Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2020/C 88/06)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Savennières«

PDO-FR-A0158-AM01

Meddelelsesdato: 15-11-2019

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN VEDTAGNE ÆNDRING

1. Geografisk område

Det geografiske område ændres som følger: »Alle etaper af produktionen finder sted i det geografiske område, der omfatter følgende kommuner i departementet Maine-et-Loire i henhold til den officielle geografiske kode 2018: Bouchemaine, La Possonnière og Savennières.

Det kortmateriale, der viser det geografiske område, kan findes på webstedet for Institut national de l’origine et de la qualité.«

Redaktionel ændring: I den nye liste over administrative enheder tages der hensyn til sammenlægninger eller andre ændringer af den administrative zoneinddeling siden godkendelsen af produktspecifikationen. For at øge retssikkerheden er den opstillet på grundlag af den gældende version af den officielle geografiske kode, som INSEE udgiver hvert år. Det geografiske områdes perimeter forbliver uændret.

Endelig anføres det, at kortmateriale, der viser det geografiske område, er blevet gjort tilgængelige for offentligheden på INAO’s websted.

Enhedsdokumentets afsnit om det geografiske område ændres i overensstemmelse hermed i punkt 6.

2. Område i umiddelbar nærhed

I kapitel 1, afsnit IV, nr. 3, affattes listen over kommuner således:

Angers, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon og Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (tidligere områder i de delegerede kommuner Blaison-Gohier og Saint-Sulpice), Brissac Loire Aubance (tidligere områder i de delegerede kommuner Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpital, og Vauchrétien), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chanzeaux og Valanjou), Denée, Doué-en-Anjou (tidligere område i den delegerede kommune Brigné), Les Garennes sur Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Juigné-sur-Loire og Saint-Jean-des-Mauvrets), Mauges-sur-Loire (tidligere område i den delegerede kommune Saint-Laurent-de-la-Plaine), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Melaine-sur-Aubance, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chavagnes, Martigné-Briand og Notre-Dame-d’Allençon) og Val-du-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Saint-Aubin-de-Luigné og Saint-Lambert-du-Lattay).

Dette gør det muligt at tage hensyn til de forskellige kommunesammenlægninger siden den sidste version af produktspecifikation. Perimeteren om dette område i umiddelbar nærhed forbliver uændret.

Enhedsdokumentets afsnit om yderligere betingelser ændres i overensstemmelse hermed i punkt 9.

3. Miljøbestemmelse

I kapitel 1, afsnit VI, nr. 2, tilføjes: »Der skal være et kontrolleret selvsået eller sået plantedække mellem rækkerne, og hvis der ikke er et plantedække, skal producenten bearbejde jorden for at kontrollere vild bevoksning eller begrunde anvendelsen af godkendte biokontrolprodukter. Hvis der anvendes biokontrolherbicider på en parcel, er det forbudt at anvende andre herbicider.«

Denne ændring er i overensstemmelse med den nuværende udvikling af producenternes agroøkologiske praksis i Anjou-vindyrkningsområdet. Den afspejler den stigende hensyntagen til miljøet i tekniske metoder. Anvendelse af plantedække, mekanisk ukrudtsbekæmpelse eller brug af biokontrolmidler reducerer anvendelsen af kemiske herbicider. Denne reduktion af anvendelsen af herbicider skal gøre det muligt at øge beskyttelsen af vindyrkningsarealerne og bevare deres naturlige karakteristika (frugtbarhed, biodiversitet og biologisk rensning), hvilket bidrager til vinens kvalitet og ægthed og styrker begrebet »område«.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

4. Forbud mod vinhøst

I kapitel 1, afsnit VII, nr. 1, udgår »Startdatoen for vinhøsten er fastsat i henhold til bestemmelserne i artikel D. 645-6 i den franske lov om landbrug og havfiskeri (code rural et de la pêche maritime)«.

Det er ikke længere nødvendigt at fastsætte en startdato for vinhøsten, da producenterne nu råder over en bred vifte af værktøjer, der gør det muligt at vurdere druernes modenhed mere nøjagtigt. Hver enkelt producent råder over en række anordninger og udstyr, både individuelle og kollektive, der gør det muligt at bestemme den optimale startdato for vinhøsten på de enkelte parceller præcist afhængigt af produktionsmålene.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

5. Gæringskapacitet

I kapitel 1, afsnit IX, nr. 1, litra c), erstattes sætningen »Enhver producent skal have en gæringskapacitet på mindst 1,4 gange driftens gennemsnitsudbytte inden for de sidste fem år« af sætningen: »Enhver producent skal have en gæringskapacitet på mindst 1,4 gange den gennemsnitlige mængde vin fremstillet inden for de sidste fem år.«

I produktspecifikationen blev der ikke henvist til volumenkapacitet (udtrykt i hl eller m3), men til udbytte, dvs. høstvolumen divideret med produktionsareal (f.eks. hl/ha). Den foreslåede ændring gør det muligt at afhjælpe denne mængdemæssige uoverensstemmelse uden at foretage indholdsmæssige ændringer (minimumskapaciteten fastsættes altid til 1,4 gange den gennemsnitlige mængde vin fremstillet af bedriften i tidligere produktionsår).

