Nr. C 131/8 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 12. 6. 76 
forudsætter,  at der skabes  en egentlig  europæisk 
politisk  organisation.  Det  samlede  handlingspro-
gram,  foreslået  af Kommissionen,  både  på det 
civile  og det militære  område  bør således  iværk-
sættes  parallelt  med  gennemførelsen  af den  euro-
pæiske  unions  politiske  organisation. 6.3. Det  er derfor  af afgørende  betydning,  at 
der snarest  muligt  bliver  givet  udtryk  for politisk 
vilje til udvikling  af en luftfartsindustri  og et 
luftfartsmarked  på fællesskabsplan.  Denne  vilje 
bør ufortøvet  tilkendegives  på præcise  og konkre-
te punkter. 
Udfærdiget  i Bruxelles,  den 25. februar  1976. 
Formand  for 
Det økonomiske  og  sociale  Udvalg 
Henri  CANONGE 
Udtalelse  om meddelelse  til Rådet  fra Kommissionen  om Fællesskabets  politik  for 
databehandling 
Den tekst,  som  har været  genstand  for udtalelsen,  er endnu  ikke  offentliggjort  i De 
Europæiske  Fællesskabers  Tidende. 
Rådet  besluttede  den  3. oktober  1975  i medfør  af artikel  198  i Traktaten  om 
oprettelse  af Det  europæiske  økonomiske  Fællesskab  at høre  Det  økonomiske  og 
sociale  Udvalg  om det nævnte  emne. 
B. DET  ØKONOMISKE  OG  SOCIALE  UDVALGS  UDTALELSE 
Det økonomiske  og sociale  Udvalg  vedtog  på sin 137.  plenarforsamling,  afholdt  i 
Bruxelles  den 25. op 26. februari  1976,  sin udtalelse  om det nævnte  emne. 
Udtalelsens  ordlyd  er følgende: A. UDTALELSENS  JURIDISKE  GRUNDLAG 
DET  ØKONOMISKE  OG  SOCIALE  UDVALG  HAR  — under  henvisning  til udtalelse  vedtaget  af Afdelin-
gen for industri,  handel,  håndværk  og tjeneste-
ydelser  på mødet  den 4. februar  1976, 
under  henvisning  til anmodning  om  udtalelse 
fremsat  af Rådet  for De europæiske  Fællesskaber 
den 3. oktober  1975, under  henvisning  til mundtlig  beretning  forelagt 
af ordføreren,  hr. de Ferranti, 
under  henvisning  til artikel  198  i traktaten  om 
oprettelse  af Det  europæiske  økonomiske  Fælles-
skab, under  henvisning  til Det  økonomiske  og sociale 
Udvalgs  tidligere  udtalelser  vedrørende  databe-
handling  ('), 
under  henvisning  til beslutning  truffet  af dets 
præsidium  den  28. oktober  1975  om at pålægge 
Afdelingen  for  industri,  handel,  håndværk  og 
tjenesteydelser  at udarbejde  udtalelse  og beret-
ning om dette  emne, (») EFT  nr.  C 255  af 7. 11.  1975  og EFT  nr. C 263  af 
17. 11.  1975. 
12. 6. 76 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 131/9 
under  henvisning  til forhandlingerne  på den  137. 
plenarforsamling  den  25.  og 26.  februar  1976, 
mødet  den  25. februar  1976  — 
VEDTAGET  FØLGENDE  UDTALELSE: 
énstemmigt, 
Udvalget  er opmærksom  på,  at den  hastigt  skif-
tende  teknologi  nødvendiggør  en revision  af data-
behandlingspolitikken.  Rådet  har nu fået  forelagt 
to sæt forslag,  og det ville  være  nyttigt,  om Rådet 
snarest  vedtager  en klart  udformet  politik.  Som 
indledning  til denne  udtalelse  kan  der  passende 
fremsættes  nogle  generelle  betragtninger  over  en 
sådan  politiks  omfang,  inden  Kommissionen 
fremlægger  den forventede  politiske  erklæring. 
1. Hovedlinjerne  i en politik  for »informatik« videnskab,  lige  fra kontrol  af bilkarburatorer  til 
vejrprognoser,  og vil komme  til at spille  en 
afgørende  rolle  inden  for al industri  og handel;  i 
væsentlig  grad  vil informatikken  påvirke  effekti-
viteten  og produktiviteten  og dermed  levestandar-
den og beskæftigelsen  i Fællesskabet. 
