmere betingelser for EU's deltagelse i GRECO (dvs. form for deltagelse, deltagelse i Europarådets organer, praktiske arrangementer, budgetbidrag) skal nøje forhandles med GRECO. Med dette mål for øje anmoder Kommissionen Rådet om beføjelse til at indlede forhandler om EU's deltagelse i GRECO . Forhandlingerne vil blive ført på grundlag af de generelle principper for samarbejde mellem EU og Europarådet, dvs.:

- De specifikke forhold omkring og begrænsninger i EU's kompetence. EU bør imidlertid have mulighed for at fastsætte højere standarder inden for sine grænser;

- Privilegerede arbejdsrelationer for at sikre en samordnet tilgang på europæisk plan til bekæmpelse af korruption. For EU vil det være af afgørende betydning at få adgang til de tidlige faser i evalueringsrunder og udarbejdelsen af landerapporter, samt den komparative analyse af medlemsstaternes evalueringer og identifikationen af de udestående henstillinger. EU's medlemskab vil til gengæld gøre GRECO mere synlig, og der vil være større chancer for, at organisationens henstillinger bliver overvejet og om nødvendigt fulgt op inden for rammerne af EU's indberetningsmekanisme for bekæmpelse af korruption.

Bortset fra en aftale med GRECO's plenum skal EU's eventuelle deltagelse i GRECO endelig godkendes af Det Europæiske Råds ministerråd, som skal tage initiativ til at indlede den formelle tiltrædelsesprocedure. Meddelelsen om EU's politik for bekæmpelse af korruption opfordrer derfor medlemsstaterne til fuldt ud at støtte EU's anmodning om deltagelse i GRECO i Det Europæiske Råds ministerråd.

FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET

1. FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME

1.1. Forslagets/initiativets betegnelse

1.2. Politikområder i ABM/ABB-rammen

1.3. Forslagets/initiativets art

1.4. Mål

1.5. Forslagets/initiativets begrundelse

1.6. Foranstaltningens varighed og finansielle virkning

1.7. Påtænkte forvaltningsmetode(r)

2. FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER

2.1. Bestemmelser vedrørende tilsyn og rapportering

2.2. Forvaltnings- og kontrolordning

2.3. Foranstaltninger til bekæmpelse af svig og uregelmæssigheder

3. FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNING

3.1. Udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme og berørt(e) udgiftspost(er)

3.2. Anslået virkning for udgifterne

3.2.1. Sammenfatning af den anslåede virkning for udgifterne

3.2.2. Anslået virkning for aktionsbevillingerne

3.2.3. Anslået virkning for administrationsbevillingerne

3.2.4. Forenelighed med den nuværende flerårige finansielle ramme

3.2.5. Tredjeparts deltagelse i finansieringen

3.3. Anslået virkning for indtægterne

FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET

FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME

Forslagets/initiativets betegnelse

Kommissionens afgørelse om indførelse på EU-plan af en indberetningsmekanisme for regelmæssig evaluering af bekæmpelsen af korruption ("EU's korruptionsbekæmpende rapport") og rapport om de nærmere bestemmelser for EU's deltagelse i Europarådets Sammenslutning af stater mod korruption (GRECO)

Berørt(e) politikområde(r) i ABM/ABB-strukturen[28]

Indre anliggender

Sikkerhed og sikring af friheder

Forslagets/initiativets art

( Forslaget/initiativet drejer sig om en ny foranstaltning

( Forslaget/initiativet drejer sig om en ny foranstaltning som opfølgning på et pilotprojekt/en forberedende foranstaltning[29]

( Forslaget/initiativet drejer sig om en forlængelse af en eksisterende foranstaltning

( (Forslaget/initiativet drejer sig om omlægning af en foranstaltning til en ny foranstaltning

Mål

Kommissionens flerårige strategiske mål med forslaget/initiativet

Stockholm-handlingsplanen – Beskyttelse mod alvorlig og organiseret kriminalitet

Berørte specifikke mål og ABM/ABB-aktiviteter

Specifikt mål nr. 2.

