EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 6.6.2018 COM(2018) 457 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET OG REVISIONSRETTEN











Årlig forvaltnings- og effektivitetsrapport vedrørende EU-budgettet for 2017





Indholdsfortegnelse INDHOLDSFORTEGNELSE 1 FORORD 2 RESUMÉ 3 INDLEDNING 10 DEL 1 EFFEKTIVITET OG RESULTATER 12 Udbyttet af EU-budgettet 13 EU-budgettet 2017 14 Resumé af fremskridtene med horisontale spørgsmål 15 1.1. Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse (udgiftsområde 1A) 17 1.2. Økonomisk, social og territorial samhørighed (udgiftsområde 1B) 28 1.3. Bæredygtig vækst: naturressourcer (udgiftsområde 2) 35 1.4. Sikkerhed og medborgerskab (udgiftsområde 3) 45 1.5. Et globalt Europa (udgiftsområde 4) 60 1.6. Særlige instrumenter 71 DEL 2 INTERN KONTROL OG ØKONOMISK FORVALTNING 72 2.1. Vurdering af de interne kontrolregler 75

2.2. Forsikringer og forbehold på forvaltningsområdet. 87 2.3. Beskyttelse af EU-budgettet: finansielle korrektioner og inddrivelser 92 2.4. Den sikkerhed, der opnås gennem arbejdet i den interne revisionstjeneste (IAS) 95 2.5. Resumé af konklusionerne om arbejdet i Revisionsopfølgningsudvalget 97 2.6. Opfølgning på decharge og eksterne revisionshenstillinger 99 2.7. Konklusioner vedrørende den interne kontrol og økonomiske forvaltning 100 2.8. Organisationsledelse 101 Forord Mens der i 2016 herskede tvivl om det europæiske projekt, ikke mindst på grund af Det Forenede Kongeriges beslutning om at forlade Unionen, begyndte vi i 2017 atter at se fremad og få håbet igen. 60-året for Romtraktaten dannede ramme om en periode med grundige overvejelser om Europas fremtid og mulighed for at genbekræfte vores forpligtelse over for Unionens værdier og fastlægge prioriteterne for EU-27. Den Europæiske Union kunne koncentrere sig om at gøre den økonomiske genopretning holdbar. Vækstraterne for EU og euroområdet overgik i 2017 forventningerne og nåede med 2,4 % op på det højeste niveau i 10 år. EU skulle også håndtere en række udfordringer lige fra konkurrenceevne over migration, sikkerhed og solidaritet til naturkatastrofer. EU-budgettet er et enestående aktiv for Unionen som middel til at omsætte ambitioner i håndgribelige resultater. Det supplerer de nationale budgetter ved at sikre EU-merværdi på områder, hvor en koordineret indsats er den mest effektive og virksomme måde at opfylde vores prioriteter på. I den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport vedrørende EU-budgettet beskriver vi de mange måder, hvorpå EU-budgettet bidrog til opfyldelsen af vores fælles mål i 2017. Gennemførelsen af den nuværende flerårige finansielle ramme gik ind i sit fjerde år i 2017, og alle de finansielle programmer er nu fuldt operationelle. Samtidig blev det på grund af mange uventede udfordringer endnu en gang bekræftet, hvor meget en fleksibel tilgang til budgetgennemførelsen betyder. Investeringsfremmende tiltag var fortsat højt prioriteret. Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, der indgår i investeringsplanen for Europa, har allerede udløst nye investeringer for over 287 mia. EUR og bidraget til at skabe over 300 000 job. I december besluttede Europa-Parlamentet og Rådet at forhøje og udvide fonden for at stimulere investeringer for op til 500 mia. EUR frem til 2020. Solidaritet og støtte var også et vigtigt område, idet der f.eks. blev mobiliseret 1,2 mia. EUR fra EU's Solidaritetsfond – den største sum, der nogensinde er mobiliseret i én udbetaling – efter jordskælvene i 2016 og 2017 i de italienske regioner Abruzzo, Lazio, Marche og Umbrien. EU-budgettet understøttede også fortsat den omfattende EU-indsats i forbindelse med migrationskrisen og forvaltningen af EU's ydre grænser. Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning har med finansieringen fra EU-budgettet og sit udvidede mandat øget sin tilstedeværelse betydeligt ved EU's ydre grænser for at støtte medlemsstaterne i deres grænseforvaltningsaktiviteter og i samarbejde med dem gennemføre en integreret grænseforvaltning på EU-plan. EU-budgettet satte også Unionen i stand til at spille en stærkere rolle uden for Europas grænser i en periode med turbulens i Europas naboskabsområde og globale udfordringer såsom klimaforandringerne. Et optimalt udbytte af Unionens budget har været en af Juncker-Kommissionens prioriteter fra første færd. Vi bakker Europa-Parlamentet, medlemsstaterne og Den Europæiske Revisionsret op i den vægt, de i stigende grad lægger på, ikke blot hvordan programmerne forvaltes, men også på, om de sikrer resultater på områder, som virkelig betyder noget for EU-borgerne. Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport afspejler Europa-Kommissionens fokus på både udbyttet af EU-budgettet og forsvarlig økonomisk forvaltning. Denne rapport indgår i Kommissionens integrerede regnskabspakke og er en væsentlig del af vores højtudviklede system for økonomisk ansvarlighed. Gennem denne rapport påtager vi os det overordnede politiske ansvar for forvaltningen af EU-budgettet. Det er et ansvar, vi tager yderst alvorligt.

Med hensyn til fremtiden fremlagde Kommissionen for nylig sine forslag til den kommende flerårige finansielle ramme. På grundlag af en udgiftsanalyse af de nuværende finansielle programmer viser disse forslag, hvordan det kommende EU-budget vil bidrage til den ambitiøse dagsorden, som EU's ledere aftalte i Bratislava og i Romerklæringen. Det er et forslag til et mere moderne, strømlinet og fleksibelt budget rettet mod de områder, hvor samling af ressourcer skaber reel merværdi for alle EU-borgere. Udbyttet og en forsvarlig økonomisk forvaltning står centralt i disse forslag. Kommissionen vil fortsat varetage sin funktion fuldt ud og sammen med medlemsstaterne udnytte potentialet i EU-budgettet til investeringer i vækst, jobskabelse og løsning af fælles problemer. Günther H. Oettinger Kommissær for budget og menneskelige ressourcer Resumé Denne årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport vedrørende EU-budgettet fremlægger de nyeste oplysninger om de resultater, der er opnået med midler fra EU-budgettet (del 1), og om, hvordan EU-budgettet forvaltes og beskyttes (del 2). Denne rapport indgår i den årlige integrerede regnskabspakke, der indeholder oplysninger om indtægter, udgifter, forvaltning og udbytte af EU-budgettet i overensstemmelse med bedste praksis for åbenhed og ansvarlighed. Denne pakke er også Kommissionens hovedbidrag til den årlige dechargeprocedure for budgettet. Del 1 i den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport omhandler de resultater, der er opnået med midler fra EU-budgettet på alle udgiftsområder og politikområder. I del 1 forklares det, hvordan EU's finansielle programmer har bidraget til Unionens politiske prioriteter, og der gives et sammendrag af de seneste resultater af evalueringen af udbyttet af EU-programmerne i perioden 2014-2020. 2017 var det fjerde år i den nuværende flerårige finansielle ramme og det tredje år under den siddende Kommissions mandat. Kommissionen fremsatte forslag til et budget, som afspejler og understøtter formand Jean-Claude Junckers politiske prioriteter – navnlig med hensyn til budgettets bidrag til beskæftigelse, vækst og investeringer – og som danner ramme for en koordineret europæisk løsning på de migrationsrelaterede udfordringer og på bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet. Ud over disse to klare prioriteter vil Kommissionen ved hjælp af EU-budgettet og andre instrumenter fortsætte fremskridtene mod et forbundet digitalt indre marked, en modstandsdygtig energiunion, herunder indsatsen mod klimaforandringer, en social union og et stærkere EU på globalt plan og på forsvarsområdet.





Beskæftigelse, vækst og investeringer Genopretningen af den europæiske økonomi fortsatte i 2017. Der bliver skabt job, de offentlige kasser vakler ikke længere, og strukturreformer danner grundlag for bæredygtig vækst på længere sigt. Der er stadig nedadgående risici f.eks. i forbindelse med verdensøkonomien og de volatile globale finansmarkeder. Det vigtigste mål for EU-budgettet i 2017 var at bygge videre på den stabile genopretning, især med fokus på at indhente investeringsefterslæbet i Europa. Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, der indgår i investeringsplanen for Europa, stod centralt i denne indsats. Inden medio 2018 har fonden allerede mobiliseret over 287 mia. EUR til nye investeringer inden for transport, digitalisering, energi, sundhed, forskning og innovation i hele EU. Det er der allerede kommet over 300 000 nye job ud af. Takket være disse investeringer leveres der nu højhastighedsinternetadgang til 11 mio. husstande, vedvarende energi til over 4 mio. husstande og bedre sundhedsydelser til 1 mio. borgere1. Det anslås, at projekter finansieret af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer vil generere en stigning i EU's bruttonationalprodukt på 0,7 % og skabe 700 000 ny job inden 20202. Der er også stærke synergier mellem Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer og andre finansielle instrumenter, der støttes af EU-budgettet, f.eks. lånegarantifaciliteten under rammeprogrammet for forskning og innovation, programmet for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (Cosme). Inden udgangen af 2017 havde Cosme ydet finansiering til over 275 000 små og mellemstore virksomheder (hvoraf 50 % var opstartsvirksomheder) i 25 lande, som ellers ville have haft vanskeligt ved at sikre sig privat finansiering på grund af deres højrisikoprofil. Den Europæiske Fond for Regionaludvikling har også bidraget til de små og mellemstore virksomheders succes ved at yde finansiering til over 457 000 små og mellemstore virksomheder. Omkring 156 000 job forventes skabt direkte i små og mellemstore virksomheder med støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (projekter udvalgt inden udgangen af 2016).

Connecting Europe-faciliteten støtter målrettede investeringer i infrastrukturprojekter på områderne energi, transport og digitale tjenester. Af transportinvesteringerne går 86 % til grænseoverskridende projekter, som vil resultere i en betydelig forbedring af den europæiske transportinfrastruktur og en styrkelse af Europas indre marked. Connecting Europe-faciliteten bidrog til: – opgradering af en vigtig jernbanestrækning i det nordøstlige Polen (Białystok-Ełk) som led i Rail-Baltica-projektet – en ny højspændingsledning mellem Alytus (Litauen) og grænsen mellem Litauen og Polen, som har bragt de baltiske stater ud af deres energimæssige isolation – 16 medlemsstater, der nu bruger EU's e-sundhedsplatform (Core Service Platform of eHealth) og dermed fremmer patientsikkerheden på tværs af grænser og kontinuiteten i sundhedsydelserne.



Europas flagskib, rammeprogrammet for forskning og innovation, Horisont 2020 er afgørende for indsatsen for at fremme innovation og videnbaseret økonomi. Initiativet Graphene Flagship er således et slående eksempel på den markante EU-merværdi af Horisont 2020. På grund af sin enestående kombination af fremragende egenskaber er grafen et troværdigt udgangspunkt for nye banebrydende teknologier på tværs af en bred vifte af områder. Over 150 partnere i mere end 20 europæiske lande fra både erhvervsliv og forskerverdenen er gået sammen om at udvikle anvendelser inden for f.eks. 5G-teknologi, batterier, luftfartsindustrien, medicinsk udstyr og autobranchen. Takket være EU's forsknings- og innovationsprogram blev den første mikroprocessor til undersøgelse i høj opløsning af hjerneaktivitet udviklet, hvilket var et kæmpe fremskridt i bekæmpelsen af sygdomme som epilepsi. Gennem Marie Skłodowska-Curie-aktionerne har programmet ydet støtte til 36 000 forskere på alle trin af karrieren uanset alder og nationalitet og bidraget betydeligt til at fastholde, udvikle og tiltrække forskertalenter i Europa. Landbrugsvirksomheder fik også betydelig støtte fra EU-budgettet i 2017 gennem den fælles landbrugspolitik. Det gavnlige ved denne investering er beskyttelsen af et af EU's største aktiver, erhvervslivet i EU's landdistrikter, som trods sektorens faldende størrelse har fastholdt sin positive vækst på næsten 9 % siden 2005, samtidig med at det er lykkedes at skære ned på drivhusgasemissionerne med 24 % siden 1990 og gødskningen med positive resultater for vandkvaliteten til følge. Inden udgangen af 2016 bidrog programmerne for udvikling af landdistrikter til omstruktureringen og moderniseringen af næsten 45 000 landbrugsbedrifter. Inden for rammerne af denne politik er der i stigende grad blevet lagt vægt på miljøet, klimaet og landdistrikterne som den brede baggrund for at drive landbrug. En europæisk løsning på migrationsudfordringen og bekæmpelse af terrorisme I 2017 har håndteringen af flygtningekrisen og migrationsudfordringen stået øverst på Kommissionens dagsorden. Som svar herpå er der ydet økonomisk støtte fra EU-budgettet til effektiv grænseforvaltning og integration af flygtninge. EU-budgettets fleksibilitet til at mobilisere midler blev udnyttet til fulde og gav således værdifuld støtte til medlemsstaterne i områder, hvor en koordineret europæisk tilgang er afgørende.