Skønt  væksten  i anvendelsen  af informatik  sk«r 
hurtigere  i Europa  end  i Amerika,  er det generelle 
niveau  for  installeret  kapacitet  for  indeværende 
langt  lavere  i Europa  end  i Amerika.  Der  kræves 
analyser  for  at få fastslået,  hvor  stor  en andel 
informatikinvesteringerne  bør  udgøre  af Europas 
samlede  bruttonationalindkomst,  og  der  må 
anlægges  en strategi  for  at nå dette  niveau. 
Forudsat  at en sådan  analyse  viser,  at der  er 
økonomiske  fordele  forbundet  med  et højere 
investeringsniveau,  må strategier  indeholde  angi-
velse  af de aktioner  og det udgiftsniveau,  Fælles-
skabet  skulle  op på for  gennem  oplysning  og 
rådgivning,  økonomisk  og lovgivningsmæssigt,  at 
fremme  brugen  af informatik.  Udvalget  forventer, 
at en sådan  analyse  vil begrunde  det  øgede 
udgiftsniveau,  der forudsættes  i denne  udtalelses 
anden  del. 
Dataindustrien  er betydningsfuld;  den  omfatter 
ikke blot  de sædvanlige  systemer  til tilvejebringel-
se af styringsdata,  men  også  den  hurtigt  voksende 
sektor,  hvor  datamater,  takket  være  reduktionen 
af omkostningerne  ved  og omfanget  af pålideligt 
elektronisk  udstyr,  anvendes  til direkte  kontrol  af 
tidstro  operationer.  Udvalget  finder  derfor,  at 
ordet  »informatik«  nu er mere  betegnende  end 
ordet  »databehandling«.  Erkendelsen  af dette 
videre  perspektiv  og de deraf  følgende  hastige 
forandringer  i denne  sektor  har ført  til, at man  nu 
lægger  mere  vægt  på dels  at skabe  og forvalte  et 
marked,  der  spænder  over  hele  Europa,  dels  at 
fremhjælpe  selskaber  — både  store  og små  — 
som dækker  hele  informatikspektret.  Denne  hold-
ning  genfindes  i tidligere  ØSU-udtalelser,  og 
Udvalget  hilser  den  ændrede  holdning,  der kom-
mer til udtryk  i Kommissionens  forslag,  velkom-
men.  Alt i alt må enhver  politik  strække  sig over 
et mellemlangt  tidsspand,  defineres  i omfang  og 
betydning  i forhold  til Fællesskabets  politik  på 
andre  områder  samt  rumme  følgende  fem  aspek-
ter: 
1.1. Det  rigtige  niveau  for  investeringer  i infor-
matik 
Informatik  anvendes  efterhånden  på en lang  ræk-
ke felter  inden  for  teknik,  administration  og 1.2. Grunde  til at støtte  informatikken 
Denne  industrigren  er vigtig,  efter  som  den  frem-
mer fornyelsesprocessen,  skaber  beskæftigelse  og 
mindsker  afhængigheden  af import,  fordi  den  på 
grundlag  af  teknologisk  ekspertise  skaber 
eksportmuligheder,  og fordi  den  tilvejebringer 
den fornødne  teknologiske  uafhængighed.  Fæl-
lesskabets  primære  målsætninger  må gå ud på, at 
der skabes  et friere  marked  for  informatikpro-
dukter,  at enkeltlandenes  politik  harmoniseres,  at 
der opmuntres  til industrielt  samarbejde  inden  for 
Europa,  og at man  fremhjælper  de dele  af indu-
strien,  der kan  yde  det største  sociale  og økono-
miske  bidrag  til Fællesskabet  på lang  sigt. 
De hastigt  faldende  omkostninger  i forbindelse 
med databehandling  ændrer  forbrugsmønstret  og 
strukturen  for  denne  industri.  Udviklingen  af 
nyskabelser  som  decentraliseret  databehandling 
betyder  nye  markeder,  hvor  Fællesskabet  kan 
gøre  sig gældende  som  en mere  jævnbyrdig  kon-
kurrent. 
Spørgsmålet  om støtte  til industrien  må betragtes 
særskilt  i forhold  til spørgsmålet  om fremme  af 
Nr. C 131/10 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 12. 6. 76 
informatikken  som  helhed.  Det  er jo ingenlunde 
sikkert,  at forholdsregler  for at støtte  industrien 
tjener  til fremme  af brugen  af informatik  på kort 
sigt. Hvis  man  vil have  en fremgangsrig  industri, 
må der imidlertid  ydes  støtte  sideløbende  med,  at 
informatikken  fremmes. 
Nogle  medlemsstater  støtter  deres  industri  i 
betragteligt  omfang  på en  række  forskellige 
måder.  Udvalget  er af den  opfattelse,  at støtten 
gradvis  bør overføres  til EF-regi. 
