Indledning

Det økonomiske landskab ændrer sig i EU og blandt dets internationale handelspartnere. Grænserne mellem traditionel fremstilling, digitalisering og tjenester bliver i stigende grad sløret, og de digitale løsninger integreres gradvist i globale industrielle værdikæder. I lyset af disse udfordringer bør Kommissionen implementere denne økonomiske virkelighed i sine standardiseringsprioriteter for europæiske politikker og lovgivninger sammen med de interinstitutionelle partnere. I meddelelsen "Europæiske standarder for det 21. århundrede" (i det følgende benævnt "meddelelsen") forelagde Kommissionen i juni 2016 en ny vision for det europæiske standardiseringssystem (ESS) for at imødegå disse udfordringer.

Den nye vision, der fremgår af meddelelsen, er mere vidtrækkende end den traditionelle måde til at håndtere standarder på EU-plan, som tidligere var begrænset til teknisk bistand til EU's harmoniseringsbehov. Den nye vision fokuserer på standardiseringens bidrag til samfundsmæssige udfordringer og europæiske politikker som fremme af innovation, øget kvalitet og sikkerhed, fremme af job og vækst, støtte til globale værdikæder og udvikling af det indre marked.

Ud over en sådan udvidet politisk støtte indførte meddelelsen også nye initiativer til at nå disse mål inden for ESS. Dette omfatter især det fælles initiativ om standardisering (JIS) og forslaget om at indlede en interinstitutionel dialog med medlovgiverne. Desuden fastlagde Kommissionen i april 2016 prioriteter for IKT-standardisering og foreslog konkrete aktioner i sin meddelelse om prioriteringer for IKT-standardisering for det digitale indre marked (i det følgende benævnt "IKT-meddelelsen") på grundlag af en strategisk tilgang baseret på to søjler. I første søjle identificerede Kommissionen fem prioriterede områder, hvor foranstaltningerne blev betragtet som mere presserende. I den anden søjle foreslog Kommissionen en proces på højt plan for at gennemføre foranstaltningerne, gøre status over fremskridtene med publikationerne og — om nødvendigt — tilpasse prioriteterne.

Et af de vigtigste principper for standardisering er gennemsigtighed, hvilket kræver etablering af værktøjer til kommunikation og udveksling af oplysninger med interessenter. I europæisk standardisering er det hidtil opnået gennem det årlige EU-arbejdsprogram for europæisk standardisering (AUWP) og køreplan for IKT-standardisering.

Denne rapport har til formål at forklare, hvordan de enkelte tiltag og aktører fra de tidligere AUWP'er, meddelelsen om IKT-standardiseringsprioriteter for det digitale indre marked (i det følgende benævnt "IKT-meddelelsen") og JIS hidtil har bidraget til de mål, der er fastsat af meddelelsen. Den er inddelt i to dele: Den ene dækker politikelementerne i denne nye vision, og den anden vedrører samarbejde med interessenter. Den ledsages af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, der beskriver fremskridtene med de forskellige handlinger i de førnævnte AUWP'er og andre igangværende aktiviteter. Denne rapport har til formål at støtte den interinstitutionelle dialog, der er planlagt i meddelelsen, som Kommissionen vil følge med medlovgiverne i de efterfølgende måneder med henblik på at støbe fundamentet til arbejdet på 2019 AUWP.

Politikelementer i den nye vision

1.Fremme af innovation

Standarder er en anerkendt drivkraft for innovation. Et centralt instrument for innovation i standardiseringsprocessen er udarbejdelsen af de relevante videnskabelige og tekniske data, bedre kendt som prænormativ forskning, hvilket fører til udarbejdelsen af en standard. Forordningen (EU) nr. 1025/2012 (i det følgende benævnt "forordningen") fastlagde rammerne som følge af det stigende bidrag fra standardisering til innovation i Europa. Siden 2016 har Kommissionen sammen med andre interessenter inden for rammerne af JIS-initiativet intensiveret sit fokus på dette mål ved at forbinde forskning og innovation med standardisering.

