Udtalelse om Kommissionens forslag til Raadets direktiv om aendring af direktiv 66/400/EOEF, 66/401/EOEF, 66/402/EOEF, 66/403/EOEF, 69/208/EOEF, 70/457/EOEF og 70/458/EOEF om handel med bederoefroe, froe af foderplanter, saedekorn, laeggekartofler, froe af olie- og spindplanter og groensagsfroe og om den faelles sortsliste over landbrugsplantearter (1) (94/C 195/14)

Raadet besluttede den 20. december 1993 under henvisning til EF-Traktatens artikel 43 og 198 at anmode om Det OEkonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennaevnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til OESU's Sektion for Landbrug og Fiskeri, som udpegede Jean-Paul Bastian til ordfoerer. Sektionen vedtog sin udtalelse den 7. april 1994.

Det OEkonomiske og Sociale Udvalg vedtog paa sin 315. plenarforsamling af 27. og 28. april 1994, moedet den 27. april 1994, med et stort flertal af stemmer for og 1 stemme imod, foelgende udtalelse.

OESU godkender med nedenstaaende forbehold Kommissionens forslag, som har til formaal at forbedre harmoniseringen af lovgivningen om de tekniske karakteristika ved froe, der forhandles i EU.

1. Indledende bemaerkninger

1.1. Direktivforslaget gaar ud paa at aendre 7 direktiver fra mellem 1966 og 1970. Hvert enkelt af disse direktiver er aendret mange gange i de forloebne 20-25 aar. Eksempelvis er direktiv 66/403/EOEF aendret 23 gange og direktiv 69/208/EOEF 32 gange. For at kunne afgive udtalelse ville OESU derfor i teorien vaere noedt til at behandle 100-150 tekster.

1.1.1. OESU anmoder Kommissionen om at samle og koordinere alle disse tekster i én enkelt tekst, saa snart det direktivforslag, som behandles her, er vedtaget.

1.2. OESU oensker at blive informeret om, hvilken procedure der paataenkes for froe-direktivernes anvendelse i de EOES-lande, som senere bliver medlemmer af Den Europaeiske Union.

2. Kommissionsforslagets formaal

2.1. Regulering

2.1.1. De generelle bestemmelser om handel med landbrugs- og groensagsfroe er hovedsagelig harmoniseret ved hjaelp af direktiver siden 1966, dvs. i 27 aar.

2.1.1.1. Direktiverne vedroerer froeenes to grundlaeggende karakteristika:

- sortens genetiske karakter, sortslistedirektiv 457 og 458,

- froeenes teknologiske karakteristika (genetik, renhed, spiring, formering osv.), som daekkes af direktiverne om samhandel (400, 401, 402, 403, 208 og tillige 458), der ogsaa i praksis regulerer den officielle kontrol med disse kvaliteter.

2.1.1.2. Disse tekster, som haenger fortrinligt sammen indbyrdes, har foelgende to maalsaetninger:

a) at garantere kvaliteten af de markedsfoerte froe (beskytte forbrugerne, fremme gentekniske fremskridt, organisere den kommercielle froesektor);

b) ixat muliggoere fri markedsfoering i Den Europaeiske Union og at lette samhandelen med tredjelande, der respekterer aekvivalens og Organisationen for oekonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD)-systemet for froe.

2.1.1.3. Hidtil er disse maalsaetninger opfyldt paa bemaerkelsesvaerdig vis takket vaere sammenhaengen i de regulerende bestemmelser og formentlig takket vaere raaderummet i den praktiske gennemfoerelse i funktion af de agroklimatiske forhold og saedvaner inden for landbrug og forvaltning.

2.1.2. Disse saerlige froedirektiver blev i 1977 suppleret af plantesundhedsmaessige regler, som ogsaa gaelder for froe og formeringsmateriale. Desuden er Den Europaeiske Union ved at udvide sine befoejelser i koelvandet paa fremkomsten af gen-aendrede organismer, nye ernaeringsmidler, spoergsmaal vedroerende genressourcer samt beskyttelse af foraedlerens rettigheder.

2.1.2.1. Disse nye tekster, som endnu ikke er offentliggjort allesammen, har betydning for froesektoren. Nogle af konsekvenserne kan forudses allerede nu, mens det er vanskeligere at forudsige andre, som ellers kan faa stor betydning.