1.3. Standardisering 
I fremtiden  vil en stigende  andel  af al information 
blive  lagret  i datamater.  Skal  ineffektivitet 
undgås,  er det nødvendigt,  at der gennemføres  en 
passende  standardisering  af den  form,  i hvilken 
informationer  fremlægges,  og af metoder  til 
udveksling  af information  mellem  datamater. 
Desværre  betyder  behovet  for kompatibilitet,  der 
er en følge  af de høje  konverteringsomkostninger, 
at standarder  vedbliver  med  at eksistere  længe 
efter,  at de er blevet  uhensigtsmæssige.  I overens-
stemmelse  hermed  bør  Kommissionen  sætte  sig 
det mål  at udforme  en langsigtet  standardiserings-
politik  og samtidig  drage  omsorg  for,  at der stilles 
midler  til rådighed  for iværksættelsen  af en sådan 
politik. 
1.4. Sociale  og retlige  konsekvenser 
Indførelsen  af informatik  kan  sammenlignes  med 
indførelsen  af mekanisk  kraft  og  den  deraf 
følgende  industrielle  revolution.  Hvis  de sociale 
forandringer,  som  den  udbredte  anvendelse  af 
informatik  afføder,  skal  være  acceptable,  må de 
alle styres  gennem  en klog  og fremsynet  politik, 
som under  medvirken  af de implicerede  parter 
inden  for de enkelte  sektorer  fastlægger  program-
mer på  mellemlang  sigt,  især  for  områderne 
arbejdskraftmobilitet  og omskoling.  Det  bør være 
Kommissionens  opgave  at forudse  og rådgive  om 
informatikkens  sociale  og arbejdsmarkedsmæssi-
ge følgevirkninger  og stille  forslag,  således  at 
Fællesskabet  sikres  de størst  mulige  fordele.  Her 
skal peges  på to forhold: 
1.4.1.  Problemet  omkring  privatlivets  fred  har 
allerede  været  genstand  for megen  opmærksom-
hed i nogle  af medlemsstaterne.  Der  er behov  for 
at sikre,  at nationale  lovgivninger  ikke  strider 
mod  hinanden  og ikke  skaber  tekniske  hindringer 
for samhandelen. 1.4.2.  Et  lige  så presserende  problem  er aner-
kendelsen  af datas  økonomiske  værdi.  Lovgivnin-
gen, især  vedrørende  ophavsret  og benyttelsen  af 
kartoteker,  arkiver,  optegnelser  mv.,  må udfor-
mes under  hensyntagen  til den  voksende  anven-
delse  af informatik. 
1.4.3.  Kommissionen  skulle  have  forudsætnin-
ger for at give  råd og vejledning  om udformnin-
gen af en ny lovgivning  på informatikområdet, 
som medlemsstaterne  kan  godkende. 
1.4.4.  Der  er her  tale  om  vigtige  problemer, 
som Udvalget  forventer,  at Kommissionen  vil 
søge  at løse;  når Kommissionens  konkrete  forslag 
foreligger,  vil Udvalget  være  bedre  i stand  til at 
udtale  sig om problemernes  enkeltheder. 
1.5. Det  offentliges  indkøbspolitik 
Det er særlig  vigtigt  med  en indkøbspolitik  på 
informatikområdet,  og i denne  forbindelse  er 
Udvalget  i færd  med  at udarbejde  en udtalelse  om 
dette  emne  på grundlag  af sin initiativret.  Den 
stadige  udvikling,  der sker  inden  for den  offentli-
ge indkøbspolitik,  vil gøre  det  nødvendigt,  at 
Kommissionen  vedvarende  følger  udviklingen 
med virkelig  indsigt. 
2. Den  administrative  tilrettelæggelse  af denne 
politik 
Kommissionen  må  for  at kunne  udforme  og 
iværksætte  en politik,  der  omfatter  de nævnte 
områder,  råde  over  de fornødne  personalemæssi-
ge, tekniske  og økonomiske  ressourcer.  Overalt, 
hvor  det  er hensigtsmæssigt,  bør  Kommissionen 
samarbejde  med  de eksisterende  nationale  organi-
sationer  og undgå,  at dens  arbejde  overlapper 
disse  organisationers  aktiviteter. 
Det er vigtigt,  at der  tilføres  personale  med  de 
højeste  kvalifikationer,  da det  vil være  nødven-
digt at vinde  respekt  og tillid  hos  alle,  der  er 
kompetente  inden  for området. 