Inden for EU ... Forvaltningen af migrationsstrømmene inden for EU støttes af Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden og Fonden for Intern Sikkerhed. Fra 2013 til 2017 steg antallet af personer, der modtog bistand (i forbindelse med modtagelsesforhold og asylordninger), fra 18 944 til 184 122. Pr. december 2017 er 26 849 personer med behov for international beskyttelse blevet genbosat, og 33 151 omfordelt. Der var øremærket specifik støtte fra EU-budgettet til to omfordelingsordninger for Italien og Grækenland (651 mio. EUR) og til genbosættelsesordningen (872 mio. EUR). Også i 2017 er EU-budgettet blevet mobiliseret til gennemførelsen af "hotspottilgangen", ifølge hvilken EU's agenturer arbejder ude i praksis for hurtigt at identificere, registrere og tage fingeraftryk af tilstrømmende migranter. Dette arbejde fortsatte i Grækenland og Italien med en samlet kapacitet på ca. 5 600 pladser i Grækenland3 og 1 850 i Italien. Ved udgangen af 2017 var over 45 000 flygtninge og migranter stadig strandet i Grækenland. Fra medio 2016 modtog næsten 40 000 personer i Grækenland bistand fra ESTIA-programmet (Emergency Support to Integration and Accommodation programme) og kontantydelsesordningen under nødhjælpsinstrumentet.

I løbet af første halvår af 2017 betalte nødhjælpsinstrumentet for ca. 1 000 pladser til uledsagede mindreårige i særlige centre. Fra august overtog de græske myndigheder finansieringen af disse centre gennem deres nationale program under Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden. Effektiv grænseforvaltning er også vigtig som svar på de aktuelle migrationsudfordringer. Frontex, Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning, er blevet en central aktør i migrationshåndhævelsen på europæisk plan, som påtager sig nye ansvarsområder og tager nye redskaber i brug i forbindelse med tilbagesendelse af personer, som har opbrugt alle retlige muligheder for at få lovligt ophold i EU. Tempoet i agenturets tilbagesendelsesaktiviteter er steget støt, og der blev i 2017 tilbagesendt i alt 14 271 personer. Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning bidrog til redningen af 111 000 migranter, som ankom til Italien via den centrale Middelhavsrute. Der blev også ydet støtte til ekstern grænsekontrol i form af videreudvikling af informationsteknologiske systemer, især visuminformationssystemet og Schengeninformationssystemet. Ved indgangen til 2018 indeholdt visuminformationssystemet oplysninger om 55 mio. ansøgninger om korttidsvisum.



I denne forbindelse bidrog Fonden for Intern Sikkerhed til uddannelse af 8 134 retshåndhævende embedsmænd i grænseoverskridende emner (terrorisme, organiseret kriminalitet og korruption). Også storstilede projekter vedrørende infrastruktur og rummet finansieret over EU-budgettet spillede en rolle i løsning af flygtningekrisen. Galileo-programmets "Search and Rescue service" bringer tidsforbruget til at finde nød-beacons dramatisk ned fra tre timer til blot 10 minutter og forbedrer dermed den nøjagtige lokalisering betydeligt.



… og i partnerskab med vores naboer For løsningen af migrationsudfordringerne var det af afgørende betydning at fremme et koordineret og samarbejdsbaseret partnerskab med naboregionerne og andre tredjelande med fokus på de underliggende årsager. Derfor blev en stigende andel af EU's ikkehumanitære bistand til Syriens nabolande mobiliseret gennem EU's regionale trustfond som reaktion på den syriske krise, "Madadfonden": I 2017 nåede denne finansiering over målet på 1 mia. EUR.

Takket være Madadfonden fik over 450 000 børn og unge blandt flygtninge og i værtssamfund 4 øget adgang til uddannelse af god kvalitet, beskyttelse og psykosocial støtte. Libyen var fortsat det største afsenderland med Italien som destination. Som reaktion herpå sattes der meget større fart i gennemførelsen af den nordafrikanske del af EU's Nødtrustfond for Afrika med otte nye programmer til i alt 232,5 mio. EUR og et enkelt tværgående program til 8,6 mio. EUR. Inden udgangen af 2017 var næsten den fulde bevilling på 3 mia. EUR i faciliteten for flygtninge i Tyrkiet blevet forpligtet til projekter, som skal sikre, at flygtninges og værtssamfunds behov i Tyrkiet opfyldes på en altomfattende og koordineret måde. Næsten to millioner personer fik adgang til primære sundhedsydelser, og ca. en million personer modtog mental rehabilitering via sundhedsvæsenet takket være faciliteten for flygtninge i Tyrkiet5. Der blev fortsat ydet massiv støtte fra EU-budgettet i 2017 til mange andre af EU's politiske prioriteter Ud over disse prioriteter har Kommissionen ved hjælp af EU-udgiftsprogrammer også gjort fremskridt på andre områder såsom den sociale union, foranstaltninger udadtil, en modstandsdygtig energiunion, herunder indsatsen mod klimaforandringer, et forbundet digitalt indre marked og forsvarsområdet. Sociale investeringer og ungdom Beskæftigelse, social inklusion og uddannelse var også en vigtig prioritet på 2017-budgettet. Ungdomsbeskæftigelsesinitiativet fokuserer på at nedbringe ungdomsarbejdsløsheden i hele Unionen. Dette program ydede støtte til unge i regioner, hvor ungdomsarbejdsløsheden var på over 25 % i 2012. Budgettildelingen hertil blev suppleret i 2017 for regioner med en ungdomsarbejdsløshed på over 25 % i 2016. Siden 2014 er 790 000 ledige kommet tilbage i beskæftigelse, 820 000 har erhvervet en kompetence, og 276 000 har været under uddannelse som resultat af aktioner finansieret af ESF eller ungdomsbeskæftigelsesinitiativet.

Takket være alle aktionerne under Den Europæiske Socialfond er næsten 8 mio. mennesker i perioden 2014-2016 blevet hjulpet i deres jobsøgning eller med en almen og erhvervsfaglig uddannelse.



Erasmus+ fejrede 30-årsjubilæum i 2017. Siden 2014 har over 1,8 mio. studerende deltaget i mobilitetsaktiviteter og over 240 000 organisationer i samarbejdsprojekter. Midtvejsevalueringen viser følgende: Erasmus+-deltagerne er altid mere villige til at flytte permanent til udlandet (31 % større lyst end ikkedeltagere). De identificerer sig også mere som EU-borgere (19 % mere). Frivilligt arbejde støttet af Erasmus+ sammen med otte andre EU-programmer og EU-instrumenter bidrog til at skabe yderligere muligheder for unge i det europæiske solidaritetskorps. I løbet af et år siden iværksættelsen har over 42 000 unge fra alle medlemsstater meldt sig. Inden udgangen af 2017 og dermed et år efter åbningen af onlineregistreringen var der blevet udbudt 2 500 ophold rettet mod unge6. Foranstaltninger udadtil 2017-budgettet bidrog også til at gøre EU til en stærkere global aktør. EU ydede mere end 2,2 mia. EUR i humanitær bistand i 80 forskellige lande7. Sammen med medlemsstaterne var Unionen fortsat den største donor af humanitær bistand i verden. EU's humanitære bistand er bl.a. gået til uddannelse af over 4,7 mio. børn, der er fanget i nødsituationer i over 50 lande8. I 2017 blev der indgået en aftale om Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling. Denne fond indgår i EU's eksterne investeringsplan (EIP), hvis mål er at øge den private sektors medvirken i den samfundsøkonomiske udvikling i partnerlande. Responsen på indkaldelsen af forslag til de første to investeringstildelinger var meget positiv, idet der indkom 30 forslag fra 12 partnerinstitutioner til en samlet værdi af over 2,5 mia. EUR. Klimaindsats og miljø EU-budgettet var fortsat et vigtigt redskab i bekæmpelsen af klimaforandringerne. For at nå dette mål integreres modvirknings- og tilpasningsforanstaltningerne i alle større EU-udgiftsprogrammer, navnlig i programmerne for regional udvikling, Samhørighedsfonden, energipolitikken, transportpolitikken, politikken for forskning og innovation, den fælles landbrugspolitik samt EU's udviklingspolitik. I 2017 blev det samlede budgetbidrag til integration af klimaindsatsen (dvs. budgetudgifter til miljøprojekter) anslået til 20,3 %. Der var også en positiv udvikling inden for energieffektiviteten i Unionen. EU har sat sig det mål at opnå 20 % i energibesparelser inden 2020 (sammenlignet med prognosen for energiforbruget i 2020), hvilket er omtrent det samme som at lukke 400 elværker ned. Der forventes over 2 000 megawatt ekstra kapacitet i den vedvarende energiproduktion og en nedbringelse af drivhusgasemissionerne på mere end 3 mio. ton CO2‑ækvivalenter som resultat af de projekter, der blev udvalgt frem til 2016 i henhold til Samhørighedsfonden. Desuden forventes der en nedbringelse af drivhusgasemissionerne på 3 mio. ton CO2‑ækvivalenter som resultat af de projekter, der blev finansieret i henhold til Den Europæiske Fond for Regionaludvikling. Det digitale indre marked Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer har også bidraget til fuldførelsen af det digitale indre marked sammen med Connecting Europe-faciliteten. Derudover blev der frem mod udgangen af 2017 udvalgt ca. 5 5000 projekter i henhold til Samhørighedsfonden til at støtte opfyldelsen af målet om et forbundet digitalt indre marked. Yderligere 1 million husstande havde bredbåndsadgang ved udgangen af 2016 som resultat af støtten fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling.

Forsvar Iværksættelsen af Den Europæiske Forsvarsfond i 2017 indvarslede et nyt kapitel i forsvarssamarbejdet. Denne fond skal støtte medlemsstaterne i en mere effektiv styring af udgifterne til fælles forsvarskapaciteter, en styrkelse af de europæiske borgeres sikkerhed og skabelsen af et konkurrencedygtigt og innovativt industrigrundlag.

Intern kontrol og økonomisk forvaltning I tillæg til det udbytte, der opnås ved anvendelse af EU-midler, har den måde, som EU-budgettet forvaltes på, også en væsentlig indvirkning på det samlede udbytte. Derfor stræber Kommissionen efter at nå de højeste standarder inden for økonomisk forvaltning hvad angår produktivitet, effektivitet og omkostningseffektivitet. Det er emnet for del 2 i den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport. Skærpede interne kontrolregler Kommissionen skærpede sine interne kontrolregler yderligere i 2017 på baggrund af internationale standarder og bedste praksis. Målet er at gå fra et compliancebaseret system til et resultatbaseret system. Det vil sikre en robust intern kontrol og samtidig give Kommissionens tjenestegrene den nødvendige fleksibilitet til at tilpasse kontrollen til deres særlige behov og forhold. Selv om 2017 var et overgangsår, har en tredjedel af tjenestegrenene allerede berettet om de virkninger, som de nye principper har haft for kontrollernes virkningsfuldhed. Generelt konkluderede alle Kommissionens tjenestegrene, at de interne kontrolstandarder fungerede godt og blev gennemført på virksom vis. De nye interne kontrolregler giver også mulighed for en mere nuanceret vurdering. En række tjenestegrene anførte, at der var behov for at effektivisere gennemførelsen af bestemte principper eller standarder. EU-budgettets systemer til økonomisk forvaltning og kontrol er blevet betydeligt bedre med tiden. Dette resultat er også blevet anerkendt af Revisionsretten. For første gang afgav Revisionsretten i sin seneste revisionserklæring9 en erklæring med forbehold frem for en afkræftende erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af betalingerne fra EU-budgettet. Fejlforekomsten faldt inden for alle politikområder, og den samlede anslåede fejlforekomst fortsatte dermed sin nedadgående tendens. Fejlforekomsten var under 2 % for ca. halvdelen af EU-udgifterne, og der blev ikke fundet væsentlige fejl i indtægterne. Kommissionen fortsætter dog med at forbedre sine kontrolsystemer. Effektiv forvaltning og beskyttelse af EU-budgettet Kommissionens førsteprioritet er at sikre, at EU-budgettet forvaltes fornuftigt, og at alle nødvendige foranstaltninger til beskyttelse af skatteydernes penge er på plads. Selv om forvaltningen af budgettet i sidste ende er Kommissionens ansvar, afholdes 68 % af udgifterne af myndighederne i medlemsstaterne i henhold til princippet om delt forvaltning og 8 % gennem bemyndigede enheder ved indirekte forvaltning. Kommissionen har to mekanismer til at beskytte EU-budgettet, dvs. EU's udgifter, mod uretmæssige eller uregelmæssige udgifter: -forebyggende mekanismer (f.eks. forudgående kontrol, afbrydelse og suspension af betalinger) og -korrigerende mekanismer (f.eks. efterfølgende kontroller. Der er primært tale om finansielle korrektioner, der pålægges medlemsstaterne, men også i mindre grad om inddrivelser fra modtagere af EU-midler). Mens der et givet år kan forekomme fejl, bliver disse også behørigt korrigeret de efterfølgende år. Det er derfor nødvendigt og hensigtsmæssigt at foretage en flerårig analyse af disse fejl og korrektioner. I forbindelse med den flerårige finansielle ramme er Kommissionens udgiftsprogrammer og de fleste kontrolsystemer og forvaltningscykler også flerårige. Det samlede risikobeløb ved betalingen anslås i 2017 til 1,7 % af de samlede relevante udgifter. I 2017 har Kommissionens tjenestegrenes flerårige kontrolsystemer med hensyn til finansielle korrektioner og inddrivelser gjort det muligt for dem at afsløre og afhjælpe 897 mio. EUR, før midlerne blev frigjort, og 1 949 mio. EUR, efter at midlerne var frigjort. Det samlede fremadrettede risikobeløb ved afslutningen, dvs. når alle korrektioner er foretaget, anslås til 0,6 % af de samlede relevante udgifter.