Styrkelse af EU's muligheder for at forebygge, bekæmpe og begrænse følgerne af kriminelle handlinger

Særlige delmål[30]:

EU's rapport om bekæmpelse af korruption

1. udarbejdelse, offentligørelse og udsendelse af rapporten

2. konsultation af eksperter (dvs. nedsættelse af en ekspertgruppe)

3.bidrag fra civilsamfundet

4. etablering og drift af et net af nationale forskningskorrespondenter

5. program for udveksling af erfaring.

EU's deltagelse i GRECO

6. komparativ analyse og identifikation af udestående henstillinger til EU's medlemsstater på basis af oplysninger i GRECO's secretariat

7. EU's medlemskab af GRECO.

Berørte ABM/ABB-aktiviteter

1805 Sikkerhed og sikring af friheder

Forventede resultater og virkninger

Angiv, hvilken virkning forslaget/initiativet forventes at få for modtagerne/målgruppen.

I EU's rapport om bekæmpelse af korruption evalueres periodisk indsatsen for bekæmpelse af korruption i EU27. Den giver et klart billede af situationen inden for Unionen og afslører svage punkter og tendenser i EU med det formål at styrke medlemsstaternes politiske vilje til at bekæmpe korruption og forberede fremtidige EU-foranstaltninger.

EU's deltagelse i GRECO sikrer, at der skabes synergi mellem de to mekanismer.

Indikatorer for resultater og virkninger

Her anføres indikatorerne for kontrol med gennemførelsen af forslaget/initiativet.

EU's rapport om bekæmpelse af korruption forvaltes af Kommissionen og offentliggøres hvert andet år. Kommissionen bistås af en ekspertgruppe, et net af lokale forskningskorrespondenter og vurderinger fra civilsamfundet. Kommissionen fører løbende tilsyn med eksperternes aktiviteter og bidragene fra forskningskorrespondenterne og civilsamfundet. Ved hver evalueringsrunde kontrolleres opfølgningen af henstillingerne fra tidligere rapporter.

Efter godkendelsen af rapporten om de nærmere bestemmelser for EU's deltagelse i GRECO anmoder Kommissionen Rådet om beføjelser til at indlede forhandlinger med Europarådet. Hvis EU tiltræder GRECO, vil Kommissionen regelmæssigt (hvert 5 år) vurdere de praktiske aspekter i forbindelse med deltagelsen på basis af resultaterne af det øgede samarbejde.

Forslagets/initiativets begrundelse

Behov, der skal dækkes på kort eller lang sigt

Ved hver evalueringsrunde udvælger Kommissionen nogle tværgående emner, der er relevante på EU-plan på et bestemt tidspunkt, samt nogle aspekter, der er specifikke for de enkelte medlemsstater. De vurderes på basis af bestemte indikatorer , hvoraf nogle udvælges på grundlag af eksisterende standardarder, andre på grundlag af nyudviklede standarder.

Kommissionen bistås af:

- en ekspertgruppe , som nedsættes ved en særskilt afgørelse truffet af Kommissionen (der skal vedtages hurtigt efter korruptionsbekæmpelsespakken), og som rådgiver i følgende spørgsmål: indikatorer, vurdering af medlemsstaternes resultater, identifikation af bedste praksis og tendenser i EU og potentielle EU-forslag

- et net af lokale forskningskorrespondenter fra civilsamfundet og fra akademiske institutioner, som etableres af Kommissionen efter offentlige udbud, og som skal indsamle relevante informationer i medlemsstaterne

- evalueringer udført af organisationer i civilsamfundet (der tilvejebringes ved målrettede indkaldelser af forslag). Organisationer i civilsamfundet vil blive tilskyndet til at ansøge om emnespecifikke vurderinger som led i medlemsstaternes indsats for at bekæmpe korruption.

