DA    DA DA 
DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 8.4.2009 
SEK(2009) 316 
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
 
Ledsagedokument til 
Forslag til 
 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 
 
om bekæmpelse af forsinket betaling i handelstransaktioner (omarbejdning) 
   
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN  
     
{KOM(2009) 126 endelig} 
{SEK(2009) 315}  
DA 2   DA Referencenummer eller reference ti l arbejdsprogram: 2009/ENTR/006. Dette 
dokument forpligter kun de tjenestegrene i Kommissionen, der ha r været involveret i 
udarbejdelsen af konsekvensanalysen, og fo regriber på ingen måde en eventuel 
senere afgørelse tr uffet af Kommissionen. 
Udvalget for konsekvensanalyse afga v sin udtalelse om udkastet til 
konsekvensanalyse den 17. december 2008 [D(2008)10479]. Alle udvalgets anbefalinger blev fulgt, og konsekvensanal ysen blev ændret i overensstemmelse 
hermed.  
1. P
ROBLEMSTILLINGEN  
Direktiv 2000/35/EF blev vedtaget for at bekæmpe forsinket betaling i 
handelstransaktioner. I henhold til direkt ivet kan der opkræves morarenter, når 
betaling ikke finder sted inden for den kont raktmæssige eller lovbestemte tidsfrist. 
Direktivet fastsætter en lovbestemt sats, men giver parterne mu lighed for at aftale 
andre vilkår. Morarenter betales fra dagen efter sidste rettidige betalingsdag eller 
efter udløbet af betalingsfristen som fa stsat i aftalen eller fra 30 dage efter 
skyldnerens modtagelse af en faktura, eller en tilsvarende betalingsanmodning, hvis 
betalingsfristen ikke er fastsat.  
På trods af direktivet er der i EU stadig udbredt prak sis for forsinket betaling i 
handelstransaktioner. Ikke alene forekommer forsinkelser ofte i transaktioner mellem 
virksomheder: Undersøgelser viser også, at betalingsperioderne i den offentlige sektor generelt er længere end betalingspe rioderne i kontrakter, der er indgået i den 
private sektor.  
Årsagerne til forsinket betaling i handels transaktioner og den tilsvarende passive 
holdning blandt mange kreditorer er forskellige:  
1) Markedsstrukturen: Konkurrenceniveau et på markedet, de involveredes 
markedsstyrke og den tilsvarende frygt fo r at skade forretningsforbindelserne 
med kunderne er vigtige faktorer for, hvor vidt kreditorerne accepterer forsinket 
betaling eller ej, og for, hvorvidt  skyldnere søger en udvidelse af 
handelskreditperioden. Den position, som en kreditor har på et specifikt marked, påvirker i høj grad hans holdni ng til forsinket betaling og hans frygt 
for at skade forretningsforbindelser ne med kunden. For skyldnere er de 
væsentligste årsager til rettidig beta ling i handelstransaktioner ofte deres 
forretningsmæssige omdømme eller de n gensidige tillid i langsigtede 
forretningsforhold.  
2) Konjunkturcyklus: Forandrede makroøkono miske forhold er en anden årsag til 
forsinket betaling. Lavkonjunkturer medf ører normalt flere forsinkede 
betalinger, fordi virksomhederne uds kyder betalingen af deres fakturaer. 
Desuden mindskes virksomhedernes evne til at generere likviditet gennem driften, og bankerne indskrænker måsk e kreditterne til virksomhederne. 
Imidlertid kan en forbedring af de økonomiske forhold også fremkalde en stigning i de forsinkede betalinger for visse virksomheder, som får flere 
investeringsmuligheder og således et stør re behov for at finde finansiering.  
