Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "Grønbog om bekæmpelse af varemærkeforfalskning og piratkopiering i det indre marked"

(1999/C 116/09)

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 16. oktober 1998 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som udpegede Henri Malosse til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 11. februar 1999.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 361. plenarforsamling af 24.-25. februar 1999, mødet den 24. februar 1999, enstemmigt følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. Det Økonomiske og Sociale Udvalg ser meget positivt på Kommissionens initiativ, hvis formål er at iværksætte en omfattende debat om emnet varemærkeforfalskning og piratkopiering i det indre marked. ØSU har ved mange lejligheder beskæftiget sig med dette emne, f.eks. i en udtalelse om tekstilindustriens konkurrenceevne(1) og i en udtalelse om forslaget til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 3295/94 om foranstaltninger med henblik på at forbyde overgang til fri omsætning, udførsel, genudførsel og henførsel under en suspensionsprocedure af varemærkeforfalskede og piratkopierede varer(2).

1.2. Forordning (EF) nr. 3295/94 beskæftiger sig kun med varemærkeforfalskede og piratkopierede varer, der kommer fra tredjelande. Men som ØSU har gjort opmærksom på i sin udtalelse, omfatter denne bekæmpelse kun foranstaltninger ved EU's ydre grænser ved handel med tredjelande. ØSU havde derfor gerne set, at grønbogen tog fat på spørgsmålet om koordinering af de nationale regler i det indre marked, både for varer fra tredjelande og for varer, der produceres under svigagtige omstændigheder i selve EU.

1.3. ØSU lykønsker Kommissionen med dens initiativ, som skal igangsætte en omfattende debat om spørgsmålet, eftersom dette bedrageri har alvorlige skadelige virkninger for konkurrenceevnen i den europæiske industri og servicesektor. Man skal nemlig være opmærksom på, at størstedelen af varernes og tjenesteydelsernes værditilvækst i Europa i en lang række sektorer skyldes den kreativitet, den opfindsomhed og det talent, som iværksættere, designere, håndværkere og arbejdere i Europa udviser. Det skal også nævnes, at dette bedrageri i stigende grad berører aktiviteter i tilknytning til de nye informationsteknologier, hvilket er et handicap for videreudviklingen af den europæiske industri inden for disse sektorer med meget høj vækst.

2. Generelle bemærkninger

2.1. Det er ikke ønskværdigt at adskille instrumenterne for den interne politik og den eksterne politik i forbindelse med varemærkeforfalskning og piratkopiering. ØSU har allerede fremsat forslag vedrørende den eksterne kontrol(3). Disse forslag skal gentages med fornyet styrke, for de er i lige så høj grad relevante for foranstaltninger i selve EU, særlig i forbindelse med:

2.1.1. Forbedring af udvekslingen af informationer og samarbejdet mellem de kontrollerende myndigheder (told, bekæmpelse af bedrageri) og indehaverne af ejendomsrettigheder.

2.1.2. Opretholdelse og styrkelse af et kvalificeret og veluddannet kontrolpersonale.

2.1.3. Øget indsats for at få offentligheden til at forstå problemet.

2.1.4. Harmonisering af de nationale bestemmelser vedrørende kontrol og sanktioner.

2.1.5. Sikring af enkle og ukomplicerede procedurer til retsforfølgelse af lovovertrædere.

2.1.6. Sikring af en konfiskationsprocedure, som gælder mindst et år, og som omfatter hele EU.

2.1.7. Sikring af, at kun lovovertræderen - og ikke indehaveren af ejendomsrettighederne - betaler udgifterne til destruktion af varemærkeforfalskede eller piratkopierede varer.

2.1.8. Afkortning af procedurerne og begrænsning af de hermed forbundne omkostninger, således at de ikke er afskrækkende for små virksomheder, hvis rettigheder krænkes, og indførelse af nye særprocedurer ved specielle juridiske instanser, der har særligt kendskab til de faktiske forhold og følgerne af varemærkeforfalskning og piratkopiering.