Udvikling af et program for udveksling af erfaring skal hjælpe medlemsstaterne, lokale NGO'er og andre deltagerne med at identificere bedste praksis og mangler, fremme kendskab til emnet og uddannelsestiltag. Beslutningen om at etablere et sådant program og de nærermere detaljer om, hvorledes det skal fungere, kan først træffes/afklares senere, når udarbejdelsen af den første rapport er længere fremme.

Merværdi af EU's inddragelse

I Stockholm-programmet anerkendes korruption som en grænseoverskridende trussel mod EU's indre sikkerhed. Der er behov for handling på EU-plan, fordi problemerne i forbindelse med korruption ikke kan løses på tilfredsstillende måde af medlemssstaterne alene.

Intensiveringen af bekæmpelsen af korruption er også relevant inden for politikområder, hvor der er betydelige EU-midler på spil. EU har den nødvendige politiske tyngde og er derfor i en bedre position til at handle som en katalysator for at sætte skub i den korruptionsbekæmpende politik i EU og medlemsstaterne.

Erfaringer fra lignende, tidligere gennemførte foranstaltninger

Indtil nu har der ikke været en mekanisme i EU, der overordnet kan måle gennemførelsen af den korruptionsbekæmpende politik. Det eneste overvågningsredskab i EU, der også dækker korruptionsbekæmpelse, er samarbejds- og kontrolmekanismen for Rumænien og Bulgarien, som i tidens løb har kunnet fastholde eller genskabe et vist momentum for reformer.

På grundlag af årlige vurderinger, indekser og kvalitative bedømmelser har den indsats, der er udført i civilsamfundets organisationer, f.eks. Transparency International, resulteret i, at korruption er sat direkte på den politiske dagsorden i mange lande på verdensplan og har skabt et politisk krav om reformer.

På internationalt plan har de vigtigste nuværende evalueringsmekanismer (f.eks. GRECO, OECD's arbejdsgruppe vedrørende Bestikkelse og FN's konvention om bekæmpelse af korruption) trods indlysende fordele også vist deres begrænsinger, især med hensyn til at skabe incitament til fornyet politisk vilje på nationalt plan. EU har en unik position til at skabe denne politiske vilje. EU's nye korruptionsbekæmpende rapport vil tilstræbe at være faktaorienteret, fokuseret, åben og fleksibel.

Sammenhæng med andre relevante instrumenter og eventuel synergivirkning

EU-pakken om bekæmpelse af korruption er en del af et bredere strategisk initiativ fra Kommissionen om beskyttelse af en lovlig økonomi, som også omfatter Kommissionens nye strategi for bekæmpelse af svig og lovgivningsinitiativet om inddrivelse af aktiver. Det nuværende forslag er afpasset efter begge.

Foranstaltningens varighed og finansielle virkning

( Forslag/initiativ af begrænset varighed

- ( Forslag/initiativ gældende fra [DD/MM]ÅÅÅÅ til [DD/MM]ÅÅÅÅ

- ( Finansielle virkninger fra ÅÅÅÅ til ÅÅÅÅ

( Forslag/initiativ af ubegrænset varighed

- Starttidspunkt er datoen for vedtagelsen af Kommissionens afgørelse i tilfælde af EU's rapport om bekæmpelse af korruption, og datoen for EU's tiltrædelse i tilfælde af EU's deltagelse i GRECO. D enne finansieringsramme dækker de første fem år af gennemførelsen

- derefter implementering i fuldt omfang.

Planlagt(e) forvaltningsmåde(r)[31]

( Direkte central forvaltning ved Kommissionen

( Indirekte central forvaltning ved uddelegering af gennemførelsesopgaver til:

- ( gennemførelsesorganer

- ( organer oprettet af Fællesskaberne[32]

- ( nationale offentligretlige organer/organer med offentlige tjenesteydelsesopgaver

- ( personer, der er pålagt at gennemføre specifikke aktioner i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union, og som er identificeret i den relevante basisretsakt, jf. artikel 49 i finansforordningen

( Delt forvaltning sammen med medlemsstaterne

( Decentral forvaltning sammen med tredjelande

( Fælles forvaltning sammen med internationale organisationer ( angives nærmere )

Hvis der angives flere forvaltningsmetoder, gives der en nærmere forklaring i afsnittet "Bemærkninger".