DA 3   DA 3) Adgang til finansiering og budgetmæssige begrænsninger: 
Kredittilgængelighed, pengepolitik, kredit oplysningernes tilgængelighed og art, 
virksomhedens likviditetssituation og tilgængeligheden af finansielle 
ressourcer fra banker kan også påvirke om fanget af forsinket betaling, navnlig 
for virksomheder, som ser bankkr edit som et al ternativ til 
leverandørfinansiering. Mange s kyldnervirksomheder og offentlige 
myndigheder betragter forsinket betaling so m en effektiv og billig metode til 
finansiering af deres egen virksomhed  og egne aktiviteter. For offentlige 
myndigheder er forsinket betaling af kred itorer også en let, men uberettiget 
metode til at tackle budgetmæssige begrænsninger ved at udskyde betalingerne til næste budgetperiode. 
4) Kreditorers og skyldneres interne orga nisation: Skyldneres (herunder offentlige 
myndigheders) finansielle forva ltningspraksis og kreditorers 
kreditforvaltningspraksis samt dere s produkt- og tjeneste ydelseskvalitet og 
tekniske bistand er vigtige faktorer, nå r det drejer sig om (at undgå) forsinket 
betaling. Kreditorer i handelstransa ktioner, især små og mellemstore 
virksomheder, råder ikke nødve ndigvis over hensigtsmæssige 
kreditforvaltningssystemer til fore byggelse eller håndtering af forsinket 
betaling. 
5) Manglen på effektive retsmidler: På  trods af direktiv  2000/35/EF opkræver 
mange (især små og mellemstore) virksomh eder ikke renter, selv om de er 
berettiget til det. For nogle kreditorer st år de finansielle fordele ved inddrivelse 
i forbindelse med forsinket betaling i kke mål omkostningern e herved. I mange 
tilfælde kan udgifterne til det ekstra papi rarbejde ikke inddrives. En opfølgende 
indsats over for kunder, der betaler for se nt, eller opkrævning af morarenter er 
forbundet med administrationsomkostninger, som mange virksomheder ønsker 
at undgå. Desuden kan det beløb, som de skyldige lovbestemte renter udgør, 
først beregnes, når kreditor faktisk har modtaget sin betaling. Altså må kreditor 
afvente betaling, før han ved præcist,  hvilket rentebeløb han kan opkræve. 
Hertil kommer, at omkostningerne til opk rævning af morarente før den faktiske 
betalingsdag i de fleste tilfælde ville overstige de finansielle fordele. Af alle disse årsager er skyldnerens risiko for ne gative følger ved forsinket betaling for 
lav til, at frembringe håndgribelige forb edringer i betalingsadfærden. Dette er 
navnlig beklageligt i forbindelse med offentlige myndigheder, som ikke har samme finansielle begrænsn inger som virksomheder. He rtil kommer, at mange 
af de vigtigste bestemme lser i direktivet er ukl are eller vanskelige at 
gennemføre i praksis. F.eks. kan der anlægges forskellige fortolkninger ved beregningen af den gældende rentes ats, ved definitionen af relevante 
"inddrivelsesomkostninger" og muligheden for rentes rente.  
Forsinket betaling i handelstransaktioner har betydelige følger: 
• Forsinket betaling udgør en betydelig omkostning for kreditorvirksomheder. 
Generelt begrænser forsinket betaling likviditeten, medfører finansielle 
omkostninger, reducerer investeringsmulighederne og skaber usikkerhed for mange kreditorvirksomheder og især fo r små og mellemstore virksomheder, 
særligt i tider med begrænset eller dyr adgang til finansiering. Resultatet er, at 
deres konkurrenceevne og solv ens ofte forværres.  
DA 4   DA • Skyldnervirksomheder og offentlige myndigheder, som betaler for sent, opnår 
gratis handelskredit. 
• Forsinket betaling indvirker negativt på samhandelen inden for Fællesskabet. I de 
fleste medlemsstater opfatter virksomheder ne det at sælge varer og tjenesteydelser 
til virksomheder og myndigheder i andre medlemsstater som værende forbundet 
med en højere risiko for forsinket betaling. Ri sikoen for forsinket betaling er en af 
grundene til, at virksomheder er tilbageholdende med at sælge varer og tjenesteydelser i andre medlemsstate r, fordi det øger usikkerheden og 
omkostningerne ved en sådan aktivitet. Mege t lange betalingsfrister i forbindelse 
med offentlige kontrakter og offentlige myndigheders forsinkede betalinger gør ligeledes de økonomiske aktører tilbageholdende med at deltage i offentlige 
udbud. Denne tilbageholdenhed mindsker de offentlige myndigheders muligheder 
for at sikre sig det mest fordelag tige tilbud for skatteborgernes penge. 