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

6. Cirkulation af vin

Kapitel 1, punkt IX, nr. 5, litra b), vedrørende datoen for cirkulation af vin mellem godkendte oplagshavere udgår.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

7. Registrering

I kapitel 2, afsnit II, nr. 3, erstattes ordet »potentielt« med »naturligt«.

I overensstemmelse med den formulering, der er anvendt i alle produktspecifikationerne for Anjou Saumur-området, erstatter formuleringen »naturligt alkoholindhold i volumen« udtrykkene »potentielt alkoholindhold« eller »grad«. Disse ændringer forbedrer læsbarheden af disse produktspecifikationer. Harmoniseringen af bestemmelserne om registrering har til formål at lette udarbejdelsen af inspektionsplanen og kontrollen med disse registre.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

8. Vigtigste punkter, der skal kontrolleres

Kapitel 3 er blevet revideret for at sikre konsekvens i udformningen af de vigtigste punkter, der skal kontrolleres i produktspecifikationerne for Anjou Saumur-området.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

ENHEDSDOKUMENT

1. Betegnelse

Savennières

2. Type geografisk betegnelse

BOB – beskyttet oprindelsesbetegnelse

3. Kategorier af vinavlsprodukter

1. Vin

4. Beskrivelse af vinen/vinene

Produktegenskaber

Vinene er milde, tørre, halvtørre, halvsøde eller søde hvidvine med følgende vigtigste analytiske kendetegn: – De tørre vine har et naturligt alkoholindhold på mindst 11,5 % vol. – De andre vine har et naturligt alkoholindhold på mindst 12,5 % vol. – De tørre vine har efter gæringen et gæringsdygtigt sukkerindhold (glukose + fruktose) på højst 4 g/l, eller 8 g/l, når det totale syreindhold udtrykt i g vinsyre pr. liter er mindst 2 g højere pr. liter end indholdet af gæringsdygtigt sukker. – Efter berigelsen må de tørre vine ikke have et totalt alkoholindhold på over 13 % vol. Indholdet af flygtig syre, af totalt syreindhold og det totale indhold af svovldioxid svarer til det, der er fastsat i fællesskabsbestemmelserne.

Generelle analytiske karakteristika Totalt maksimalt alkoholindhold (i % vol.) Virkeligt minimumsalkoholindhold (i % vol.) 11 Totalt minimumssyreindhold Maksimalt indhold af flygtig syre (i milliækvivalenter pr. liter) Totalt indhold af svovldioxid (mg/l)

Beskrivelse

Der er tale om hvidvine, som ofte er tørre. De kan dog undertiden indeholde gæringsdygtigt sukker. Farven varierer fra lysegul til gylden. Aromaen er normalt kendetegnet ved blomsteragtige dufte eller aromatiske noter (akacie, lind osv.) blandet med frugtagtige noter af pærer, ferskner, kvæder, grillede mandler, tørrede druer og honning med et anstrøg af mineralske aromaer. Vinen har en fyldig smag med en kompleks aroma. Den endelige smag er en blanding af friskhed og mineralske aromaer med et anstrøg af bitterhed, der skaber harmoni og balance. Denne vin kan med stor fordel lagres på flaske i flere år. Vin med gæringsdygtigt sukker er særlig egnet til lagring.

5. Vinfremstillingspraksis

a. Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Specifik ønologisk fremgangsmåde

Anvendelse af træflis er ikke tilladt. Efter berigelsen må vinene ikke have et totalt alkoholindhold udtrykt i volumen på over 13 %.

Enhver berigelse af de andre vine er forbudt. Ud over ovennævnte bestemmelser skal de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes ved fremstillingen af disse vine, opfylde bestemmelserne i EU-lovgivningen og den franske landbrugs- og fiskerilov (»code rural et de la pêche maritime«).

Vinen lagres som minimum indtil den 15. marts året efter høsten.