Bemærkninger:

FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER

Bestemmelser vedrørende tilsyn og rapportering

Her anføres hyppighed og betingelser.

EU's rapport om bekæmpelse af korruption offentliggøres hvert andet år, første gang i 2013. Gennemførelsen er genstand for fremtidig tilsyn og evaluering. Potentielle indikatorer er: EU's CPI ranking, nationale strategier for bekæmpelse af korruption, rapporterede erfaringer med korruption, tilfælde af nye korruptionsbekæmpende politikker/praksis, antallet af "peer learning"-aktiviteter finansiseret af Kommissionen, bevidsthedsgørelsesniveau, tid til overtagelse og gennemførelse af lovgivning, opfattelser af gennemigtighed. GRECO's udestående henstillinger vedrørende medlemsstaterne vil blive samlet op af EU's indberetningsmekanisme.

Forvaltnings- og kontrolordning

Konstaterede risici

- negativ modtagelse i medlemsstaterne, frygt for overlapning med andre eksisterende mekanismer samt frygt for en yderligere belastning af de nationale forvaltninger

- problemer med indsamling af oplysninger og/eller manglende aktivt engagement hos eksperter, forskere og civilsamfundets organisationer.

Påtænkte kontrolmetoder

Der er planer om regelmæssige evalueringer af den nye indberetningsmekanismes effektivitet, med første evaluering efter offentliggørelsen af to rapporter om korruptionsbekæmpelse. Kommissionen kan herefter offentliggøre evaluleringsrapporter hvert 5 år og kan, afhængigt af resultaterne, overveje, om mekanismen skal ændres eller udbygges.

Foranstaltninger til bekæmpelse af svig og uregelmæssigheder

Her anføres eksisterende eller påtænkte foranstaltninger til bekæmpelse og beskyttelse.

De forberedende aktiviteter, der påvirker økonomien (dvs. ekspertgruppe, net af forskningskorrespondenter, støtte til udarbejdelse af rapporten, bidrag fra civilsamfundet, eventuelt program for udveksling af erfaring, deltagelse i GRECO) er underlagt Kommissionens finanskontrol og revision ved Revisionsretten.

FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNING

Udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme og berørt(e) udgiftspost(er)

- Eksisterende udgiftsposter i budgettet

Efter samme rækkefølge som udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme og budgetposterne.

Udgifts-område i den flerårige finansielle ramme | Budgetpost | Udgiftens art | Bidrag |

Nummer [Betegnelse ...……………………………………..] | OB/IOB ([33]) | fra EFTA-lande[34] | fra kandidat–lande[35] | fra tredje-lande | i henhold til artikel 18, stk. 1, litra aa), i finansforord-ningen |

3A | 18.05.09 – Forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet | DA | NO | NO | NO | NO |

- Nye budgetposter, som der er søgt om

Efter samme rækkefølge som udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme og budgetposterne.

Udgifts-område i den flerårige finansielle ramme | Budgetpost | Udgiftens art | Bidrag |

Nummer [Betegnelse …...…………………………………..] | OB/IOB | fra EFTA-lande | fra kandidat-lande | fra tredje-lande | i henhold til artikel 18, stk. 1, litra aa), i finansforord-ningen |

[XX.YY.YY.YY] | JA/NEJ | JA/NEJ | JA/NEJ | JA/NEJ |

Anslået virkning for udgifterne

Sammenfatning af den anslåede virkning for udgifterne

i mio. EUR (tre decimaler)

Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme: | Nummer 3A | Frihed, sikkerhed og retfærdighed |

i mio. EUR (tre decimaler)

( Menneskelige ressourcer | 0.165 | 0.292 | 0.292 | 0.292 | 0.292 | 1.333 |

( Andre administrations-udgifter | 0.009 | 0.047 | 0.047 | 0.047 | 0.047 | 0.197 |

