':y% 
•M 
îa»* 
I KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 17.01.1997 
KOM(96) 672 endelig udg. 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
om gennemførelsen af 
foranstaltninger til fremme af menneskerettigheder og demokratisering 
(for året 1995) 
H 

INDHOU)SFOKIEGNELSE $}gE 
FORORD 4 
A. HOVEDREIMNGSLINJERNE FC« ANVENDELSEN AF DE 
FINANSIELLE RESSOURCER S 
Indledning 5 
L TEMATISK INDFALDSVINKEL 6 
1.1 Støtte til den demokratiske overgangsproces, herunder afholdelsen af frie og regelmæssige valg 6 
1.2 Fremme og styrkelse af retsstaten 8 
1.2.1 Støtte til parlamentariske aktiviteter 8 
1.2.2 Styrkelse af retssystemet og dets uafhængighed 9 
1.2.3 Retlig bistand til sikring af de borgerlige og politiske frihedsrettigheder 11 
1.2.4 Støtte til statslige institutioner til forsvar og fremme af menneskerettighederne 12 
1.2.5 Gennemsigtighed i den offentlige forvaltning 12 
1.3 Fremme af et pluralistisk civilt samfund 13 
1.3.1 Fremme af mediernes uafhængighed, plurasime og ansvarlighed, støtte til ytringsfriheden og 
pressen 13 
a. Økonomisk og finansiel støtte til medierne, så de får mulighed for at overleve 13 
b. Støtte til uafhængige informationskilder 13 
c. Udbygning af de uafhængige medier 14 
d. Bevidstgørelse omkring mediernes rolle i samfundet 14 
e. Styrkelse af mediernes professionalisme 14 
f. Juridisk bistand til medierne og overvågning af deres situation 15 
g. Fremme af ytringsfriheden 15 
1.3.2 Undervisning i og bevidstgørelse omkring memeskerettighedeme 15 
1.3.3 Fremme af lige muligheder og af en praksis uden forskelsbehandling 17 
1.3.4 Styrkelse af ikke-statslige organisationer, sammenslutninger og lokale grupper 18 
1.4 Støtte til tillidsskabcnde foranstaltninger til genindførelse af fredelige tilstande 20 
1.4.1 Forebyggelse af konflikter 21 
1.4.2 Støtte til foranstaltninger, der tager sigte på at bekæmpe straffrihed for personer, der har begået 
alvorlige krænkelser af den humanitære folkeret og af menneskerettighederne 22 
1.4.3 Støtte til en række landes bestræbelser for at fremme de væbnede styrkers underordning under 
den civile myndighed 22 
1.5 Initiativer med sigte på særlige målgrupper 23 
1.5.1 Grupper, der kræver særlig beskyttelse 23 
a. Børn 23 
b. Nationale mindretal 24 
c. Oprindelige folkeslag 25 
d. Flygtninge og fordrevne personer 25 
e. Fængslede personer 26 
f. Torturofre 26 
1.5.2 Grupper, der prioriteres højt med henblik på gennemforelse af beskyttelses- og 
bevidstgørelsesaktiviteter 26 
a. Kvinder 27 
b. Journalister og andre fagfolk inden for medierne 29 
c. Dommere, advokater og andet personale ved domstolene og i fængslerne 29 
d. De væbnede styrker, politi- og sikkerhedsstyrker 30 
II. GEOGRAFISK INDFALDSVINKEL 30 
2.1 Udviklingslandene (med undtagelse af Latinamerika) 
a) Afrika, Vestindien, Stillehavsområdet 30 
b) Maghreb 31 
c) Mellemøsten 31 
d) Asien 32 
2.2 Latinamerika 32 
2.3 Central- og Østeuropa og landene inden for Samfundet af Uafliængige Stater samt Mongoliet 33 
2.4 Det tidligere Jugoslavien (undtagen Slovenien) 34 
2.5 Tyrkiet 35 
B. ASPEKIER VEDRØRENDE FRE1V1GANGSMÅDEN FOR FINANSIERING AF 
AK11VIIE1ER TIL FREMME AF MENNESKERETIIGHEDER OG DEMOKRATI 
1/ Koordinering 36 
2/ Gennemsigtighed 36 
3/ Effektivitet 37 
* Indkredsning af støttemodtagere og projekter 37 
* Overvågning og evaluering af projekterne 38 
* Forbindelserne til de internationale og regionale organisationer 38 
KONKLUSION 39 
BILAG I: Oversigt over de budgetposter og øvrige finansielle ressourcer, der står til rådighed med 
henblik på at fremme menneskerettighederne og de demokratiske principper 42 
BILAG H: Oversigt over fællesgruppen for koordinering af menneskerettighedsanliggender 51 
FORORD 
Nærværende beretning, der er den tredje af sin art1, beskriver de vigtigste retningslinjer for anvendelsen 
af de finansielle ressourcer, der har været til rådighed i 1995 i forbindelse med det europæiske initiativ for 
demokrati og beskyttelse af menneskerettighederne (Kapitel B7-52 i Fællesskabets budget). Dette initiativ 
tager sigte på at gennemføre de mål, der er opstillet i Traktaten for udvikling og styrkelse af demokrati og 
retsstat og af respekten for menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder2. Dette initiativ, der 
blev indledt i 1994 på Europa-Parlamentets foranledning ud fra ønsket om sammenhæng og effektivitet i 
indsatsen på dette område, sammenfatter en række budgetposter, hvis midler udtrykkeligt er afsat til 
fremme af menneskerettighederne og de demokratiske principper. 
Visse andre midler, der tages fra bevillingerne til finansiel og faglig bistand og samarbejde samt fra andre 
instrumenter, gør det ligeledes muligt at bidrage på afgørende måde til realisering af målsætningen omkring 
memeskerettigheder og demokrati. Det er ikke muligt at foretage en udtømmende opregning af alle disse 
ressourcer i nærværende beretning. I det følgende anføres alene nogle få betydningsfulde eksempler. 
Denne beretning er blevet udarbejdet i Kommissionens fællesgruppe for "menneskerettigheder"3, og derfor 
vidner den om det arbejde, der gøres med henblik på at fastlægge en fælles politik for så vidt angår 
retningslinjer og kriterier for gennemgangen og udvælgelsen af projekter. Denne fælles bestræbelse har også 
givet sig udtryk i udarbejdelsen af et udkast til meddelelse med titlen "Den Europæiske Union og de 
udenrigspolitiske aspekter af menneskerettighederne - fra Rom - til Maastricht-traktaten og i tiden 
fremover", som Kommissionen vedtog den 22. november 1995. Arbejdet med dette referencedokument har 
muliggjort en dyberegående overvejelse om midler og mål for Kommissionens indsats på dette område, 
under hensyntagen til den seneste udvikling af de internationale forbindelser, fremkomsten af nye temaer 
og målgruppernes betydning for samfundenes demokratiske udvikling. 
Nærværende beretning er blevet struktureret på en måde, så der gøres rede for de retningslinjer, der er fulgt 
ved anvendelsen af de finansielle ressourcer, betragtet under henholdsvis en tematisk og en geografisk 
synsvinkel. De oplysninger, beretningen indeholder, er komplementære med visse andre rapporter, der 
dækker samme tematik, bl.a. årsberetningerne om gennemførelsen af den af Rådet og medlemsstaterne, 
forsamlet i rådet, den 28. november 1991 vedtagne resolution om menneskerettigheder, demokrati og 
udvikling, samt de særlige beretninger om de enkelte budgetposter. 
Beretning om anvendelsen af de finansielle midler til forsvar af 
menneskerettighederne og fremme af demokratiseringen (for årene 1992-1993) -
26.3.93 - Dok. FR 242-242847. G P 207.805 - Beretning om gennemførelsen af 
foranstaltninger til fremme af menneskerettigheder og demokratisering (for året 1994) 
- 12. juli 1995 - KOM(95) 191 endelig udg. 
Artikel J.l, stk. 2, 5. led, om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik; artikel 130 
U, stk. 2, i Traktaten om Den Europæiske Union om Fællesskabets politik vedrørende 
udviklingssamarbejde; artikel F og F i de fælles bestemmelser; artikel 8 til 8 E 
vedrørende unionsborgerskab. 
For så vidt angår gruppens mandat, henvises til bilag 2. 
A. H0VEDRETN1NGSIJNJERNE FOR ANVENDELSEN AF DE FINANSIELLE RESSOURCER 
Indledning 
De generelle rammer for Den Europæiske Unions indsats udgøres af De Forenede Nationers pagt og 
Verdenserklæringen om menneskerettighederne, suppleret af de to internationale konventioner om 
henholdsvis borgerlige og politiske rettigheder og økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder. Grundlaget 
for indsatsen er også at finde i de forpligtelser, der er indeholdt i de vigtigste internationale og regionale 
retsinstrumenter til sikring af menneskerettighederne. De prioriterede opgaver, der er fastlagt af det 
internationale samfund i sluterklæringen og handlingsprogrammet fra verdenskonferencen om 
menneskerettighederne (Wien, juni 1993), danner en referenceramme om indsatsen, der er en særlig kilde 
til inspiration for Den Europæiske Union. De andre verdenskonferencer, centreret om specifikke emner eller 
befolkningsgrupper, er blevet stadig hyppigere i løbet af de senere år4, og de har givet mulighed for en 
uddybning af overvejelserne og en fastlæggelse af de mål, der skal nås i det praktiske arbejde. 