2.2. Kommissionens maalsaetninger

2.2.1. Kommissionen oensker, at det indre marked skal fungere og er bekymret over eventuelle hindringer for den frie samhandel, som endnu bestaar i de forskellige froedirektiver, selv om graenserne mellem medlemsstaterne nu har vaeret naesten helt aabne i over 20 aar; Kommissionen foreslaar derfor en raekke aendringer i skematisk form, som skal forhindre medlemsstaterne i at tilpasse de generelle bestemmelser eller fravige disse, idet disse opgaver overdrages Den Staaende Komité og Kommissionen.

2.2.2. Kommissionen vil tillige udvide disse direktivers anvendelsesomraade, blandt andet saa der etableres juridiske forbindelser med de tekster, som omtales i punkt 2.1.2 ovenfor.

2.3. Foreslaaede aendringer

2.3.1. De foreslaaede aendringer kan inddeles i horisontale aendringer, som vedroerer alle arter og saerlige aendringer, som kun vedroerer én art froe.

3. OESU's bemaerkninger

3.1. Generelle bemaerkninger

3.1.1. For den foerste maalsaetnings vedkommende (markedsfoering i Den Europaeiske Union) ser de foreslaaede foranstaltninger generelt ud til at bero paa indhoestede erfaringer og paa den balance, som medlemsstaterne og Kommissionen er naaet frem til.

Derimod er konsekvenserne af den anden maalsaetning (udvidelse af anvendelsesomraadet og opstilling af nye retsgrundlag) mere utydelige. Desuden vil de foreslaaede bestemmelser overdrage befoejelser udelukkende til Den Staaende Komité og til Kommissionen.

I begrundelsen skriver Kommissionen, at det er noedvendigt med ensartede forskrifter. Da der imidlertid er tale om froe beregnet til at fremstille planter, der skal vokse paa hele Den Europaeiske Unions territorium, er det noedvendigt med tilpasninger til de enkelte medlemsstater og til regionerne, alt efter de agroklimatiske forhold, saedvaner og krav fra forbruger- eller brugerside. Disse tilpasninger skal gennemfoeres paa forslag af Den Staaende Komité.

3.1.2. OESU fremhaever betydningen af, at Den Raadgivende Komité for Froe konsulteres i tide og at der tages behoerig hensyn til komiteens udtalelse og holdning.

3.1.3. Det hedder videre i begrundelsen, at forslaget ikke vil faa nogen eller kun ubetydelige foelger for smaa og mellemstore virksomheder. Dette er dog naeppe helt korrekt i visse spoergsmaal, som tvaertimod kan faa meget omfattende konsekvenser for erhvervslivet, herunder ikke mindst forbindelserne mellem de froeproducerende landmaend, produktionsselskaber, distributoerer og brugere (eks.: markedsfoering af ubearbejdet froe). Andre punkter kan faa betydelige foelger for forskningens finansiering (eks.: froe af anden generation - R2).

3.2. Bemaerkninger til de horisontale aendringer

3.2.1. Udvidelse af direktivernes anvendelsesomraade til ogsaa at omfatte produktion og i givet fald anvendelse af froe

3.2.1.1. Hvad anvendelsen af froe angaar, begraenses denne udvidelse af anvendelsesomraadet af ordene »i givet fald«. Sigtet er formentlig at daekke de regionale aspekter, som foelger i koelvandet paa undtagelser for »blandinger af froe af foderplanter«, »smaa maengder froe« eller begraensninger i markedsfoeringen af visse arter. Paa dette felt boer Kommissionen dog tydeliggoere sine hensigter enten i direktivet eller i betragtningerne.

3.2.2. Udvidelse af direktivernes anvendelsesomraade til ogsaa at omfatte bearbejdning af froe, bevarelse af de genetiske ressourcer, genetisk aendrede sorter og nye levnedsmidler

OESU afgav den 24. februar 1993 en udtalelse om nye levnedsmidler (1).

3.2.2.1. Her drejer det sig simpelthen om at tilvejebringe et retsgrundlag, saa Den Staaende Komité og Kommissionen kan foretage en koordinering med direktiverne om disse spoergsmaal.