Dette resultat indikerer, at Kommissionens tjenestegrenes flerårige kontrolmekanismer generelt sikrer passende forvaltning af risici vedrørende transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed, og at de finansielle korrektioner og inddrivelser, der foretages de efterfølgende år, samlet set beskytter EU-budgettet. I mellemtiden træffes der yderligere foranstaltninger i forbindelse med de programmer, som har en vedvarende høj fejlprocent, med henblik på at finde en løsning på årsagen dertil og for at forebygge, afsløre og afhjælpe svig10. Desuden har Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig til opgave at gennemføre uafhængige undersøgelser af svig og korruption med EU-midler og udvikle EU-politikker til bekæmpelse af svig. Forvaltningserklæring I deres årlige aktivitetsrapporter for 2017 erklærede alle 50 ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede, at de havde opnået rimelig sikkerhed for, i) at de oplysninger, der er indeholdt i deres rapport, giver et retvisende billede, ii) at de midler, der var afsat til aktiviteterne, er blevet anvendt til det tiltænkte formål og i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, og iii) at de indførte kontrolprocedurer giver de nødvendige garantier for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Af hensyn til gennemsigtigheden er der i de årlige aktivitetsrapporter afgivet forbehold for de programmer, for hvilke restfejlprocenten (endnu) ikke var faldet til under 2 % på rapporteringstidspunktet. 30 af de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede afgav revisionserklæringer uden forbehold, mens 20 erklæringer var behæftet med i alt 38 forbehold i 2017 (sammenlignet med 37 i 2016). I alle tilfælde har de relevante AOD'er udformet foranstaltninger, der skal træffes for at afhjælpe de underliggende svagheder og afbøde de deraf følgende risici. Den finansielle virkning af forbeholdene i forvaltningserklæringen er svundet ind til 1 053 mio. EUR for udgifternes vedkommende (1 621 mio. EUR i 2016) og til 431 mio. EUR på indtægtssiden (517 mio. EUR i 2016). "Arven" fra 2007-2013-programmerne, som er under udfasning, står for halvdelen af forbeholdene, men kun en mindre del af det samlede risikobeløb. Et andet område med øget gennemsigtighed er EU's trustfonde. På grund af fondenes stigende betydning dækker de tjenestegrene, der har ansvaret for trustfondene, dem nu fuldt ud i deres forvaltningsrapportering. Dette omfatter: i) regnskabsføringen af bidragene fra EU-budgettet og Den Europæiske Udviklingsfond til EU's trustfonde og ii) forvaltningen af transaktioner fra fondene (dvs. inklusive andre donorers fonde).

Effektive, virksomme og omkostningseffektive interne kontrolsystemer Høje standarder for økonomisk forvaltning kræver, at de foranstaltninger, der skal sikre virksom beskyttelse af EU-budgettet, er omkostningseffektive. Med tanke herpå træffes der foranstaltninger, som skal skabe synergier og effektiviseringsgevinster, f.eks. ved at forenkle regler og procedurer, forbedre og integrere finansielle IT-systemer samt yderligere samle finansiel ekspertise. Dette fører i sidste ende til en mindre bureaukratisk administrativ byrde, proportionelle omkostninger til kontrol af modtagere, lavere fejlprocenter, forbedret datakvalitet samt kortere udbetalingstid. Kommissionens tjenestegrenes gennemsnitlige udbetalingstid er faldet støt gennem årene og er nu på under 30 dage. Den samlede gennemsnitlige nettoudbetalingstid var 20,4 dage i 2017. Kommissionens tjenestegrene træffer også i stigende grad foranstaltninger til at sikre, at deres kontrolsystemer fortsat er risikodifferentierede (dvs. skærpet og hyppigere kontrol på risikofyldte områder og en mindre grad af kontrol på lavrisikoområder) og omkostningseffektive. Inden udgangen af 2017 havde alle tjenestegrene konkluderet, at deres kontrolsystemer, som de regelmæssigt kontrollerer, var omkostningseffektive. Desuden bliver tjenestegrenene vedrørende næste generation af udgiftsprogrammer bedt om at begrunde (i deres finansieringsoversigter, som ledsager deres lovgivningsforslag), hvorfor den eller de foreslåede forvaltningsmodeller, gennemførelsesmekanismer vedrørende finansiering og betalingsmetoder anses for at være den bedst egnede løsning – ikke kun i henseende til politikkens/programmets målsætninger, men også med hensyn til, hvordan de opvejer tre af de interne kontrolmål, dvs. hurtig betaling, lav fejlforekomst og lave kontrolomkostninger.



Indledning EU-budgettet er afgørende for gennemførelsen af EU's politikker og prioriteter. Investeringer fra EU-budgettet giver resultater i sig selv og fungerer som katalysator for yderligere investeringer fra andre kilder i den offentlige og den private sektor. Det fungerer parallelt med andre politikinstrumenter på europæisk og nationalt plan med det formål at imødegå de mange udfordringer og udnytte de mange muligheder, som Unionen står over for i dag. Til forskel fra nationale budgetter er EU-budgettet primært et investeringsbudget. Programmerne er flerårige og giver en stabil og forudsigelig ramme, som er perfekt egnet til at støtte strategiske investeringer på mellemlang til lang sigt. EU-budgettet er koncentreret om områder, hvor samling af ressourcer til løsning af fælles problemer kan gavne alle europæere i form af resultater, som ikke ville blive opnået lige så virksomt eller effektivt af medlemsstaterne alene. Dette gælder på områder så forskellige som grænseoverskridende infrastruktur, forvaltning af de ydre grænser, storstilede rumprojekter og tværeuropæisk forskning. På alle disse områder er EU-budgettet optimalt egnet til at gavne alle europæere. Dette er essensen af "EU-merværdi". Det gælder også fælles politikker såsom den fælles landbrugspolitik og samhørighedspolitikken.

Kommissionen spiller en central rolle i forvaltningen af budgettet enten ved at forvalte programmerne direkte (f.eks. på forskningsområderne og unges mobilitet) eller i samarbejde med medlemsstaterne (f.eks. i forbindelse med samhørighedspolitikken). Kommissionen har ansvaret for at sikre, at EU-budgettet forvaltes forsvarligt og i overensstemmelse med de relevante regler med det formål at beskytte skatteydernes penge. Kommissionen gennemfører et robust system for forvaltning og intern kontrol for at sikre, at dette formål opfyldes. Forvaltningen af EU's budget er omfattet af ekstern kontrol, der udføres af Revisionsretten. De seneste års pænere karakterer til den økonomiske forvaltning har gjort det muligt i stedet at rette fokus mod udbyttet af budgettet, nemlig om EU-budgettet udnyttes bedst muligt til at levere håndgribelige resultater for alle europæere. Kommissionen kan ikke sikre dette alene – det er et fælles ansvar, som den bærer sammen med medlemsstaterne, regionerne, ikkestatslige organisationer, projektsponsorer og alle derudover, som er involveret i gennemførelsen af EU-budgettet. Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport vedrørende EU-budgettet for 2017 samler aspekter af både forvaltning og udbytte i en enkelt, integreret rapport. Den giver et overblik over de seneste oplysninger om udbyttet af EU-budgettet og indeholder detaljerede beretninger om problemer, der opstår i forbindelse med forvaltningen og beskyttelsen af EU-budgettet. Denne rapport tjener som Kommissionens primære informationsgrundlag for den årlige såkaldte dechargeprocedure, ved hvilken Europa-Parlamentet og Rådet kontrollerer gennemførelsen af EU-budgettet. Del 1 af rapporten beskriver ved hjælp af eksempler, hvordan EU-budgettet støtter Unionens politiske prioriteter, og oplyser de seneste tilgængelige data om resultater opnået frem til udgangen af 2017. Der trækkes på oplysninger fra de programredegørelser, der indgår i budgetforslaget for 2019, de årlige aktivitetsrapporter for 2017, der er udarbejdet af alle Kommissionens tjenestegrene, og andre kilder, f.eks. gennemførelsesrapporter vedrørende EU-programmer. Med henblik på dette års rapport har midtvejsevalueringen været en værdifuld ekstra kilde til oplysninger om udbyttet. I del 2 beskrives udviklingen i den interne kontrol med og den økonomiske forvaltning og beskyttelsen af EU-budgettet i 2017. Denne beskrivelse trækker på de årlige aktivitetsrapporter, der udarbejdes af Kommissionens tjenestegrene, og hvori det interne kontrolmiljø og hertil knyttede spørgsmål beskrives i detaljer. I det omfang der i løbet af året opstod problemer, beskrives det i rapporten, hvordan Kommissionens tjenestegrene har løst disse problemer. Denne del giver et sammendrag af resultaterne med hensyn til: -interne kontrolmål (risikoforvaltning i forbindelse med lovlighed og formel rigtighed, kontrollernes omkostningseffektivitet og strategier for bekæmpelse af svig) -beskyttelsen af EU-budgettet og -forvaltningserklæringen til kommissærkollegiet. Denne erklæring er baseret på Kommissionens ledelses egne konklusioner, der igen er baseret på statistiske såvel som andre indikatorer for kontrolresultater og korrektioner. Disse konklusioner bliver også afstemt med uafhængige parters holdninger, herunder Kommissionens interne revisionstjeneste (IAS) og Revisionsretten, og konklusionerne på revisionsopfølgningsudvalgets arbejde. Denne rapports overordnede konklusion drages på grundlag af forvaltningserklæringerne fra alle tjenestegrenene og den sikkerhed, der er opnået gennem det interne revisionsarbejde. Denne konklusion gør det muligt for Kommissionen gennem vedtagelsen af denne rapport at påtage sig det overordnede politiske ansvar for forvaltningen af EU-budgettet for 2017. Rapporten rummer også den tidligere meddelelse Beskyttelse af Den Europæiske Unions budget1 og vil som sidste år indgå i den generelle integrerede regnskabspakke om EU-budgettet, som også indeholder årsregnskaberne.