2. M
ÅL 
Ethvert fællesskabsinitiativ, der sigter mod at tackle problemet med forsinket 
betaling, skal i sidste ende: 
• fremme opnåelsen af de bredere og ove rordnede mål for konkurrenceevnen, som 
er fastsat i det fornyede Lissabonpartnerskab for vækst og beskæftigelse1 
• mindske virksomhedernes administrative by rde betydeligt, fremme deres likviditet 
og hjælpe flere til at blive iværksætte re, i overensstemmelse med principperne i 
Small Business Act2 
• fremme et mere velfungerende indre marked  ved at fjerne hindringerne for 
grænseoverskridende handelstransaktioner.  
Initiativet skaber også en væsentlig fremdrift midt i den nuværende økonomiske krise 
ved at bidrage til gennemførelsen af den europæiske økonomiske 
genopretningsplan3 og fremme virksomhedernes likvidi tet for at styrke europæiske 
virksomheders konkurrenceevne på lang sigt. 
Dette kan konkret formuleres som følgende to målsætninger: 1) Der skal træffes foranstaltninger over for skyldnere, så incitamentet til at betale 
for sent forsvinder og  
                                                
 
1 Kommissionens meddelelse: Vækst og beskæftigelse: en fælles opgave. Et nyt afsæt for Lissabon-
strategien, KOM(2005) 24. 
2 I henhold til Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske 
og Sociale Råd og Regionsudvalget - "Tænk småt først" - En "Small Business Act" for Europa, 
KOM(2008) 394 af 25. juni 2008, er fremme af små og mellemstore virksomheders (SMV) adgang til 
finansiering og udviklingen af et lovgivnings- og erhvervsmiljø,  som fremmer rettidig betaling i 
handelstransaktioner, et af de 10 principper, som skal være styrende for udformning og gennemførelse 
af SMV-politikker både på EU-plan og nationalt plan. 
3 KOM(2008) 800 endelig, af 26.11.2008. 
DA 5   DA 2) Det skal sikres, at kreditorer råder ov er instrumenter, som sætter dem i stand til 
effektivt og i fuldt omfang at udøve dere s rettigheder ved forsinket betaling. 
3. POLITISKE LØSNINGSMODELLER  
Ud over referencemodellen, blev følgende løsningsmodeller undersøgt: 
– Løsningsmodel 2a (ingen lovgivning): afhol delse af informationskampagner rettet 
mod virksomheder 
– Løsningsmodel 2b (ingen lovgivning): afholde lse af informationskampagner rettet 
mod organisationer, der repræsentere r små og mellemstore virksomheder 
– Løsningsmodel 2c (ingen lovgivning): offe ntliggørelse af oplysninger om dårlige 
betalere 
– Løsningsmodel 3a (lovgivning): fuld harmonisering af betalingsfrister 
– Løsningsmodel 3b (lovgivning): forhøjel se af den "marginale" rentesats 
– Løsningsmodel 3c (lovgivning): afskaffe lse af tærskelværdien på 5 EUR 
– Løsningsmodel 3d (lovgivning): indførelse af et gebyr ved forsinket betaling 
– Løsningsmodel 3e (lovgivning): indførel se af en kompensation for forsinket 
betaling 
– Løsningsmodel 3f (lovgivning): styrkelse af  de repræsentative organisationers 
rolle. 
Flere løsningsmodeller, bl.a. ophævelse af di rektiv 2000/35/EF elle r oprettelse af en 
europæisk fond, som omkostningsfrit yder  finansiering til små og mellemstore 
virksomheder på baggrund af deres tilgodehavender, blev fo rkastet i den tidlige fase, 
hvor løsningsmulighederne blev gennemgået. 