3. Særlige bemærkninger (spørgsmålene i grønbogen)

3.1. Beskrivelse af fænomenet

ØSU er enig i Kommissionens forsøg på at formulere en bred definition af varemærkeforfalskning og piratkopiering, der defineres som "en krænkelse af en intellektuel ejendomsrettighed, dvs. en industriel ejendomsrettighed (varemærke, mønster, patent, brugsmodel, geografisk angivelse), en ophavsrettighed eller en beslægtet rettighed (rettigheder for udøvende kunstnere, fonogramfremstillere, producenter af førsteindspilninger af film eller radio eller fjernsynsforetagender) eller en databasefremstillers sui generis-rettighed."

3.2. Selv om ØSU forstår Kommissionens ønske om en præcis afgrænsning af debatten, således at man udelukkende beskæftiger sig med krænkelser af ejendomsrettigheder, forholder det sig ikke desto mindre sådan, at andre former for snylteri (grove efterligninger, "look alike") også er vildledning af forbrugerne. Selv om de ikke kan bekæmpes med samme juridiske instrumenter som varemærkeforfalskning eller piratkopiering, skal man støtte bestræbelserne på at bekæmpe disse metoder, som svindlerne anvender mere og mere systematisk - særlig i selve EU - for at undgå retsforfølgelse. Når disse aktiviteter indebærer uredelige forretningsmetoder og vildledning af forbrugerne, skal de retsforfølges. ØSU mener således, at den debat, som Kommissionen har taget hul på, også bør tage højde for snylteri af denne type, særlig ved at give forbrugerne de nødvendige oplysninger og ved at beskytte deres rettigheder.

3.3. Det må desværre konstateres, at forbrugerne ikke altid kan betragtes som ofre. De giver ofte anledning til problemet ved at købe varer, som i betragtning af deres lave pris med rimelighed kunne forventes at være forfalskede og ikke ægte mærkevarer. Forbrugere og forbrugerorganisationer spiller derfor en meget vigtig rolle i bekæmpelsen af dette fænomen.

4. Fænomenets omfang og følger

4.1. ØSU tager Kommissionens skøn til efterretning. Det er resultatet af undersøgelser foretaget af konsulentbureauer. ØSU undrer sig over, at toldmyndighederne i medlemsstaterne og erhvervsorganisationerne i de berørte sektorer ikke råder over oplysninger, der lettere kan kontrolleres - eller at de muligvis ikke stiller dem til rådighed for Kommissionen.

4.2. I den sammenhæng rejser ØSU spørgsmålet, om skønnet over antallet af job, som går tabt, er korrekt (100000 ifølge Kommissionen). Blot i tekstil og beklædningssektoren vurderer Kommissionen nemlig selv i sin meddelelse om konkurrenceevnen i denne sektor(4), at 100000 job går tabt om året i EU p.g.a. varemærkeforfalskede og piratkopierede varers skadevirkninger.

4.3. I betragtning af fænomenets omfang og det meget store behov for at have så pålidelige oplysninger som muligt foreslår ØSU, at der oprettes en EU-observationsinstans i form af et netværk, der bygger på observationsposter på nationalt plan eller i de forskellige sektorer. Dette "europæiske observationscenter" kunne fungere med støtte fra erhvervsorganisationer, der arbejder i marken.

4.4. Varemærkeforfalskede eller piratkopierede varer er i sagens natur ulovlige, og de fremstilles ofte i illegale virksomheder, hvor man ikke tager hensyn til sociallovgivning eller reglerne om hygiejne og sikkerhed på arbejdspladsen. Det er også indlysende, at disse aktiviteter foregår uden om skattemyndighederne, og at de oftere og oftere har forbindelse med organiseret kriminalitet. ØSU insisterer derfor på nødvendigheden af en overordnet strategi, særlig i forbindelse med overvågning og kontrol, der omfatter alle aspekter af disse ulovlige aktiviteter, herunder de sociale aspekter, skattemæssig kontrol, bekæmpelse af forfalskninger samt sanktioner mod organiseret kriminalitet og hvidvaskning af penge. Kontrolmyndigheder og retlige instanser med speciale i bekæmpelse af disse onder bør iværksætte et tættere samarbejde.

5. Den private sektors overvågning

5.1. ØSU mener, at erhvervsorganisationerne, fagforeningerne og forbrugerorganisationerne, særlig på europæisk plan, spiller en afgørende rolle, når man skal danne sig et overblik over fænomenet og bekæmpe disse ulovlige fremgangsmåder. ØSU støtter princippet om at bemyndige disse organisationer til at indbringe sagerne for domstolene på vegne af de kollektive interesser, når der foreligger et fyldestgørende mandat.