3.2.2.2. OESU oensker at blive holdt orienteret om udviklingen i disse generelle tekster. Endvidere er det oenskeligt, at de bestemmelser, som foreslaas af Den Staaende Komité og Kommissionen med baggrund i det direktiv, som behandles i denne udtalelse, udformes efter samraad med organisationerne og Den raadgivende Komité for Froe.

3.2.3. Antal tilladte generationer (foerste generation, R1, anden generation, R2, osv.)

3.2.3.1. Medlemsstaterne maa ikke laengere forbyde markedsfoering af andengenerationsfroe til langstraaet korn og storfroeede foderbaelgplanter, isaer aerter.

3.2.3.2. For korns vedkommende er det dog muligt at forbyde produktion af visse andengenerationsfroe. Hvis tilladelse gives, maa der kun produceres sorter, som figurerer i den nationale sortsliste. Disse foranstaltninger gaelder dog ikke for storfroeede baelgplanter.

Det forekommer at vaere helt ulogisk at behandle disse to grupper af arter forskelligt: i alle tilfaelde er der tale om autogame planter, hvis tekniske og markedsfoeringsmaessige problemer er sammenlignelige. Det er oenskeligt at undgaa forskelsbehandling ved at udvide »kornsystemet« til ogsaa at omfatte storfroeede baelgplanter.

3.2.3.3. Pligten til at tillade samtidig markedsfoering af to forskellige generationer af én og samme art kan faa betydelige oekonomiske konsekvenser og dermed bringe forstyrrelse i produktionen. (Man faar allerfoerst det indtryk, at froe af anden generation er billigere. Dette er imidlertid ikke tilfaeldet, medmindre man gaar ud fra, at foraedleren oppebaerer lavere royalties, hvilket ville medfoere, at der bliver faerre finansieringsmuligheder til raadighed til forskning i sorter. Saadanne konsekvenser er helt bestemt mere vidtgaaende end den blotte maalsaetning om at faa fjernet hindringerne for den frie handel.)

3.2.3.4. Kvalitetsnormerne for froe af anden generation er lavere i henseende til sortsrenhed, hvilket ikke er et fremskridt, fordi det paavirker forbrugerprodukternes endelige kvalitet.

3.2.3.5. De sorter, som er medtaget paa sortslisten, er blevet undersoegt for foerstegenerationsfroes, men derimod ikke andengenerationsfroes karakteristika, hvilket har betydning for visse arter eller sortstyper, der ikke er helt autogame (eks.: tritikale).

3.2.3.6. Det ville vaere langt bedre at begraense handelen til foerste generation og give virksomhederne i de lande, hvor anden generation stadig benyttes, en tilstraekkelig lang tilpasningsperiode.

3.2.4. Leverandoeretiket

Det fremstaar ikke klart, om det er muligt at paabyde en leverandoeretiket eller ej. Forslaget boer udformes praecist, saa etikettering bliver obligatorisk af hensyn til forbrugeroplysning.

3.2.5. Fejl eller unoejagtigheder i teksten

3.2.5.1. Det fastsaettes, at ubearbejdet froe, som skal certificeres, skal forsynes med en etiket, men at »denne bestemmelse ikke gaelder for afsaetning af smaa maengder froe i samme administrative omraade«.

Da det naeppe er Kommissionens hensigt at tillade afsaetning til brugeren af ubearbejdet froe, er dette afsnit uforstaaeligt. Det maa under alle omstaendighed undgaas, at denne bestemmelse kan anses for en opfordring til misbrug.

3.2.6. Fremskridt i harmoniseringen af reglerne om registrering af sorter

De nugaeldende direktiver og den foreslaaede aendring nedfaelder nogle generelle principper for optagelse paa de nationale sortslister. EF-sortslisten er baseret paa de nationale sortslister. For de sorter, som figurerer paa EF-sortslisten, gaelder fri bevaegelighed i hele EU. Imidlertid paavirker dyrkningsmetoder og brugsteknologi selvsagt reglerne om optagelse paa sortslisten i de enkelte lande; det forekommer vanskeligt at opstille en ensartet teknisk ordning for optagelse paa sortslisten gaeldende for hele EU. Dog boer der udtrykkes tilfredshed med dette fremskridt, som gaar i retning af en vis harmonisering af reglerne om vurdering af dyrknings- og brugsvaerdien.