I ALT GD for indre anliggender | Bevillinger | 0.174 | 0.339 | 0.339 | 0.339 | 0.339 | 1.530 |

UDGIFTS-OMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme |

Menneskelige ressourcer | 0.165 | 0.292 | 0.292 | 0.292 | 0.292 | 1.333 |

Andre administrative udgifter (især delmål 2 – ekspertgruppe)[46] | 0.009 | 0.047 | 0.047 | 0.047 | 0.047 | 0.197 |

Subtotal UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme | 0.174 | 0.339 | 0.339 | 0.339 | 0.339 | 1.530 |

Uden for UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme[47] |

Menneskelige ressourcer |

Andre udgifter Andre administrations–udgifter |

Subtotal uden for UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme |

I ALT |

Anslået behov for menneskelige ressourcer

- ( Forslaget/initiativet indebærer intet behov for menneskelige ressourcer.

- ( Forslaget/initiativet medfører anvendelse af menneskelige ressourcer som anført herunder:

Skøn udtrykt i hele tal (eller med højst én decimal)

År 2011 | År 2012 | År 2013 | År 2014 | År 2015 |

( Stillinger i stillingsfortegnelsen (tjenestemænd og midlertidigt ansatte) |

18 01 01 01 (i hovedsædet og i Kommissionens repræsentationskontorer) | 1.3[48] | 2.3 | 2.3 | 2.3 | 2.3 |

XX 01 01 02 (i delegationer) |

XX 01 05 01 (indirekte forskning) |

10 01 05 01 (direkte forskning) |

( Eksternt personale (i fuldtidsækvivalenter: FTE)[49] |

XX 01 02 01 (KA, V, UNE under den samlede bevillingsramme) |

XX 01 02 02 (KA, V, UED, LA og UNE i delegationerne) |

XX 01 04 yy[50] | - i hovedkvarteret[51] |

- i delegationerne |

XX 01 05 02 (KA, V, UNE – indirekte forskning) |

10 01 05 02 (KA, V, UNE – direkte forskning) |

Andre budgetposter (skal angives) |

I ALT |

18 er lig med politikområdet eller det berørte budgetafsnit.

Personalebehovet vil blive dækket ved hjælp af det personale, som GD'et allerede har afsat til aktionen, og/eller interne rokader i GD'et, eventuelt suppleret med yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige GD i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger.

Jobbeskrivelse:

Tjenestemænd og midlertidigt ansatte | Koordination og tilrettelæggelse af møder/konferencer, indsamling og vurdering af informationer, sekratariatsopgaver for ekspertgruppen og net af forskningskorrespondenter, udarbejdelse af EU's rapport om bekæmpelse af korruption, samarbejde med GRECO osv. |

Eksternt personale |

Forenelighed med den nuværende flerårige finansielle ramme

- ( Forslaget/initiativet er foreneligt med den nuværende flerårige finansielle ramme.

- ( Forslaget/initiativet kræver en omlægning af det relevante udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme

Der redegøres for omlægningen med angivelse af de berørte budgetposter og beløbenes størrelse.

- ( Forslaget/initiativet kræver, at fleksibilitetsinstrumentet anvendes, eller at den flerårige finansielle ramme revideres[52].

Der redegøres for behovet med angivelse af de berørte udgiftsområder og budgetposter og beløbenes størrelse.

Tredjeparts deltagelse i finansieringen

- ( Forslaget/initiativet tillader ikke samfinansiering med deltagelse af tredjepart.

- Forslaget/initiativet indeholder bestemmelser om samfinansiering, jf. følgende overslag:

Bevillinger i mio. EUR (3 decimaler)

År N | År N+1 | År N+2 | År N+3 | Der indsættes flere år, hvis virkningerne varer længere (jf. punkt 1.6) | I alt |

År N | År N+1 | År N+2 | År N+3 | Indsæt så mange kolonner som nødvendigt for at vise varigheden af virkningerne (jf. punkt 1.6) |

Artikel …. | | | | | | | | | |Med hensyn til diverse formålsbestemte indtægter angives det, hvilke af budgettets udgiftsposter der påvirkes.

