Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "En strategi for bæredygtig udvikling: Signaler til Barcelona-topmødet"

(2002/C 94/08)

Det Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 29. november 2001 under henvisning til forretningsordenens artikel 11, stk. 4, artikel 19, stk. 1, og artikel 23, stk. 3, at udarbejde udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til Underudvalget "Et bæredygtigt Europa", som udpegede Miguel Angel Cabra de Luna til ordfører. Underudvalget vedtog sin udtalelse den 8. februar 2002.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 388. plenarforsamling af 20.-21. februar 2002, mødet den 21. februar 2002, følgende udtalelse med 95 stemmer for, 11 imod og 21 hverken for eller imod.

1. Sammenfatning

1.1. Topmødet i Barcelona vil få afgørende betydning for EU's bestræbelser på at blive verdens mest dynamiske, konkurrencedygtige, bæredygtige og videnbaserede økonomi(1). Det ambitiøse mål, som blev opstillet på topmødet i Lissabon i 2000, skulle nås i løbet af ti år. Barcelona-topmødet er et vigtigt stadium, hvor der kan gøres status, og hvor foranstaltningerne kan evalueres.

1.2. Dette er særlig relevant, fordi Lissabon-strategien, således som det blev besluttet på Göteborg-topmødet, er blevet udvidet til også at omfatte bæredygtig udvikling, hvilket indebærer nogle meget langsigtede ambitioner med det sigte at tilvejebringe gode levevilkår for nuværende og kommende generationer.

1.3. Efter Lissabon har verden været ramt af nye trusler mod vor sikkerhed og vore muligheder for at forme fremtiden. Vort ansvar for bæredygtig udvikling globalt set er forøget voldsomt.

1.4. På Barcelona-topmødet vil man blive stillet over for to problemstillinger, nemlig hvordan det kan sikres, at der gøres fremskridt hen imod Lissabon- og Göteborg-topmøde-målene, mens man samtidig støber fundamentet for EU's aktive medvirken til bæredygtig udvikling på verdensplan.

1.5. Det Økonomiske og Sociale Udvalg fremhæver Barcelona-topmødets afgørende betydning. De fremskridt, som er gjort i retning af Lissabon-målene, er tydeligvis, og foruroligende nok, utilstrækkelige. EU formår ikke at holde det nødvendige tempo, som kan gøre det til et område, der er globalt førende i henseende til konkurrenceevne og færdigheder.

1.6. Lige så foruroligende er de utilstrækkelige fremskridt i retning af at gøre bæredygtig udvikling til et overordnet mål for Den Europæiske Union. De særdeles klare politiske erklæringer fra Göteborg-topmødet er blevet til baggrundsstof, men er ikke udmøntet som nogle vejledende principper, der står i front.

1.7. ØSU anser denne mangel på fremskridt for særdeles utilfredsstillende. Det er ikke alene til alvorlig skade for EU's langsigtede udvikling og stilling, det er tillige til skade for EU's image i borgernes øjne. Både Lissabon-strategien og Göteborg-beslutningen om bæredygtig udvikling har klart og tydeligt føjet en merværdi til EU's forventninger til sig selv.

1.8. ØSU opfordrer Barcelona-topmødet til at styrke handlingsprogrammet og tidsplanen for Lissabon-strategien og anmoder Rådet i dets forskellige former om at undersøge, hvilke ekstratiltag der er nødvendige for at nå det overordnede mål om at blive verdens mest konkurrencedygtige økonomi. Rådet bør melde tilbage om dette spørgsmål til Sevilla-topmødet i juni 2002.

1.9. ØSU opfordrer Barcelona-topmødet til på ny at understrege betydningen af bæredygtig udvikling som en ny vision for EU og til at pålægge Rådet at fremskynde gennemførelsen af lovgivning og andre tiltag vedrørende fremskridt hen imod bæredygtig udvikling. ØSU er særlig bekymret over, at opfordringerne fra Göteborg-topmødet om "politik-sammenhæng" i henseende til bæredygtig udvikling ikke har ført til resultater i hverken EU's institutioner eller medlemsstaterne.