På grundlag heraf er Europa-Kommissionen i sin indsats ledet af en række generelle retningslinjer, der 
lægger op til en positiv og integreret indfaldsvinkel, med vægt på de interaktionsmuligheder, der består 
mellem menneskerettigheder, demokrati og udvikling. En sådan indfaldsvinkel indebærer tillige, at der såvel 
opereres med en række specifikke budgetposter, der i 1994 for første gang - på Europa-Parlamentets 
opfordring - blev samlet i et særskilt kapitel (B7-52), som med midler specielt beregnet på 
udviklingssamarbejdet og faglig bistand, tillige med budgetposter, der ikke er medtaget under kapitel B7-52, 
og som drejer sig om forsvar af menneskerettighederne. Til disse ressourcer føjer sig desuden bevillingerne 
til iværksættelse af de fælles aktioner, der tages beslutning om inden for rammerne af den fælles udenrigs-
og sikkerhedspolitik (undersektion B), hvoraf en væsentlig del er v'et støtte af demokratiseringsprocessen. 
I den forbindelse finder interventionerne sted ud fra retningslinjer og prioriteringer, der tager højde for de 
berørte landes behov og særtræk. 
De primære partnere i Fællesskabets indsats er selve staterne, der er direkte ansvarlige for opbygning af 
demokratiet og respekten for menneskerettighederne. Derfor er det af afgørende vigtighed at opretholde og 
uddybe dialogen med de forskellige statslige instanser og de nationale institutioner med henblik på at finde 
frem til fælles prioriterede tiltag, og på grundlag heraf at udarbejde konkrete handlingsprogrammer. Dette 
behov er også meget væsentligt i forbindelse med det særlige partnerskab, Det Europæiske Fællesskab har 
indgået med forskellige instanser i det civile samfund, bl.a. de ikke-statslige organisationer (NGO), der yder 
et altafgørende bidrag til opbygningen, befæstelsen og forsvaret af retsstaten. I løbet af de seneste år er 
dette partnerskab blevet udvidet til at omfatte en række nye aktionsområder såsom forsvaret af de sårbare 
gruppers rettigheder, fremme af de demokratiske frihedsrettigheder og støtte til demokratiseringsprocessen. 
Udviklingen af de internationale forbindelser, fremkomsten af nye temaer og den stigende betydning, der 
bør tillægges de forebyggende aspekter af indsatsen til fordel for menneskerettighederne og de demokratiske 
principper har faet Europa-Kommissionen til at uddybe sine overvejelser om midler og mål i forbindelse 
med dens indsats. I løbet af 1995 har dette udmøntet sig i en række særlige initiativer, bl.a. om spørgsmålet 
omkring menneskerettighedsklausulerne i de aftaler, der indgås, og dette har affødt udarbejdelsen af en 
meddelelse fra Kommissionen, som Rådet har godkendt, og hvori de allerede opnåede resultater stadfæstes, 
samtidig med at der er sket en styrkelse af den retlige rækkevidde af de aftalemæssige bestemmelser 
vedrørende menneskerettighederne og de demokratiske principper, og disse bestemmelser vil blive indføjet 
i alle nye udkast til forhandlingsdirektiver om indgåelse af aftaler med tredjelande. Med vedtagelsen i 
november måned 1995 af en meddelelse om emnet: "Den Europæiske Union og de udenrigspolitiske 
I året 1995: Verdenskonferencen i København om den sociale udvikling (marts 1995) 
og i Beijing om kvinder (september 1995). 
aspekter af menneskerettighederne - fra Rom - til Maastricht-traktaten og i tiden fremover" har 
Kommissionen taget det første skridt i en hel serie af foranstaltninger, der skal indfri kommissionsformand 
Jacques Santers løfte om at prioritere menncskerettighedsproblematikken højt i forbindelse med 
Kommissionens arbejde. Det er første gang, at Kommissionen har udtalt sig så udtømmende om alle 
konsekvenserne af et emne, som i Maastricht-traktaten er placeret blandt de generelle mål for den fælles 
udenrigs- og sikkerhedspolitik samt for Fællesskabets politik for udviklingssamarbejde. Med udgangspunkt 
i de opnåede resultater udstikkes der i dette referencedokument en række retningslinjer for tiden fremover, 
og det antydes, i hvilke retninger man bør gå for at nå frem til konkrete løsninger, der kan styrke EU-
indsatsens sammenhæng, virkning og synliggørelse, og som kan give menneskeretti^ieds-problematikken 
en særlig fællesskabsidentitet. 
For bedre at kunne opfylde dette krav om sammenhæng er der foretaget en omstrukturering af nærværende 
rapport. Den anlægger først en tematisk, derpå en geografisk indfaldsvinkel, så det klart fremgår, hvilke 
fælles retningslinjer der er fulgt ved anvendelsen af de finansielle ressourcer til fordel for målsætningerne 
omkring menneskerettigheder og demokratisering. En sådan strukturering gør det også muligt at berette om 
de hindringer, man er stødt på, og eventuelt at foreslå løsningsmuligheder. 
I. TEMATISK INDFALDSVINKEL 
De oplysninger, der bringes i det følgende, belyser de retningslinjer, der er fulgt ved anvendelsen af 
budgetposterne i kapitel B7-52, suppleret med nogle vigtige eksempler på foranstaltninger, der er blevet 
støttet med andre finansielle midler, og som også har haft indvirkning på respekten for 
menneskerettighederne. Det bør imidlertid understreges, at kapitel B7-52 især har egnet sig til at spille en 
katalysatorrolle og fortrinsvis har udgjort en støttemulighed over for nyskabende initiativer af ansporende 
karakter, der - hvis de giver positive resultater - vil kunne videreføres i større målestok i forbindelse med 
andre finansielle instrumenter. Det er på baggrund heraf, at nedenstående oplysninger skal vurderes. 
1.1 Støtte til den demokratiske overgangsproces, herunder afholdelsen af frie og regelmæssige valg 
Støtten til den demokratiske overgangsproces er et nyt emne inden for de generelle rammer for 
samarbejdsindsatsen til fordel for en styrkelse af retsstaten og de demokratiske frihedsrettigheder. 
Udviklingen af denne interventionsform er knyttet sammen med den stigende bevidsthed i det internationale 
samfund om nødvendigheden af at gribe ind på et tidligere tidspunkt med ledsagende stimulerende 
foranstaltninger. 
En nøglefaktor i denne politik er ydelsen af bistand ved valghandlinger, en støtte, der bl.a. giver sig positivt 
udslag ved at skabe større tillid blandt befolkningen, som har en stor politisk virkning samt en grad af 
synliggørelse, der er langt større end ved de traditionelle initiativer. I løbet af tidsrummet 1990-1995 har 
Fællesskabet/Den Europæiske Union via særlige instanser ydet en først og fremmest valgteknisk støtte til 
ca. 44 stater. I løbet af nogle år er der blevet udformet og videreudviklet en form for foranstaltninger, der 
i lige så høj grad er knyttet til fasen efter som før valget, med det formål at skabe forudsætninger for 
overgang til demokrati og befæstelse heraf efter selve valgperioden. Det drejer sig bl.a. om en særlig støtte 
til sikring af domsmagtens iiafhængighed, til det civile samfunds gennembrud, herunder kvindernes 
deltagelse i valghandlingerne (som kandidater og som oplyste vælgere), til en sensibilisering af medierne, 
lil undervisning i samfundslære og til udformningen af parlamentariske strukturer. 
Den politiske dimension, der er tæt forbundet med denne interventionsform, har medført, at tre af de første 
fælles aktioner, som Den Europæiske Union har truffet beslutning om i medfør af den nye "fælles udenrigs-
og sikkerhedspolitik", har drejet sig om ydelse af bistand ved valghandlinger. Rusland (december 1993); 
Sydafrika (maj 1994) og støtte til fredsprocessen i Mellemøsten (april 1994). Disse forskellige 
interventioner har givet Unionens valgbistand sin særlige identitet. 
Også i 1995 har denne form for foranstaltning været en af de altafgørende faktorer inden for udenrigs- og 
samarbejdspolitikken til fordel for menneskerettighederne og de demokratiske principper. I kapitel B7-52 
er der bevilget nær ved 5,2 mio. ECU til finansiering af aktiviteter dels i tilknytning til tilrettelæggelse af 
punktuel valgbistand, dels i forbindelse med rodlæstelsen i samfundet af de demokratiske værdier, der 
ligger til grund lor enhver valgproces. En række andre finansieringsinstrumenter, der er baseret på de 
bevillinger, der er afsat til finansiel og faglig bistand og samarbejde samt på andre instrumenter, bidrager 
ligeledes til gennemførelsen af foranstaltninger, der tager sigte på at støtte processen i forbindelse med 
overgang til demokrati. De særlige fmar^ieringsinstrumenter under Lomé-konventionen gør det muligt at 
yde betragtelige beløb til fordel for en materiel og faglig bistand i forbindelse med forberedelse og 
tilrettelæggelse af hele processen omkring rådspørgningen af vælgerne. I finansåret 1995 har 6 lande 
(Kenya, Benin, Uganda, Sierra Leone, Tchad og Haiti) draget nytte af denne bistand inden for rammerne 
af deres vejledende nationale programmer, til et samlet beløb af 4,34 mio. ECU. 