DEL 1

Udbytte og resultater 2017 var på mange fronter et aktivt år for Unionen med positive resultater inden for jobskabelse i hele Unionen i kølvandet på den økonomiske genopretning. Dette gjorde det muligt for Unionen at koncentrere sig mere om den effektive gennemførelse af sine politiske prioriteter på områder som socialpolitik, det digitale indre marked og færdiggørelsen af Den Økonomiske og Monetære Union. Arbejdet med udviklingen af en omfattende tilgang til interne og eksterne aspekter ved migration og med beskyttelsen af Unionens ydre grænser fortsatte. Der blev igangsat nye initiativer til opbygning af Unionens sikkerheds- og forsvarskapacitet. Det var også et år med refleksion over Unionens fremtid efter Det Forenede Kongeriges beslutning om at forlade Unionen. Kommissionens hvidbog om Europas fremtid og vejen fremad indledte en tværeuropæisk debat om, hvordan EU-27 skal prioritere fremover. I det efterfølgende oplæg om fremtiden for EU's finanser blev denne udfordring behandlet og de centrale punkter til drøftelse fremlagt. I budgetmæssig henseende var 2017 det fjerde år i den nuværende flerårige finansielle ramme. De fleste finansielle programmer er nu fuldt operationelle efter nogle indledende forsinkelser, og resultaterne er begyndt at kunne ses i praksis. Investeringer nød fortsat stor bevågenhed med den fortsatte gennemførelse af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer til at indhente efterslæbet i investeringerne i EU. Budgettet blev også mobiliseret til at støtte udviklingen af en omfattende tilgang til interne og eksterne aspekter ved migration og en indsats over for voksende og forskelligartede sikkerhedstrusler. Da 2017 lå midt i gennemførelsesperioden for de aktuelle programmer, blev der udarbejdet en række midtvejsevalueringer, der gav en omfattende analyse af EU-merværdien, relevansen, virkningsfuldheden, effektiviteten og sammenhængen i programmerne.

Denne del indledes med et kort sammendrag af EU’s finansielle programmers indbyggede resultatrammer. Derefter fremlægges de nyeste oplysninger om de resultater, der er opnået med EU-budgettet frem til udgangen af 2017. Den rapporterede type data afhænger af programmernes udviklingstrin og varierer således fra inputdata til udgiftsresultater fra den tidlige fase. Der foreligger endnu ikke endelige evalueringer om programmernes virkning, hvorfor den endelige rapportering først kan foretages på et senere tidspunkt. Denne del er bygget op omkring udgiftsområderne i den aktuelle flerårige finansielle ramme. De primære programmer under hvert udgiftsområde behandles. Rapporten beskriver også, hvordan disse programmer bidrager til Europa 2020-målene og til Juncker-Kommissionens politiske prioriteter. Den indeholder endvidere en sammenfatning af dokumentationen for resultaterne af de finansielle programmer, men også på de områder, hvor udbyttet ikke har stået mål med forventningerne, eller der er fundet mangler i programmets udformning i forbindelse med evalueringer og revisionsarbejde. Denne information bruges til at kvalificere gennemførelsesafgørelser vedrørende de aktuelle finansielle programmer, men også til at informere de lovgivere, der har udformet Kommissionens forslag til den kommende flerårige finansielle ramme, som er blevet fremlagt de seneste uger. Denne rapport følges således med udgiftsanalysen, som ledsager Kommissionens nylige forslag om den kommende flerårige finansielle ramme11. Kommissionen har i forbindelse med affattelsen af forslagene nemlig forsøgt at drage en lære af den nuværende og de tidligere finansielle rammer for at skabe højeffektive programmer, som genererer positive resultater for Europas økonomi og befolkning inden for deres respektive emneområder.

Udbyttet af EU-budgettet Resultatrammen for perioden 2014-2020 En solid resultatramme for EU-budgettet er en forudsætning for resultatorienterede og godt forvaltede EU-programmer. I den flerårige finansielle ramme for perioden 2014-2020 er der indarbejdet resultatrammer som et nyt obligatorisk element i retsgrundlaget for alle finansielle programmer. Dette har skærpet fokus på resultater overalt i budgettet. Disse rammer indebærer, at der defineres klare og målbare målsætninger og indikatorer samt de nødvendige overvågnings-, rapporterings- og evalueringsplaner. Selv om der er plads til forbedring, mener Kommissionen, at indikatorerne sammen med andre kilder til resultatinformation såsom evalueringer giver et solidt grundlag for overvågning af fremskridt med programmernes målsætninger. De er også med til at forudsige og løse problemer i forbindelse med programgennemførelsen, når de opstår. I et programs tidlige gennemførelsesår bygger resultatinformationen i overvejende grad på input, dvs. de finansielle tildelinger til et bestemt program, og hvor det er muligt, også på output. Denne type oplysninger er en god indledende indikator for, hvordan EU-budgettet udmøntes, og hvordan det bidrager til de politiske prioriteter. Efterhånden som programmet gennemføres, bliver oplysningerne om udbytte og virkning af udgifterne tilgængelige. Imidlertid kan det vare noget tid, inden den endelige virkning for den europæiske økonomi og befolkning kan vurderes. 2017 er gennemførelsens fjerde år, og mange programmer begynder at rapportere om direkte resultater. Visse programmer har dog lange gennemførelsescykler, og resultatindikatorerne er endnu ikke fuldt tilgængelige og indberettet i programredegørelserne, hvilket især gør sig gældende for programmer med delt forvaltning. Revisionsrettens revisioner er også med til at øge udbyttet af programmerne og effektiviteten og virkningsfuldheden af programdriften, forvaltningssystemerne samt procedurerne i de organer og institutioner, der forvalter EU's midler. 19 nylige beretninger har bekræftet f.eks. behovet for at forenkle reglerne og styrke eller tilpasse resultatrammen. Læren fra revisioner og praktiske erfaringer med gennemførelsen samt resultater af midtvejsevalueringer har givet stof til den omfattende udgiftsanalyse, som ledsager Kommissionens nylige forslag om den kommende flerårige finansielle ramme og de tilhørende sektorspecifikke programmer. Forenkling og strømlining af både gennemførelsesregler og resultatrammer er vigtige temaer i disse forslag. Resultatrapportering I sin årsberetning for 2016 havde Revisionsretten sat fokus på kvaliteten af resultatrapporteringen vedrørende EU-budgettet. Mange af disse rapporter udarbejdes af Kommissionen. Analysen viste, at der var sket en betydelig forbedring af kvaliteten af resultatrapporteringen, men at der var flere områder, hvor der var plads til yderligere forbedringer, f.eks.: ·Datakvalitet: I sine resultatrapporter anvender Kommissionen de resultatindikatorer, som er nævnt i retsgrundlaget for programmerne og årligt indberettes i programredegørelserne. Dataene kommer fra en bred vifte af kilder. Revisionsretten og den interne revisionstjeneste anbefalede at offentliggøre disse kilder sammen med en vurdering af kvaliteten af de indsamlede data. Da Kommissionens tjenestegrene anerkender betydningen af datakvalitet, har de i 2017 været særligt opmærksomme på kvaliteten af resultatdataene i forbindelse med udarbejdelsen af de årlige aktivitetsrapporter for 2017. Datakilderne er tydeligt angivet, og enhver bekymring over datakvaliteten tydeligt markeret. I visse tilfælde indstillede Kommissionens tjenestegrene rapporteringen af nogle af indikatorerne, hvis de tilgængelige data blev anset for ikke at være nøjagtige eller relevante nok. ·Afbalanceret rapportering: I sin årsberetning for 2016 anbefalede Revisionsretten i henseende til den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport for 2015, at Kommissionen gjorde en yderligere indsats for at sikre, at resultatrapporterne gav en afbalanceret fremstilling af både programresultaterne og de udfordringer, der havde været undervejs. Kommissionen er opsat på at udarbejde afbalancerede rapporter og har f.eks. i denne rapport grundigt dækket den lære, der kunne drages af midtvejsevalueringerne af de finansielle programmer. ·Forbindelser mellem resultatrammerne: Revisionsretten anbefalede, at Kommissionen gjorde mere systematisk brug af krydshenvisninger mellem resultatrapporterne for at fremhæve forbindelserne og komplementariteten mellem rapporterne og mellem resultatrammen for EU-budgettet (f.eks. programredegørelserne) og rammen for Kommissionens tjenestegrene. ·Læselighed: På Revisionsrettens anbefaling fortsatte Kommissionen med at forbedre den visuelle præsentation af sine rapporter ved hjælp af visuelle elementer, figurer, diagrammer og tekstbokse, hvor det er relevant, for at vise resultatdata og formidle de centrale resultatbudskaber. Delt ansvar for resultaterne: Ca. 3/4 af EU-budgettet gennemføres i samarbejde med medlemsstaterne i henhold til princippet om delt forvaltning. Selv om Kommissionen har det endelige ansvar for forvaltningen af EU-budgettet, deles ansvaret for de resultater, der opnås med midler fra EU-budgettet, med en bred vifte af aktører på europæisk, nationalt og regionalt niveau. Alle har et ansvar for at sikre, at hver euro på EU-budgettet tjener det fastsatte mål på lønsom og effektiv vis. EU-budgettet 2017

Diagram: EU-budgettet for 2017 efter udgiftsområde Alle beløb i mia. EUR. I 2017 beløb EU-budgettet, inkl. ændringsbudgetter, sig til 159,8 mia. EUR. Omtrent halvdelen, dvs. 75,4 mia. EUR, var afsat til intelligent og inklusiv vækst. Støtte til den europæiske landbrugssektor androg 58,6 mia. EUR. Der blev brugt 4,3 mia. EUR på at styrke Unionens ydre grænser og håndtere flygtningekrisen og den irregulære migration. Der var afsat 10,7 mia. EUR til aktioner uden for Unionen, og 9,4 mia. EUR blev brugt til administration af EU's institutioner. I 2017 blev der vedtaget seks ændringsbudgetter. Ud over standardjusteringerne på indtægtssiden blev der vedtaget to udkast til ændringsbudgetter med henblik på mobilisering af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (EUSF), og det var nødvendigt med justeringer som følge af vedtagelsen af midtvejsrevisionen. Uden for den flerårige finansielle ramme findes der særlige instrumenter: nødhjælpsreserven , EU's Solidaritetsfond , fleksibilitetsinstrumentet og Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen .



Resumé af fremskridtene med horisontale spørgsmål EU-budgettet og Europa 2020-strategien Det aktuelle langsigtede budget er beregnet til at bidrage til Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. Målet er et fælles ansvar for Unionen og dens medlemsstater, og deres resultater kræver en kombination af mange forskellige politiske værktøjer, herunder EU-budgettet og de nationale budgetter. De overordnede Europa-2020-mål overvåges af Kommissionen ved hjælp af ni indikatorer. Oplysninger om fremskridt opdateres og offentliggøres regelmæssigt på Eurostats websted12. Nedenstående tabel viser de senest tilgængelige data for disse indikatorer. Medlemsstaterne gør fremskridt hen imod de mål, de fastsatte i Europa 2020-strategien for otte år siden. Samlet set nærmer EU sig sine mål, hvad angår uddannelse, energi, klima og beskæftigelse. 14 medlemsstater har allerede nået deres nationale mål om at nedbringe skolefrafaldet og øge den andel af befolkningen, der afslutter en tertiær uddannelse. 11 medlemsstater har nået deres mål med hensyn til vedvarende energi. EU's mål om en beskæftigelsesfrekvens på 75 % i 2020 bygger på en antagelse om, at den nuværende tendens fortsætter, og syv medlemsstater har allerede nået deres nationale mål. Dette er en bemærkelsesværdig bedrift i betragtning af de alvorlige konsekvenser, krisen har haft for beskæftigelsen. Antallet af personer, der er truet af fattigdom eller social eksklusion, nåede sit højdepunkt i 2012 og er siden faldet omtrent til niveauet fra før krisen. Derfor er det usandsynligt, at målet nås i 2020. Ligeledes er der langt til målet om investeringer på 3 % af BNP i forskning og udvikling, og der skal en meget større indsats til for at nå det13. Bidraget til Europa 2020 bør ikke begrænses til et enkelt program, men snarere betragtes som et gensidigt forstærket bidrag fra EU-budgettet som helhed. Det anslås, at 59 % af EU-budgettets forpligtelsesbevillinger i 2017 er knyttet til Europa 2020-strategien. Europa 2020-mål

