DA    DA DA 
 
DA    DA  EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, 24.2.2010  
SEK(2010) 150 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
 
Ledsagedokument til 
 
forslag til 
 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING 
 
om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2007/2004 om oprettelse af et europæisk 
agentur for forvaltning af det operative samarbejde ved EU-medlemsstaternes ydre 
grænser (Frontex) 
   
{KOM(2010) 61 endelig} 
{SEK(2010) 149}  
 
DA 2   DA Frontex-agenturet, som blev opr ettet i 2004, blev operationelt i 2005. 
Kommissionen vedtog den 13. februar 2008, sålede s som den var blevet bedt om i Haag-
programmet, en meddelelse om evalueri ngen og den fremtidige udbygning af Frontex-
agenturet (KOM(2008) 67 endelig) (i det følgende benævnt "meddelelsen").   
Denne konsekvensanalyse bygger på konsekvens analysen i meddelelsen fra 2008, den 
eksterne evaluering, som Frontex-bestyrelsen ha vde bestilt, jf. artikel 33 i forordningen om 
Frontex, og de heraf følgende henstillinger fra bestyrelsen samt konklusionerne af Det 
Europæiske Råds møde.  
1. P ROBLEMSTILLINGEN  
Selv om Frontex har vist sig at være meget nyttig som en ramme, inden for hvilken de 
medlemsstater, der er udsat for særligt pres, kan samarbejde, er det operative samarbejde 
stadig ineffektivt og utilstrækkeligt , navnlig hvad angår opera tiv solidaritet. Frontex 
udnytter desuden ikke sit potentiale på den bedst mulige måde som følge af , at de eksisterende 
retlige bestemmelser er uklare eller utilstrækkelige.  
De problemer, der skal tages fat på, er punktuelle og vedrører specifikke punkter, hvor 
Frontex ikke har været i stand til at opnå de resultater, som institutionerne havde forventet, 
eller hvor de retlige rammer har vist  sig at være uhensigtsmæssige.  
Medlemsstaterne stiller ikke tilstr ækkeligt teknisk udstyr til rådighed 
Selv om medlemsstaterne er villige til at an føre en lang række udsty r i CRATE (den centrale 
fortegnelse over teknisk udstyr), er det kun en mege t lille andel af det, de r reelt er stillet til 
rådighed.  
For det andet kommer langt de fleste af de fart øjer, der anvendes, fra værtsmedlemsstaten og 
ikke fra andre medlemsstater.  
For det tredje vil det udstyr, der på nuværende tidspunkt er til rådighed, på grundlag af de 
fremtidige skøn og uden at tage hensyn til de budgetmæssige begrænsninger ikke nær kunne 
dække behovene. 
Medlemsstaterne stiller ikke tilstrækkelige me nneskelige ressourcer ti l rådighed for fælles 
operationer; der er ingen ensartede standarder  
Agenturets nøjagtige beføjelser, hvad angår opre ttelse af "Frontex' fælles støttehold" (FJST), 
er uklare, da det nuværende retsgrundlag intet indeholder om dette spørgsmål.  
Et andet problem er, at agenturet er nødt til at sende ad hoc-anmodninger til medlemsstaterne 
om at bidrage med grænsevagter til hver enkelt operation.  
Utilstrækkelig koordinering og opfølgning af fælles operationer 
Den nuværende forordning indeholder ingen be stemmelser om, hvordan Frontex' operationer 
skal forbedres, gennemføres eller evalueres.  
Utilstrækkeligt og ineffektivt samarbejde med tredjelande 
Agenturet har ikke mulighed for proaktiv t at bistå tredjelande på grundlag af 
samarbejdsaftaler.  
Indsamling, lagring og behand ling af personoplysninger  
Som anført i evalueringen kan den risikoanalyse , som agenturet gennemfører, i væsentlig grad 
forbedres, hvis det kunne indsamle og behandle bestemte typer personoplysninger. Det ville sætte agenturet i stand til at yde en bedre operativ st øtte til medlemsstaterne.  
 