Denne interventionsform vedrører først og fremmest de stater, der er kontraherende parter i Lomé-
konventionen (Afrika, Vestindien og Stillehavsområdet) samt de central- og sydamerikanske lande. Til 
tilrettelæggelsen af henholdsvis lokale, parlaments- (juni 1995) og præsidentvalg (december 1995) i Haiti 
er der ydet et finansielt bidrag, der er det største i dette budgetkapitel. En del af de understøttede 
foranstaltninger vedrørende valgbistand tager primært sigte på finansiering af forudgående opgaver, der 
opfylder de særlige materielle eller faglige behov, der er knyttet til forberedelsen og tilrettelæggelsen af 
eller tilsynet med valgprocessen: Centraludarbejdelse ved hjælp af edb af valglister med henblik på valget 
til Det Palæstinensiske Råd; i Ghana trykning af plakater og af en håndbog til de tilsynsførende i 
valglokalerne, levering af en elektrisk generator til valgkommissionens hovedsæde. 
Leveringen af grundlæggende udstyr og valgmateriale går om nødvendigt hånd i hånd med udsendelsen 
af valgteknisk personale (til Haiti, f.eks.), der har til opgave at gennemføre og overvåge valgene, eller 
udsendelse af valgeksperter, der inddrages på et tidligt tidspunkt i valgprocessen. Således blev et 
eksperthold i Zaire pålagt at bistå den nationale valgkommission med at igangsætte arbejdet og at fremme 
koordineringen af initiativer med henblik på finansieringen af valgene. 
Den betydningsfulde rolleT som medierne spiller i forbindelse med valgprocesserne, har i 1995 manifesteret 
sig i form af gennemførelsen af foranstaltninger til fremme og styrkelse af medierne. I Mozambique gav 
kommunalvalgene anledning til gennemførelse af et projekt, der bl.a. tog sigte på at styrke mediernes rolle 
i provinserne, og som modtog støtte fra Fællesskabet. I forbindelse med et program til bevidstgørelse 
omkring den demokratiske medbestemmelse i Kap Verde blev der ydet en særlig støtte til radioudsendelser, 
der behandlede emnet demokrati. Medierne fortjener en særlig opmærksomhed, på baggrund af deres ofte 
afgørende indflydelse på valghandlingernes udfald. I tilknytning til det palæstinensiske valg blev der ydet 
støtte til et særligt projekt til overvågning af medierne, med det formål at få kortlagt, hvor uafhængige de 
vigtigste medier var, kvaliteten af deres dækning af valgene, og hvorvidt de gav de eksisterende partier 
ligelig adgang. Et lignende projekt, der blev støttet inden for rammerne af "PHARE for demokrati­
programmet", i anledning af parlaments- og præsidentvalgene i Rumænien, gav anledning til 
undersøgelsesaktiviteter (en juridisk og politisk undersøgelse af mediesituationen) og til 
overvågningsaktiviteter (en kvalitativ og kvantitativ undersøgelse af mediernes engagement i 
valgkampagnen). På grundlag af den støtte, der blev ydet inden for rammerne af TACIS-
demokratiprogrammet til et specialinstitut, er der blevet gennemført en overvågning af medierne i 
Hviderusland (parlamentsvalg), Armenien (parlamentsvalg og folkeafstemning om grundloven), Georgien 
(parlaments- og præsidentvalg), Aserbajdsjan (parlamentsvalg og folkeafstemning om den nye grundlov) 
og Rusland (parlamentsvalg). 
I 1995 gennemførtes en lang række foranstaltninger, der havde til formål at nå frem til en afklaring af de 
politiske strukturer inden udløbet af en valgperiode og dermed inden et nyvalg. I Panama blev der ydet en 
særlig støtte til moderniseringen af de politiske partier og til en ajourføring af de værdier og procedurer, 
der er forbundet med demokratiseringsprocessen. Der lægges også vægt på foranstaltninger til befæstelse 
af de mange eksempler på en vellykket overgang til demokrati. Det gælder bl.a. i Latinamerika, hvor en 
række projekter har taget sigte på at styrke folkets medindflydelse og dets udøvelse af de politiske 
rettigheder og at bekæmpe den stigende tendens til mangel på interesse blandt de unge for udøvelsen af 
de borgerlige rettigheder i forbindelse med et valg. Således er der i Chile ydet støtte til en indsats til 
fremme af de unges optagelse på valglisterne. En sådan befæstelse af en allerede gennemført overgang til 
demokrati har fået en særlig rækkevidde i Ruslands tilfælde, hvor støtten til overvågningen af 
parlamentsvalgene i december 1995 blev udmøntet i etablering af Den Europæiske Unions Valgkontor 
(UEUE), der var af rådgivende karakter, og som først og fremmest skulle lette udførelsen af de opgaver, 
der var pålagt observatører Ira medlemsstaterne, ved at yde den nødvendige ekspertise og oplysning, ved 
at sørge for en uddannelse af observatører, og ved at yde bistand til koordinering af observatørernes 
geografiske fordeling. 
Udøvelsen af stemmeretten er et udtryk for ønsket om fred samtidig med at den er et bidrag til 
demokratiseringsprocessen. Valget til Det Palæstinensiske Råd var en integreret bestanddel af 
fredsprocessen i Mellemøsten, og det var med henblik herpå, at Rådet i april 1994 vedtog en fælles aktion, 
der forpligtede Den Europæiske Union til at iværksætte et samordnet program for bistand til forberedelse 
og overvågning af det palæstinensiske valg. I kraft af Det Europæiske Fællesskabs bevillinger til ydelse 
af faglig bistand - svarende til et samlet beløb på ca 7,6 mio ECU - kunne man bidrage til det 
forberedende arbejde op til selve valghandlingen, såsom uaToimning af valgloven, etablering af valglokaler 
på nationalt og lokalt plan, etablering af et pressebureau, fastlæggelse af valgdistrikter, tilrettelæggelse af 
en kampagne for undervisning i samfundslære, uddannelse af valgpersonale og levering af valgmateriel 
(stemmesedler osv.). Efter at Den Europæiske Union i september 1995 var blevet opfordret til at deltage 
i det internationale observatørkorps i anledning af det palæstinensiske valg og at koordinere denne 
observatørindsats, besluttede den i snævert samarbejde med medlemsstaterne at udsende et hold på 300 
observatører og at oprette et europæisk valgkontor, der skulle have til opgave at samordne den 
internationale indsats. 
På baggrund af Fællesskabets/Den Europæiske Unions stadigt vigtigere rolle i forbindelse med 
observationsaktiviteter i tilknytning til valg er der ydet støtte til to pilotprojekter, med det formål at uddybe 
overvejelserne med hensyn til forskellige aspekter af forberedelsen og tilrettelæggelsen af disse 
foranstaltninger, bl.a. omkring nødvendigheden af at standardisere procedurerne for udvælgelse, uddannelse 
og udsendelse af observatører. 
1.2 Fremme og styrkelse af retsstaten 
Indførelse og befæstelse af retsstaten er en udviklingsproces, der kræver tilbundsgående lovgivningsmæssige 
og politiske reformer med henblik på at sikre retten en førende plads, dommerens uafhængighed, 
beslutningsprocessernes gennemsigtighed og etableringen af en retsorden, der yder de nødvendige 
lovfæstede garantier for, at borgernes rettigheder respekteres. Siden begyndelsen af indeværende årti har 
talrige lande påbegyndt denne proces; flere af dem gennemløber nu en afgørende periode i denne udvikling, 
hvilket gør det fuldt berettiget, at nær ved 20% af de bevillinger, der er indgået forpligtelser for inden for 
rammerne af det europæiske initiativ for demokrati og beskyttelse af menneskerettighederne i 1995, er gået 
til foranstaltninger, der skal ledsage, og virke som katalysator for, den igangværende reformproces. 
1.2.1 - Støtte til parlamentariske aktiviteter 
Støtten til parlamentariske institutioner og praksis og stimulering af lovgivningskapaciteten er et afgørende 
element i den succes, som overgangen til demokrati tegner sig for. Medlemsstaternes mangfoldige 
8 
parlamentariske traditioner indebærer en betragtelig fordel for de aktiviteter, der er knyttet til overførsel 
af viden, knowhow og oplysning, som til sammen udgør et af de vigtigste aspekter af samarbejdet på dette 
område. De understøttede foranstaltninger varierer alt efter demokratiseringsfasen og især efter, om der 
foreligger en forudgående parlamentarisk tradition eller ej. I de nyopståede, endnu skrøbelige demokratier 
lægges der især vægt på den grundlæggende uddannelse af parlamentsmedlemmerne og det tilhørende 
personale inden for de forskellige facetter af det lovgivende arbejde (Mozambique) samt på levering af 
materiel og det grundlæggende udstyr, der er nødvendigt for, at parlamenterne kan fungere (Burkina Faso, 
Comorerne). Andre foranstaltninger tager sigte på at befæste de parlamentariske strukturer ved bl.a. at 
udvikle nettene for udveksling af oplysninger og for samarbejde. I medfør af støtte, der blev ydet inden 
for rammerne af TACIS-demokratiprogrammet, startede der i december måned 1995 et program for 
uddannelse af de ukrainske parlamentarikere, hvor der påregnes etableret samarbejdsforbindelser med 
parlamenter i Tyskland, Frankrig, Det Forenede Kongerige samt Europa-Parlamentet. 
