[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 7.2.2007

SEK(2007) 136 endelig

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Irlands opdaterede stabilitetsprogram, 2006-2009

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Generelle baggrundsoplysninger

Stabilitets- og vækstpagten, som trådte i kraft den 1. juli 1998, er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at forbedre betingelserne for prisstabilitet og en stærk, holdbar vækst, der bidrager til jobskabelse. I forbindelse med reformen af pagten i 2005 blev det anerkendt, at den er et nyttigt middel til at cementere finanspolitisk disciplin, men reformens hovedsigte var at gøre pagten mere virkningsfuld, styrke dens økonomiske fundament og sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.

Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], som indgår i stabilitets- og vækstpagten, fastsætter, at medlemsstaterne skal forelægge stabilitets- eller konvergensprogrammer og årlige opdateringer heraf for Rådet og Kommissionen (medlemsstater, der allerede har indført den fælles valuta, forelægger (opdaterede) stabilitetsprogrammer, og medlemsstater, der endnu ikke har indført den fælles valuta, forelægger (opdaterede) konvergensprogrammer). Irlands første stabilitetsprogram blev forelagt i december 1998. I overensstemmelse med forordningen afgav Rådet en udtalelse herom den 18. januar 1999 på grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg. I overensstemmelse med samme procedure bliver de opdaterede stabilitets- og konvergensprogrammer vurderet af Kommissionen og undersøgt af ovennævnte udvalg, mens Rådet kan undersøge dem.

Baggrunden for vurderingen af det opdaterede program

Kommissionen har undersøgt den seneste opdatering af Irlands stabilitetsprogram, der blev forelagt den 6. december 2006, og har vedtaget en henstilling med henblik på Rådets udtalelse herom (se boksen om hovedpunkterne i vurderingen).

Udgangspunktet for vurderingen af budgetstrategien i det nye stabilitetsprogram er kort beskrevet i afsnittene om:

1. de økonomiske og budgetmæssige resultater i de seneste ti år

2. den seneste vurdering af Irlands stilling under den præventive del af stabilitets- og vækstpagten (sammenfatning af Rådets udtalelse om den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet)

3. Kommissionens vurdering af det nationale reformprogram fra oktober 2006.

De seneste økonomiske og budgetmæssige resultater

Irlands økonomiske udvikling i de sidste ti år karakteriseres ved en indledende fase med ekstremt høje vækstrater ("den keltiske tiger"), som var en fortsættelse af den ekstraordinære indhentningsproces, der begyndte i slutningen af 1980'erne. Den modstandsdygtighed over for økonomisk turbulens, der havde kendetegnet Irlands økonomi, blev efter årtusindskiftet efterfulgt af en periode med en mere moderat vækst, der dog har ligget langt over normen for de vesteuropæiske lande, men som i modsætning til den tidligere periode i højere grad har været drevet af den indenlandske efterspørgsel og i mindre grad været bredt funderet end tidligere og har været præget af et uholdbart niveau for boligbyggeri. Økonomiens åbenhed er særlig åbenbar på de fleksible faktormarkeder med betydelige indadgående udenlandske investeringer og arbejdskraftmigration. En hurtigt voksende yngre arbejdsstyrke, et erhvervsvenligt miljø og stærke forbindelser mellem arbejdsmarkedets parter, der er opbygget siden 1980'erne, har været de stærke sider. Irland, der er en lille åben økonomi, har indskrænket de diskretionære muligheder i den makroøkonomiske politik. Rentesatserne i euroområdet har været meget lavere, end hvad der ville have været optimalt for Irland, og har særlig bidraget til en meget høj prisinflation på aktie- og ejendomsmarkedet. HICP-inflationen har generelt været relativ høj, da realindkomsterne er steget, og er blevet forstærket af et indenlandsk efterspørgselspres og svagheder ved produktmarkederne og netværkstjenesterne; den internationale konkurrenceevne synes at være forringet frem til den seneste tid, og underskuddet over for udlandet er blevet større. De offentlige finanser er klart forblevet inden for grænserne i stabilitets- og vækstpagten.