Beplantningstæthed – afstand

Dyrkningspraksis

Beplantningstætheden er mindst 4 000 vinstokke pr. ha. På disse vinmarker må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 2,50 meter, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 1 meter. Vinparceller med en beplantningstæthed på under 4 000 stokke pr. ha og over eller lig med 3 300 stokke pr. ha har ret til bære den kontrollerede oprindelsesbetegnelse på høst deraf, hvis bestemmelserne vedrørende reglerne for beskæring og løvværkets højde som fastsat i produktspecifikationen overholdes. På disse vinparceller må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 3 meter, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 1 meter.

Regler for beskæring og espalieropbinding af vinstokke

Dyrkningspraksis

Vinstokkene beskæres senest den 30. april i blandet størrelse med højst 12 skud pr. vinstok og højst fire skud på en lang spore.

Det opbundne løvværks højde skal være mindst 0,6 gange afstanden mellem rækkerne, og højden af det opbundne løv måles mellem løvets nedre grænse fastsat til mindst 0,40 m over jorden og beskæringens øvre grænse fastsat til mindst 0,20 m over den øvre opbindingstråd.

Vinparceller med en beplantningstæthed på under 4 000 stokke pr. ha og over eller lig med 3 300 stokke pr. ha er også omfattet af følgende beskæringsregler: Pløkhøjden over jord skal være mindst 1,90 m, der skal være fire niveauer af opbindingstråde, og den øverste tråd opbindes mindst 1,85 m over jorden.

Kunstvanding

Dyrkningspraksis

Kunstvanding er ikke tilladt.

Høstning

Dyrkningspraksis

Druerne høstes ved udvælgelse af klaser på vinstokken. Det er forbudt at anvende høstmaskiner.

b. Maksimumsudbytte

Tør og halvtør vin

50 hl. pr. ha.

Anden vin

35 hl. pr. ha.

6. Afgrænset geografisk område

Alle etaper af produktionen finder sted i det geografiske område, der omfatter følgende kommuner i departementet Maine-et-Loire i henhold til den officielle geografiske kode 2018: Bouchemaine, La Possonnière og Savennières.

7. Primære druesorter

Chenin B

8. Tilknytning til det geografiske område

1. Oplysninger om det geografiske område

a) Beskrivelse af de naturgivne faktorer, der bidrager til tilknytningen

Det geografiske område er beliggende ved Loireflodens højre bred ca. 15 km fra Angers. Området er kendetegnet ved en række syd-/sydøstvendte skråninger, der strækker sig mellem 500 meter til 1 500 meter ud fra Loirefloden og ca. 6 km langs Loirefloden. I den nordlige del af det geografiske område anvendes den udstrakte, koldere og vindudsatte højslette primært til kvægavl og korndyrkning.

Det geologiske substrat består af skifer- og sandstensformationer fra Øvre Devon til Nedre Devon, lokalt af vulkanske årer (rhyolit og spilit). På toppen af højsletten er flyvesand fra kvartærtiden blevet aflejret i lag af forskellig tykkelse. På skråningerne ligger moderbjergarten oftest meget tæt på overfladen.

Det geografiske område omfatter tre kommuner: Bouchemaine, La Possonnière og Savennières.

Klimaet er kystklima. Bjergmassivet Mauges, som er beliggende vest for vinmarkerne, giver et mere varieret kystklima, da det har en føhneffekt. Den årlige gennemsnitlige nedbørsmængde er 650 mm, området er beskyttet mod de fugtige vinde, og nedbørsmængden er over 800 mm i bjergmassivets bakkeland. Denne forskel i nedbørsmængden er endnu større i vinstokkens vækstperiode, især fra juni og frem til høst. De gennemsnitlige årlige temperaturer er relativt høje (ca. 12 °C). Loirefloden er afgørende for temperaturreguleringen på den nærliggende skråning med dominerende vinde og opretholder således høje nattemperaturer. Den spiller også en vigtig rolle i høstperioden ved at fremme dannelsen af morgendis, som er afgørende for udviklingen af ædel råddenskab.

b) Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen

Dyrkningen af vinstokke, der oprindelig var begrænset til parceller, som lå tæt på de store klostre i Angers, bredte sig i det fjerde århundrede til parceller omkring hele Angers og derefter til skråningerne i Pruniers og Bouchemaine. Ca. i år 1130 beplanter munkene i Saint-Nicolas d’Angers en fremspringende skråning over Loirefloden, deraf navnet »La Roche aux Moines«. I 1140 opfører benediktinernonnerne klosteret »Le Prieuré«. Bygningen er på daværende tidspunkt omringet af meget store vinmarker. Fra dette tidspunkt bliver »Savennières«-vinen populær blandt adelen, og navnlig i det 15. århundrede bliver den værdsat af »den gode konge René« (René I d’Anjou). Kongen, der gør stop i kommunen, smager en vin fra en parcel vest for landsbyen, og betegner den som en »gulddråbe«. Denne parcel har siden været kendt som »Clos de la Goutte d’Or«.