for EU Data fra 2010 Seneste tilgængelige data I 2020, baseret på den seneste udvikling 1. Forøgelse af beskæftigelsesfrekvensen blandt de 20-64-årige til mindst 75 % 68,6 % 72,3 % (tredje kvartal 2017) Målet vil sandsynligvis blive nået 2. Forøgelse af de kombinerede offentlige og private investeringer i FoU til 3 % af BNP 1,93 % 2,03 % (2016) Målet vil sandsynligvis ikke blive nået 3a. Reduktion af drivhusgasemissioner med mindst 20 % i forhold til 1990-niveauet Reduktion på 14 % Reduktion på 23 % (2016) Målet vil sandsynligvis blive nået 3b. Forøgelse af de vedvarende energikilders andel i det endelige energiforbrug til 20 % 12,5 % 17,04 (2016) Målet vil sandsynligvis blive nået 3c. På vej mod en forøgelse af energieffektiviteten med 20 % 5,7 % (primært energiforbrug) 16,0 % (2016) (primært energiforbrug) Målet vil sandsynligvis blive nået 4a. Begrænsning af skolefrafaldet til mindre end 10 % 13,9 % 10,6 % (2017)* Målet vil sandsynligvis blive nået 4b. Forøgelse af den andel af befolkningen mellem 30-34 år, der afslutter en tertiær uddannelse, til mindst 40 % 33,8 % 39,9 % (2017)* Målet vil sandsynligvis blive nået 5. Indsats for at bringe mindst 20 millioner personer ud af risikoen for fattigdom og social eksklusion Stigning på 0,5 million (sammenlignet med basisåret 2008) Stigning på 1 million (sammenlignet med basisåret 2008) Målet vil sandsynligvis ikke blive nået Tabel: Fremskridt med EU 2020-målene. Kilder: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2018-european-semester-country-report-communication_en.pdf . og opdateringer* fra Eurostat: http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=t2020_40&plugin=1 ; http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=t2020_41&plugin=1 Integrering af klimaindsats og biodiversitet EU-budgettet er også et vigtigt værktøj for gennemførelsen af tværgående politikmål såsom klimaindsatsen og biodiversitet. For at kunne reagere på udfordringerne og opfylde investeringsbehovene i forbindelse med klimaændringerne har EU besluttet, at mindst 20 % af dets budget for 2014-2020 – svarende til 200 mia. EUR over hele perioden – skal gå til klimaindsatsen. For at nå dette mål integreres modvirknings- og tilpasningsforanstaltningerne i alle større EU-udgiftsprogrammer, navnlig i programmerne for regional udvikling, Samhørighedsfonden, energipolitikken, transportpolitikken, politikken for forskning og innovation, den fælles landbrugspolitik samt EU's udviklingspolitik. Siden budgetforslaget for 2014 er skønnene over de klimarelaterede udgifter blevet overvåget hvert år ved hjælp af EU's klimamarkører, der er baseret på de såkaldte "Rio markers", som OECD anvender til overvågning af udviklingsbistand. I 2017 var beløbet over 31 mia. EUR, dvs. 20,3 % af det samlede budget. Dette bringer det samlede kumulative beløb for integrering af klimaindsatsen op over 100 mia. EUR ved udgangen af 2017. Sporingsproceduren for biodiversitetsrelaterede udgifter skønnede, at 9,3 % af 2016-budgettet og 8,1 % af 2017-budgettet ville gå til at begrænse og vende den nedadgående tendens for biodiversiteten i EU og dermed yde et vigtigt bidrag til Europa 2020-strategiens mål om bæredygtig vækst. Diagram: Integrering af klimaindsatsen (2014-2017). Alle beløb i diagrammet er i mio. EUR. Det aktuelle beløb for perioden 2014-2017 er 109 mia. EUR. Det budgetterede beløb for perioden 2014-2020 er 200 mia. EUR. EU-budgettet og målene for bæredygtig udvikling

2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og verdensmålene med de 17 konkrete mål og 169 delmål, som FN vedtog i september 2015, har sat fornyet skub i den globale indsats for at opnå bæredygtig udvikling. EU har spillet en vigtig rolle i opstillingen af 2030-dagsordenen gennem offentlige høringer, dialog med partnere og tilbundsgående forskning. EU er engageret i sin aktive rolle for at maksimere fremskridtene med verdensmålene som beskrevet i meddelelsen (COM(2016)739) "Næste skridt hen imod en bæredygtig europæisk fremtid". Verdensmålene for bæredygtig udvikling er fast forankrede i de europæiske traktater og integreret i alle EU's programmer, sektorpolitikker og initiativer. Hvert år fortsætter EU sin indsats via sine politiske og retlige instrumenter for at nå verdensmålene og spiller en afgørende rolle med hensyn til at støtte, koordinere og supplere medlemsstaternes politikker, også i finansiel henseende via EU-budgettet. Programredegørelserne for 2018 fremhævede især de nyeste og mest relevante initiativer, der bidrager til verdensmålene om end på en indirekte og ikke kvantificerbar måde. Disse elementer oplyses alene til orientering og udgør ikke den officielle rapportering af EU-budgettets bidrag til verdensmålene. Da verdensmålene er indbyrdes forbundet, kan mange EU-initiativer bidrage til flere af verdensmålene på samme tid.



1.1.Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse (udgiftsområde 1A)14 Der var afsat 21,3 mia. EUR til programmerne for konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse (forpligtelsesbevillinger under udgiftsområde 1A) i 2017, hvilket udgør 13 % af den samlede årlige budgetudgift. Udgiftsområde 1A består af 23 forskellige udgiftsprogrammer. De vigtigste programmer under udgiftsområdet "Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse" er: Horisont 2020 Rammeprogram for forskning og innovation, store infrastrukturprojekter (Galileo, den internationale termonukleare forsøgsreaktor (ITER), Copernicus og den europæiske geostationære navigations-overlay-tjeneste – EGNOS), Erasmus+-programmet, der finansierer uddannelse, erhvervsuddannelse og idræt, Connecting Europe-faciliteten til udvikling af transeuropæiske transport- og energinet og den digitale sektor og Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, der er led investeringsplanen for Europa. Diagram: Vigtigste programmer finansieret under udgiftsområde 1A i 2017. Kategorien "Andre programmer" omfatter blandt andet EU-programmet for beskæftigelse og social innovation (EaS), told og Fiscalis. Alle beløb i mio. EUR. Støtte til Europa-Kommissionens prioriteter Programmerne under dette udgiftsområde bidrager primært til Juncker-Kommissionens prioriteter, nemlig "job, vækst og investering", "det digitale indre marked", "energiunionen og klima" og "en dybere og mere retfærdig Økonomisk og Monetær Union". De bidrager desuden til Europa 2020-prioriteterne om "intelligent og bæredygtig vækst" og "inklusiv vækst", primært ved at skabe job og øge beskæftigelsesegnetheden ved hjælp af Horisont 2020 og Erasmus+. Programmerne under dette udgiftsområde bidrager endvidere til Europa 2020 ved at sætte skub i forskning og innovation, forbedre kompetenceniveauet og (livslang) uddannelse, fremme iværksætterlysten, lette brugen af intelligente net og digital økonomi, opbygge sammenkoblede transeuropæiske net, investere i tværeuropæiske infrastrukturer og sigte mod større energi- og ressourceeffektivitet.



Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer Figur: EFSI-resultattavle. Kilde: EIB-Gruppen-tal pr. 15.5.2018, kilde: http://www.eib.org/efsi/ Det overordnede mål for investeringsplanen for Europa, der blev igangsat i 2014, var at kickstarte investeringer i EU og derigennem genoprette EU's konkurrenceevne og sætte skub i vækst og beskæftigelse. Planen er centreret om Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, som kombinerer en EU-garanti med midler fra Den Europæiske Investeringsbank, Det Europæiske Knudepunkt for Investeringsrådgivning (EIAH), som er et centralt kontaktpunkt for rådgivning og teknisk bistand, og Den Europæiske Investeringsprojektportal (IPP), som matcher projektinitiativtagere med investorer.

Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer skulle mobilisere en samlet investering på 315 mia. EUR i realøkonomien. Den investeringsvolumen, som de godkendte EFSI-operationer havde mobiliseret, beløb sig pr. december 2017 til 81 % af det oprindelige mål. Siden fondens iværksættelse er de godkendte projekter efterhånden løbet op i en samlet investeringsværdi på 287 mia. EUR gennem to programdele: infrastruktur- og innovationsvinduet på 186,2 mia. EUR og vinduet for små og mellemstore virksomheder på 101,2 mia. EUR. Over 445 000 små virksomheder forventes at nyde godt heraf, og støtten har bidraget til over 300 000 nye job15. Ved udgangen af 2017 formaliserede16 EU beslutningen om at forlænge fondens virke og øge dens størrelse til 500 mia. EUR, der skal mobiliseres inden 2020 med henblik på at sætte yderligere skub i investeringerne og sikre projektinitiativtagerne stabilitet. Støtte i henhold til Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer er rettet mod sektorer af central betydning for EU's økonomi, herunder: -strategisk infrastruktur, herunder digital infrastruktur og transport- og energiinfrastruktur -uddannelse, forskning, udvikling og innovation -vedvarende energi og ressourceeffektivitet -støtte til små og mellemstore virksomheder.



Takket være disse investeringer leveres der nu f.eks. højhastighedsinternetadgang til 11 mio. husstande, vedvarende energi til over 4 mio. husstande og bedre sundhedsydelser til 1 mio. borgere17. Kommissionen øger aktivt projekternes synlighed. Ved udgangen af 2017 var 239 projekter fra 27 medlemsstater blevet offentliggjort på Den Europæiske Investeringsprojektportal, som blev åbnet18 i 2016.

Projekter: -udvikling af en vindmøllepark i Sverige -forskning i nye behandlingsmetoder til Alzheimer og arteriesygdomme i Spanien -støtte til produktion af genanvendelige og komposterbare alternativer til engangsplastposer i Den Tjekkiske Republik -udbygning og forbedring af trådløs adgang til bredbånd i Italien -opførelse af socialt boligbyggeri i Polen. Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer forventes at generere en stigning i EU's bruttonationalprodukt på 0,7 % og skabe 700 000 nye job inden 202019. De foreløbige resultater af den løbende evaluering understreger, at der trods en forbedring i investeringer og adgang til finansiering for små og mellemstore virksomheder fortsat er et betydeligt behov for finansiering. Fondens virkning som løftestang ses tydeligt af denne evaluering. For visse projekter med høje sociale ydelser blev multiplikatorvirkningen lav på grund af de private investorers tilbageholdenhed. Der er også plads til forbedring af synergierne mellem Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer og andre finansielle instrumenter, der støttes via EU-budgettet, f.eks. de finansielle instrumenter i programmet for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (Cosme).

Den hidtidige erfaring med Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer viste også, at der er plads til et større bidrag til løsning af de sociale problemer, idet kun 4 % af de godkendte og indgåede projektaftaler vedrørte social infrastruktur20. Som led i den europæiske søjle for sociale rettigheder blev det derfor aftalt at samle bidragene fra Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer og bidragene fra programmet for beskæftigelse og social innovation. Horisont 2020 Horisont 2020 har til formål at styrke EU's videnskabelige samfund, sætte skub i erhvervslivets lederskabs- og innovationskapacitet i den private sektor og fremme bidraget fra forskning og innovation til at løse samfundsmæssige udfordringer (såsom fødevaresikkerhed og klimaindsatsen). Programmet støtter EU's politiske prioriteter forstærket med rammen for målene for bæredygtig udvikling. I 2017 ydede Horisont 2020 8,5 mia. EUR i finansiering, som yderligere mobiliserede direkte supplerende investeringer, hvilket bragte det samlede beløb op på 10,6 mia. EUR. Omkring 5 000 projekter blev finansieret lige fra tilskud til forskere i verdensklasse og avanceret videnskab til støtte til innovative små og mellemstore virksomheder til at skabe nye produkter og udbyde nye tjenester21. Gennem Marie Skłodowska-Curie-aktionerne har Horisont 2020 hidtil ydet støtte til 36 000 forskere på alle trin af karrieren uanset alder og nationalitet. Dette har bidraget betydeligt til at fastholde, udvikle og tiltrække forskertalenter i Europa. I 2017 fejrede vi Marie Skłodowska-Curie-aktionernes 20-årsjubilæum og 150-året for den dobbelte nobelprisvinder polsk-franske Marie Skłodowska-Curie, der lagde navn til dem, med en række begivenheder i og uden for Europa. To af tre forskere, der i 2017 modtog Nobelprisen i kemi for optimering af elektronmikroskopi, har deltaget i Marie Skłodowska-Curie-aktioner og andre EU-finansierede forskningsprojekter, mens 14 kandidater med finansiering fra Marie Skłodowska-Curie-aktioner deltog i den historiske påvisning af tyngdebølger, som gav Nobelprisen i 2017 i fysik.