Vurderingen i Rådets udtalelse om det forrige program

Den 14. marts 2006 vedtog Rådet sin udtalelse om det forrige opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2005-2008. Rådet var af den opfattelse, at "budgetstillingen samlet set er sund, og at budgetstrategien er et godt eksempel på en finanspolitik, der føres i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten". Rådet opfordrede Irland "til fortsat at gennemføre foranstaltninger for at tage højde for budgetimplikationerne af en aldrende befolkning på lang sigt".

Kommissionens vurdering af det nationale reformprogram fra oktober 2006

Rapporten om gennemførelsen af Irlands nationale reformprogram blev forelagt den 18. oktober 2006 inden for rammerne af den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse. Irlands nationale reformprogram identificerer følgende udfordringer/prioriterede områder: fastholdelse og forbedring af de seneste gode økonomiske resultater ved at udnytte de muligheder, som globaliseringen og det indre marked giver.

Kommissionens vurdering af dette program (vedtaget som led i den årlige situationsrapport fra december 2006 [2] ) viste, at Irland gør meget gode fremskridt med gennemførelsen af dets nationale reformprogram. Forvaltningen af vækst- og jobstrategien har desuden fået større politisk synlighed, navnlig på grund af den nyligt indgåede arbejdsmarkedsoverenskomst "Towards 2016".

På baggrund af de gjorte fremskridt blev Irland tilskyndet til også at fokusere på følgende områder: reform af pensionsordningerne, emissionsbegrænsende foranstaltninger, arbejdsmarkedsdeltagelse, indvandring og ældre og lavtuddannede arbejdstagere.

Boks: Hovedpunkterne i vurderingen Ved vurderingen af stabilitetsprogrammerne og konvergensprogrammerne skal følgende undersøges, jf. henholdsvis artikel 5, stk. 1, og artikel 9, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97: om de økonomiske antagelser, som programmet er baseret på, er realistiske den mellemfristede budgetmålsætning, som medlemsstaten fremlægger, og om den tilsigtede tilpasning i retning af den er hensigtsmæssig om de foranstaltninger, der træffes og/eller foreslås for at overholde den tilsigtede tilpasning, er tilstrækkelige til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning under konjunkturforløbet ved vurderingen af den tilsigtede tilpasning i retning af den mellemfristede budgetmålsætning undersøges det, om der gøres en større tilpasningsindsats i økonomiske opgangstider, mens indsatsen kan være mere begrænset i økonomiske nedgangstider, og for de medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, undersøges det, om den pågældende medlemsstat sikrer en årlig forbedring i sin konjunkturkorrigerede saldo, eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på 0,5 % af BNP som benchmark for at opfylde sin mellemfristede budgetmålsætning når kursen for tilpasning af den mellemfristede budgetmålsætning fastlægges (for medlemsstater, der endnu ikke har nået den), eller når der tillades en midlertidig afvigelse fra den mellemfristede budgetmålsætning (for medlemsstater, der har nået den), undersøges gennemførelsen af større strukturreformer, som har direkte langsigtede omkostningsbesparende virkninger (bl.a. ved at øge den potentielle vækst) og derfor har en konstaterbar indvirkning på de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt (på den betingelse, at der bevares en passende sikkerhedsmargen med hensyn til referenceværdien på 3 % af BNP, og at budgetstillingen i programperioden forventes at vende tilbage til den mellemfristede budgetmålsætning), idet man bør være særlig opmærksom på pensionsreformer, som indfører et flersøjlesystem, der omfatter en obligatorisk, fuldt finansieret søjle om medlemsstaternes økonomiske politik er i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik Når det vurderes, om programmets makroøkonomiske antagelser er realistiske, sker det med henvisning til prognosen fra Kommissionens tjenestegrene fra efteråret 2006, idet der også tages hensyn til den i fællesskab aftalte metode til beregning af det potentielle output og de konjunkturkorrigerede saldi. Vurderingen af overensstemmelsen med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik sker på baggrund af de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik med hensyn til de offentlige finanser, der indgår i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Vurderingen skal desuden omfatte en undersøgelse af: udviklingen i gældskvoten og udsigterne for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, som der bør lægges "tilstrækkelig vægt på i forbindelse med overvågningen af budgetstillingerne" ifølge Rådets rapport af 20. marts 2005 om "en bedre gennemførelse af stabilitets- og vækstpagten". I en meddelelse fra Kommissionen af 12. oktober 2006 beskrives fremgangsmåden for vurderingen af den langsigtede holdbarhed[3] graden af integration med det nationale reformprogram, som medlemsstaterne har fremlagt i forbindelse med Lissabon-strategien for vækst og beskæftigelse. I sin følgeskrivelse af 7. juni 2005 til Det Europæiske Råd om de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik for perioden 2005-2008 anførte Økofin-Rådet, at de nationale reformprogrammer skal være i overensstemmelse med stabilitets- og konvergensprogrammerne overensstemmelsen med adfærdskodeksen[4], hvori der bl.a. fastlægges en fælles struktur og et fælles sæt datatabeller for stabilitets- og konvergensprogrammerne. |

- Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Irlands opdaterede stabilitetsprogram, 2006-2009

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[5], særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

4. Den [27. februar 2007] gennemgik Rådet Irlands opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2006-2009.

5. Det makroøkonomiske scenario, programmet er baseret på, viser, at den reale BNP-vækst vil aftage fra 5,4 % i 2006 til et gennemsnit på lidt over 4½ % i resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de aktuelle oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser, men en brat nedtur i de høje niveauer for boligbyggeri og ejendomspriser er en væsentlig risikofaktor. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer realistiske.

6. For 2006 skønnes den offentlige saldo i programmet til et overskud på 2,3 % af BNP sammenlignet med et budgetteret underskud på 0,6 % af BNP i den forrige opdatering; nyere kassedata for staten tyder på et endnu større overskud på omkring 2½ % af BNP. Resultatet, der i forhold til et år tidligere er bedre end forventet, kan udelukkende henføres til indtægtssiden, som særlig afspejler den høje aktivitet på ejendomsmarkedet, der øger de boligrelaterede skatter, og i et mere begrænset omfang til en højere outputvækst, som har en tilsvarende virkning på de vigtigste skatter. Det skønnede resultat for de nominelle udgifter ligger tæt på budgettet.

7. Irlands mellemfristede budgetstrategi er baseret på at fastholde budgetmæssig holdbarhed i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Der forventes overskud i hele programperioden, men det vil falde fra 2,3 % af BNP i 2006 til 1,2 % i 2007 og gradvis til 0,6 % i 2009; det primære overskud falder tilsvarende fra 3,3 % af BNP i 2006 til 1,6 % af BNP i 2009. Halveringen af det budgetterede overskud i 2007 skyldes en højere planlagt udgiftskvote, hvor stigningen først og fremmest repræsenterer højere sociale overførsler; i 2008 og 2009 er både indtægts- og udgiftskvoten fremskrevet til at falde, men udgifterne kun lidt. Sammenlignet med fremskrivningerne i den forrige opdatering (frem til 2008) vil den stærke stigning i den skønnede saldo for 2006, der skyldes højere end forventede indtægter, slå igennem med en aftagende virkning i indtægtskvoten og kvoten for det samlede overskud og for det primære overskud i de følgende to år, mens der praktisk talt ikke sker nogen ændring i profilen for den fremskrevne udgiftskvote.

8. Den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo renset for engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), beregnet efter den i fællesskab aftalte metode, er planlagt at skulle falde fra et overskud på lige under 3 % af BNP til lige over 1½ % i 2009. Som i den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet er den mellemfristede målsætning for budgetstillingen, der præsenteres i programmet, et balanceret budget i strukturelle termer, som ifølge programmet søges fastholdt med en stor margen i hele programperioden. Da den mellemfristede budgetmålsætning er mere krævende end den laveste benchmark (anslået til et underskud på ca. 1,25 % af BNP), skulle realiseringen af den strukturelle saldo i programmet give en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Den mellemfristede budgetmålsætning ligger inden for det bånd, der i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen er angivet for de medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, og er betydelig mere ambitiøs, end hvad der kræves i betragtning af gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på langt sigt.

9. Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. På den ene side kunne den makroøkonomiske situation efter en udgangsstilling, der sandsynligvis er stærkere end antaget, udvikle sig mindre gunstigt end fremskrevet, og i denne situation kunne nogle særlige indtægtskilder - specielt dem, der er tæt forbundet med boligmarkedet - også blive væsentligt svagere. På den anden side ser andre indtægter samlet set ud til at være fremskrevet forsigtigt, og i de seneste år er udgifterne blevet holdt inden for eller tæt på de planlagte niveauer.

10. Med hensyn til denne risikovurdering forekommer budgetpolitikken i programmet at være tilstrækkelig til at opfylde den mellemfristede målsætning i hele programperioden som planlagt i programmet. Den giver desuden en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod at overskride underskudstærsklen på 3 % af BNP ved normale makroøkonomiske udsving i løbet af programperioden. For 2008 og 2009 er den finanspolitiske linje i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. I 2007 falder den strukturelle saldo stærkt, hvilket indebærer en risiko for, at finanspolitikken, der følger af programmet, kan blive procyklisk i år, hvis der bliver tale om et højt økonomisk aktivitetsniveau – en situation, der skal undgås efter stabilitets- og vækstpagten.

11. Den offentlige bruttogæld skønnes at være faldet til omkring 25 % af BNP i 2006, hvilket er langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programperioden forventes gældskvoten at falde med yderligere tre procentpoint.

12. Den langsigtede virkning af befolkningens aldring i Irland er noget større end gennemsnittet for EU, hvilket hovedsagelig skyldes en relativt ung befolkning og dermed en større stigning i pensionsudgifterne som procent af BNP i de kommende årtier, også påvirket af pensionssystemets fuldstændige indkøring. Den initiale budgetstilling, der er forbedret sammenlignet med 2005, bidrager væsentligt til at dæmpe aldringens langsigtede budgetvirkninger, men er ikke tilstrækkelig til fuldstændig at dække den betydelige stigning i udgifterne som følge af befolkningens aldring. Fastholdelse af store primære overskud på mellemlang sigt og implementering af foranstaltninger med henblik på at dæmpe den betydelige stigning i aldersrelaterede udgifter vil, som det anføres i programmet, bidrage til at mindske risikoen for holdbarheden i de offentlige finanser. Irland ser som helhed ud til at stå over for en mellemhøj risiko, for så vidt angår de offentlige finansers holdbarhed.

13. Stabilitetsprogrammet indeholder ikke en kvalitativ vurdering af den samlede virkning, som rapporten fra oktober 2006 om gennemførelsen af det nationale reformprogram har inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi. Det giver desuden ingen systematiske oplysninger om de direkte budgetudgifter eller -besparelser ved de vigtigste reformer, der er planlagt i det nationale reformprogram, og dets budgetfremskrivninger tager ikke tydeligt hensyn til de virkninger, som foranstaltningerne i det nationale reformprogram har på de offentlige finanser. De foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser, der er planlagt i stabilitetsprogrammet, ser ikke desto mindre ud til at være i overensstemmelse med de foranstaltninger, der skitseres i det nationale reformprogram. I begge programmer behandles spørgsmålet om løbende implementering af ambitiøse planer om at opgradere infrastrukturen, særlig i sammenhæng med National Development Plan, der blev offentliggjort i januar 2007, mens stabilitetsprogrammet supplerer foranstaltningerne i det nationale reformprogram med en detaljeret beskrivelse af tiltag til forbedring af de offentlige finansers institutionelle indretning, bl.a. foranstaltninger med henblik på at øge effektiviteten i skatteopkrævningen og opnå mere valuta for pengene i udgiftsstyringen.

14. Programmets budgetstrategi er stort set i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, som udgør en del af de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008.

15. Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet alle obligatoriske data og de fleste fakultative data[6].

Den overordnede konklusion er, at den mellemfristede budgetstilling er sund, og forudsat at finanspolitikken i 2007 ikke bliver procyklisk, er budgetstrategien et godt eksempel på en finanspolitik, der føres i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Under alle omstændigheder ville det være klogt at bevare et råderum i tilfælde af et omslag i det nuværende vækstmønster, der har været drevet af en stærk udvikling i boligsektoren.