1.10. ØSU opfordrer Barcelona-topmødet til at fastsætte den grundlæggende ramme for EU's bidrag til bæredygtig udvikling globalt set, især med hensyn til Euro-Middelhavsregionen og med henblik på Verdenstopmødet i september i år.

1.11. I særdeleshed opfordrer ØSU til, at der sættes ind med nye hasteforanstaltninger på følgende felter med sigte på EU's bestræbelser på at blive et førende konkurrencedygtigt område:

a) Der består et presserende behov for nye initiativer til at øge beskæftigelsen, især blandt de yngre generationer. ØSU opfordrer Barcelona-topmødet til på ny at understrege behovet for nationale handlingsprogrammer vedrørende beskæftigelsesmuligheder og uddannelse for unge ihukommende den positive rolle, som disse ordninger kan spille.

b) Jobkvalitet er et emne af fornyet betydning. ØSU opfordrer Barcelona-topmødet til at bekræfte, at jobkvalitet er et nøgleelement i EU's og medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker, og til at anmode Kommissionen om at udarbejde en handlingsplan for jobkvalitet samt for at modvirke nye sundheds- og sikkerhedsrisici på arbejdspladsen.

c) Samhørighed: ØSU anerkender det vigtige bidrag, som strukturpolitikken har spillet for forbedring af den økonomiske og sociale samhørighed siden 1988. Samhørighed er en nøglefaktor i henseende til bæredygtig udvikling og ØSU opfordrer Barcelona-topmødet til at fremhæve betydningen af, at strukturpolitikken videreføres i hele EU efter udvidelsen og udløbet af den nuværende finansieringsperiode i 2006.

d) Markedsadgang: ØSU opfordrer Barcelona-topmødet til at gå videre med tiltag til at åbne markederne som foreslået af Kommissionen. ØSU opfordrer topmødet til at igangsætte en vurdering af de sociale, miljømæssige og beskæftigelsesmæssige konsekvenser af liberaliseringen af offentlige tjenester(2).

e) Miljø: ØSU vurderer, at EU bør udforme nogle mere effektive metoder for udmøntning af foranstaltninger på miljøområdet, herunder især med hensyn til drivhusgasemissioner, brug af naturressourcer og fødevaresikkerhed. Det, der er brug for i dag, er ikke så meget nye tanker som evnen til at få de allerede fremførte tanker til at fungere.

f) Investering i viden: Lissabon-strategien bygger på store ambitioner om investering i menneskelige ressourcer. ØSU har noteret sig de fremskridt, som er gjort på rådsmøderne (uddannelse og forskning). ØSU fremhæver specielt det nødvendige i brede trepartsaftaler vedrørende livslang læring og uddannelse for at garantere både adgangen hertil og finansieringen.

g) Forskning og udvikling har afgørende betydning for Lissabon-strategien, ikke mindst da Europa er sejlet agterud i forholdet til både USA og Japan i lange perioder. Rådet (forskning) ønsker en forhøjelse af forskningsudgifterne fra de nuværende 1,9 % til 3 % af BNP i indeværende tiår. ØSU efterlyser planer, bl.a. omfattende undervisning og uddannelse, med det sigte at øge antallet af nye videnskabsfolk, hvilket disse fremskrivninger nødvendiggør.

h) ØSU vurderer, at bestræbelserne på støtte til iværksætterånd og mindre virksomheder i særdeleshed stadig er utilstrækkelige set på baggrund af de betydelige bidrag, som de kan yde til opfyldelse af Lissabon-målsætningerne. ØSU bakker stærkt op om Kommissionens opfordring til at styrke indsatsen på alle de ti hovedpunkter i det europæiske charter for små virksomheder.

i) Beslutningstagning: ØSU støtter i høj grad Kommissionens opfordring til Rådet om at gøre beslutningsprocessen mere effektiv og bygge bro over leveringskløften mellem Lissabon-målene og de faktiske resultater.

j) ØSU gentager bemærkningerne fra Göteborg-topmødet om, at bæredygtig udvikling kun kan realiseres, hvis den bygger på bred offentlig forståelse og støtte fra alle civilsamfundets bestanddele og bakkes op af en aktiv samråds- og dialogproces. Her mangler der stadig meget, og ØSU har ikke kunnet se nogen forbedringer af situationen siden Göteborg-topmødet. ØSU bidrager selv til denne proces og ser frem til støtte til dets indsats på dette felt.

k. ØSU understreger betydningen af den sociale dialog og aktiv medvirken af det organiserede civilsamfund, da dette er en forudsætning for, at målene fra Lissabon- og Stockholm-topmøderne kan nås.