Det oplyses, hvilken metode der er benyttet til at beregne virkningen for indtægterne.

[1] EUT C 115 af 4.5.2010, s. 1.

[2] KOM(2011) 308.

[3] Resolution (99) 5 fra Europarådets Ministerkomité om oprettelse af "Sammenslutningen af stater mod korruption – GRECO".

[4] Bilag til Resolution (99) 5 fra Europarådets Ministerkomité om oprettelse af "Sammenslutningen af stater mod korruption – GRECO".

[5] Procedureregler vedtaget af GRECO den 4l.-6. oktober 1999.

[6] Resolution (97) 24 fra Europarådets Ministerkomité.

[7] Den civilretlige konvention om korruption, der blev vedtaget den 4. november 1999, trådte i kraft den 1. november 2002.

[8] Strafferetskonvention om korruption, der blev vedtaget den 27. januar 1999, trådte i kraft den 1. juli 2002.

[9] Tillægsprotokollen til strafferetskonventionen om korruption, der blev vedtaget den 15. maj 2003, trådte i kraft 1. februar 2005.

[10] KOM(2003) 317.

[11] Rådets afgørelse 2008/801/EF (EUT L 287 af 25.9.2008).

[12] GRECO's evalueringer har resulteret i store ændringer i det retlige og institutionelle grundlag for finansiering af politiske partier i nogle EU-medlemsstater (( Slovenien, Finland, Estland, Letland).

[13] Eksempelvis varslede GRECO' evalueringsrapport fra 2005 ikke alvoren i de systemproblemer, der affødte en kæde af korruptionsskandaler i forbindelse med den finanskrise, der indtraf kort efter.

[14] Præsidiet består af GRECO's formand og næstformand og fem stemmeberettigede repræsentater for GRECO's medlemmmer. Præsidiet udarbejder udkastet til det årlige aktivitetsprogram og udkastet til den årlige aktivitetsrapport fremsætter forslag til budgetudkast, organiserer landebesøg, foreslår sammensætning af evalueringshold, forbereder dagsorden for GRECO's plenarmøder og foreslår, hvilke bestemmelser der skal udvælges til evaluering.

[15] Den komparative analyse medfører ekstra arbejde for GRECO's sekretariat. Den vil imidlertid være baseret på eksisterende evaluerings-/compliance-rapporter. Der er ikke tale om et ekstra evalueringstrin. Den analyserer blot noget, som GRECO allerede har produceret.

[16] Verdenssundhedsorganisationen er for eksempel observatør i Den Europæiske Farmakopé.

[17] GRECO's Statut, artikel 5.

[18] GRECO's forretningsorden, regel 2: "Det Europæiske Fællesskabs deltagelse".

[19] Resolution (2002) 3 vedtaget af Ministerkomitéen den 21. februar 2002(http://www.venice.coe.int/site/main/Statute_E.asp).

[20] Oprettet ved Europarådets Ministerkomités resolution (87)2/1987(http://conventions.coe.int/Treaty/EN/PartialAgr/Html/Europa8702.htm).

[21] Dvs. fuldt medlemskab indebærer, at GRECO har ret til at evaluere EU.

[22] Se fodnote 5.

[23] K(2011) 3673.

[24] Artikel 8, stk. 6 i GRECO's statut.

[25] Da medlemskab med begrænset stemmeret medfører en mere begrænset deltagelse i evalueringsprocessen, bliver omkostningerne ved disse aktiviteter fratrukket EU's bidrag til GRECO's budget (dvs. bidraget bliver mindre end 300 000 EUR om året).

[26] EU har en stemme i disse anliggender.

[27] GRECO-plenarmødet understregede, at medlemsstaternes samtykke er påkrævet.

[28] ABM: aktivitetsbaseret management – ABB: aktivitetsbaseret budgettering.

[29] Jf. finansforordningens artikel 49, stk. 6, litra a) og b).