4. KONSEKVENSANALYSE  
Det bør bemærkes, at EU i forbindelse med visse vigtige aspekter  ved de første tre 
problemårsager ikke nødvendigvis har bemynd igelse til at handle. Visse problemer 
vedrørende nationale eller regionale  markeders struktur bør løses af 
medlemsstaterne, samtidig med at de fles te økonomiske politiske virkemidler til 
påvirkning af konjunkturerne er i medlemsstat ernes hænder, så der kan ikke findes en 
overordnet løsning på alle pr oblemets årsager på EU-plan.  
Desuden er direktivet et fr ivilligt instrument for de økonom iske aktører, for så vidt 
det ikke forpligter dem til at opkræve morare nter. Direktivet dækker også et område, 
hvor mange andre faktorer kan påvirke beta lingssituationen ved transaktioner mellem 
virksomheder. De lovgivningsmæssige rammer for betalingsprocesse n og retskrav på 
betaling ved handelstransaktioner på tvær s af grænserne i EU er under forandring, 
idet nye EU-regler for nyligt er tråd i kraft eller snart vil finde anvendelse. Det er vanskeligt at redegøre for, hvilket samspil og hvilke afsmittende virkninger der vil 
DA 6   DA være i forbindelse med referencemodellen. Der kan således kun gi ves et kvantitativt 
overslag over de eventuelle økonomiske  og samfundsøkonomiske virkninger ved en 
given model. Derfor er denne analyse hoveds ageligt kvalitativ. Det skal bemærkes, at 
ingen af løsningsmodellerne vil have miljømæssige virkninger eller betydning over for tredjelande.  
Nogle årsager til problemer på områder, hvor EU ikke har bemyndigelse til at handle, 
vil dog påvirke visse løsn ingsmodellers gennemslagskraft. For eksempel vil 
markedsstrukturen og en økonomisk aktørs markedsposition i vid udstrækning være 
afgørende for, hvorvidt han er villig til at inddrive et udest ående beløb fra en 
skyldner og dermed løbe risikoen for at skade et forretningsforhold til en værdi af 
flere tusinde euro. Selv om det er mulig t at anslå virkningen af de forskellige 
modeller kvalitativt, er de t altså vanskeligt at foreta ge en pålidelig prognose af 
forslagets samlede økonomiske virkning, hv ilket umuliggør en kvantitativ vurdering 
af de direkte samfundsmæssige konsekvenser.  
De politiske løsningsmodeller vurderes i forhold til referencemodellen for så vidt 
angår virkning, effektivitet og sammenhæng: 
Generel sammenligning af løsningsmodellerne  
Løsningsmodel  Virkning  Effektivitet  Sammenhæng  
Løsningsmodel 2a  
(ingen lovgivning): 
Afholdelse af informationskampagner 
rettet mod 
virksomheder
 Nej: Ingen indvirkning 
på skyldnere og 
minimal indvirkning på kreditorer
 Nej: Kræver for 
mange ressourcer til et 
meget begrænset resultat
 Ja: Der kunne ikke 
konstateres konflikter 
med andre områder  
Løsningsmodel 2b 
(ingen lovgivning): 
Afholdelse af 
informationskampagner 
rettet mod 
organisationer, der repræsenterer små og 
mellemstore 
virksomheder
 Nej: Usandsynligt, at 
målene nås  Ja: Ret lave 
budgetmæssige 
omkostninger for EU 
Ingen andre 
omkostninger  Ja: Der kunne ikke 
konstateres konflikter 
med andre områder  
Løsningsmodel 2c 
(ingen lovgivning): 
Offentliggørelse af 
oplysninger om dårlige betalere
 Tvivlsom: Mulige 
forebyggende 
virkninger for 
kreditorer, men mange praktiske ulemper for 
gennemførelsen
 Nej: Meget høje 
administrative 
omkostninger for 
virksomhederne.  Ja: Der kunne ikke 
konstateres konflikter 
med andre områder  
Løsningsmodel 3a/1 
(lovgivning): 
Harmonisering af 
virksomhedernes 
betalingsfrister  Ja: Vil sandsynligvis 
medføre færre forsinkede betalinger 
ved at afkorte de 
kontraktmæssige betalingsfrister  
 Nej: Betydelige 
omkostninger vedrørende 
overholdelse og 
tilpasning.