Et væsentligt aspekt består også i - med tilbørlig hensyntagen til neutralitetsprincippet - at støtte 
moderniseringen af det partipolitiske system (Panama, den latinamerikanske region). Andre foranstaltninger 
har til formål at fremme udviklingen af lovgivningsmæssige strategier i forbindelse med de temaer, der er 
specifikke for landet eller regionen. Således er der ydet støtte til en række seminarer i Østeuropa, hvor man 
behandlede emnet "decentralisering" og spørgsmål om etnisk mangfoldighed og om visse 
grænseoverskridende områder. Nødvendigheden af at øve en positiv indflydelse på disse demokratiers 
fremtid har ført til, at en række projekter blev specielt målrettet mod uddannelsen af de nye generationer 
inden for den politiske klasse. Det gælder f.eks. for et projekt, der er blevet støttet i Rumænien, og som 
tilbyder en række uddannelsesmoduler om bl.a. valgprocessen, ledelsen af de politiske partier og 
regeringsstrukturerne. 
1.2.2 - Styrkelse af retssystemet og dets uafhængighed 
Støtten til en styrkelse eller en rekonstruktion af retssystemerne lægger i stigende grad beslag på 
Fællesskabets budget. Her sættes der ind i krisesituationer for at opfylde visse grundlæggende behov for 
retspleje, men også med et noget længere sigte, med det formål at styrke den dømmende myndighed i dens 
rolle som de demokratiske frihedsrettigheders vogter. 
Retssystements alvorlige mangler viser sig i første omgang ved det alarmerende store antal fængslede 
personer og de umenneskelige forhold, hvorunder de holdes indespærret. Den yderst alvorlige situation i 
Rwanda - hvor behovet for retfærdighed er en grundlæggende forudsætning for en tilbagevenden til en 
situation præget af mere tillid, og for en konsolidering af fredstilstanden i landet - har ført til en 
mobilisering af det internationale samfund, hvor en af elementerne har været etableringen i oktober 1994 
af den internationale domstol for Rwanda. Til supplering af de foranstaltninger, der er gennemført i form 
af faglig bistand, er der inden for rammerne af det europæiske initiativ for demokrati og beskyttelse af 
menneskerettighederne ydet en række bidrag til genetablering af det rwandiske retssystem. Et 
hjælpeprogram til genopbygning af det rwandiske retssystem omfatter to aspekter, hvoraf det ene går ud 
på at oprette et fond for retshjælp og bistand ved domstolene, der muliggør indførelsen af et permanent 
retshjælpsorgan, der kan sikre retlig bistand for 600 familier bestående af ofre og overlevende fra 
borgerkrigen, medens det andet tiltag går ud på at tilrettelægge en række uddannelses- og 
efteruddannelsesseminarer for advokater og retsembedsmænd. Et andet projekt tager sigte på at sørge for 
en grundlæggende uddannelse af personalet ved domstolene (dommere og statsadvokater) og at dække 
udgifterne til indretning af de bygninger, der skal huse byretterne. Desuden er der ydet støtte til 
tilrettelæggelsen i Arushe (Tanzania) af det indledende uddannelsesafsnit ved skolen for international 
strafferet og menneskerettigheder, der er blevet søgt af 30 jurister, dvs. 10 advokater og jurastuderende fra 
Europa og 20 fra Afrika, med henblik på generelt at blive fortrolige med regler og mekanismer i 
forbindelse med beskyttelse af menneskerettigheder, og mere specifikt at blive fortrolige med, hvorledes 
den internationale domstol for Rwanda fungerer. På baggrund af den menneskeligt set dramatiske situation 
i de rwandiske fængsler er der anvendt bevillinger til ydelse af humanitær bistand i forbindelse med 
genetablering af retssystemet i Rwanda med henblik på at støtte visse særlige foranstaltninger: udarbejdelse 
af lister over de arresterede i 4 fængsler med henblik på at stoppe arrestationerne/de vilkårlige 
tilbageholdelser; besøg hos fangerne og etablering af grundlæggende sundhedspleje til fordel for de 
fængslede. 
En række andre lande, der oaså må kæmpe med en række væsentlige udækkede behov på det retlige og 
judicielle område, har kunnet drage fordel af projekter, der har taget sigte på helt specifikke aspekter. 
Således har et beløb fra Fællesskabets budget helt kunnet dække det afsnit i programmet for den guineanske 
liga for menneskerettighederne, der tager sigte på en menneskeliggørelse af fængselsvæsenet. Haiti har for 
sit vedkommende nydt godt af et støtteprogram, hvis indhold er blevet fastlagt på grundlag af 
konklusionerne af et evalueringsteams rejse til landet, og som rummer noget lignende (levering af udstyr 
og materiel), og desuden ydelse af juridisk bistand til fordel for de fængslede samt udsendelse af eksperter, 
der skal uddanne justitssekretærer. I Palæstina vil man i kraft af et projekt for ydelse af juridisk bistand 
kunne sikre, at man til stadighed kan følge personer, der er hemmeligt tilbageholdt, ved at yde dem juridisk 
vejledning med hensyn til forskellige sider af deres situation, ikke blot den strafferetlige, men også den 
administrative og sociale (tilrettelæggelse af "eftersøgningen", genforening med familien, spørgsmål 
vedrørende bolig, tilladelse til ind- og udrejse til og fra de besatte områder, forbedring af 
fængselsforholdene osv.). Sideløbende hermed giver en anden foranstaltning mulighed for at forberede 
appelsager ved domstolene til fordel for palæstinensere fra de besatte områder, der har været udsat for 
tortur efter deres arrestation. En anden foranstaltning drejer sig om retstvister om jordarealer i Brasilien, 
der har givet anledning til adskillige krænkelser af menneskerettighederne; det drejer sig om et program 
for ydelse af juridisk bistand til gennemførelse af retssager på dette område, og projektet omfatter også et 
afsnit vedrørende oprettelse af interesseorganisationer. 
Bekæmpelsen af straffrihed for personer, der har gjort sig skyld i alvorlige krænkelser af de humanitære 
grundrettigheder eller af menneskerettighederne, er en vigtig garant for retssystemernes troværdighed og 
for genetablering af tilliden mellem mennesker og indførelsen af fredelige tilstande. Denne komponent er 
især til stede i de projekter, der støttes i Latinamerika og i Vestindien, således som det er tilfældet med 
et program for juridisk bistand til Haiti, der omfatter en støtte til den "nationale kommission for sandhed 
og ret". Den vold af politisk og social karakter, som bl.a. børn og fanger er ofre for, har givet anledning 
til at yde støtte til projekter, der tager sigte på generelt at styrke forsvarerens rettigheder (Ecuador) og især 
når der er tale om forsvar af mindreårige (Peru), samt givet anledning til at støtte særlige instanser såsom 
"forsvarerne af mermeskerettighederne" (Guatemala, El Salvador) eller "fredsdommere" (Peru), og til at 
uddybe overvejelserne og øge bevidstgørelsen omkring disse emner og at styrke de grundlæggende 
strafferetlige principper i forbindelse med gennemførelsen af reformer (Chile, Uruguay). 
Problematikken omkring dødsstraf som Europa-Parlamentet er dybt engageret i, har givet anledning til et 
initiativ til fordel for afskaffelse af dødsstraffen i en række islamiske lande, der har modtaget støtte fra 
Fællesskabet, og til et program for praktikophold for studerende, universitetslærere og jurister hos 
advokater, der i De Forenede Stater og Vestindien er beskæftiget med kriminalsager, hvori der er afsagt 
dødsdom. Et andet projekt, som ligeledes vedrører den vestindiske region, tager sigte på en samlet 
undersøgelse af 70 dødsdømte personers retssager, med henblik på at få sagerne appelleret på enten 
nationalt eller internationalt plan. 
Styrkelsen af retsvæsenet er et vigtigt anliggende i en lang række lande, hvor det er særlig presserende med 
en modernisering af deres retsvæsen og juridiske system og med en styrkelse af indsatsen til fordel for 
uddannelsen af personale ved domstole og fængsler. Med sigte herpå giver kapitel B7-52 mulighed for at 
støtte forsknings- og undersøgelsesprojekter, der har til formål at fremskynde processen med en tilpasning 
af de retlige og judicielle strukturer, så de lever op til de retsstatlige principper. Nøgleproblemerne ved 
behandlingen af disse spørgsmål er de overfyldte fængsler, processen omkring en tilpasning af de 
10 
stralferetlige systemer (især en reform af den strafferetlige procedure) og en styrkelse af ordningen med 
beskikkede forsvarere. Dette har i Ecuador resulteret i udarbejdelsen af et fagligt og retligt program på det 
strafferetlige område og gennemførelse på regionalt plan af en videnskabelig undersøgelse af problemet 
omkring overfyldning af fængslerne med såvel voksne som mindreårige. 