2. Generelle bemærkninger

2.1. Kommissionens prioriteter

Der henvises til Kommissionens prioriteter på dette område, i hvilken forbindelse Barcelona-topmødet bør komme med et handlekraftigt udspil:

- En yderligere udvikling af beskæftigelsespolitikkerne med særlig vægt på aktive arbejdsmarkedsreformer.

- Reformer og udfyldning af huller i vigtige netværksindustrier samt fremskyndelse af integreringen af de finansielle markeder.

- Øge investeringerne i viden for at sikre konkurrenceevne og arbejdspladser fremover.

2.2. Det spanske formandskabs prioriteter

Et af hovedelementerne i det spanske formandskabs prioriteter for indeværende halvår består i at sætte skub i den handlingsplan, som blev vedtaget i Lissabon, især ved at gennemføre bestræbelserne på liberalisering inden for visse strategiske sektorer såsom

- energi

- telekommunikation

- transport

- finansielle tjenesteydelser

samt udbygge en beskæftigelses- og uddannelsespolitik, som kan gøre Europa til den mest dynamiske og nyskabende økonomi i verden, ud fra principperne om bæredygtighed.

2.3. Beskæftigelses- og uddannelsessituationen i EU

ØSU er enig i, at der gøres fremskridt i retning af jobkvalitet, hvilket bør være et mål for den europæiske beskæftigelsesstrategi.

På den anden side formår de nuværende uddannelsessystemer ikke at imødekomme borgernes ønsker, ligesom de ikke er på højde med samfundets krav. Det er nødvendigt, at borgerne får permanent adgang til undervisning og uddannelse af hensyn til fremme af fleksibilitet og evnen til at tilpasse sig kravene på et arbejdsmarked i rivende udvikling.

- I Kommissionens memorandum om livslang læring, som omhandler problemerne og dialogen om gennemførelse og udvikling af dette vigtige begreb opstilles der seks nøglemål. De seks mål blev analyseret og godkendt i ØSU's udtalelse CES 1121/2001 og anses fortsat for at være gyldige:

- Nye grundlæggende færdigheder til alle.

- Øget investering i menneskelige ressourcer.

- Nytænkning inden for undervisning og læring.

- Værdsættelse af læring.

- Nye roller for rådgivning og vejledning.

- Læring bringes tættere på borgerne (e-læring kan blive et særdeles interessant værktøj).

2.4. Sociale aspekter og samhørighedsaspekter som investering i udvikling

Hovedprincippet fra Rio-topmødet gik ud på, at mennesker står i centrum for bestræbelserne på bæredygtig udvikling. Samme tankegang fremgik af Lissabon-mødet: "Menneskene er Europas største aktiv og bør være centrum for EU's politikker".

2.4.1. Fattigdom og social udstødelse

Der er her tale om problemer, som er fælles for samtlige medlemsstater; det er afgørende at bekæmpe disse, hvis det skal lykkes at nå frem til bæredygtig udvikling; selv om der er gjort betydelige fremskridt, resterer der fortsat lang vej.

På Det Europæiske Råd i Nice blev der gjort nogle fremskridt hen imod opfyldelse af Lissabon-målsætningerne med vedtagelsen af EU's sociale dagsorden, hvoraf et af hovedmålene gik ud på at integrere socialpolitikken i den bredere sammenhæng, som den europæiske strategi for bæredygtig udvikling udgør.

Bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse bør være koncentreret om:

- Tilvejebringelse af de økonomiske forudsætninger for større velstand gennem højere vækst- og beskæftigelsesniveauer.

- Bedre gennemførelse af den europæiske beskæftigelsesstrategi.