Vinmarkerne udvikler sig især i det 17. og 18. århundrede. Bidet og Duhamel de Monceau skriver i »Traité sur la nature et la culture de la vigne« fra 1749: »De forskellige vindyrkningsarealer i Anjou ligger på de mange skråninger langs begge bredder af Loirefloden. Disse skråninger ligger i en afstand af en halv mil eller en kvart mil fra hinanden fra Angers til Bretagne (7-8 mil). Det er klippestykker, der tidligere var fuldstændigt golde og besået med buskads, krat og gamle træer, hvilket betød, at området var fuldstændigt utilgængeligt og uigennemtrængeligt og således blev et levested for alle former for vilde eller giftige dyr. Jorden, der er meget vanskelig at opdyrke, er nu perfekt kultiveret og helt tilplantet med vinstokke frem til det sted, hvor skråningen begynder at flade ud og vende sig mod nord, som har en udstrækning på en kvart mil eller en halv mil. Skråningerne på Loireflodens højre bred, som strækker sig til Nantes, er sydvendte, og vinen er derfor bedre og kraftigere end vinen fra venstre bred«. Skråningerne og jordarealerne omkring byen Savennières er dækket af vinstokke, og hvert hus på landet har flere vinbede. Lige før revolutionen blev vinmarkerne på skråningerne beskrevet i klageregistret udarbejdet af stænderforsamlingerne. »Savennières«: 2 460 indbyggere, 1/3 af arealet er vinmarker med fremragende druesorter (…). Jeg har ikke set et sogn, der er pålagt flere skatter end Savennières", skriver Dertrou, rådmand.

I det 19. århundrede blev vindyrkningen fuldstændigt omlagt på grund af de betydelige fremskridt inden for ønologi og plantebeskyttelse under ledelse af ejendomsbesiddere som Guillory, der var stærkt optaget af at fremstille kvalitetsvine og beskytte »Savennières«-vinenes omdømme. Der blev eksperimenteret en del, både med afprøvning af andre druesorter, navnlig Verdelho fra Madeira, der ifølge professor Maisonneuve blev dyrket på »Coulée de Serrant« på et areal på ca. 60 fod, og med anlæg af jordvolde eller forsøg med opbinding. Sorten Chenin B er imidlertid fortsat den foretrukne druesort på vinmarkerne. Jules Guyot beskriver under et besøg i 1865 klart den udbredte praksis, herunder den korte sporebeskæring og indledningen af høsten, når »en stor del af druerne er blevet bløde ...«.

Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Savennières« blev anerkendt i dekretet af 8. december 1952, der hovedsagelig vedrører vin med gæringsdygtigt sukker. I dette dekret har definitionen af tørre vine under påvirkning af de skiftende formænd for »syndicat de défense«, herunder Michèle Bassin de Jessey, udviklet sig, således at der nu er mulighed for at fremstille vin med gæringsdygtigt sukker, der dermed afspejler vinavlernes praksis og de særlige miljøforhold.

I 2009 dyrkes vinmarkerne af 34 producenter.

2. Oplysninger om produktets kvalitet og egenskaber

Der er tale om hvidvine, som ofte er tørre. De kan dog undertiden indeholde gæringsdygtigt sukker. Farven varierer fra lysegul til gylden.

Aromaen er normalt kendetegnet ved blomsteragtige dufte eller aromatiske noter (akacie, lind osv.) blandet med frugtagtige noter af pærer, ferskner, kvæder, grillede mandler, tørrede druer og honning med et anstrøg af mineralske aromaer.

Vinen har en fyldig smag med en kompleks aroma. Den endelige smag er en blanding af friskhed og mineralske aromaer med et anstrøg af bitterhed, der skaber harmoni og balance.

Denne vin kan med stor fordel lagres på flaske i flere år. Vin med gæringsdygtigt sukker er særlig egnet til lagring.

3. Årsagssammenhæng

Det afgrænsede parcelområde for høst af vindruerne omfatter de parceller, der er beliggende på de beskyttede skråninger, som får middagssol, og overfladejorden består af det palæozoiske massivs skifer- og sandstensformationer eller jordbund bestående af flyvesand, der ikke er særlig dyb. Disse jordarealer, som er meget lidt frugtbare og meget stenede, har en god afvandingskapacitet og en ringe vandreserve.