 Nej: Indskrænket 
aftalefrihed, idet virksomhederne 
mister muligheden for 
at konkurrere gennem de betalingsfrister, 
kunderne tilbydes. 
Dette kan føre til øget pres på andre aspekter 
af 
aftaleforhandlingen, 
hvor større 
virksomheder stadig kan påvirke små 
DA 7   DA leverandører 
betydeligt.  
Løsningsmodel 3a/2 
(lovgivning): 
Harmonisering af offentlige 
myndigheders 
betalingsfrister hos virksomheder
 Ja: Frygt for at skade 
forretningsforholdet 
med kunden bør ikke forekomme ved 
kontrakter indgået med 
nationale myndigheder, som skal følge 
almindelige og 
gennemskuelige 
procedurer. Desuden 
kan betalingsfristen normalt ikke 
forhandles ved 
kontrakter, der tildeles af en offentlig 
myndighed. Der er 
imidlertid behov for at sikre en tilstrækkelig 
alvorlig sanktion i 
tilfælde af forsinket betaling.  
 Ja: De budgetmæssige 
følger for de nationale 
myndigheder ville fortsat være 
begrænsede i forhold 
til den yderligere likviditet, som de 
offentlige 
myndigheders tidligere 
betaling ville generere 
for virksomhederne. 
 Ja: Der kunne ikke 
konstateres konflikter 
med andre områder  
DA 8   DA Løsningsmodel 3b 
(lovgivning): 
Forhøjelse af den 
"marginale" rentesats   Tvivlsom: De berørte 
parter synes tilfredse 
med den gældende 
"marginale" rentesats. Virksomhederne har 
allerede ret til at 
forhandle en højere rentesats i kontrakten 
eller at fastsætte en 
højere sats i deres forretningsbetingelser. 
I henhold til de 
nuværende regler kan 
medlemsstaterne i 
deres nationale lovgivning fastsætte en 
højere minimums-
marginalsats.
 Tvivlsom: Denne 
løsningsmodel vil 
kunne styrke større 
eller stærke virksomheders 
position, eftersom den 
vil give virksomheder, der beder om rabat ved 
hurtig betaling en 
styrket forhandlingsposition.
 Ja: Der kunne ikke 
konstateres konflikter 
med andre områder  
Løsningsmodel 3c 
(lovgivning): 
Afskaffelse af 
tærskelværdien på 5 EUR
 Ja: For små 
transaktioner, som 
ledsages af andre 
foranstaltninger, som 
vil kunne få det til at betale sig at opkræve 
udestående beløb.
 Ja, især for små og 
mellemstore 
virksomheder. Der 
kunne ikke konstateres omkostninger relateret 
til budget, 
transaktioner og overholdelse
 Ja: Der kunne ikke 
konstateres konflikter 
med andre områder  
Løsningsmodel 3d 
(lovgivning): 
Indførelse af et gebyr ved forsinket betaling
 Ja: Den vil gøre det 
muligt for 
virksomheder at inddrive transaktions-
omkostningerne ved at 
opkræve betaling og 
morarenter ved 
forsinket betaling, således at kun rent 
handelsmæssige 
årsager kan forhindre kreditor i at opkræve 
renter. 
 Ja. Omkostningerne 
(hovedsageligt 
transaktions-omkostninger) kan 
omfordeles. Ingen 
budgetmæssige 
omkostninger eller 
overholdelses-omkostninger
 Ja: Der kunne ikke 
konstateres konflikter 
med andre områder  
Løsningsmodel 3e 
(lovgivning): 
Indførelse af en 
kompensation for 
forsinket betaling  Ja: Kraftigt 
afskrækkende virkning for skyldnere, som står 
i forhold til kravets 
størrelse, idet de omkostninger 
skyldneren pådrager 
sig vil overstige de besparelser han eller 
opnår fra gratis 
handelskredit. Den giver også kreditorerne 
et kraftigt incitament 
for at opkræve betaling 
og morarenter.