At sikre et tæt og rettidigt samspil mellem forskning og udvikling (F&U), og standardisering er en nøglefaktor for at hjælpe med at få innovative produkter ud på markedet. Horisont 2020 har også fornyet fokus på forholdet mellem sine forskningsprojekter og standardiseringsprocessen, specielt ved at integrere standardiseringsaktiviteter i forskningsprojekter og ved at anerkende deres potentiale til at øge virkningen af forskningen og F&U-resultaterne. En række prænormative aktiviteter, der understøtter medicinsk udstyr, miljøbeskyttelse, dekarbonisering, energieffektivitet og metrologi, udarbejdes under Horisont 2020-projekter med henblik på kooperative intelligente transportsystemer (C-ITS), cybersikkerhed og privatlivets fred på internettet, nanoteknologi, avancerede materialer, bioteknologi, energi, herunder brændselsceller og hydrogen, sikre samfund og kompleks fremstillingsvirksomhed og forarbejdning.

Løbende prænormativ forskning bidrager også til harmoniserede certificeringsordninger for sikkerhedsprodukter og -systemer.

Kommissionen arbejder sammen med europæiske standardiseringsorganisationer (ESO'er) og andre standardudviklende organisationer (SDO'er), fora og konsortier og relevante interessenter om mulige foranstaltninger, som vil forbedre IKT-standardiseringsøkosystemet. Dette omfatter fremme af interaktion mellem open source og standardiseringsaktørerne og definitionen af en afbalancerede, klare og forudsigelige europæiske licensregler for standardessentielle patenter (SEP). Kommissionen offentliggjorde en meddelelse om sidstnævnte i november 2017.

Kommissionen anvender i vid udstrækning Horisont 2020 til at finansiere forsknings- og innovationsprojekter, der bidrager til standardisering, og arbejder sammen med de europæiske standardiseringsorganisationer om initiativer, der vil bygge bro over forskellen mellem forskning, innovation og standardisering. Horisont 2020 offentlig-private partnerskaber (OPP'er) er afgørende for udviklingen af centrale byggeklodser til digital teknologi. Store pilotprojekter forbereder bred indførelse gennem prøvebænke, forsøgsfaciliteter og pilotlinjer, hvilket genererer viden, der kan anvendes i standardiseringsprocesser. På baggrund af foreløbige input fra medlemsstaterne og industrien er der blevet identificeret industrielle platformsinitiativer for "forbundet smart fabrik", "sundhed og pleje", "smart landbrug", "forbundet og automatiseret mobilitet", "smart energi" samt tværgående industrielle data og "Internet of Things"-platforme.

Meddelelsen om Unionens strategi for lavemissionsmobilitet fastslår, "at standardisering og interoperabilitet er afgørende for at gøre bedst mulig brug af det indre marked, navnlig for elektromobilitet, og hindringerne for opladning af elektriske køretøjer i EU skal fjernes". Kommissionen vil snart vedtage den første af en række delegerede forordninger for at supplere og/eller ajourføre referencerne til de standarder, der er omhandlet i de tekniske specifikationer, der er fastsat i bilag II til direktiv 2014/94/EU "om etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer"

2.Øget kvalitet, sikkerhed og bæredygtighed af varer og tjenesteydelser

En effektiv standardiseringspolitik bidrager til opfyldelsen af de juridiske sikkerhedskrav ved at udvikle relevante avancerede tekniske specifikationer og levere almindeligt anerkendte testmetoder til måling af varers og tjenesteydelsers overholdelse med de fastsatte værdier for kvalitet, sikkerhed, energi og materialeeffektivitet. Målene med kvalitet, sikkerhed og bæredygtighed er generelt komplementære, men i nogle tilfælde kan de også være i konflikt. Det er en løbende udfordring at nå målene med standardiseringsarbejdet bedst muligt på en afbalanceret og gensidigt forstærkende måde.

2.1.Kvalitet

For at forbedre kvaliteten af tjenesterne har Kommissionen anmodet de europæiske standardiseringsorganisationer (ESO) om at udvikle europæiske standarder inden for områder som posttjenester, hvor standarder har bidraget til udviklingen af pakkeleveringssektoren og horisontale servicestandarder, som Den Europæiske Standardiseringsorganisation udvikler for at hjælpe tjenesteydere, f.eks. måling af deres præstationer.