5.2. Efter ØSU's opfattelse bør denne overvågning ligeledes omfatte distributionssektoren, som skal tilskyndes til at udvikle kvalitetsmærker og etiske adfærdskodekser i samarbejde med fabrikanterne for at bekæmpe tvivlsomme varer og tjenesteydelser. ØSU foreslår således, at Kommissionen tager initiativer inden for denne sektor i samarbejde med de organisationer, der repræsenterer de handlende, for at bevidstgøre og informere deres medlemmer. Når man omtaler denne sektor, skal det også præciseres, at det både drejer sig om engros- og detaildistribution, altså både store distributionsnet og traditionelle småhandlende, samt både tjenesteydelser til virksomheder og til privatpersoner.

5.3. Udvikling af databaser over mønstre i samarbejde med erhvervsorganisationerne kunne være et velegnet middel til at bekæmpe forfalskning af produkter. Generelt spiller erhvervsorganisationerne og de berørte sammenslutninger en afgørende rolle, idet de overvåger markedet, slår alarm og samarbejder med myndighederne, formidler oplysninger og knowhow til retsvæsnet og informerer offentligheden. REACT-nettet i tekstil- og beklædningssektoren er et eksempel, som bør fremhæves i denne sammenhæng. ØSU opfordrer Kommissionen til at iværksætte pilotprojekter, der skal fremme disse netværksaktiviteter på europæisk plan.

6. Anvendelse af tekniske systemer

6.1. ØSU bifalder bestræbelserne på at finde frem til tekniske systemer, der gør det muligt at identificere og opspore varer, der er fremstillet under svigagtige omstændigheder. I den sammenhæng mener ØSU, at pilotinitiativer vedrørende teknologioverførsel ville være nyttige, især projekter med et stort indhold af FTU, med henblik på at overføre teknikker, som allerede anvendes på andre områder. Disse projekter bør først og fremmest kunne være til gavn for sammenslutninger inden for visse erhvervsgrupper eller sammenslutninger af SMV'er og håndværkere.

6.2. ØSU mener, at selv om disse foranstaltninger sigter mod en effektiv bekæmpelse af varemærkeforfalskning og piratkopiering, kan de ikke undgå at skade varernes fri bevægelighed i det indre marked.

6.3. Det er af afgørende betydning, at der indføres en kontrolinstans til identificering af disse procedurer. I den sammenhæng spiller samarbejdet mellem producenter og myndigheder en meget vigtig rolle med henblik på at etablere net til varsling og kontrol.

7. Sanktioner og midler til sikring af overholdelse af intellektuelle ejendomsrettigheder

7.1. De erhvervsorganisationer og fagforeninger, som berøres af problemet, er næsten alle enige om, at sanktioner - sammen med forebyggelse - er det bedste middel til en effektiv bekæmpelse af varemærkeforfalskning og piratkopiering. I den sammenhæng kritiserer de ikke så meget de gældende love som håndhævelsen af dem, der er for uensartet til at udgøre en egentlig trussel mod svindlere. Men den omstændighed, at der på den ene side findes et indre marked uden grænser, mens der på den anden side mangler en egentlig juridisk ramme på europæisk plan, er selvfølgelig også en fordel for svindlerne.

7.2. De meget store forskelle med hensyn til anvendelsen af reglerne for sagsanlæg og straf begrænser selvfølgelig mulighederne for en effektiv bekæmpelse af varemærkeforfalskning og piratkopiering. I den sammenhæng burde EU i henhold til de nye beføjelser under den tredje søjle gennemføre et gennemgribende initiativ med henblik på at indføre enkle procedurer med få omkostninger, som anerkendes i alle medlemsstaterne, efter den model Kommissionen har foreslået i forbindelse med bekæmpelsen af overskridelse af betalingsfrister. På mellemlangt sigt og med udsigten til, at Bruxelles-konventionen styrkes betydeligt, bør en skadelidt virksomhed kunne henvende sig direkte til det land, hvor den er etableret, for at opnå en tvangsfuldbyrdelse i en anden medlemsstat, herunder i medlemsstater, hvor de pågældende varer befinder sig i transit.