Figur: Nøgletal for Graphene Flagship, kilde: https://graphene-flagship.eu/SiteCollectionDocuments/EC_leaflet.pdf Initiativet Graphene Flagship er et sigende eksempel på den markante EU-merværdi af Horisont 2020. Dette 10 år gamle forskningsinitiativ er et af de største, der nogensinde er blevet finansieret i Europa. Over 150 partnere i mere end 20 europæiske lande fra både erhvervslivet og forskerverdenen er gået sammen om at udvikle anvendelser inden for f.eks. 5G-teknologi, batterier, luftfartsindustrien, medicinsk udstyr og autoteknologi. Nyeste gennembrud er den første mikroprocessor fremstillet af grafenagtigt materiale, som har et stort potentiale til anvendelse i dagligdags genstande og til undersøgelse i høj opløsning af hjerneaktivitet, hvilket kan forbedre forståelsen af sygdomme som epilepsi. I 2017 opdagede et team finansieret af et europæisk forskningsråd sikkerhedsbrister i computerprocessorer, der blev kaldt Meltdown og Spectre, og banede nye veje til øget sikkerhed i konstruktionen af moderne computersystemer. Horisont 2020 bidrog også til udvikling og udrulning af integrerede observationssystemer overalt i Middelhavet – Horisont 2020 har ydet 8,4 mio. EUR til det internationale ODYSSEA-konsortium til integrering af netværk af observations- og prognosesystemer i hele Middelhavsområdet. Det involverer 28 partnere fra 14 lande, primært langs Middelhavets kyst. El-færgeprojektet E-ferry blev også støttet af Horisont 2020 med henblik på udvikling og demonstration af verdens kraftigste el-færge til biler og passagerer på mellemlange strækninger. Dette projekt imødekommer et akut behov for at skære ned på CO2-emissionerne og luftforureningen fra søtransport. Færgen får avancerede, højeffektive litiumtitanatbatterier på 56 ton med meget hurtig opladning, så den kan sejle syv ture om dagen med 31 køretøjer og næsten 200 passagerer på en strækning på 40 km mellem Ærø og Als. E-færgen bruger 50 % mindre energi om året og udleder 2 000 ton mindre CO2.

Den nylige midtvejsevaluering af Horisont 2020, der blev afsluttet i 201722, viste, at programmet skaber en betydelig ekstra nyttevirkning sammenlignet med nationale og regionale støttemekanismer for forskning og innovation med hensyn til omfang, hastighed og rækkevidde og forbedrer konkurrencefordelene for deltagerne, samtidig med at programmet generelt øger EU's globale tiltrækningskraft som et sted, hvor man udfører forskning og innovation. Horisont 2020 skaber konkurrence i hele EU inden for forskning og innovation ved at lancere tværnationale indkaldelser af forslag og udpege de mest lovende samarbejdsbaserede forsknings- og innovationsprojekter. Evalueringen viste også, at forenklingsforanstaltninger, der blev indført i Horisont 2020 (såsom enhedssatsen for godtgørelse, den faste sats for indirekte omkostninger og deltagerportalen), har nedbragt omkostningerne ved deltagelse og reduceret sagsbehandlingstiden. Sagsbehandlingstiden er nu på gennemsnitligt 192 dage, hvilket er et fald på mere end 100 dage sammenlignet med forgængeren, det syvende rammeprogram. Sammenlignet med det tidligere program er der gjort en større indsats for at øge synergierne mellem Horisont 2020 og andre programmer, især de europæiske struktur- og investeringsfonde og Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer. Som eksempel på øget synergi kan også nævnes Seal of Excellence, dvs. tildeling af et europæisk certifikat for høj kvalitet til forslag med høj evalueringsscore, men uden finansiering, med henblik på at gøre det muligt for dem at finde finansiering via alternative private eller offentlige finansieringskilder. Dette certifikat hjælper interesserede støtteorganisationer, der er villige til at investere i lovende forslag (herunder nationale og regionale myndigheder via de europæiske struktur- og investeringsfonde), med lettere at finde disse projekter. Seal of Excellence kunne dog have gavn af yderligere tilpasning til eksisterende regler for at øge finansieringsmulighederne for de berørte projekter. Resultaterne af midtvejsevalueringen har også afdækket en række områder, der trænger til forbedring, især behovet for mere fleksibilitet med hensyn til at tilpasse sig nye prioriteter og behovet for overvågningssystemer, der er bedre egnede til at måle fremskridt. Desuden pegede evalueringen på behovet for større gennemslagskraft og mere opsøgende arbejde over for borgerne. Dette er vigtigt for at forbedre kommunikationen af budskabet om, hvordan forskning og innovation bidrager til at løse samfundsmæssige og teknologiske udfordringer, og for fremover at vælge en mere virkningsfokuseret og opgaveorienteret tilgang. Erasmus+ Diagram: Antal Erasmus-deltagere pr. medlemsstat, kilde: https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/leaders-working-lunch-mobility_da.pdf Erasmus-programmet fejrede 30-årsjubilæum i 2017. Programmet handler om et grænseoverskridende samarbejde mellem stater gennem universitetsudveksling for at fremme internationale studier. Det begyndte som en beskeden mobilitetsordning for studerende ved højere læreanstalter tilbage i 1987 – der var kun 3 200 studerende det første år – men det har nu udviklet sig til et af de mest vellykkede EU-programmer med et velkendt varemærkenavn, som langt ud over EU's grænser formidler et positivt indtryk af Unionen. Tredive år efter startskuddet inden for højere uddannelse er Erasmus+ blevet udvidet til andre sektorer som skoler, erhvervsuddannelse, voksenundervisning, ungdom og sport. I 2017 markerede kampagnen "Fra Erasmus til Erasmus+" 30-året for Erasmus+ både i og uden for EU, og over 750 000 mennesker deltog i over 1 900 begivenheder i 44 lande for at fejre og debattere virkningen af aktiviteter, der støttes af Erasmus, og drøfte programmets fremtid. Dette program bedømmes fast af borgerne som et af de tre mest positive resultater af den europæiske integration. I juni 2017 blev den nye mobilapp for Erasmus+ lanceret for at hjælpe studerende, herunder dem, der er involveret i en udveksling fra eller til et tredjeland uden for Europa, lærlinge og personer involveret i ungdomsudvekslinger med at forberede deres mobilitet bedre. Den sætter dem i stand til lettere at holde øje med deres fremskridt i de forskellige faser før, under og efter deres udlandsophold. Siden lanceringen er appen allerede blevet downloadet over 27 000 gange. Den nylige midtvejsevaluering af Erasmus+ (2018)23 viste, at programmet er på rette kurs mod at nå sine mål, navnlig at over 1,8 mio. personer deltager i mobilitetsaktiviteterne, og indtil videre er over 240 000 organisationer involveret i samarbejdsprojekter. Programmets støttemodtagere angiver en tilfredshedsgrad på over 90 %. Det fremelsker viljen til at arbejde eller studere i udlandet, og udviklingen af færdigheder i fremmedsprog tilskynder til positiv adfærd som samfundsborger og en fornemmelse af at være "europæisk" (+19 % sammenlignet med ikkedeltagere). Erasmus+ har en positiv virkning for erhvervelsen af færdigheder og kompetencer og øger dermed beskæftigelsesegnetheden og iværksætterånden og forkorter overgangen fra uddannelse til beskæftigelse (13 % hurtigere sammenlignet med personer, som ikke har deltaget i Erasmus+ eller de foregående programmer). På baggrund af de opnåede resultater fremhævede evalueringen den ubestridte EU-merværdi af Erasmus+. Denne merværdi skyldes den store volumen og det brede omfang af de finansierede aktiviteter sammen med en retfærdig adgang til læringsmobilitet, strømlinede bedste praksisser, større EU-integrering og en tydelig international dimension. Andre ordninger, der finansierer sammenlignelige tiltag på nationalt plan, er stadig væsentlig mindre både i volumen og rækkevidde. Det er usandsynligt, at de kan erstatte Erasmus+-midlerne. Det blev også bemærket i evalueringen, at der er potentiale til at indføre mere målrettede aktioner for at maksimere relevansen af Jean Monnet-aktiviteterne, sammenhængen inden for sport og programmets merværdi inden for voksenundervisningen. Konklusionen var, at bidraget til voksenuddannelsessektoren er meget fragmenteret på grund af sektorens forskelligartethed. Inden for sport bør ressourcerne ikke spredes for tyndt ud, hvis der skal opnås et meningsfyldt resultat. Med hensyn til Jean Monnet-aktiviteter er der behov for at styrke den yngste generations (især skoleelever) bevidsthed og forståelse af den europæiske integration.

Det Europæiske solidaritetskorps tilbyder unge mellem 18 og 30 år mulighed for at deltage i en lang række solidaritetsaktiviteter i hele EU med det formål at få 100 000 unge til at deltage inden udgangen af 2020. Ud over at tilbyde muligheder for frivilligt arbejde og praktik- og jobophold forventes det, at det europæiske solidaritetskorps fremover også vil give deltagerne mulighed for at iværksætte deres egne solidaritetsprojekter eller udføre frivilligt arbejde i grupper. Frivilligt arbejde støttet af Erasmus+ sammen med otte andre EU-programmer og EU-instrumenter bidrog til at skabe yderligere muligheder for unge i det europæiske solidaritetskorps. I løbet af et år siden iværksættelsen har over 42 000 unge fra alle medlemsstater meldt sig. Inden udgangen af 2017 og dermed et år efter åbningen af onlineregistreringen var der blevet udbudt 2 500 ophold rettet mod unge24. I august 2017 ankom 16 frivillige fra det europæiske solidaritetskorps til Norcia i Italien, som er en af de byer, der blev hårdt ramt af en række voldsomme jordskælv mellem august 2016 og januar 2017. De hjælper til i forbindelse med de igangværende bestræbelser for at udbedre skaderne og genopbygge de sociale tjenester i lokalsamfundet. Frem til 2020 vil i alt 230 frivillige have ydet en indsats i de jordskælvsramte områder i Italien.





Program for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (Cosme) Virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder er et varieret program, der omfatter talrige aktioner til støtte for små og mellemstore virksomheder leveret via tilskud og finansielle instrumenter. Programmet har fire specifikke mål: adgang til finansiering for små og mellemstore virksomheder, adgang til markeder, fremme af forretningsvenlige miljøer og konkurrenceevne og fremme af iværksætteri. Finansielle instrumenter, der forvaltes i henhold til programmet for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder, imødekom finansielle formidlere i hele EU og i tredjelande, der deltager i programmet, især lånegarantifaciliteten. Ved udgangen af 2017 indgik Den Europæiske Investeringsfond 87 aftaler om lånegarantier for en samlet sum af 859 mio. EUR. Heraf blev 72 støttet af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer. I henhold til disse aftaler havde over 275 000 små og mellemstore virksomheder allerede modtaget finansiering for over 12,8 mia. EUR inden udgangen af december 2017. Programmets finansieringsordning har en kraftig løftestangsvirkning, der gør, at 1 euro fra EU-budgettet får følgeskab af 30 euro fra andre kilder til gavn for små og mellemstore virksomheder Indgåelse af aftaler om egenkapitalfaciliteten til vækst tog længere tid, idet egenkapital kræver mere komplekse processer med due diligence og rejsning af kapital. Ved udgangen af 2017 havde Den Europæiske Investeringsfond gennem egenkapitalfaciliteten til vækst investeret i 12 fonde, som investerer ca. 157 mio. EUR i små og mellemstore virksomheder i disses ekspansions- og vækstfase. To tredjedele (365 mio. EUR) af programmets mål om markedsadgang er øremærket til Enterprise Europe-netværket, som er verdens største netværk af forretningsservicecentre. Der ydes en bred vifte af støtte til ledelsesstøtte i forbindelse med internationalisering og innovation og til rådgivning og partnerskabsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der forsøger sig med eksport i det indre marked og også til tredjelande. Tjenesterne rækker fra information om EU-anliggender og virksomhedsbesøg over oplysningskampagner, specialiserede rådgivningstjenester, virksomhedsmissioner og matchmaking til teknologiske formidlingsarrangementer. Der findes endnu ikke tilgængelige data om støttemodtagere for 2017 på grund af den toårige tilskudsperiode, men ca. 254 000 små og mellemstore virksomheder modtog støtte i 2016, og en lignende antal støttemodtagere forventes i 2017. Omkring 3 000 medarbejdere i netværket har været aktive i lokale begivenheder og har ydet specialiseret rådgivning til 70 000 små og mellemstore virksomheder om adgang til finansiering, intellektuelle ejendomsrettigheder, forretning og teknologi og ressourceeffektivitetstjenester. Ca. 25 000 deltog i partnerskabsarrangementer. Siden forlængelsen i 2015 er Enterprise Europe-netværket nået op på 8 620 partnerskabsaftaler mellem små og mellemstore virksomheder takket være netværkets partnerskabstjenester. I 2017 udvidede netværket sine rådgivningstjenester med specialrådgivere inden for opskalering til at hjælpe unge innovative små og mellemstore virksomheder med at udvikle deres aktiviteter uden for hjemlandet. Endelige rapporteringsdata om driftsperioden 2017-2018 ventes i marts 2019. I 2017 er Erasmusinitiativet for unge iværksættere allerede nået op på 5 800 udvekslinger mellem nye og erfarne iværksættere siden programmets start. I øjeblikket gennemføres Erasmusinitiativet for unge iværksættere gennem et netværk af 175 lokale formidlerorganisationer i 33 lande (ud af 38 deltagerlande). De foreløbige resultater af midtvejsevalueringen25 af programmet for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder viser, at den overordnede opbygning af ordningen har bevist sit værd med hensyn til at imødekomme iværksætternes behov på det europæiske marked. Nye iværksættere, der deltog mellem 2014 og 2016, har skabt 241 nye virksomheder indtil videre og over 1 000 nye job. Værtsiværksætterne bekræftede også de positive virkninger, idet næsten 1 000 nye job var blevet skabt hos dem selv. 58 % af de erfarne iværksættere, der deltager i Cosme-programmet, har haft en stigning i omsætningen, og 41 % i arbejdsstyrken. De foreløbige resultater af midtvejsevalueringen viser, at programmet for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (Cosme) muliggør stordriftsfordele på områder som støtte til små og mellemstore virksomheder i udlandet eller til håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder gennem samling af flere landes indsats og ved at etablere tjenester, der ville mangle kritisk masse, hvis de kun fandtes i national målestok. Resultaterne viser endvidere, at programmet skaber EU-merværdi gennem f.eks. Enterprise Europe-netværket, som støtter europæiske virksomheder i at ekspandere uden for EU. Imidlertid er 20 % af budgettet spredt ud over et stort antal forholdsvis små aktioner. Uden at sætte spørgsmålstegn ved nytten af fleksible pilotprojekter, som i sagens natur er små, har denne fragmentering en negativ indflydelse på disse projekters potentiale til omkostningseffektivitet og kan hæmme den strategiske ledelse og koordinering af programmet. Connecting Europe-faciliteten Connecting Europe-faciliteten er et centralt EU-finansieringsinstrument, som støtter investeringer i infrastruktur med henblik på udvikling af højtydende, bæredygtige og effektivt sammenkoblede transeuropæiske netværk inden for transport, energi og digitale tjenester. Programmets fokus ligger på EU-projekter, der retter sig mod finansiering af grænseoverskridende forbindelsesstrækninger og fjernelse af flaskehalse inden for transport, som skal bringe den energimæssige isolation til ophør og øge energiforsyningssikkerheden, og mod at tilvejebringe tværeuropæiske løsninger i infrastrukturerne for digitale tjenester, som kan gavne alle europæere. Udvidelsen af hovednettet og korridorerne til nabolandene styrker sammenkoblingen og bidrager til at gøre EU til en stærkere global aktør. På grundlag af den løbende analyse med henblik på tredje version af arbejdsplanerne for hovednetkorridoren kan den investering, der er nødvendig for at udvikle de ni hovednetkorridorer inden 2030, generere ca. 4 500 mia. EUR i kumuleret BNP i den periode. Det vil betyde en stigning i BNP på 1,8 % i 2030 sammenlignet med 2015. Det antal årsværk, der skabes ved gennemførelsen af de ni hovednetkorridorer, kan nå op på ca. 13 mio. job26. Der blev fuldført længere strækninger i 2017, f.eks. jernbaneforbindelser mellem Berlin og München og mellem Paris og Bordeaux, som begge blev åbnet for offentligheden. Begge projekter varede mange år at gennemføre og er afgørende strækninger i hovednetkorridorerne.