Over Fællesskabets budget er det muligt at yde et vægtigt bidrag til en række initiativer af institutionel 
karakter, der hviler på gamle retstraditioner, bl.a. i Latinamerika. Den støtte, der ydes, tager sigte på 
infrastrukturer for oplysning, bistand og uddannelse, f.eks. kontoret for den befuldmægtigede med hensyn 
til forsvar af menneskerettighederne i Guatemala, "Defensoria del Pueblo" i Colombia eller "Institucion del 
Defensor del Pueblo" i Panama eller "Officina del Conciliador" i Guatemala. En række andre 
foranstaltninger drejer sig om en styrkelse af de offentlige ministerier, dels gennem ydelse af faglig bistand 
(Honduras), dels mere specifikt gennem støtte til uddannelsesaktiviteter (Guatemala). Sideløbende hermed 
lægges der også vægt på en regional indfaldsvinkel, der gør det muligt at tilrettelægge møder for 
udveksling af erfaringer og fælles uddannelseskurser, at konsolidere de nationale og regionale net og at 
gøre disse institutioner mere synlige. Ud fra samme indfaldsvinkel er man i Mellemamerika gået i gang 
med et omfattende program, der rummer forskellige, indbyrdes supplerende, afsnit såsom retlig bistand, 
orientering om menneskerettighederne og spredning af oplysninger om sikring af de grundlæggende 
frihedsrettigheder. Programmet går også ud på, at man løbende følger de sager, der indbringes for den 
tværamerikanske menneskerettighedsdomstol. Et projekt, der omfatter 11 mellemamerikanske stater, består 
i afholdelsen af en række seminarer for dommere, offentlige anklagere og advokater, og ud over dets 
oplysende og bevidstgørende aspekter tager sigte på en tilpasning af juridiske uddannelsesplaner til hvert 
enkelt lands behov. Dette projekt skal også gøre det muligt at få de juridiske fagbiblioteker i de forskellige 
lande til at fungere bedre. I Peru ydes der støtte over fællesskabsbudgettet til et uddannelsesprogram til 
fordel for 168 fredsdommere. 
En række projekter kombinerer en forskningsindsats med uddannelses- og sensibiliseringsmoduler, der 
specielt tager sigte på dommere, retsembedsmænd og borgerne i almindelighed. På uddannelsesområdet har 
støtten ligeledes omfattet en række nyskabende tiltag, såsom et af advokatstanden i Izmir i Tyrkiet 
gennemført projekt, der forbinder teoretisk undervisning med konkrete erfaringer i byens fattige kvarterer. 
Andre projekter, der vedrører retligt samarbejde i mere snæver betydning, giver mulighed for studiebesøg, 
hvorunder der kan foretages praktiske sammenlignende undersøgelser, og som tager sigte på at bevidstgøre 
deltagerne om dommerstandens uafhængighed (Rusland, Albanien). 
Også inden for Fællesskabet er der bevilget støtte fra EU til en række nyskabende initiativer, blandt hvilke 
kan nævnes et projekt, der går ud på at oprette et net af tosprogede advokater, der vil kunne forsvare 
unionsborgere for retten i en anden medlemsstat end den, hvori de er statsborgere. 
1.2.3 - Retlig bistand til sikring af de borgerlige og politiske frihedsrettigheder 
Sikringen af de borgerlige og politiske frihedsrettigheder kræver gennemførelse af særlige foranstaltninger, 
der tager sigte på at bringe hele regelværket i overensstemmelse med de demokratiske og retsstatlige 
principper. Det drejer sig bl.a. om at tilbyde tilstrækkeligt med ekspertise og faglig bistand med henblik 
på at fa gennemført vigtige reformer under den demokratiske udvikling i de pågældende samfund. Der er 
her tale om et samarbejdsområde, der endnu ikke er særlig udviklet, selv om det indgå i udformningen af 
talrige projekter. 
Inden for rammerne af PHARE-demokratiprogrammet er der ydet faglig bistand til en revision af 
strafferetten og den strafferetlige procedure i Ukraine; dette projekt omfatter tillige en 
uddannelseskomponent, der forestås af europæiske eksperter, med det formål at uddanne undervisere, bl.a. 
i de nye strafferetlige bestemmelser. I forbindelse med et meget ambitiøst støtteprojekt i Eritrea vedrørende 
udarbejdelse af en ny grundlov gik projektet først og fremmest ud på at anspore til en bred debat i 
11 
samfundet og bane vej for en udveksling af erfaringer, så man nåede frem til en national konsensus om 
grundlovens indhold. Et projekt i Malawi tog mere specifikt sigte på at fremlægge forslag til en revision 
af alle de lovtekster, der stred mod de grundlovssikrede garantier og de internationale regler, som landet 
har tilsluttet sig vedrørende ytringsfrihed. 
1.2.4 - Støtte til statslige institutioner til forsvar og fremme af menneskerettighederne 
I forbindelse med enhver stats internationale forpligtelser er det primært staten selv, der er ansvarlig for 
overholdelse og fremme af menneskerettighederne til gavn for borgerne. Denne opgave er ikke blot 
begrænset til udarbejdelse og gennemførelse af diverse retsbestemmelser; den indebærer også en række 
mere specifikke opgaver af forebyggende, fremmende og opdragende karakter. Det drejer sig om at støtte 
den institutionaliserede bistand, der ydes, i forbindelse med praktisering af retten til at få besluttet en 
forsvarer, eller at yde støtte til organisationer, der oplyser om og fremmer menneskerettighederne. 
Ud fra samme målsætning er der ydet en væsentlig støtte til den interamerikanske 
menneskerettighedsdomstol, der er den eneste retsinstans med regionale beføjelser på dette område, således 
at den kan etablere en ordning for offentliggørelse af dens kendelser, udbygge sin dokumentationssamling 
og højne sin personalemæssige standard. Ved hjælp af et bidrag fra Fællesskabet er det blevet muligt at 
arrangere den første interkontinentale konference, der samlede repræsentanter for samtlige institutioner for 
beskyttelse og fremme af menneskerettighederne i tre verdensdele (Afrika, Amerika og Europa). 
1.2.5 - Gennemsigtighed i den offentlige forvaltning 
Gennemsigtighed og ansvarlighed er nøglebegreber i det demokratiske samfundsliv. Hermed fremhæves 
på en og samme tid nødvendigheden af gennemsigtighed i den offentlige ledelse og forvaltning og 
borgernes ret til medindflydelse på beslutningsprocessen på lokalt plan. 
En lang række projekter inden for rammerne af PHARE og TACIS-demokratiprogrammet går ud på at 
fremme de demokratiske ordninger for lokalt selvstyre, i kraft af uddannelsesaktiviteter, udveksling af 
erfaringer, oprettelse af databaser og informationsnet samt gennem en uddybning af overvejelserne om den 
praktiske udformning af nærdemokratiet. Der er blevet lagt vægt på foranstaltninger, der rummer 
komplementære aktionsformer, der gør det muligt at udnytte den synergi, der findes mellem det civile 
samfund og den offentlige sektor omkring en række fælles målsætninger. Et af de støttede projekter var 
baseret på et grænseoverskridende partnerskab mellem Polen og Ukraine, idet de aktiviteter, der tager sigte 
på en gensidig styrkelse af de lokale myndigheders effektivitet, blev integreret i et samarbejde mellem 
aktører fra de to lande, der medtog bistand fra Den Europæiske Union. På grundlag af en række erfaringer 
indhøstet i Tyskland og Portugal har en anden foranstaltning taget sigte på at gøre de lokale ansvarlige 
politikere, der var blevet valgt ved de første frie lokalvalg i Bulgarien og Slovakiet, fortrolige med de 
forskellige aspekter af demokratisk praksis. Med et lignende mål for øje har et program til uddannelse af 
lokale rådgivere i hele Tanzania modtaget støtte fra Fællesskabet. 
Over Fællesskabets budget er der også ydet støtte til en række initiativer centreret om en reform af staten 
og dens administration. Inden for rammerne af TACIS-demokratiprogrammet er der i samarbejde med 
Europarådet etableret et nyt program, der rummer en række forskellige aktiviteter, der tager sigte på at få 
visse nøglesektorer i den offentlige forvaltning i Ukraine til at fungere bedre. Programmet omfatter 
forskellige dele af en reform af det retslige system, en forbedring af systemet til gennemførelse af lovene, 
uddannelse af de ansvarlige for det lokale styre samt en direkte bistand til justitsministeriet. 
Blandt de holdningsbearbejdende tiltag bør nævnes den støtte, der er ydet til tilrettelæggelsen af et regionalt 
seminar i Sydafrika om emnet "korruption, demokrati og menneskerettighederne" i det sydlige Afrika. Det 
primære formål med seminaret var at bevidstgøre de ansvarlige politikere og ledende personer i det civile 
12 
samfund om vigtigheden af at bekæmpe korruption. 