7.3. ØSU mener, at arbejdet i forbindelse med udformningen af "Rom II"konventionen (en konvention om den lov, som skal gælde for ikke-kontraktlige forpligtelser) har afgørende betydning. Vedtagelsen af denne konvention vil især få afgørende konsekvenser for bekæmpelsen af visse former for varemærkeforfalskning og piratkopiering, som foregår ved hjælp af internettet. Hvis alle medlemsstater ratificerer Haag-konventionen af 18. marts 1970 om samarbejde mellem de retlige myndigheder med henblik på bevisoptagelse i udlandet, vil det ligeledes bidrage til at gøre bekæmpelsen af alle former for snylteri og illoyal konkurrence mere effektiv.

7.4. Grønbogen taler om, at man skal forsvare rettighederne, men glemmer, at det i de fleste lande forudsætter, at man i forvejen har sikret sig beskyttelse af disse rettigheder. Der bør gennemføres en omfattende informationskampagne for at forklare dette til virksomhederne, særlig de små og mellemstore virksomheder. Denne kampagne bør indeholde præcise oplysninger om de juridiske procedurer (beføjelser, værneting osv.).

7.5. Det er vigtigt at sørge for, at de eksisterende regler anvendes, selvom de er forskelligartede, og man bør bestræbe sig på at få gennemført hurtigere og enklere juridiske procedurer. En bedre uddannelse af dommere og tilstedeværelsen af juridiske særinstanser i hele EU ville gøre det muligt at undgå en for løs retspraksis og for store forskelle mellem dommene, særlig i de tilfælde, hvor der stadigvæk er en overbærende holdning over for forskellige former for varemærkeforfalskning eller piratkopiering. Som eksempel kan nævnes forordningen om EF-varemærker (40/94 af 20. december 1993), som indfører "domstole for EFvaremærker". De udpeges af medlemsstaterne som nationale domstole i første og anden instans og har bemyndigelse til at behandle spørgsmål om varemærkeforfalskning og EF-varemærkernes gyldighed. Man kunne således forestille sig, at der i form af netværk på EU-plan kunne udvikles domstole med kvalifikationer og beføjelser til at behandle alle spørgsmål i forbindelse med varemærkeforfalskning og piratkopiering (varemærker, patenter, mønstre, ophavsrettigheder og afledte rettigheder).

7.6. ØSU ser yderst positivt på en politik, der består i systematisk offentliggørelse i pressen af dommene på lovovertrædernes regning. Det samme gælder kravet om, at lovovertræderne skal viderebringe oplysninger. De strafferetlige sanktioner bør også kunne berøre distributører, som bevidst gør sig skyldige i fremgangsmåder, der fremmer varemærkeforfalskning og piratkopiering, som f.eks. store supermarkeder, der erstatter mærkevarer med forfalskede varer uden nærmere angivelse. Hvis lovovertrædelsen gentages mange gange, skal man ikke tøve med at lukke de butikker eller supermarkeder, der sælger forfalskede produkter, for bøderne er ofte yderst symbolske i forhold til den enorme fortjeneste, man kan opnå på den måde. Også ved, som Frankrig har gjort det, at definere varemærkeforfalskning som en overtrædelse af lovgivningen, opnår man at styrke bekæmpelsen, idet toldmyndighederne derved inddrages.

8. Det administrative samarbejde mellem de kompetente myndigheder

8.1. ØSU mener, at dette aspekt er centralt, og er forbavset over, at grønbogen ikke nævner de store forskelle mellem de nationale myndigheders holdninger, der kommer til udtryk i deres arbejdsmetoder og adfærd. Det drejer sig særligt om lande, der tolererer varemærkeforfalskning og piratkopiering i stort omfang, og som ikke mener, at bekæmpelsen af disse lovovertrædelser skal prioriteres højt. I sin udtalelse om foranstaltningerne vedrørende den eksterne kontrol(5) fremhæver ØSU, at forskellene er meget store, og beskriver, hvordan et land, der ikke gennemfører tilstrækkelige foranstaltninger med henblik på at forhindre denne praksis, er blevet en potentiel "indfaldsport". Efter ØSU's opfattelse er det helt nødvendigt at styrke dette samarbejde gennem harmonisering af arbejdsmetoderne og reglerne, en bred uddannelsesindsats og støtte til "de svage led" i EU's kontrolsystem. Offentliggørelse af det faktiske antal sagsanlæg i hver medlemsstat og eksempler på åbenbar svindel samt en oplysningskampagne om disse "svagheder" rettet mod de politiske beslutningstagere vil formodentlig også være velegnede til at fremskynde udviklingen.