- Bevarelse og forbedring af jobkvaliteten. Ikke bare flere arbejdspladser, men bedre arbejdspladser.

- Opstilling af kvalitetsindikatorer for arbejde og bekæmpelse af social udstødelse, som indebærer en reel afspejling af disse begreber.

- Fortsat anvendelse af strukturpolitikken som et middel til at støtte de mest trængende regioner.

På dette såvel som på andre områder, som omtales i denne udtalelse, kan socialøkonomi (kooperativer, gensidige selskaber, foreninger og stiftelser) spille en afgørende rolle; der bør indføres incitamenter med sigte på en fremmeindsats.

2.4.2. Befolkningens aldring

I samtlige medlemsstater ændrer stigningen i forventet levetid og faldende fødselsrater på balancen mellem antallet af borgere i den erhvervsaktive alder og resten af befolkningen. ØSU påpeger, at denne demografiske tendens i retning af en aldrende befolkning er et foruroligende spørgsmål, som må behandles med omhu.

Der består tre grundlæggende problemer:

- sikring af pensionsordningernes finansielle bæredygtighed,

- den uundgåelige stigning i efterspørgslen efter sundhedsydelser,

- risikoen for nedgang i den økonomiske vækst.

Der må vedtages foranstaltninger for at undgå social forskelsbehandling mellem generationerne og øget fattigdom blandt de ældre.

Disse foranstaltninger bør tage sigte på:

- at øge erhvervsfrekvensen i overensstemmelse med Lissabon-strategien (60 % for kvinder og 70 % for mænd),

- at fremme livslang læring,

- at tilvejebringe en aktiv familiestøttepolitik på nationalt plan indeholdende reelle økonomiske og sociale muligheder med det sigte at hæve fødselsraterne i medlemsstaterne.

Det er uvist, hvilken indvirkning udvidelsen vil få for arbejdstagernes gennemsnitsalder, men det er helt klart, at der her er tale om et vigtigt emne, som må undersøges nærmere på grund af den store befolkningsforøgelse, som ansøgerlandenes medlemskab vil medføre.

2.5. Miljø

2.5.1. Bekæmpelse af klimaændringer

For at kunne opfylde Kyoto-målsætningerne er det nødvendigt at have kendskab til den aktuelle situation i de enkelte lande, således at det bliver muligt at reagere i overensstemmelse hermed; det forudsætter, at der findes en række standardiserede målemetoder for hele Fællesskabet.

Som allerede anført er økonomisk vækst nødvendig, men den må ikke medføre et højere energiforbrug.

Energieffektiviteten bør forbedres kraftigt inden for alle den europæiske økonomis sektorer, om end det må erkendes, at nogle sektorer allerede har udfoldet bestræbelser på dette felt.

Brugen af vedvarende energikilder bør fremmes mere aktivt og effektivt end hidtil, og der bør afsættes de midler, som er nødvendige for en sådan omfattende indsats.

Emissionerne af drivhusgasser, som kan henføres til transport, vokser hurtigere end emissioner fra andre kilder. Der er behov for en indsats, bl.a. i form af priser, som afspejler de reelle omkostninger, yderligere udvikling af intelligente trafikstyringssystemer, bedre infrastrukturudnyttelse og opførelse af ny infrastruktur, lige som der bør ske en omlægning til mere miljøvenlige transportformer. De foranstaltninger, som foreslås i hvidbogen om transportpolitik(3), er afgjort et skridt i den rigtige retning, dvs. hen imod bæredygtig transport.

2.5.2. Bæredygtig anvendelse af naturressourcer

Tab af biodiversitet og den deraf følgende nedgang i de genetiske ressourcer er uomstødelige kendsgerninger, som har tydelige konsekvenser for fremtidige generationer. Politikker med uacceptable konsekvenser for de naturlige ressourcer (såsom nogle former for fiskeri, landbrugsdrift, kvægavl og industri) må reformeres.

Ved reformen af den fælles landbrugspolitik bør der tages højde for økonomiske, miljømæssige og sociale mål; de første skridt er allerede taget, bl.a. med miljøforanstaltningerne for landbruget, som har været med til at bevare den biologiske mangfoldighed og mindske vandforureningen. På den anden side er det klart, at det er nødvendigt at sætte ind på at genskabe forbrugernes tillid til fødevarer.