1.3 Fremme af et pluralistisk civilt samfund 
Demokratiseringsprocessen indebærer udvikling af en demokratisk kultur baseret på pluralisme, tolerance 
og borgernes aktive medvirken. Budgettets kapitel B7-52 giver et bredt spillerum for foranstaltninger, der 
tager sigte på at differentiere og intensivere den "sociale struktur", der er et særkende for demokratiet, ved 
at anspore til udøvelsen af de demokratiske frihedsrettigheder, befolkningernes aktive medvirken og 
praktisering af dynamiske former for solidaritet. 
1.3.1 - Fremme af mediernes ucfhængighed, pluralisme og ansvarlighed, støtte til ytringsfriheden og 
pressen 
Ytringsfriheden er i lige så høj grad retten til at give udtryk for en personlig opfattelse som retten til at 
modtage oplysninger og idéer, og friheden til at videregive dem. Mediernes stigende betydning for den 
offentlige meningsdannelse og for fremme af de demokratiske værdier har medført, at de i dag er et af de 
første mål for undertrykkende regimer. Det viser sig i form af trusler og forfølgelse af journalister samt 
etablering af hindringer af retlig, økonomisk eller kommerciel art for såvel mediernes uafhængighed som 
den frie spredning af oplysninger. 
Inden for rammerne af det europæiske initiativ for demokrati og beskyttelse af menneskerettighederne er 
ca. 7 mio. ECU - fordelt på 85 projekter - Vet til forsvar og fremme af ytringsfriheden, især af retten til 
en fri og uafhængig informering af offentligheden. 
a- Økonomisk og finansiel støtte til medierne, så de får mulighed for at overleve 
Især i de forskellige republikker i det tidligere Jugoslavien har denne støtte bidraget væsentligt til at dække 
mediernes mest presserende behov, idet disse i lige høj grad har haft brug for finansiel og økonomisk støtte 
og logistisk og teknisk bistand. Der har været tale om store satsninger i de tilfælde, hvor det har drejet sig 
om at opretholde det eneste reelle spillerum for ytringsfrihed i regionen. Mediernes yderst vanskelige 
situation skyldes i vid udstrækning de mangeartede hindringer, som myndighederne har lagt i vejen for 
spredning og modtagelse af disse mediers oplysninger, således at det for manges vedkommende på længere 
sigt har været et spørgsmål om at kunne overleve økonomisk. 
En stor del af Fællesskabets bistand er gået til levering af det basisudstyr, der har været nødvendigt for en 
videreførelse af aktiviteterne samt ydelse af de nødvendige midler til sikring af pressens og de uafhængige 
elektroniske mediers finansielle overlevelse. Således har det uafhængige dagblad "Nasa Borba" - et symbol 
på pressefriheden i Beograd, der blev grundlagt ved årets begyndelse af journalister, der var blevet 
afskediget fra redaktionen af "Borba", som myndighederne overtog - i sin første levetid modtaget finansiel 
støtte, der muliggjorde en tilførsel af 300 tons papir, således at man kunne sikre den daglige udsendelse 
af avisen. Med samme mål for øje har Kommissionen bidraget til etableringen af et særligt fond, der gør 
det muligt at dække en række presserende og punktuelle behov hos medierne i denne region. 
b- Støtte til uafhængige informationskilder 
Forudsætningen for mediernes uafhængighed er en fri spredning af oplysninger og fri adgang til 
informationskilderne. En række projekter i det tidligere Jugoslavien har åbnet mulighed for at understøtte 
en række presseagenturer såsom agenturet BETA, den vigtigste leverandør af nyheder til den uafhængige 
presse i Serbien, det nye agentur Montana Fax i Montenegro og det lille, men meget effektive agentur 
Stina, der leverer oplysninger til de uafhængige medier i Kroatien. Der er også bevilget en væsentlig støtte 
til regionale pressebureauer i det tidligere Jugoslavien fra et internationalt agentur, der fremsender 
oplysninger ad elektronisk vej via en central datamat, der er placeret i Paris. Et andet projekt, der har 
modtaget støtte fra Fællesskabet, vedrører etableringen af en elektronisk avis, der er koblet til internet, og 
13 
som skal formidle oplysninger, der stammer Ira ualhængige kilder. Ved hjælp af denne form for 
foranstaltninger bliver det muligt at omgå de hindringer, myndighederne lægger i vejen for de skriUlige 
og audiovisuelle mediers nyhedsspredning. 
c- Udbygning af de uafhængige medier 
fællesskabets støtte tager også sigte på at udbygge medierne og give mulighed for at anskaffe det tekniske 
udstyr og ansætte et personale, der vil kunne føre til en udvidelse af deres læser-, seer- eller lytterskare 
(papir, trykkeudsstyr, edb-udstyr, grafisk udstyr samt udstyr, der muliggør tilslutning til satellit, leje af 
telefonlinjer, indsættelse af kraftigere sendere, reportagevogne og biler til distribution af aviser, 
distributionsomkostninger, lønninger til journalister osv.). Inden for rammerne af PHARE- og TACIS-
demokratiprogrammerne har man især koncentreret opmærksomheden om mediernes tekniske og juridiske 
tilpasning i forbindelse med overgangen til markedsøkonomi. Med henblik herpå er der gennemført 
uddannelsesforanstaltninger, der bl.a. omfatter en sammenlignende undersøgelse af de forskellige 
lovgivninger, overførsel af knowhow samt bevidstgørelse omkring de moderne kommunikationsteknikker. 
Et nyskabende projekt, der er blevet gennemført i Rusland, og som er beregnet for fagfolk inden for 
medierne, kombinerer et fagligt uddannelsesforløb med en udveksling af erfaringer omkring de kollektive 
forhandlingsprocedurer inden for underholdningsindustrien. 
Der er ligeledes foretaget en prioritering af projekter, der har direkte forbindelse med ønsket om at fremme 
pluralismen; det drejer sig især om projekter i det tidligere Jugoslavien, der går ud på at få etableret en 
læser- eller lytterskare bestående af personer fra flere forskellige sprogsamfund, feks. ved hjælp af 
udsendelser på flere sprog (via oversættelse, undertekster, oprettelse af nye kanaler, der benytter de andre 
samfunds sprog osv.), udvidelse af den geografiske senderadius eller en større grad af differentiering i 
forbindelse med programlægningen. 
d- Bevidstgørelse omkring mediernes rolle i samfundet 
Ud fra samme målsætning er der afsat væsentlige midler til projekter, der belyser mediernes rolle i 
samfundet, bl.a. deres ganske særlige ansvar for den demokratiske udvikling. Der er lagt særlig megen vægt 
på at støtte publikationer, der bidrager til spredning af oplysninger om de demokratiske værdier og om 
tilfælde af undertrykkelse heraf, også når disse krænkelser delvis skyldes mediernes rolle. I den forbindelse 
bør man understrege betydningen af de projekter, der tager sigte på at bekæmpe "de hadske mediers" 
opståen, medier, der under dække af ytringsfriheden prædiker etnisk eller religiøst had og enhver anden 
form for ekstremisme. I Burundi gik en del af et projekt, der har modtaget fællesskabsstøtte, ud på at yde 
en presserende bistand til de uafhængige medier, der sørger at modarbejde de medier, der spreder 
ekstremistiske budskaber og slogans. 1 Beograd har mediecentret modtaget en støtte, der specielt tager sigte 
på gennemførelse af et projekt vedrørende mediernes ansvar i forbindelse med spredning af sådanne hadske 
budskaber. Kommissionen har også bidraget til, at nogle uafhængige journalister - som var blevet offer for 
"udrensninger" i de statskontrollerede medier - har kunnet fremstillet en dokumentarfilm til fjernsynet om 
den statslige propagandas rolle før og under krigen. 
e- Styrkelse af mediernes professionalisme 
Mediernes uafhængighed, pluralisme og deres troværdighed over for offentligheden beror i vid udstrækning 
på den faglige dygtighed hos de personer, der påtager sig ansvaret for dem. Den faglige uddannelse og 
undervisning i presseetik har været emne for en række særlige foranstaltninger, feks. et uddannelseskursus 
for journalister og teknikere, der arbejder for den uafhængige fjernsynskæde Studie B i Belgrad, formidlet 
af UNESCO; et projekt vedrørende et seminar i Senegal, der tog sigte på at undersøge mulighederne for 
en genoptagelse af journalistuddannelsen i Afrika; toårigt uddannelsesforløb for vordende journalister i 
Ghana; et program for uddannelse og bevidstgørelse af studerende og mediefolk omkring 
menneskerettigheder i forskellige regioner i Latinamerika. Mange uddannelseskurser er gennemført inden 
for rammerne af PHARE- og TACIS-demokratiprogrammerne (bl.a. i Albanien, Tjekkiet, Ukraine, Rusland 
og Mongoliet). 
14 
Tilslutningen fra journalisternes faglige organisationer til en forbedring af deres arbejdsvilkår, til større 
sammenhold inden for professionen og til forsvar af dens interesser er af afgørende betydning. I det sydlige 
Afrika har et omfattende program med titlen "medier for demokrati" givet anledning til en række 
foranstaltninger, der tager sigte på at styrke eller nyetablere nationale og regionale 
journalistsammenslutninger, hvilket skal ses som et led i den generelle bestræbelse for at styrke 
professionalismen inden for mediesektoren. 