DA 3   DA Tilbagesendelse 
Den første målsætning på dette område må være at tilpasse retsgrundlaget  til virkeligheden: i 
retsgrundlaget fastsættes det kun, at Frontex skal "bistå" medl emsstaterne, men agenturet har 
allerede fået en "koordinerende" rolle. 
Der er et stærkt ønske fra me dlemsstaternes side om, at Front ex yder mere støtte på dette 
område.  
Ingen brug af agenturets ekspertise til at evaluere medlemsstaternes resultater på området 
grænseforvaltning 
For det første giver agenturets risikoanalyse ikke et helt tydeligt billede, når det drejer sig om 
at vurdere, hvor stor kapacitet medlemsstaternes grænseforvaltningssystemer har til at forvalte 
trusler.  
For det andet har Frontex ikke mandat til at eval uere eller reagere på mangler i anvendelsen af 
EU-retten, herunder hvad angår de  grundlæggende rettigheder.  
Subsidiaritetsprincippet og pr oportionalitetsprincippet 
Alle løsningsmodeller respek terer følgende principper og begrænsninger i det nuværende 
retsgrundlag og er i overensstemmelse med subsidiaritetsprincipp et og proportionalitets-
princippet: 
• Grænseforvaltning er en kompetence, EU og medlemsstaterne deler. Medlemsstaterne er 
ansvarlige for at kontrollere deres del af de ydre grænser af Schengenområdet. 
• Frontex kan ikke gennemføre aktiviteter på en  medlemsstats område eller ved dens grænser 
uden den pågældende medlemsstats samtykke. 
• Alle grænsevagter, der opererer i en anden medlemsstat, skal følge de instrukser, den 
medlemsstats myndigheders giver. 
• Alle afgørelser om afslag på indrejse til en person skal kun træffes af grænsevagter fra den 
medlemsstat, på hvis område den pågældende person forsøger at indr ejse. Det er kun en 
medlemsstats myndigheder, der kan træffe be slutning om at sende en person tilbage. 
Frontex kan ikke være den eneste registrerede ej er ("flagstat") af udsty r såsom fartøjer eller 
fly, og det kan ikke stille be sætninger til rådighed til såda nt udstyr (fra dets eget 
personale). 
2. M ÅL  
Generelle mål (se ar tikel 1 i forordning (EF) nr. 2007/2004) 
Specifikke mål (se ar tikel 2 i forordning (EF) nr. 2007/2004) 
Operative mål 
• Sikre, at det tekniske udstyr til fælles operationer er til rådighed 
• Sikre, at der er kvalifi cerede grænsevagter til rådighed til fælles operationer 
• Sikre en effektiv koordinering, gennemfø relse og evaluering af fælles operationer 
• Sikre et effektivt samarbejde mellem Front ex og tredjelande om  grænseforvaltning 
• Forbedre Frontex' risikoanalyse ved at give adgang til nye datakilder 
• Forbedre effektiviteten af fælles tilbagesendelsesaktioner 
 
DA 4   DA • Forbedre evalueringen af medlemsstaternes resultater på området grænseforvaltning 
3. B ESKRIVELSE AF DELLØSNINGER OG KONSEKVENSANALYSE  
Følgende grundelementer svarer hver til ét ope rativt mål; for hvert grundelement foretages der 
en vurdering af to eller flere politiske løsninger som alternativ til hinanden: 
3.1. Revision af de gældende bestemmels er om brug af te knisk udstyr i fælles 
operationer, herunder mekanismer for medlemsstaternes bidrag til dette udstyr 
Delløsning 1:  En pulje af teknisk udstyr med pligt for medlemsstaterne til at bidrage med 
udstyr.  
Delløsning 2:  Frontex køber eller lejer udstyr  
Delløsning 3: En kombination af delløsning 1 og 2 
Kan de involverede omkostninger være (eller bl ive) en del af Frontex' budget, og hvor store 
er disse omkostninger? 
Det er reelt umuligt at bedømme, hvordan Fronte x' budget vil blive påvirket, fordi der er alt 
for mange ubekendte. Desuden sk al der tages hensyn til, at en forøgelse i det disponible 
udstyr af administrative og operative årsage r vil kræve en gradvis indfasning. Hvis 
medlemsstaterne stiller yderliger e tre patruljebåde og tre fly ti l rådighed, vil det imidlertid 
hypotetisk have en samlet årlig konsekvens for Frontex' budget på ca. 6 mio. EUR.  
Hvilke mulige konsekvenser har det for de grundlæggende rettigheder? 
En forøgelse af det disponible udstyr vil ikke påvirke de grundlæggende rettigheder. 
Sammenligning af løsninger 
Den foretrukne løsning er delløsning 3. Der bør  således indføres en mekanisme, der gør det 
obligatorisk for medlemsstaterne at bidrage, således at det si kres, at der hvert år er et 
minimum af udstyr til rådighed. Derudover bør Fr ontex have mulighed for at købe eller leje 
sit eget udstyr.  
3.2. Mekanismer til at forbed re antallet af disponible  grænsevagter til fælles 
operationer  
Delløsning 1: At oprette "fælles Frontex -støttehold" (FJST), der skal deltage i fælles 
operationer og pilotprojekter på grundlag af den mekanisme, der gør det obligatorisk for 
medlemsstaterne at bidrage med gæstemedarbejder e til disse støttehold i form af en pulje af 
menneskelige ressourcer, som agenturet kan bruge.  
Delløsning 2:  Lavere tærskel for indsættelse af hur tige grænseindsatshold (Rabit-hold). De 
nuværende Rabit-hold kan derved anvendes t il at styrke de fæ lles operationer.  
Delløsning 3:  Forudse en gradvis opbygning af en pulje af grænsevagter, der af 
medlemsstaterne udstationeres i Frontex på halvpermanent basis i seks måneder.  
Kan de involverede omkostninger være (eller bl ive) en del af Frontex' budget, og hvor store 
er disse omkostninger? 
Enhedsomkostningerne for de første to delløsni nger vil ikke være ande rledes end ved status 
quo.  
Hvad angår den tredje delløsning, beløb omko stningerne for hver national ekspert, der var 
udsendt til Frontex, sig i 2009 til 4 127 EUR pr. måned. Gæstemedarbejdere fra 
 