For at forbedre forvaltningen af de naturlige ressourcer på langt sigt er det nødvendigt at besidde oplysninger om den aktuelle situation; herigennem vil det blive muligt at få et langt bedre kendskab til, om forbruget overstiger ressourcens mulighed for at regenereres.

Der må opretholdes en balance, således at de naturlige bæredygtighedsmekanismer fortsat kan fungere. Man bør institutionalisere nogle effektive metoder til samarbejde mellem de forskellige samfundssektorer, SMV'er, byer, kommuner og det organiserede civilsamfund på den ene side og det videnskabelige samfund på den anden, forskning og udviklingsinstitutioner iberegnet.

Der er behov for en handlingsplan til forbedring og forenkling af de nugældende miljøregler. Der bør vedtages et minimum af ny lovgivning, og man bør koncentrere indsatsen om at overholde gældende regelsæt.

2.6. Opinionen og opbakning fra de europæiske borgere

Samfundet som helhed råder ikke over tilstrækkeligt med information om de mål og politiske foranstaltninger, som blev vedtaget i Lissabon og Göteborg. Der bør sættes ind på at bevidstgøre befolkningen og på at inddrage borgerne og de civilsamfundsorganisationer, som disse kan indgå i, i det vigtige spørgsmål, som disse politikker og deres konsekvenser udgør.

Der bør sættes skub i en bred offentlig debat med deltagelse af det organiserede civilsamfund, og kommunikationsmedierne bør opfordres til at deltage for at formidle denne civile dialog ud til borgerne, således at bæredygtig udvikling opnås på demokratisk vis. Endvidere bør man inddrage regeringer, kommuner og de mangfoldige organisationer, som udgør det civile samfund, tillige med EU-institutionerne.

Internet kan udgøre et overmåde nyttigt værktøj til at indhente borgernes meninger om nationale bæredygtige udviklingsplaner og -strategier. Denne form for samråd kan suppleres med seminarer med deltagelse af sagkyndige, rapporter og særlige former for høring, debatfora samt andre metoder til inddragelse af befolkningen.

I denne kommunikationsproces med samfundet bør både ØSU og tilsvarende organer i de enkelte lande, dvs. rådgivende organer for forvaltningerne i de forskellige medlemsstater, naturligvis spille en afgørende rolle.

3. Særlige bemærkninger

3.1. Indikatorer

Der hersker bred enighed om det nødvendige i en strategi for bæredygtig udvikling, men det er særdeles vigtigt for dennes konkretisering, at man med jævne mellemrum indhenter viden om de herskende forhold, og om hvorvidt der i realiteten gøres fremskridt eller ej; herved vil man sideløbende kunne vurdere effektiviteten af de foranstaltninger, som medlemsstaternes opererer med.

Det er helt nødvendigt at finde frem til og at fastlægge nogle repræsentative og afbalancerede indikatorer. Det er særdeles vigtigt, at der på Barcelona-topmødet vedtages indikatorer for strukturel reform af EU, således at reformernes virkning i de enkelte lande bliver målelig, og så der benyttes de politikker og instrumenter, som egner sig bedst for hvert land.

Der bør udvælges, indsamles og forarbejdes ajourførte, præcise data, dvs. at der skal findes et sammenhængende system, som gør det muligt at tolke dataene entydigt. Eurostat bør opfylde dette behov; hvis Eurostat ikke formår dette, bør det forberedes herpå.

3.2. Et konkurrencedygtigt produktionssystem

Bæredygtig udvikling rummer muligheder for iværksætterånd og jobskabelse i sektorer, som har gode langsigtede fremtidsperspektiver, men som kræver en høj konkurrenceevne. Der er behov for reformer, som øger produktionssystemernes effektivitet og produktivitet.

Man bør kaste sig ud i en ambitiøs plan for liberalisering og samtidig øge den europæiske økonomis fleksibilitet samt sætte mere gennemgribende strukturreformer i værk, ligesom man i henseende til de sociale aspekter bør være opmærksom på ønsket om ligestilling. På det kommende forårstopmøde bliver det vigtigere at gøre gradvise fremskridt end at indføre nyskabende tiltag.