På baggrund af mediernes særlige rolle i forbindelse med afholdelsen af valg tager en række 
uddannelsesmoduler specielt sigte på dette emne. Det er feks. tilfældet med et initiativ, som går ud på at 
gennemføre et nyskabende uddannelsesforløb for 15 portugisisksprogede afrikanske journalister, der 
tilknyttes kolleger i Portugal med henblik på den mediemæssige dækning af parlamentsvalget i Portugal. 
Tilsvarende gælder for et uddannelsesforløb vedrørende pressedækning af valg, beregnet på journalister fra 
Mongoliet med henblik på præsidentvalget i 1996. 
f- Juridisk bistand til medierne og overvågning af deres situation 
Det er af grundlæggende betydning, at ytringsfriheden ikke blot sikres i et givet lands grundlov, men også 
i alle dets love og administrative bestemmelser, i overensstemmelse med de internationale regler på dette 
område. I kraft af Fællesskabets budget er det muligt at støtte en lang række projekter, der vedrører en 
gennemgang af, eller udarbejdelse af, love om pressefrihed (Burundi, Latinamerika, Central- og Østeuropa, 
Albanien og Mongoliet). Dette giver sig udslag i ydelsen af støtte til udfærdigelse af regler for pressen, 
presseetiske bestemmelser og regler for drift af radiostationer. Ved hjælp af foranstaltninger til overvågning 
af mediernes situation gennem oprettelse af "krisenet" eller andre former for særlig bistand (Burundi, det 
tidligere Jugoslavien) har det været muligt at yde en direkte støtte til medierne og de nationale, regionale 
og internationale organisationer, der er med til at forsvare ytringsfriheden. Således er der ydet støtte til det 
arbejde, der udføres af Det Europæiske Institut for Ytringsfrihed, der i kraft af dette bidrag i 1995 kunne 
udsende sin anden beretning om demokratiseringsprocessen i 14 central- og østeuropæiske lande. 
g- Fremme af ytringsfriheden 
Ytringsfriheden berører hver enkelte borger, og er ikke blot begrænset til mediernes uafhængighed. Således 
er der ydet tilskud fra Fællesskabet til en række projekter, der har taget sigte på udarbejdelse af en 
sammenlignende undersøgelse af diverse landes lovgivning med hensyn til ytringsfrihed, eller som har haft 
til formål at sikre forfulgte forfattere en vis beskyttelse gennem etablering af et internationalt net af byer, 
hvor de kunne søge tilflugt. 
1.3.2 - Undervisning i og bevidstgørelse omkring menneskerettighederne 
Ved hjælp af undervisning og bevidstgørende tiltag er det muligt ikke blot at formidle oplysninger og 
viden, men også i hver enkelt individ at stimulere evnen til at skabe, handle og tage del. Den 
multiplikatoreffekt, der ligger i undervisning og uddannelse, gør dem til et særligt effektivt middel til at 
fremme menneskerettighedeme. Talrige projekter, der er blevet finansieret over Fællesskabets budget, har 
en uddannelsesmæssig komponent. Desuden betragtes uddannelse som et middel til at fremme de mest 
udsatte samfundsgruppers interesser og som et altafgørende middel til bekæmpelse af racisme og 
fremmedhad. I anledning af, at 1995 var det første år i det årti, som De Forenede Nationer har v'et til 
oplysningen om meimeskerettighederne, ydes der via budgettets kapitel B7-52 et bidrag på næsten 10 mio. 
ECU til foranstaltninger, der gennem undervisning og uddannelse tager sigte på en demokratisering af det 
civile samfund. 
Denne fællesskabsstøtte skal primært bidrage til fremme af undervisning, forskning og orientering i 
menneskerettighederne, bl.a. ved at støtte udarbejdelsen af ajourført undervisningsmateriale og etableringen 
af informationsnet om menneskerettighederne. Således er der ydet fællesskabsstøtte til indretning af et 
publikationscenter i Moskva om menneskerettighederne med henblik på at formidle oplysninger til NGO'er 
15 
og yde dem praktisk bistand. Med det formål al sprede kendskab i brede kredse til begreberne omkring 
menneskerettighedsproblematikken er der ydet støtte til et originalt initiativ, der går ud på at udvikle et edb-
styret multimedieprogram i Hongkong, der indbefatter en database vedrørende de internationale 
instrumenter til beskyttelse af menneskerettighederne samt undervisningsmoduler og pædagogiske spil 
vedrørende disse rettigheder. Et andet projekt, der ligeledes gennemføres i Hongkong, skal bidrage til 
fremstilling af forskellige undervisningsmaterialer, affattet på kinesisk, omkring menneskerettighederne. I 
Mellemamerika er der ydet støtte til udarbejdelsen af en undervisningsmetode og af 
undervisningsprogrammer til uddannelse af de lærere, der er tilknyttet organisationer, der er aktive inden 
for forsvaret af menneskerettighederne. I Guatemala er der ydet støtte fra Fællesskabet til to uddannelses-
og bevidstgørelsesprogrammer, hvoraf det ene specielt tager sigte på uddannelse af lokale 
medborgerkomitéer i en række relevante emner, medens det andet henvender sig til den brede offentlighed. 
I Afrika er der ydet tilskud fra Fællesskabet til omfattende informations- og bevidstgørelseskampagner og 
til uddannelsesseminarer for lærere, der afholdes i de pågældende lande eller i Europa (Burundi, Guinea, 
Guinea-Bissau, Djibouti og Den Centralafrikanske Republik). 
Med henblik på opnåelse af størst mulig gennemsigtighed er der ydet et bidrag fra Fællesskabet til en 
række projekter, der kombinerer menneskerettighedsproblematikken med den størst mulige spredning af 
oplysninger om Den Europæiske Union, dens aktioner og indgåede forpligtelser. Et projekt, der er blevet 
gennemført i Central- og Østeuropa, havde til formål at udnytte debatten om Europa som katalysator for 
udviklingen af demokratiske traditioner i denne region, med deltagelse af parlamentarikere, universitetsfolk, 
ledere af NGO'er og repræsentanter for EU-institutionerne. 
I bl.a. Afrika og Mellemamerika har en række projekter med oplysende sigte lagt vægt på den gensidige 
afhængighed, der består mellem positive værdier som fred, respekt for menneskerettighederne og de 
demokratiske principper. Det er tilfældet med to sensibiliseringsprogrammer i Somalia og El Salvador, med 
et projekt, der går ud på at producere og distribuere videokassetter om emnet fred og forsoning i Rwanda 
og Burundi og med et nyskabende initiativ, der er gennemført på Vestbredden og i Gaza-striben med 
henblik på at fremme den fredelige sameksistens gennem uddannelsesaktiviteter. Kommissionen har 
endvidere ydet støtte til tilrettelæggelsen af uddannelseskurser vedrørende emnet fred for lærere, pædagoger 
og personale ved NGO'er. 
I kraft af midlerne på Fællesskabets budget har det været muligt at støtte foranstaltninger, der tager sigte 
på en demokratisering af samfundet på lokalt plan og på udvikling af former for nærdemokrati. Inden for 
rammerne af PHARE-demokratiprogrammet indgår dette tema i programmet med endnu bredere mål, i form 
af moduler, der bl.a. skal styrke forbindelsen mellem nærdemokratiet og arbejdsmarkedets parter (Den 
Tjekkiske Republik), og som bringer lokale ledere og ansvarlige for NGO'er eller sammenslutninger, der 
er aktive på lokalt plan, sammen i "tænkebokse" eller workshops (Polen). 
Et projekt i Bosnien-Hercegovina belyser de tematiske overlapninger, der er knyttet til nærdemokratiet og 
forekomsten af et multikulturelt samfund; her er der planlagt uddannelses- og oplysningsaktiviteter, der skal 
bidrage til udviklingen af den demokratiske praksis på kommunalt plan (Tuzla). Et projekt, der gennemføres 
i El Salvador, anvender en anden indfaldsvinkel; formålet er - gennem uddannelsesaktiviteter - at styrke 
handlemulighederne hos repræsentanter for sektorer i det civile samfund, der normalt er afskåret fra 
beslutningsprocesserne. Det drejer sig om at få den lokale befolkning til at engagere sig aktivt og 
fremkomme med forslag, der vil kunne øve indflydelse på den politiske og sociale udvikling. 
Skoleundervisningen er et særdeles egnet middel til at gøre en indsats til fordel for sikring og fremme af 
visse samfundsgruppers interesser. Det drejer sig først og fremmest om på et så tidligt tidspunkt som muligt 
at bekæmpe de fordomme, der kan give stødet til forskelsbehandling, vold og intolerance. Denne indsats 
kan foregå ved en målrettet satsning på undervisning af de helt unge i medborgerkundskab og indlæring 
af demokratiske holdninger såsom gensidig respekt, deltagelse i fællesskabet og sans for pluralisme. Der 
16 
ydes også støtte til projekter, der specielt er beregnet på fængslede personer eller flygtninge, og som består 
i uddannelsestiltag med sigte på en række mål, der er knyttet sammen med de pågældendes reintegrering 
i samfundet. Disse foranstaltninger henvender sig bl.a. til de ansatte inden for politiet, der kommer ud for 
situationer, hvor en effektiv sikring af menneskerettighederne forudsætter respekt for en given 
adfærdskodeks. For så vidt angår indsatsen til fordel for kvinder lægges hovedvægten på bekæmpelsen af 
den forskelsbehandling, de er udsat for, og generelt fremme af deres stilling i samfundet. Uddannelse og 
undervisning er de foretrukne virkemidler, når man skal fremme de oprindelige folkeslags rettigheder og 
beskytte dem, der udsættes for yderliggående former for voldsanvendelse. 