3. Bemærkninger  til forslagene 
3.1. Standardiseringspolitik 
Man  hilser  det  velkommen,  at Kommissionen 
lægger  vægt  på anvendelse  af standarder  for at 
12. 6. 76 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 131/11 
fremme  informatikken.  Der  må  drages  omsorg 
for, at den  kortsigtede  målsætning  om at skabe  et 
friere  marked  ikke  på længere  sigt  stiller  hindrin-
ger i vejen  i form  af uforanderlige  standarder,  der 
ikke er udformet  under  tilbørlig  hensyntagen  til 
langtidsudviklingen  inden  for  informatik.  Kom-
missionen  bør  frem  for  at beskæftige  sig med 
individuelle  standarder  snarere  udforme  en lang-
sigtet  standardiseringspolitik  og  opbygge  det 
administrationsapparat,  der skal  iværksætte  den-
ne politik.  For  så vidt  det er muligt,  bør  denne 
administration  bygge  på anvendelsen  af de inter-
nationale  organisationer  på området. 
3.2. Projekt  til  udvikling  af  et fælles  tidstro 
programmeringssprog 
Forslaget  om udvikling  af et tidstro  programme-
ringssprog  rejser  spørgsmål  af største  betydning. 
Kontakterne  med  USAs  forsvarsministerium  for 
nylig  indicerer,  på hvilket  niveau  den  europæiske 
sagkundskab  befinder  sig på dette  område,  både 
inden  for  LTPL-E-gruppen  og uden  for.  Det  er 
overordentligt  vigtigt,  at Fællesskabet  bliver  i 
stand  til at holde  en stærk  forhandlingsposition 
over for amerikanerne: 
a) Det  er særdeles  ønskværdigt,  at ethvert  nyt 
sprog  udvikles  på verdensplan,og  ikke  blot  på 
europæisk  plan; 
tidstro  programmeringssprog  er af betydning 
for anvendelsesmuligheder  såsom  »process 
control«,  »avionics«  og  telekommunikation 
og vil  stige  i betydning,  efterhånden  som 
mini-datamater  bliver  mere  udbredt.  Da disse 
anvendelser  indebærer  direkte  kommunikation 
mellem  datamaten  og det  ydre  miljø,  opstår 
der tekniske  problemer  med  at synkronisere  et 
programs  enkelte  dele.  Dette  problem  søges 
løst gennem  aktiv  forskning,  og selv  om der er 
udviklet  ad hoc-metoder,  har man  endnu  ikke 
fundet  frem  til en systematisk  løsning,  som  er 
egnet  til inkorporering  i et programmerings-
sprog; b) Fællesskabet  kunne  yde  et væsentligt  bidrag 
ved at sikre,  at denne  forskning  samordnes 
inden  for  Europa  og gives  passende  økono-
misk  støtte; 
c) Fællesskabet  kunne  på kort  sigt  bidrage  til 
skabelsen  af et friere  marked  ved  at sikre,  at 
alle eksisterende  nationale  sprog  for  tidstro 
kørsel  (CORAL,  PEARL,  eet.)  behandles  lige  i 
forbindelse  med  offentlige  indkøb. 
3.3. Samarbejde  mellem  de nationale  centre  for 
forskning  og støtte  til brugerne 
Udvalget  godkender  det initiativ,  Kommissionen 
har taget  til at stimulere  samarbejdet  mellem 
nationale  regnecentre,  der driver  grundforskning, 
og til at yde  brugere  teknisk  bistand. 
3.4. Anvendelsesmuligheder 
Kommissionen  henstiller  i det foreliggende  doku-
ment  og i tidligere  forslag,  at der udvikles  et antal 
anvendelsesmuligheder.  Disse  individuelle  forslag 
er nyttige,  men  Udvalget  finder,  at det ville  være 
mere  hensigtsmæssigt,  om de udtrykkeligt  indgik 
i en samlet  politik. 
3.5. Lejefinansiering 
Kommissionen  sætter  sig  som  mål  at fremme 
databehandlingen  ved  at tilvejebringe  økonomi-
ske midler  til leje  af dataudstyr,  hvilket  åbner 
vigtige  perspektiver.  Udvalget  anmoder  Kommis-
sionen  om,  at den  lægger  betydelig  vægt  på,  at 
der udarbejdes  et formelt  forslag.  Fordelene  ved 
et sådant  forslag  vil være  et spørgsmål  om 
forslagets  nærmere  udformning;  økonomiske 
midler  til leje  af dataudstyr  kunne,  hvis  de 
kanaliseres  rigtigt,  bruges  til at stimulere  områder 
inden  for  dataindustrien  samt  specifikke  anven-
delsesmuligheder. 
Udfærdiget  i Bruxelles,  den 25. februar  1976. 
Formand  for 
Det økonomiske  og  sociale  Udvalg 
Henri  CANONGE