8.2. ØSU er i den forbindelse bekymret over risikoen for, at der gøres en mindre indsats i forbindelse med told og kontrol, og at antallet af ansatte på disse områder reduceres, når man tværtimod burde øge personalets antal, kvalitet og indsats inden for rammerne af et styrket samarbejde. I den sammenhæng ser ØSU positivt på de forskellige initiativer, som EU har gennemført med henblik på at sikre samarbejde og efteruddannelse af nationale embedsmænd med ansvar for at gennemføre lovgivningen, særlig KAROLUS-programmet. Andre programmer berører toldvæsnet (MATHAEUS) eller bekæmpelsen af organiseret kriminalitet (FALCONE). ØSU foreslår, at der gennemføres et horisontalt program, der inddrager alle de berørte myndigheder (told, politi, skat, de sociale myndigheder) og retsvæsnet med henblik på at etablere et net på europæisk plan til bekæmpelse af illegale organisationer, der opererer i det indre marked.

8.2.1. ØSU mener nemlig, at det er på tide at forberede fælles aktioner til bekæmpelse af internationale svindlere ved hjælp af fælles databaser og registre, personale til efterforskning, udveksling af eksempler på god praksis osv. Metoderne til at imødegå svindelen udvikles med begrænsede midler i for små geografiske områder, og procedurerne er tunge, langsomme og bureaukratiske, mens svindlerne bruger internettet til at sælge deres ulovlige varer.

8.3. En effektiv bekæmpelse af varemærkeforfalskning og piratkopiering forudsætter frem for alt, at man på politisk niveau bliver opmærksom på problemet. ØSU foreslår, at der afholdes store konferencer i hver enkelt medlemsstat, der lægger vægt på de negative følger for beskæftigelsen og for forbrugernes sundhed og sikkerhed, og som fremhæver de bedste metoder til forebyggelse og sanktioner. Medierne, forbruger-, arbejdstager- og erhvervsorganisationerne i produktions- og distributionssektorerne, særlig de små og mellemstore virksomheder, samt uddannelsesinstitutionerne bør inddrages.

9. Andre spørgsmål

9.1. Ud over de punkter, som grønbogen fremhæver, må man i høj grad beklage forsinkelserne i EU's bestræbelser på at gennemføre en egentlig juridisk ramme på europæisk plan, der kan regulere den intellektuelle ejendomsret, herunder også fælles EU-bestemmelser (der findes ikke noget egentligt europæisk patent; indførelsen af EF-mønstre og harmoniserede brugsmodeller er blevet forsinket; direktivet om mønstre er så nyt, at man endnu ikke kan vurdere dets effektivitet, og der findes ikke nogen EU-lovgivning om ophavsrettigheder og tilknyttede rettigheder).

9.2. Det indre marked er endnu ikke en realitet, når det gælder indirekte beskatning (momssatserne er ikke harmoniseret, der er fortsat momsrefusion for varer ved handel mellem medlemsstaterne, punktafgifter og afledte rettigheder), og man ved, at det giver anledning til svindel og underslæb. Det er også en hindring for effektiv kontrol med svindelen, for varemærkeforfalskning og piratkopiering er ofte systematisk rettet mod markederne i nabolande.

9.3. Det er strengt nødvendigt, at der gennemføres oplysningskampagner, der gør forbrugerne ("den brede offentlighed") opmærksom på den fare, som forfalskninger udgør for deres sundhed og/eller sikkerhed. Der er flere og flere eksempler på, at forbrugerne har været udsat for alvorlige skadevirkninger. Indtagelse af forfalsket medicin har ofte livstruende følger, medicinsk udstyr kan være årsag til ulykker med dødelig udgang, og man kan også nævne reservedele til biler, der ikke yder tilstrækkelig beskyttelse ved ulykker, brandfarlige eller allergifremkaldende tekstiler til børn, brug af azofarvestof, farligt legetøj osv. Dette emne bør behandles mere detaljeret under debatten om grønbogen, og der skal med støtte fra forbrugerorganisationerne oprettes et varslingssystem på europæisk plan.