[30] Den yderligere opdeling på delmål foretages for at lette beregningen af opdelingen af de forventede virkninger af udgifterne i afsnit 3.2.

[31] Budg WEB-stedet indeholder nærmere oplysninger om forvaltningsmetoder og henvisninger til finansforordnigen:http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

[32] Organer omhandlet i finansforordningens artikel 185.

[33] OB = opdelte bevillinger / IOB = ikkeopdelte bevillinger.

[34] EFTA: Den Europæiske Frihandelssammenslutning.

[35] Kandidatlande og i givet fald potentielle kandidatlande fra Vestbalkan.

[36] Teknisk og/eller administrativ bistand og udgifter til støtte for gennemførelsen af EU's programmer og/eller aktioner (tidligere BA-poster), indirekte forskning, direkte forskning.

[37] Output er udtryk for de produkter og tjenesteydelser, der leveres (f.eks.: antal finansierede studenterudvekslinger, antal km bygget vej osv.).

[38] Som beskrevet i del 1.4.2. "Specifikke mål…".

[39] Se specifikt delmål nr. 2 (ekspertgruppe) under afsnit 3.2.3 (administrative omkostninger).

[40] Gennem målrettede opfordringer til interessetilkendegivelse som led i EU's program for forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet (finansiel og økonomisk kriminalitet), tilskyndes organisationer i civilsamfundet til at ansøge om emnespecifikke evalueringer af medlemsstaternes indsats for bekæmpelse af kriminalitet. Det nøjagtige andtal og specifikke mål for hver enkelt kontrakt kendes ikke på nuværende tidspunkt.

[41] Procedurer for indgåelse af aftaler. Kontrahenten får til opgave at opbygge et net af 27 lokale forskningskorrespondenter og varetage koordinations-/logistikaspekterne.

[42] Ca. 30 000 EUR pr. korrespondent, beregnet på basis af 50 arbejdsdage om året (til månedelige opdateringer, 2-3 mere omfattende analyser/undersøgelser om specifikke emner, og indsamling af relevante informationer).

[43] Beslutningen om indførelse af et sådant program og de nærmere detaljer herfor kan først træffes/afklares på et senere tidspunkt, når udarbejdelsen af den første rapport er længere fremme. En mulighed for at implementere programmet er via offentligt udbud (dvs. at en kontrahent får til opgave at organisere ca. 5 workshops/events om udveksling af erfaringer om året). Omkostningerne er anslået for ca. 50 deltagere + 5 talere, til 1 000 EUR pr. person og i alt 100 000 EUR til organisation/logistik, formidling/kommunikation for hver event.

[44] Eventuelt kontraktindgåelse ved forhandlingsprocedure, da det vedrører indsamling af oplysninger, som kun findes hos GRECO, og der er behov for organisationens unikke erfaring i evaluering af medlemsstater.

[45] År N er lig med det år, hvor iværksættelsen af forslaget/initiativet begynder.

[46] Henholdsvis 9 000 og 47 000. På grundlag af 17 eksperter og 5 møder om året, første gang i 2012, og muligvis et møde i 2011. Gennemsnitlig omkostning pr. ekspert - 550 EUR).

[47] Teknisk og/eller administrativ bistand og udgifter til støtte for gennemførelsen af EU's programmer og/eller aktioner (tidligere BA-poster), indirekte forskning, direkte forskning.

[48] Antal personer.

[49] CA = kontraktansat, INT = agenturpersonale (vikar); JED = ung ekspert i en delegation; LA = lokalansat, SNE = udstationeret national ekspert.

[50] Delloft for eksternt personale under aktionsbevillingerne (tidligere BA-poster).

[51] Hovedsagelig strukturfonde, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og Den Europæiske Fiskerfond (EFF).

[52] Jf. punkt 19 og 24 i den interinstitutionelle aftale.

[53] Med hensyn til EU's traditionelle egne indtægter (told, sukkerafgifter) opgives beløbene netto, dvs. bruttobeløb, hvorfra opkrævningsomkostningerne på 25 % er fratrukket.