Følgende kan nævnes blandt de projekter, der modtog finansiering fra Connecting Europe-faciliteten i 2017: I transportsektoren: Opgradering af den over 100 km lange Białystok-Ełk-strækning i det nordøstlige Polen som led i moderniseringsprojektet Rail-Baltica, modernisering af ATM-systemerne i alle EU-medlemsstater, den fulde udbygning af Karawankentunnelen mellem Slovenien og Østrig og udviklingen af et netværk til hurtig elektrisk opladning af køretøjer i Sverige, Danmark, Tyskland, Frankrig, Det Forenede Kongerige og Italien. I energisektoren: Elektricitetsforbindelsen LitPol Link. Dette projekt sammenkoblede nettet i de baltiske lande med nettene i Vesteuropa (forbindelse mellem Litauen og Polen) for første gang og bragte dermed de baltiske lande ud af deres energimæssige isolation. I den digitale sektor: 16 medlemsstater bruger nu EU's e-sundhedsplatform (Core Service Platform of eHealth) og fremmer dermed patientsikkerheden på tværs af grænser og kontinuiteten i sundhedsydelserne. Det første såkaldte Blending call blev iværksat i 2017 i henhold til Connecting Europe-faciliteten for transport med sigte på at kombinere Connecting Europe-facilitetens tilskud med finansiering fra Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer samt nationale erhvervsfremmende banker eller investorer fra den private sektor. Målet er at yde støtte til økonomisk rentable projekter, der anvender private midler, ved at give et EU-tilskud, der kan lukke finansieringshullet.

I den første fase af Blending call 2017 blev størstedelen af finansieringen øremærket til udvikling af det europæiske jernbanenet (719,5 mio. EUR), dekarbonisering og opgradering af vejtransport (99,6 mio. EUR) samt udvikling af søhavne (78,9 mio. EUR) og indre vandveje (44,7 mio. EUR). Projekterne i Blending call 2017 omfatter sådanne initiativer som en forøgelse af hastigheden på tilslutningsstrækningen til jernbanen gennem den faste Femern Bælt-forbindelse mellem Danmark og Tyskland; udvidelse og modernisering af Divača-Koper-jernbanestrækningen i Slovenien for at forbedre dens kapacitet, sikkerhed og pålidelighed; tilpasning af den vigtigste indre vandvej i Belgien, Albert-kanalen, til større godstransportskibe samt forøgelse af kapaciteten i havnen i Gdansk, Polen. På området for innovation og alternative brændstoffer er flere projekter med deltagelse af mange medlemsstater blevet udvalgt med sigte på at udrulle ultrahurtig opladning af elbiler. Midtvejsevalueringen27 af Connecting Europe-faciliteten viste, at investeringsbehovet i infrastrukturudvikling fortsat er stort, og der er vedvarende markedssvigt, især på området for store grænseoverskridende projekter, hvor omkostningerne påløber lokalt eller nationalt, mens gevinsten viser sig på europæisk plan, eller når der er en asymmetrisk fordeling af omkostninger og fordele ved projekter med deltagelse af mange medlemsstater. Således er programmet fortsat relevant og i høj grad effektivt, selv om mange langsigtede projekter endnu ikke er tæt på afslutningen. Inden for transport vedrører 86 % af de midler, der i øjeblikket er tildelt, grænseoverskridende transportinfrastruktur, især med fokus på udviklingen af hovednettet og de ni korridorer, som skal stå færdige inden 2030. I energisektoren bidrager Connecting Europe-faciliteten til styrkelsen af sammenkoblingen med henblik på at bringe energimæssig isolation til ophør og færdiggøre det indre energimarked. I den digitale sektor har programmet vist sig at bidrage til udrulningen af infrastrukturer til digitale tjenester, som sætter forvaltninger, borgere og virksomheder i stand til at udnytte grænseoverskridende onlinetjenester. Der er dog stadig brug for en oplysningsindsats for fuldt ud at udnytte potentialet heri. Connecting Europe-faciliteten har fortsat anvendt og udviklet innovative finansielle instrumenter, men evalueringen viste, at udnyttelsen heraf har været delvist begrænset på grund af de nye muligheder, som Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer har budt på. . Rummet I EU er økonomien og samfundet i stigende grad afhængige af rumbaserede løsninger og tjenester med potentiale til omvæltninger, som kan blive meget kostbare med hensyn til virksomhedernes indtjening og endnu vigtigere med hensyn til befolkningens sikkerhed28. Copernicus er EU's program for jordobservation og -overvågning og repræsenterer som sådan en af de største dataleverandører i verden, der skaber en betydelig merværdi, især sammenlignet med, hvad der kan opnås på nationalt plan. Baseret på et system af satellitter og sensorer (jordstationer og sensorer i luften og på havet) sikrer Copernicus pålidelige og ajourførte oplysninger gennem tjenester inden for seks tematiske områder: land, hav, atmosfære, klimaændringer, beredskab og sikkerhed. Disse oplysninger støtter forskellige EU-politikker og løsninger lige fra miljøbeskyttelse over regional og lokal planlægning til landbrug, bæredygtig udvikling og grænseovervågning. Galileo og EGNOS, programmet for den europæiske geostationære navigations-overlay-tjeneste, er EU’s satellitbaserede navigationsprogrammer. Tilsammen tilvejebringer disse programmer positionsdata og tidssignaler, der anvendes på områder, der er kritiske for økonomien, f.eks. mobilnet, navigationsudstyr i biler og øget præcision for fly under landing. Copernicus Beredskabstjeneste blev aktiveret mere end 80 gange i 2017 for at bistå civilbeskyttelsesaktører og humanitære aktører i forbindelse med beredskabsaktiviteter. Blandt de katastrofer, hvor der blevet ydet bistand, kan nævnes: storme og oversvømmelser i Europa, skovbrande i Spanien, Portugal og Grækenland, orkanen Ophelia i Irland, storme i Polen og internationalt: jordskælv i Mexico og Irak og orkanerne Harvey og Irma i USA og Vestindien. Der er 22 Galileo-satellitter i kredsløb, hvoraf de 18 er operationelle, og de fire endnu i testfasen efter opsendelse i december 2017. Også i 2017 har der været en stigning i udbredelsen på markedet i form af salget af ca. 75 mio. smartphones med Galileoteknologi. F.eks. indeholder enheder produceret af Apple, Samsung og Sony Galileokompatible chipsæt. Ifølge midtvejsevalueringen, der blev færdiggjort i 201729, er Copernicus på rette kurs mod at nå sine mål, om end ikke alle i lige stort omfang. Dataene er af god kvalitet og pålidelige, hvilket er et af programmets styrker sammen med vedtagelsen af politikken om gratis data. Ikke desto mindre viste evalueringen også, at der er behov for at forbedre distribution af og adgang til dataene og styrke integrationen af rumdata med andre datakilder og andre politikområder og økonomiske sektorer for at opnå en øget udbredelse blandt brugerne. Både Galileo og programmet for den europæiske geostationære navigations-overlay-tjeneste (EGNOS) gør gode fremskridt med opfyldelsen af deres målsætninger som påvist ved midtvejsevalueringen30. Ved udgangen af 2016 brugte over 250 lufthavne i 20 lande EGNOS-anflyvningsprocedurerne31.

Fra 2018 vil alle nye bilmodeller, der sælges i EU, have indbygget EGNOS og Galileo til beregning af position ved nødopkald i forbindelse med ulykker32. Evalueringen viste også visse problemer med ineffektivitet i forbindelse med styringsmekanismen. F.eks. reageres der langsommeligt i beslutningstagningen på grund af antallet af involverede aktører, men også fordi Global Navigation Satellite System Agency og Den Europæiske Rumorganisation har forskellige styringsmekanismer til udrulning, drift og arbejdstilrettelæggelse. Sikkerhedsstyringen er også blevet fremhævet som kilde til manglende effektivitet, idet lanceringen af de indledende tjenester og overgangen fra udrulning til driftsfasen har givet udfordringer, som skal løses ordentligt for at fastholde og forbedre et passende sikkerhedsniveau. Disse projekter spiller også en rolle i flygtningekrisen. Copernicus, EU's jordobservationsprogram, leverede f.eks. billeder i hele 2015 og 2016 til hjælp med overvågningen af havne og strande, der er identificeret som udskibningssteder for migrantfartøjer. Galileo-programmets "Search and Rescue service" bringer tidsforbruget til at finde nød-beacons dramatisk ned fra tre timer til blot 10 minutter og forbedrer dermed den nøjagtige lokalisering betydeligt. International termonuklear forsøgsreaktor (ITER) Den internationale termonukleare forsøgsreaktor (ITER) har til formål at demonstrere fusion som en rentabel og bæredygtig energikilde ved at bygge og drive en forsøgsfusionsreaktor, hvilket er et stort skridt i retning af at demonstrere fusion som en bæredygtig energikilde. På grund af de betydelige fordele som f.eks. adgang til store brændselsreserver og fraværet af CO2-emissioner kan fusion bidrage massivt til EU's langsigtede strategi for dekarbonisering af energisystemet på en sikker, effektiv og forsyningssikker måde. Det er et enestående langsigtet videnskabeligt samarbejdsprojekt, der er aftalt internationalt mellem syv partnere (EU, USA, Rusland, Japan, Kina, Sydkorea og Indien). Målet er, at forsøgsreaktoren, der er under opførelse, beviser fusions rentabilitet som en bæredygtig energikilde. Da projektet indebærer opbygning af over 10 mio. bestanddele, er der indgået hundredvis af kontrakter med europæiske virksomheder og forskningsinstitutioner. I december 2017 var 50 % af det samlede bygningsarbejde, der ligger i første driftsfase af ITER, fuldført33. ITER kræver magneter til at sikre plasmaens stabilitet, og i 2017 blev historiens mest avancerede superledermagnet afsløret34 og er nu under opbygning i Europa. Magneten er 14 m høj, 9 m bred og vejer 110 ton. Det er den første af 18 toroidale feltspoler, der skal fungere i ITER. Spolerne skaber et kraftigt magnetisk bur, som fanger fusionsenergien, der ventes at nå op på 150 mio. grader Celsius. ITER's toroidale feltspoler vil generere et magnetfelt, som bliver ca. 1 mio. gange stærkere end Jordens magnetfelt. Ni af dem skal produceres i Europa foruden en reservespole. De øvrige ni bliver produceret i Japan. Mindst 600 personer fra 26 lande skal deltage i fremstillingen af disse magneter. Der er udviklet banebrydende produkter, der giver europæiske virksomheder et forspring med hensyn til innovation og konkurrenceevne samt muligheder for at udvikle viden, knowhow og potentielle afledte teknologier og produkter. Pr. 30. september 2017 er 601 operationelle udbudskontrakter og 322 tilskudsaftaler for i alt ca. 3,97 mia. EUR (2008-værdi) blevet indgået. I Europa arbejdes der også på opbygning af den magnetiske skal, der skal rumme fusionsreaktoren (vakuumkammeret). Verdens eneste testanlæg bygges desuden i Europa til afprøvning af de opvarmningssystemer, der bliver nødvendige i ITER35.