10. Henstillinger

10.1.1. ØSU mener, at alle typer varemærkeforfalskning, piratkopiering og andre former for snylteri medfører alvorlige skadevirkninger for virksomhederne og for innovative iværksættere i Europa.

10.1.2. ØSU mener, at der er tale om vildledning af kunder og forbrugere, der kan indebære en alvorlig risiko for deres sikkerhed og sundhed.

10.1.3. ØSU peger på de negative følger for jobskabelsen og det innovative arbejde i Europa.

10.1.4. ØSU mener, at den ulovlige varemærkeforfalskning og piratkopiering meget ofte har forbindelse med sort arbejde, skatteunddragelse, manglende overholdelse af social- og arbejdslovgivningen og organiseret kriminalitet.

10.2.1. ØSU anbefaler på den baggrund, at EU udarbejder en overordnet strategi på området, der både tager højde for interne og eksterne aspekter, og som gennemfører passende forebyggende foranstaltninger og sanktioner mod alle former for varemærkeforfalskning, piratkopiering og snylteri.

10.2.2. ØSU lægger vægt på det forebyggende arbejdes betydning og understreger vigtigheden af, at der indføres ensartede regler, som giver en ensartet beskyttelse med rimelige omkostninger, og som omfatter alle former for intellektuel ejendomsret. Iværksættere og personer, der beskæftiger sig med innovativt arbejde, skal oplyses om deres rettigheder, ligesom der skal iværksættes kampagner for at advare forbrugerne og for at appellere til deres ansvarsfølelse.

10.2.3. ØSU insisterer på, at det er nødvendigt at iværksætte oplysningskampagner rettet mod den brede offentlighed, som skal koordineres på europæisk plan, lige som forbrugerorganisationerne, fagforeningerne og de berørte erhvervsorganisationer, især i distributionssektoren, skal inddrages.

10.2.4. ØSU anbefaler, at der oprettes et "Europæisk Observationscenter til bekæmpelse af varemærkeforfalskning, piratkopiering og andre former for snylteri", der skal indgå i et netværk med alle de berørte organisationer og sammenslutninger; det foreslår iværksat pilotinitiativer til fremme af projekter på europæisk plan, særlig med henblik på varsling, oplysning af offentligheden og information af de berørte myndigheder.

10.2.5. ØSU fremhæver, at det retlige og politimæssige samarbejde hurtigst muligt skal styrkes i samarbejde med de berørte organisationer og sammenslutninger. Det er ØSU's opfattelse, at en mere konsekvent gennemførelse af lovgivningen, kombineret med et reelt samarbejde på europæisk plan, sammen med forebyggelse, er det mest egnede middel til effektivt at bekæmpe varemærkeforfalskning og piratkopiering i stor stil.

10.2.6. Efter ØSU's opfattelse bør de berørte organisationer og sammenslutninger kunne indbringe sager for domstolene på vegne af skadelidte virksomheder, iværksættere og forbrugere.

10.2.7. ØSU mener, at retsvæsnet bør tilskyndes til at gennemføre lovene mere konsekvent, særlig i tilfælde af gentagne lovovertrædelser og organiseret kriminalitet, og klagerne skal ikke dække udgifterne til destruktion af de ulovligt fremstillede varer. Specialiserede dommere, indførelse af særlige retlige instanser og udvidelse af bestemmelserne om EF-varemærket til andre områder i tilknytning til intellektuel og industriel ejendomsret er velegnede midler til at nå dette mål.

10.2.8. ØSU anbefaler, at bekæmpelsen af varemærkeforfalskning, piratkopiering og andre former for snylteri kædes nøje sammen med bekæmpelsen af sort arbejde, skatteunddragelse og organiseret kriminalitet. Samarbejdet mellem forvaltningerne bør udbygges og styrkes gennem europæiske uddannelsesprogrammer, der inddrager og mobiliserer alle de berørte myndigheder.

Bruxelles, den 24. februar 1999.

Beatrice RANGONI MACHIAVELLI

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) EFT C 214 af 10.7.1998.

(2) EFT C 284 af 14.9.1998.

(3) EFT C 284 af 14.9.1998.

(4) KOM(97) 454 endelig udg.

(5) EFT C 284 af 14.9.1998.