På Barcelona-topmødet bør der foretages en evaluering af de gjorte fremskridt, ligesom man bør konsolidere de tiltag og den indsats, som går i den rigtige retning, samt finde frem til områder, der halter; man bør derpå fastsætte en kort tidsfrist (f.eks. et år), hvorpå situationen skal tages op til ny vurdering.

3.3. Møder forud for Barcelona-topmødet

ØSU påskønner det spanske formandskabs forslag om forud for Barcelona-topmødet at etablere kontakter, som kan regne med aktiv deltagelse af ØSU i fællesskab med civilsamfundets øvrige organisationer.

Ligeledes støtter ØSU mødet med arbejdsmarkedets parter som led i den sociale dialog.

Bruxelles, den 21. februar 2002.

Göke Frerichs

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Det Europæiske Råd i Lissabon den 23.-24. marts 2000 - Formandskabets konklusioner, punkt 1-5 (KOM(2002) 14 endelig - Resumé, punkt 1).

(2) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/67/EF af 15. december 1997 om fælles regler for udvikling af Fællesskabets indre marked for posttjenester og forbedring af disse tjenesters kvalitet, EFT L 15 af 21.1.1998; Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/30/EF af 22. juni 1998 om fælles regler for det indre marked for naturgas, EFT L 204 af 21.7.1997; Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/92/EF af 19. december 1996 om fælles regler for det indre marked for elektricitet, EFT L 27 af 30.1.1997; Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/51/EF af 6. oktober 1997 om ændring af Rådets direktiv 90/387/EØF og 92/44/EØF med henblik på tilpasning til konkurrenceforhold på telekommunikationsområdet, EFT L 295 af 29.10.1997; Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/12/EF af 26. februar 2001 om ændring af Rådets direktiv 91/440/EØF om udvikling af Fællesskabets jernbaner, EFT L 75 af 15.3.2001.

(3) KOM(2001) 370 endelig.

BILAG

til Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse

Følgende ændringsforslag blev forkastet under debatten, men opnåede mere end en fjerdel af de afgivne stemmer:

Punkt 2 - Generelle bemærkninger (2.1 til 2.6)

Udgår.

Afstemningsresultat

For: 34, imod: 54, hverken for eller imod: 14.

Punkterne 2.1, 2.2, 2.3 og 2.4.2

Udgår.

Begrundelse

Synes ikke at have nogen konkret forbindelse med emnet.

Afstemningsresultat

For: 37, imod: 67, hverken for eller imod: 8.

Punkt 2.5.2

- 2. afsnit

I dette afsnit udgår: ";de første skridt er allerede taget, bl.a. med miljøforanstaltningerne for landbruget, som har været med til at bevare den biologiske mangfoldighed og mindske vandforureningen. På den anden side er det klart, at det er nødvendigt at sætte ind på at genskabe forbrugernes tillid til fødevarer"

- 3. afsnit

Udgår.

Begrundelse

Det Europæiske Miljøagentur har udsendt en rapport om emnet; oplysningerne findes allerede.

Afstemningsresultat

For: 38, imod: 55, hverken for eller imod: 10.

Punkt 3 - Særlige bemærkninger (punkt 3.1 til 3.2)

Udgår (punkt 3.3 bibeholdes).

Afstemningsresultat

For: 34, imod: 71, hverken for eller imod: 5.

Punkt 3.1

- 2. afsnit

Følgende udgår: "men det er særdeles vigtigt for dennes konkretisering, at man med jævne mellemrum indhenter viden om de herskende forhold, og om hvorvidt der i realiteten gøres fremskridt eller ej; herved vil man sideløbende kunne vurdere effektiviteten af de foranstaltninger, som medlemsstaternes opererer med og erstattes af ØSU kritiserer, at de i alt 7 miljøindikatorer i de foreliggende dokumenter stadig er utilstrækkelige."

- 3. afsnit

Udgår.

Afstemningsresultat

For: 40, imod: 62, hverken for eller imod: 8.