DA 5   DA medlemsstaterne, der indsættes under fælles ope rationer, koster i gennemsnit 180 EUR pr. dag 
(ca. 3 960 EUR pr. måned). Disse tal vi ser, at forskellen er minimal. 
Hvilke mulige konsekvenser har det for de grundlæggende rettigheder? 
En forøgelse af de disponible grænsevagter v il ikke påvirke de grundlæggende rettigheder. 
Risiciene ved at have et EU-organ og dets pe rsonale udsat for situationer, hvor der muligvis 
sker en krænkelse af de grundlæ ggende rettigheder, kan stige.  
Sammenligning af løsninger 
Den anden delløsning har den negative vi rkning, at EU fratages en reel 
beredskabsmekanisme. Der bør derfor ses bort fra denne løsning. 
Det vil være nødvendigt at kombinere dellø sning 1 og 3: Opbygningen af en pulje af 
menneskelige ressourcer bestående af gæstem edarbejdere fra medlemsstaterne, der er 
udstationeret med henblik på individuelle oper ationer, samt gæstemedarbejdere, der af 
agenturet kortvarigt er ansa t som nationale eksperter.  
3.3. Revision af agenturets rolle ved forberedelsen, koordineringen og 
gennemførelsen af operationer, herunder med hensyn til at fordele opgaverne mellem agenturet og medlemsstaterne 
Delløsning 1:  Frontex får alene den ledende rolle i gennemførelsen af fælles operationer og 
udarbejdelsen af en operativ plan samt eneret til at tage initiativ til at iværksætte operationer. 
Delløsning 2:  Frontex får en delvis le dende rolle sammen med værtsstaten i gennemførelsen 
af fælles operationer. Frontex er ansvarlig for at  udarbejde den operative plan, men denne skal 
endeligt godkendes af værtsstaten.  
Kan de involverede omkostninger være (eller bl ive) en del af Frontex' budget, og hvor store 
er disse omkostninger? 
Disse ændringer vil tydeliggøre og mindske  den nuværende divergerende praksis mellem 
agenturet og medlemsstaternes kompetente m yndigheder. En optimeri ng af arbejdspraksis 
forventes ikke at medfør e yderligere omkostninger. 
Hvilke mulige konsekvenser har det for de grundlæggende rettigheder? 
Risiciene ved at have et EU-organ og dets pe rsonale udsat for situationer, hvor der muligvis 
sker en krænkelse af de grundlæggende rettighede r, kan stige som følge af, at agenturet vil 
blive mere involveret i konkrete operationer, end de t er tilfældet nu, og fordi det vil kunne 
indtage en delvis ledend e rolle i operationerne.  
Hvad angår delløsning 1, vil den retlige forpli gtelse til at respek tere de grundlæggende 
rettigheder i højere grad få betydning fo r agenturet sammenlignet med den nuværende 
situation, hvor denne retlige forpligtelse hoveds ageligt hviler på de nationale myndigheder, 
der gennemfører fællesskabsret.  
Den ovenfor beskrevne konsekvens  vil blive afbødet i delløsni ng 2, under forudsætning af at 
der findes præcise retlige rammer for græn sevagter, der er delvis knyttet til Frontex. 
Sammenligning af løsninger 
Den foretrukne delløsning er at give agenturet en delvis ledende rolle med klart definerede 
retningslinjer for, hvem der gør hvad, og hvem der er ansvarlig for hvad. Denne delløsning 
indebærer deltaljerede bestemme lser vedrørende den operati ve plan og evalueringen af 
operationerne, herunder ra pportering af hændelser. 
 