På baggrund af ovenstående vurdering, og særlig den fremskrevne stigning i de aldersrelaterede udgifter, opfordres Irland til at fortsætte med at gennemføre foranstaltninger til forbedring af de offentlige finansers langsigtede holdbarhed.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Realt BNP (%-ændring) | SP dec. 2006 | 5,5 | 5,4 | 5,3 | 4,6 | 4,1 |

KOM nov. 2006 | 5,5 | 5,3 | 5,3 | 4,3 | n.a. |

SP dec. 2005 | 4,6 | 4,8 | 5,0 | 4,8 | n.a. |

HICP-inflation (%) | SP dec. 2006 | 2,2 | 2,7 | 2,6 | 2,0 | 1,7 |

KOM nov. 2006 | 2,2 | 2,9 | 2,7 | 2,2 | n.a. |

SP dec. 2005 | 2,2 | 2,0 | 2,0 | 1,8 | n.a. |

Outputgab (% af potentielt BNP) | SP dec. 20061 | -0,4 | -1,2 | -1,6 | -2,2 | -2,5 |

KOM nov. 20065 | -0,5 | -1,4 | -1,9 | -2,7 | n.a. |

SP dec. 20051 | -1,3 | -1,9 | -2,2 | -2,1 | n.a. |

Offentlig saldo (% af BNP) | SP dec. 2006 | 1,1 | 2,3 | 1,2 | 0,9 | 0,6 |

KOM nov. 2006 | 1,1 | 1,2 | 0,9 | 0,4 | n.a. |

SP dec. 2005 | 0,3 | -0,6 | -0,8 | -0,8 | n.a. |

Primær saldo (% af BNP) | SP dec. 2006 | 2,1 | 3,3 | 2,3 | 1,8 | 1,6 |

KOM nov. 2006 | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,4 | n.a. |

SP dec. 2005 | 1,5 | 0,6 | 0,4 | 0,5 | n.a. |

Konjunkturkorrigeret saldo (% af BNP) | SP dec. 200611 | 1,3 | 2,8 | 1,8 | 1,8 | 1,6 |

KOM nov. 2006 | 1,3 | 1,7 | 1,6 | 1,5 | n.a. |

SP dec. 20051 | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | n.a. |

Strukturel saldo2 (% af BNP) | SP dec. 20063 | 1,6 | 2,7 | 1,8 | 1,8 | 1,6 |

KOM nov. 20064 | 1,6 | 1,7 | 1,6 | 1,5 | n.a. |

SP dec. 2005 | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | n.a. |

Offentlig bruttogæld (% af BNP) | SP dec. 2006 | 27,4 | 25,1 | 23,0 | 22,4 | 21,9 |

KOM nov. 2006 | 27,4 | 25,8 | 24,4 | 23,6 | n.a. |

SP dec. 2005 | 28,0 | 28,0 | 28,2 | 28,3 | n.a. |

Fodnoter: 1Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet. 2Konjunkturkorrigeret saldo (som i de foregående rækker) uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. 3Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger på -0,3 % af BNP i 2005 (anslået: jf. fodnote 4) og 0,1 % af BNP i 2006 (anført i programmet); der er ikke givet oplysninger i programmet for 2007-09. 4Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra Kommissionens prognose fra efteråret 2006 (-0,3 % af BNP i 2005, dvs. overskudsformindskende). 5Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 6,1 %, 6,3 %, 5,8 % og 5,2 % i årene 2005-2008. Kilde: Stabilitetsprogram (SP); økonomiske prognoser fra efteråret 2006 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

[1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Forordning som ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Meddelelse fra Kommissionen til Det Europæiske Råds forårsmøde, "Gennemførelsen af den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse – Resultaternes år", 12.12.2006, KOM(2006)816.

[3] Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet, "De offentlige finansers langsigtede holdbarhed i EU", 12.10.2006, KOM(2006) 574 endelig, og Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender, "The long-term sustainability of public finances in the European Union", European Economy No 4/2006.

[4] "Specifikationer om gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form", godkendt af Økofin-Rådet den 11. oktober 2005.

[5] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Forordning som ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Der er navnlig ikke givet oplysninger om deflatorer for det private forbrug, offentligt forbrug og offentlige investeringer, den private sektors nettolånoptagelse/givning, funktionel opdeling af offentlige udgifter og dekomponering af stock-flow-tilpasningen af offentlig gæld.