3.3. Saerlige aendringer

3.3.1. Bederoer (artikel 1): ingen bemaerkninger, bortset fra de horisontale punkter i 3.1

3.3.2. Foderplanter (artikel 2)

3.3.2.1. Pligten til at tillade handel med andengenerationsfroe indfoeres her. I teksten boer der medtages en foranstaltning, som giver medlemsstaterne mulighed for at begraense produktionen til foerstegenerationsfroe paa samme vilkaar som dem, der forudses for korn (jf. punkt 3.1.3 ovenfor).

3.3.2.2. Pligten til inden for kategorien handelsfroe at kontrollere froe af foderplanter, for hvilke certificering ikke er obligatorisk, udgaar i kraft af den nye formulering af artikel 3 til direktiv 401 (punkt 9.10 i det behandlede udkast): der maa vaere tale om en fejl.

3.3.2.3. Blandinger af foderplantefroe: markedsfoering af disse er fortsat forbudt med rette. Undtagelsesordningen opretholdes paa medlemsstatsbasis for nationale producenter, forudsat disse blandinger kun anvendes i et »omraade, hvor almindelig landbrugspraksis goer denne anvendelse berettiget«. Begrebet omraade erstatter her begrebet land, og ordet anvendelse erstatter afsaetning: det er vigtigt at faa at vide, hvad Kommissionen rent konkret mener med dette nye ordvalg.

3.3.3. Korn (artikel 3)

3.3.3.1. Anden generation (jf. punkt 3.2.3 ovenfor)

3.3.3.2. I punkt 8 boer den bestemmelse, som goer det muligt at begraense certificeringen af saedekorn af havre, byg, ris og hvede til saedekorn af foerste generation, udvides til at omfatte haard hvede, spelt og tritikale.

3.3.3.3. I punkt 13 og 14 optraeder pligten til at tillade blandinger af korn. Dette vil indebaere risiko for et betydeligt teknisk tilbageslag paa et tidspunkt, hvor der paa forbrugerkornsmarkedet stilles stadig stoerre krav til det markedsfoerte produkts renhed. Denne bestemmelse har mistet sin aktualitet. Det ville vaere bedre at indfoere en undtagelse efter proceduren med Den Staaende Komité for de lande, som endnu maatte have brug for denne bestemmelse.

3.3.4. Kartofler (artikel 4): ingen bemaerkninger (bortset fra de horisontale punkter i 3.1 ovenfor).

3.3.5. Olie- og spindplanter (artikel 5): ingen bemaerkninger (bortset fra de horisontale punkter i 3.1 ovenfor).

3.3.5.1. Pligten til at tillade handel med soja- og hoerfroe af anden generation indfoeres her. I teksten boer der medtages en foranstaltning, som giver medlemsstaterne mulighed for at begraense produktionen til foerstegenerationsfroe paa samme vilkaar som dem, der forudses for korn (jf. punkt 3.1.3 ovenfor).

3.3.6. Sortslisten over landbrugsplantearter: ingen bemaerkninger (bortset fra de horisontale punkter 3.2.2 og 3.2.6 ovenfor).

3.3.7. Groensagsfroe (artikel 6)

3.3.7.1. Det er givetvis en fejl, at man med aendring nummer 12 og 13 ophaever certificeringspligten for industrielle cikoriefroe.

3.3.7.2. Den foreslaaede formulering i aendring nummer 18 omhandler (i det mindste paa fransk) blandinger af standardfroe. Paa fransk boer benyttes udtrykket »mélanges de salades«.

3.3.7.3. I den foreslaaede formulering i aendring nummer 20 glemmer man ved en fejl standardfroe, saaledes at det ikke laengere bliver muligt at angive vaegten paa pakningen, hvilket ville vaere beklageligt set med forbrugeroejne.

Bryssel, den 27. april 1994.

Susanne TIEMANN

Formand for

Det oekonomiske og sociale Udvalg

(1) EFT nr. C 29 af 31. 1. 1994, s. 1.

(2) EFT nr. C 108 af 19. 3. 1993, s. 8.