DA 6   DA 3.4. Udvidelse af agenturets opgaver med hens yn til samarbejde med tredjelande om 
forvaltning af grænserne 
Delløsning 1:  At tillade Frontex at gennemføre projekter vedrør ende teknisk bistand i 
tredjelande ved brug af enten de ts eget budget eller EU's eksterne finansielle programmer.  
Delløsning 2:  At tillade Frontex at  anvende forbindelsesofficerer i tredjelande.  
Delløsning 3:  At give Frontex mandat til at udfø re grænsekontrolmissioner ved grænserne 
mellem tredjelande.  
Har denne løsning konsekvenser for tredjelande/partnere?  
Alle delløsninger vil ha ve konsekvenser for relationerne med tredjelande. Samlet set vil den 
mest positive konsekvens være EU's øgede ka pacitet til at imødekomme anmodninger om 
bistand fra disse tredjelande som en del af et generelt styrket samarbejde mellem EU og 
tredjelande om migration.  
Kan de involverede omkostninger være (eller bl ive) en del af Frontex' budget, og hvor store 
er disse omkostninger? 
Da antallet af projekter bør begrænses til prioriterede lande, kan det forventes, at Frontex vil 
gennemføre 1-2 projekter om året med et budget på op til 2 mio. EUR hver. Der kan forventes 
en gradvis udsendelse af op til fem forbinde lsesofficerer, hvilket vil have begrænset 
indvirkning på omkostningerne. Omkostninge rne ved den tredje delløsning vil være 
betydelige: til sammenligning kan nævnes, at  omkostningerne til EUBAM-missionen fra 
2005-2009 var på ca. 44 mio. EUR.  
Hvilke mulige konsekvenser har det for de grundlæggende rettigheder? 
Tredjelande bør ikke tilbydes teknisk bistand til operationer, som kan føre til krænkelse af de 
grundlæggende rettigheder.  
Hvad angår den anden delløsning, bør der ta ges behørigt hensyn til, at indsamlingen af 
oplysninger om migrationsstrø mme ikke afstedkommer en pot entiel etnisk profilering.  
Hvad angår den tredje delløsning, er den retl ige ramme delvis fastsat af de pågældende 
tredjelande; disse operationer bør finde sted  inden for rammer, der fuldt ud respekterer de 
grundlæggende rettigheder. 
Sammenligning af løsninger 
Den foretrukne løsning er klar t at gennemføre projekter vedr ørende teknisk bistand og at 
indsætte egne forbindelsesofficerer i tredjelande.  
At overtage grænsekontrolopgaver vedrørende grænserne mellem tred jelande vil medføre 
betydelige omkostninger og skabe bekymring, hv ad angår de grundlægge nde rettigheder. Der 
bør derfor ses bort fra denne delløsning. 
3.5. Tillæggelse af beføjelser til agentu ret til at indsamle og behandle 
personoplysninger 
Delløsning 1:  Tillade agenturet at behandle, lagr e, indsamle og overføre (herunder til 
tredjelande) alle personoplys ninger, der indsamles under Fr ontex' fælles operationer og at 
anvende disse oplysninger til risi koanalyser og operativ koordinering.  
Delløsning 2:  At sætte agenturet i stand til at inds amle, behandle og lagre personoplysninger 
med henblik på risikoanalyse og for at bidrag e til sikkerheden ved EU's ydre grænser. 
 