Disse vindyrkningsforhold kræver en optimal forvaltning af vinstokken og dens produktionskapacitet, der har resulteret i strenge regler for dyrkning og beskæring og høst ved udvælgelse af klaser, herunder med henblik på fremstilling af tørre vine.

Med udgangspunkt i deres knowhow foretrækker producenterne sorten Chenin B, en hårdfør sort, der under disse forhold udvikler sin enestående kvalitet og fylde. De har tilpasset sig dens karakteristika og rigdom ved at diversificere de tekniske metoder. Afhængigt af placeringen, dyrkningen af vinstokkene og vejrforholdene for årgangen har de fremstillede vine traditionelt mere eller mindre gæringsdygtigt sukker. Når vejrforholdene ved afslutningen af høsten er gunstige takket være Loireflodens varmeregulerende rolle og de vinde, der kanaliseres af floden, som automatisk bidrager til tørringen af druerne, eller takket være morgendisen, fremstilles halvsøde vine »moelleux« vine eller søde vine »doux« af druer, der er høstet efter koncentration ved tørring på måtter eller angreb af ædel råddenskab (Botrytis cinerea).

Producenterne har også hurtigt indført teknikker, der gør det muligt at udvinde de bedste druer ved at tilpasse deres vinfremstillingsmetoder. Det blev almindeligt at lagre vinen på fade i en periode efter gæringen for at få en vin med komplekse aromaer. For at nå dette mål skal vinen som minimum lagres indtil den 15. marts året efter høsten som fastsat i produktspecifikationen.

Kombinationen af et helt særligt naturligt miljø, en sort, der er fuldt ud tilpasset dette miljø, og producenter, der ved, hvordan man udnytter hele dette potentiale, gør det muligt at opnå originale og særprægede vine med et historisk omdømme. André Jullien tøvede i sin »Topographie de tous les vignobles connus« fra 1816 ikke med at klassificere dem i den første kategori og anerkendte dermed deres originalitet, kvalitet og omdømme.

Vindistriktet »Savennières«, der er et symbol på »douceur angevin« (Anjous milde klima), blev opført på UNESCO’s verdensarvliste i 2001.

9. Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Område i umiddelbar nærhed

Retsgrundlag:

EU-lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, som er defineret i undtagelsen vedrørende fremstilling, forarbejdning og lagring, består af parceller i følgende kommuner i henhold til den officielle geografiske kode 2018: Angers, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon og Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (tidligere områder i de delegerede kommuner Blaison-Gohier og Saint-Sulpice), Brissac Loire Aubance (tidligere områder i de delegerede kommuner Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpital, og Vauchrétien), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chanzeaux og Valanjou), Denée, Doué-en-Anjou (tidligere område i den delegerede kommune Brigné), Les Garennes sur Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Juigné-sur-Loire og Saint-Jean-des-Mauvrets), Mauges-sur-Loire (tidligere område i den delegerede kommune Saint-Laurent-de-la-Plaine), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Melaine-sur-Aubance, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chavagnes, Martigné-Briand og Notre-Dame-d’Allençon) og Val-du-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Saint-Aubin-de-Luigné og Saint-Lambert-du-Lattay).

Mærkning

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Enhver frivillig angivelse skrives på etiketterne med bogstaver, der hverken i højde eller bredde er mere end dobbelt så store som bogstaverne i navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan suppleres af den geografiske betegnelse »Val de Loire« i henhold til de i produktspecifikationen fastsatte bestemmelser. Bogstaverne i den geografiske betegnelse »Val de Loire« må hverken i højde eller bredde være mere end to tredjedele af bogstaverne i navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Vinene skal præsenteres på handelsdokumenterne, oprindelsesbeviserne og mærkningen med benævnelserne »demi-sec« (halvtør), »moelleux« (halvsød) eller »doux« (sød), afhængigt af det gæringsdygtige sukkerindhold (glukose og fruktose) i vinen som defineret i fællesskabsbestemmelserne. På etiketten skal disse benævnelser anbringes i samme synsfelt som betegnelsen for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Navnet på den mindste geografiske enhed kan fremgå af etiketten på vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse, forudsat at det er en registreret stedbetegnelse, og at denne stedbetegnelse er angivet i høstanmeldelsen. Størrelsen på skrifttegnene for den registrerede stedbetegnelse må hverken i højden eller bredden være større end halvdelen af størrelsen af de skrifttegn, som udgør betegnelsen for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-a87a8bc4-187d-4cf2-82e7-f4a10eb68f12.

(1) EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.