1.2.Økonomisk, social og territorial samhørighed (udgiftsområde 1B)36 Der blev afsat 54 mia. EUR til programmerne under udgiftsområde 1B for 2017, hvilket udgør 34 % af det samlede EU-budget for 2017. Udgiftsområde 1B består af 6 forskellige udgiftsprogrammer. Det omfatter Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Socialfond37 – herunder ungdomsbeskæftigelsesinitiativet (specifik supplerende tildeling) og Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede. Alle disse programmer gennemføres under delt forvaltning. Diagram: Vigtigste programmer finansieret i 2017 under udgiftsområde 1B. Kategorien "andre programmer omfatter bidraget til Connecting Europe-faciliteten, Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede, regioner i den yderste periferi og tyndtbefolkede regioner, teknisk bistand og pilotprojekter og forberedende foranstaltninger. Alle tal er i mio. EUR. . Støtte til Europa-Kommissionens prioriteter

Samhørighedspolitiske interventioner bidrager til at fremme gennemførelsen af flere af Juncker-Kommissionens prioriteter, navnlig "job, vækst og investering". Det er det vigtigste EU-investeringsinstrument til opfyldelse af Europa 2020-målene om vækst og jobskabelse på EU-plan og strukturreformer på nationalt plan. Samhørighedsfonden er blevet en central del af EU's økonomiske forvaltning og en væsentlig bidragyder til alle elementer af den positive udviklingstrekant med investeringer, strukturreformer og ansvarlig forvaltning af offentlige midler. Forhåndsbetingelserne har fremmet gunstige lovgivningsmæssige og strukturelle vilkår for sunde investeringer med positive afledte virkninger ud over Samhørighedspolitikkens område alene. Politikken går ud på at øge midlerne til at bekæmpe virkningerne af den økonomiske krise på kort sigt og styrke regionernes iboende potentiale til udvikling på mellemlang sigt. Ud over politikkens makroøkonomiske betingelser, som skaber yderligere stimuli til sunde makroøkonomiske politikker, giver den lovgivning, der regulerer Samhørighedspolitikken, mulighed for omprogrammering efter Kommissionens skøn, hvis der i den årlige gennemgang opstår nye investeringsrelevante landespecifikke henstillinger. Samhørighedspolitikken bidrager til investeringsplanen for Europa og supplerer Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer. Dette sker på flere måder: ved at mobilisere offentlige og private investeringer, støtte strukturreformer og forbedre adgangen til finansiering. Finansieringen bliver strategisk investeret i forskning og innovation, støtte til små virksomheder og digitale teknologier og bidrager dermed til EU's mål om intelligent vækst. Den bidrager også til "det digitale indre marked" og "energiunionen og klima". Takket være det største EU-budget nogensinde til investeringer i energi, miljø, klima og bæredygtig transport ydes der et betydeligt bidrag til at styre Europa mod en lavemissionsøkonomi. Samhørighedspolitikken bidrager også til udviklingen af det indre marked samt en række foranstaltninger i forbindelse med flygtningekrisen og migrationspolitikken og flere sociale problemer som f.eks. afbødning af virkningerne af fattigdom og social udstødelse for mennesker, der lider alvorlige afsavn, og støtte til beskæftigelse (for unge). Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden har til formål at styrke den økonomiske og sociale samhørighed i EU ved at mindske forskellene mellem regionerne og støtte den fulde integration af de mindre udviklede regioner inden for EU's indre marked. Den Europæiske Socialfond er EU's vigtigste instrument, der støtter beskæftigelsen, hjælper mennesker til bedre arbejde, sikrer mere retfærdige jobmuligheder for alle og støtter opkvalificering og omskoling. Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede støtter EU-medlemsstaternes foranstaltninger til at yde bistand til de dårligst stillede, herunder fødevarer, tøj og sociale integrationsforanstaltninger til at hjælpe mennesker ud af fattigdom. Samhørighedspolitikken er EU's primære investeringspolitik, og den er rettet mod alle regioner og byer i EU med henblik på at støtte jobskabelse, virksomhedernes konkurrenceevne, økonomisk vækst, bæredygtig udvikling og bedre livskvalitet for borgerne. Samhørighedspolitikkens retlige ramme for 2014-2020 blev vedtaget ca. et halv år senere end den flerårige finansielle ramme for 2007-2013. Denne sene vedtagelse af retsakterne sammen med de nye krav, der skal styrke udbyttet af politikken og kvaliteten af gennemførelsen (f.eks. forhåndsbetingelser og udnævnelse af programmyndigheder), har forsinket iværksættelsen af programmerne i perioden 2014-2020. Alligevel begynder disse programmer at give resultater, når man ser på de første år af perioden 2014-2020. Selv om den første periode forløb i et langsommere tempo end i 2007-2013, er tempoet nu skruet i vejret for projektudvælgelsen i den nuværende programmeringsperiode. Pr. januar 2018 er 673 800 projektet blevet udvalgt til støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Socialfond og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet overalt i Europa, som i alt beløb sig til 260 mia. EUR eller 54 % af den samlede tilgængelige finansiering for perioden. Dette niveau for projektudvælgelse i 2014-2016 er sammenligneligt med de tidlige år af perioden 2007-201338, og det er rimeligt at forvente, at gennemførelsesgraden fra nu af vil blive omtrent den samme som i den foregående periode. Ved udgangen af 2017 var 99 % af handlingsplanerne for forhåndsbetingelserne vedrørende Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling afsluttet. Disse betingelser skulle udgøre et incitament for medlemsstaterne til at gennemføre strukturelle ændringer og politiske reformer, herunder i tilknytning til de relevante landespecifikke henstillinger39. Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden Diagram: Fremskridt med gennemførelsen (samlet omkostning) for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling – perioden frem til 31.12.2017. Kilde: https://cohesiondata.ec.europa.eu/funds/erdf Projektudvælgelsesgraden er steget betydeligt og er nået op på 53 % for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling med 147 mia. EUR i investeringer i 160 000 projekter (sammenlignet med 72 mia. EUR inden udgangen af 2016) og 64,3 % for Samhørighedsfonden ved udgangen af 2017 med 48 mia. EUR i investeringer i 8 600 projekter (sammenlignet med 19,6 mia. EUR ved udgangen af 2016). Sammenligningen med den samme tidsramme i 2007-2013 falder gunstigt ud. Data fra ultimo 2017 viste mere ensartede fremskridt i de fleste medlemsstater og temaer. På grund af den særlige, langsigtede karakter af fondenes investeringer ser den finansielle gennemførelsesgrad (EU-betalinger) i programmeringsperiodens første år ud til at være lav ligesom i 2014-2016, hvorefter der sker en stigning i de sidste år af programmeringsperioden. Dette gælder navnlig for de større projekter, som på grund af deres karakter af store infrastrukturinvesteringer typisk har en lang livscyklus og en opstartsfase (planlægning, programmering og tilladelser) uden væsentlig finansiel gennemførelse. Betalingerne til programmerne løber op i 13 % for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og 18 % for Samhørighedsfonden ved udgangen af 2017. Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden støtter udviklingen af det indre marked og sikrer også, at mindre udviklede regioner får afledte virkninger for resten af Europa, især via øget sammenkobling og samhandel. Den gennemsnitlige positive nettovirkning af programmerne for 2007-2013 for lande uden for Samhørighedspolitikken anslås til 0,12 % af BNP inden 202340. For så vidt angår programmernes resultater som indberettet af medlemsstaterne frem til slutningen af 2016 har de gennemførte projekter i henhold til Samhørighedsfonden og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling allerede ydet: -støtte til 84 579 virksomheder, hvoraf over 36 000 støttes af finansielle instrumenter -over 593 mio. EUR i genererede private investeringer til at matche offentlig støtte til virksomheder (tilskud og andre måder end som tilskud) -10 300 nye job skabt og 636 nye forskere ansat -41 800 husstande med forbedret energiforbrugsklassifikation og et fald i det årlige primære energiforbrug i offentlige bygninger på 14,9 mio. kWh/år -2,7 mio. mennesker fik forbedrede sundhedsydelser, 156 000 yderligere indbyggere fik bedre vandforsyning, og 73 000 bedre affaldshåndtering

-54 km ny veje i de transeuropæiske transportnet (TENT-T) og 217 km ombyggede eller opgraderede veje og 92 km ombyggede og opgraderede jernbanestrækninger. Nylige data41 viser, at strukturfondene udgør en andel på over 40 % af de offentlige investeringer i et betydeligt antal medlemsstater i perioden 2015-2017. Diagram: Finansiering gennem samhørighedspolitikken som en anslået andel af de offentlige investeringer, 2015-2017. Kilde: Eurostat, GD Regio http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/reports/cohesion7/7cr.pdf For så vidt angår især job, vækst og investeringer har de projekter, der er blevet udvalgt frem til udgangen af 2016, som mål at skabe 155 600 direkte job som resultat af støtten til små og mellemstore virksomheder. Indtil slutningen af 2017 har de projekter, der er udvalgt til finansiering fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, ydet støtte til over 450 000 små og mellemstore virksomheder. Blandt disse projekter: -vil over 200 000 af virksomhederne få støtte i form af rådgivning og vejledning (hvilket svarer til 45 % af det endelige mål) -er over 70 000 opstartsvirksomheder blevet udvalgt til støtte (46 % af målet), hvor allerede fuldførte projekter kommer over 16 800 til gavn -vil der blive genereret private investeringer for over 9,5 mia. EUR gennem projekter udvalgt frem til udgangen af 2016, som matcher offentlig støtte til virksomheder (tilskud og andre måder end som tilskud), hvoraf 0,6 mia. EUR allerede er nået. Der er også ydet støtte til ca. 30 700 forsknings- og innovationsprojekter ved udgangen af 2017, hvilket sikrer et betydeligt investeringsniveau på dette område og har en positiv virkning på EU's hjemlige bruttoudgiftsniveau til forskning og udvikling. En lang række foranstaltninger på området for uddannelse (over 16 500 investeringer i infrastruktur) og social integration har også fået tildelt støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden, hvilket dermed bidrager til opfyldelsen af de tilhørende overordnede mål. Bidraget til det digitale indre marked fra programmerne i 2014-2020 er også ved at komme op i fart. Frem mod udgangen af 2017 var ca. 5 500 projekter blevet udvalgt til at opfylde målet om et forbundet digitalt indre marked, hvilket svarer til samlede investeringer på 9,1 mia. EUR (sammenlægning af EFRU og national medfinansiering). Der kan også forventes bemærkelsesværdige resultater på området for energieffektivitet og vedvarende energi fra projekter, der er udvalgt frem til ultimo 2016, med over 2 000 MW ekstra kapacitet til vedvarende energiproduktion og nedbringelse af drivhusgasemissioner på over 3 mio. ton CO2‑ækvivalenter, hvilket bidrager til klimaforandringsmålene. Indtil slutningen af 2016 vil anslået 1 mio. flere husstande få adgang til bredbånd, hvilket bidrager til at skabe de rette betingelser for, at digitale netværk og tjenester kan blomstre og give forbrugere og erhvervsliv bedre adgang til digitale varer og tjenester i hele Europa, især i landdistrikterne. Samhørighedspolitikken har også bidraget aktivt til Kommissionens indsats for effektiv integration af migranter gennem investeringer i sociale foranstaltninger, sundhed, uddannelse, boliger og børnep