DA 7   DA Kan de involverede omkostninger være (eller bl ive) en del af Frontex' budget, og hvor store 
er disse omkostninger? 
Omkostningerne ved begge løsninger vurde res til ikke at være væsentlige.  
Hvilke mulige konsekvenser har det for de grundlæggende rettigheder? 
Konsekvenserne kan være betyde lige, og det vil derfor være hensigtsmæssigt at afbøde dem 
ved hjælp en stringent ordni ng for databeskyttelse.  
Sammenligning af løsninger 
Delløsning 2 er proportionel og har en tydeli g positiv indvirkning på det operative mål. 
Virkningen af delløsning 1 er kun marginalt stø rre end virkningen af delløsning 2, men rejser 
en række spørgsmål, hvad angår proportiona litetsprincippet og nødvendighedsprincippet. Det 
er derfor kun delløsning 2, der bør vælges. 
3.6. Revision af agenturets mandat med he nsyn til tilbagesendelsesaktioner  
Delløsning 1:  Frontex indtager en koordineringsro lle sammen med den medlemsstat, der 
leder aktionen.  
Delløsning 2:  Frontex overtager ansvaret for og de organisatoriske opgaver i forbindelse med 
hele den fælles tilbages endelsesaktion fra den medl emsstat, der leder aktionen.  
Kan de involverede omkostninger være (eller bl ive) en del af Frontex' budget, og hvor store 
er disse omkostninger? 
Omkostningerne herved dækkes allerede over Fr ontex' budget. Det er umuligt at forudsige, 
om antallet af operationer vil stige som følge af, at Frontex får en stærkere rolle, da 
forudsætningerne fortsat vil være de samme.  
Hvilke mulige konsekvenser har det for de grundlæggende rettigheder? 
Det vil ingen konsekvenser få for de grundlæggende  rettigheder, så læng e de begrænsninger i 
agenturets beføjelser, der er beskrevet ovenfor, respekteres.  
Sammenligning af løsninger 
Den anden delløsning har visse yderliger e positive konsekvenser, som imidlertid 
hovedsageligt er teoretiske, når der ses på de betydelige negative konsekvenser. Den 
foretrukne løsning er klart at give agenturet en  koordinerende rolle, men i kke at tage ansvaret 
og hovedbyrden fra den medlemsstat, der leder ak tionen, og lægge dem over på agenturet. 
3.7. Overdragelse af beføjelser til agenturet til at vurdere medlemss taternes indsats i 
forbindelse med forvaltning af grænserne 
Delløsning 1:  At give Frontex beføjelse til at føre  tilsyn i medlemsstaterne og at evaluere 
medlemsstaternes kapacitet til at imødegå trusler og pres ved de ydre grænser, nærmere bestemt deres kapacitet, hvad angår nati onale strukturer, udstyr og ressourcer. 
Delløsning 2:  At give Frontex en eksp licit rolle, hvad angår medlem sstaternes overholdelse af 
fællesskabsretten under fælles operationer, hvorved Frontex får til opgave at observere og 
rapportere herom. 
Kan de involverede omkostninger være (eller bl ive) en del af Frontex' budget, og hvor store 
er disse omkostninger? 
Den første delløsning vil medføre visse omkostninger til personale, mens den anden 
delløsning ikke ville have væsentli ge omkostningsmæssige konsekvenser. 
 
DA 8   DA Hvilke mulige konsekvenser har det for de grundlæggende rettigheder? 
Ingen direkte konsekvenser, idet det endnu enga ng i forbindelse med den anden delløsning 
skal understreges, at medlemsstaternes pligt til at overholde fællesskabsretten er absolut.  
Sammenligning af løsninger 
Hvad angår den anden delløsning, overskygger de  negative konsekvenser klart de positive, 
mens dens første delløsning, forudsat at de r foretages en omhyggelig fastsættelse af det 
konkrete formål, har tydelige positive konsekvenser for Frontex' vigtigste mål, dvs. at koordinere operationer og ge nnemføre risikoanalyser.  
4. R
ESUMÉ AF DEN FORETRUKNE LØSNING  
Den foretrukne løsning vil derfor bestå i at  indføje nye bestemmelser i forordningen om 
Frontex vedrørende følgende: 
1) En revideret mekanisme, hvor medlemsstat erne har pligt til at  bidrage med udstyr, 
kombineret med, at Frontex gradvis vil købe/le je sit eget udstyr, baseret på yderligere 
undersøgelser af behov og omkostninger. 
2) En revideret mekanisme, hvor medlemsstat erne har pligt til at bidrage med personale, 
kombineret med en pulje af grænsevagter , der af medlemssta terne udstationeres i 
Frontex på halvpermanent basis med status som nationale eksperter. 
3) Der tillægges agenturet en delvis ledende  rolle i gennemførelsen af fælles operationer 
med detaljerede regler for den operat ive plan, evaluering og rapportering af 
hændelser. 
4) At give Frontex mulighed for at finans iere og gennemføre projekter vedrørende 
teknisk bistand i tredjelande og til at indsætte forbinde lsesofficerer i tredjelande. 
5) At give Frontex begrænset beføjelse til at behandle personoplysninger i forbindelse 
med organiseret ulovlig indvandring. 
6) At tillægge Frontex en koordinerende rolle ved gennemførel sen af de fælles 
tilbagesendelsesaktioner. 
7) At give Frontex beføjelse til at analysere operationelle risici og behov i 
medlemsstaterne. 
***