 Ja. Omkostningerne 
(hovedsageligt transaktions-
omkostninger) kan 
omfordeles. Ingen overholdelsesom-
kostninger. De 
budgetmæssige omkostninger er 
berettiget i forhold til 
den skade virksomheder påføres 
og står i forhold til 
efterlevelses-
omkostningerne.
 Ja: Der kunne ikke 
konstateres konflikter med andre områder
 
Løsningsmodel 3f 
(lovgivning): 
Udvidelse af de 
repræsentative 
organisationers rolle.  Tvivlsom : Disse 
organisationer har muligvis ikke 
ressourcer til at klare 
de administrative udgifter og de Ja, hvis der tages 
skridt til at mindske sagsomkostningerne 
og de dermed 
forbundne finansielle risici (løsningsmodel Ja: Der kunne ikke 
konstateres konflikter med andre områder
 
DA 9   DA finansielle risici ved 
retssager vedr. 
forsinket betaling. Der 
kan være hindringer for deres håndtering af 
sagerne, f.eks. 
interessekonflikter, hvis både kreditor og 
skyldner er medlem af 
organisationen. 
 3c, 3d og 3e).  
Af ovenstående konsekvensanalyse fremgår de t, at løsningsmodellerne 3a/2, 3c, 3d 
og 3e opfylder kriterierne for virkning, effe ktivitet og sammenhæng for så vidt angår 
transaktioner mellem virksomheder. De a ndre løsningsmodeller mangler at opfylde 
mindst et kriterium:  
Rangordning af løsningsmuligheder  
Løsningsmodel  Virkning  Effektivitet  Sammenhæng  
ANBEFALEDE LØSN INGSMULIGHEDER  
Løsningsmodel 3a/2 (lovgivning): 
Harmonisering af offentlige 
myndigheders betalingsfrister hos 
virksomheder  Ja Ja Ja 
Løsningsmodel 3c (lovgivning): 
Afskaffelse af tærskelværdien på 5 EUR  Ja Ja Ja 
Løsningsmodel 3d (lovgivning): 
Indførelse af et gebyr ved forsinket 
betaling  Ja Ja Ja 
Løsningsmodel 3e (lovgivning): 
Indførelse af en kompensation for 
forsinket betaling  Ja Ja Ja 
LØSNINGSMODELLER, DER IKKE KAN ANBEFALES  
Løsningsmodel  3b (lovgivning): 
Forhøjelse af den "marginale" rentesats   Tvivlsom  Tvivlsom  Ja 
Løsningsmodel 3f  (lovgivning): 
Udvidelse af de repræsentative 
organisationers rolle.  Tvivlsom  Ja Ja 
Løsningsmodel 3a/1 (lovgivning): 
Harmonisering af virksomhedernes 
betalingsfrister  Ja Nej Nej 
Løsningsmodel 2a  (ingen lovgivning): 
Afholdelse af informationskampagner rettet mod virksomheder
 Nej Nej Ja 
Løsningsmodel 2b (ingen lovgivning): 
Afholdelse af informationskampagner 
rettet mod organisationer, der repræsenterer små og mellemstore 
virksomheder
 Nej Ja Ja 
Løsningsmodel 2c  (ingen lovgivning): 
Offentliggørelse af oplysninger om dårlige betalere
 Tvivlsom  Nej Ja 
Den eneste model, der kan forventes at  påføre virksomhederne betydelige 
administrative omkostninger er løsningsmodel 2c. Omkostningerne ved denne model anslås at beløbe sig til ca. 25 300 mio. EUR for små og mellemstore virksomheder og 
86,1 mio. EUR for store virksomheder.