1.3.3 - Fremme af lige muligheder og af en praksis uden forskelsbehandling 
Ligeret og ligeværdighed er grundpiller i ethvert system til sikring af de basale rettigheder. Denne 
grundindstilling er gradvis blevet suppleret med en stadig større opmærksomhed ikke blot over for de 
forskellige, særlig sårbare grupper i samfundet, men også over for de forskellige måder, man kan sikre den 
enkelte persons udfoldelse og respekten for disse grundlæggende rettigheder på som et fundamentalt krav 
til ethvert demokrati. Det er her vigtigt med forebyggelse samt en langsigtet indsats, men bistanden til 
ofrene for forskelsbehandling indtager dog også en væsentlig plads blandt de foranstaltninger, der har 
modtaget støtte, problematikken omkring "lige muligheder" har givet stødet til en bred vifte af initiativer, 
såvel i tredjelande som inden for Fællesskabets grænser. De foretrukne midler bag denne indsats er 
undervisning og bevidstgørelse med henblik på at fremme de mest sårbare samfundsgruppers interesser og 
bekæmpe de forskellige former for intolerance. Juridisk bistand er ligeledes et velegnet instrument, således 
som det fremgår af et projekt hvor der på et seminar i Hongkong blev stillet juridisk fagkundskab til 
rådighed for jurister, regeringsembedsmænd og NGO-ledere, og som tager sigte på at omsætte principperne 
om lige muligheder til konkrete retsforskrifter. 
I kraft af budgettets kapitel B7-52 har det været muligt at yde et vægtigt bidrag til talrige initiativer til 
fordel for beskyttelse af kvinder og styrkelse af deres stilling i samfundet og deres politiske repræsentation. 
I disse projekter giver man sig i kast med årsagerne til forskelsbehandling og de forskellige former for 
vold, som kvinder udsættes for. Det sker gennem uddannelses- og bevidstgørelsesforanstaltninger, styrkelse 
af NGO'er og sammenslutninger af kvinder og beskyttelse af kvindelige voldsofre. Over Fællesskabets 
budget kan der også ydes støtte til fremme af lige muligheder for mænd og kvinder i Den Europæiske 
Unions medlemsstater. 
Foranstaltningerne omkring sikring af lige muligheder henvender sig primært til de yngre generationer, og 
i forbindelse med en lang række tiltag er der taget hensyn til dette aspekt, bl.a. i form af diverse 
uddannelsesaktiviteter. De mål, der forfølges, relaterer til de forskellige faser og sider af den enkeltes 
udfoldelsesmuligheder, hvad enten det drejer sig om at fremme individets deltagelse i samfundslivet og det 
økonomiske og politiske liv, eller det drejer sig om den enkeltes beskyttelse og revalidering som følge af 
voldssituationer. 
Intolerancen og de forskellige former for forskelsbehandling, der udøves over for bestemte 
samfundsgrupper, har givet stødet til aktiviteter, der er præget af en bestemt fremgangsmåde, hvor man på 
den ene side fokuserer på forsvaret af individets rettigheder og beskyttelse af enkeltpersoner, og på den 
anden side søger at fremme deres stilling i samfundet. Projekterne vedrørende flygtninge, fordrevne og 
nationale mindretal især i Central- og Østeuropa fordeler sig klart på disse to hovedkategorier. De giver 
såvel mulighed for at bekæmpe tilfælde af forskelsbehandling på det lovgivningsmæssige område i de 
pågældende lande,som mulighed for at tilrettelægge informations- og bevidstgørelseskampagner i den brede 
offentlighed med det sigte at få udryddet de fordomme, disse grupper er udsat for. 
Inden for Fællesskabets grænser modsvares intensiteten i bekæmpelsen af racisme og fremmedhad af det 
omfang, som disse fænomener tydeligvis har antaget overalt i Europa i løbet af de senere år. Bekæmpelsen 
17 
heraf rummer en europæisk dimension, der supplerer den nationale indsats på området, og som ansporer 
til udformning af en samordnet indsats fra de internationale og regionale organisationers side, der er aktive 
på dette område. Denne udfordring har fået både Fællesskabets institutioner og de enkelte medlemsstater 
til at komme op af starthullerne". I den overordnede strategi, der blev vedtaget på topmødet i Wien af 
Europarådet, er der udstukket rammer for en uddybning af drøftelserne om, hvilke midler der skal sættes 
i værk. 
Et rådgivende udvalg, sammensat af førende personligheder, fik af Det Europæiske Råd på Korfu (i juni 
1994) i opdrag at udforme en række henstillinger om samarbejdet mellem regeringerne og de forskellige 
samfundsmæssige aktører; i juni 1995 blev dette udvalg opfordret til, i snævert samarbejde med 
Europarådet, at undersøge muligheden for at etablere en europæisk instans, der nøje skal overvåge alle 
tildragelser vedrørende racisme og fremmedhad. Sideløbende med dette arbejde er medlemsstaternes indsats 
blevet suppleret med foranstaltninger på fællesskabsplan, bl.a. på området for undervisning, uddannelse og 
orientering via massemedierne. Man har især satset på pilotprojekter, der er blevet gennemført af NGO'er 
og af indvandreorganisationer. Et nyskabende initiativ er blevet taget i form af et projekt benævnt "byer 
mod racisme", der har til formål at støtte et mindre antal lokale initiativer, der tager sigte på indgåelse af 
lokale partnerskaber omkring tre prioriterede emner: forebyggelse af racistisk vold og ungdomskriminalitet, 
udformning af en metode til overvågning af racistiske tildragelser under medvirken af flere forskellige 
instanser, og endelig fremme af en ansvarsbevidst medborgerholdning og af nærdemokrati i de 
multikulturelle samfund. Em række EU-handlingsprogrammer specielt på uddannelses- og ungdomsområdet 
(Leonardo, Socrates, Ungdom for Europa III) og på informations- og kulturområdet (Media III) bidrager 
ligeledes til bekæmpelsen af de forskellige former for intolerance. I december 1995 vedtog Kommissionen 
en meddelelse om racisme, fremmedhad og antisemitisme, der var ledsaget af et forslag til Rådet om at 
lade året 1997 være "Det europæiske år for bekæmpelse af racisme". Formålet med dette dokument v ar 
at samordne Kommissionens aktiviteter på dette område og at beskrive den indsats, som Kommissionen 
agter af gennemføre i tiden fremover. 
1.3.4 - Styrkelse af ikke-statslige organisationer, sammenslutninger og lokale grupper 
EUs partnerskab med forskellige instanser i det civile samfund, især NGO'er, sammenslutninger og lokale 
grupper til fordel for forsvaret af menneskerettighederne, er en afgørende faktor for, at de af Det 
Europæiske Fællesskab støttede foranstaltninger til fremme af memeskerettighederne lykkes. Inddragelsen 
af NGO'er i iværksættelsen af aktioner til fremme af de borgerlige og politiske rettigheder såvel som de 
økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder er gradvis steget og er blevet udvidet til at omfatte nye 
aktionsområder såsom forsvaret af de sårbare gruppers rettigheder, fremme af de demokratiske 
frihedsrettigheder og støtte til gennemførelsen af valg. Sideløbende hermed er der ydet en væsentlig støtte 
til oprettelse og konsolidering af ikke-statslige organisationer, som følge af, at disse udgør en vigtig 
bestanddel af et civilt, pluralistisk og demokratisk samfund. 
En stor del af de foranstaltninger, der modtager støtte fra fællesskabsbudgettet inden for området 
menneskerettigheder og demokratisering, henvender sig til ikke-statslige organisationer, ved at støtte disse 
direkte og ved at overdrage dem arbejdet med gennemførelsen af projekter, der falder inden for deres egen 
og Den Europæiske Unions prioritering. På baggrund af NGO-ernes yderst vigtige rolle i forbindelse med 
demokratiseringsprocessen og den sociale og økonomiske udvikling, anvendes en betydelig del af 
ressourcerne til at styrke og konsolidere NGO'er og andre instanser i det civile samfund. Denne indsats går 
først og fremmest ud på at styrke diverse NGO'ers struktur, organisationsform og operationelle kapacitet 
gennem en direkte støtte eller gennem uddannelsesaktiviteter, der er afpasset efter NGO'ernes særlige behov 
og prioritering. Der er blevet gennemført en række nyskabende foranstaltninger, som feks. et projekt, der 
blev iværksat i Kroatien, og som går ud på at oprette et "Centre for Non Governemental Development", 
der får til opgave at styrke NGO'ernes ekspertise ved at tilbyde dem uddannelse, information og støtte i 
forbindelse med udførelsen af deres opgaver. Det er meningen, at der herigennem skal skabes redskaber, 
18 
der giver NGO-sektoren mulighed for at basere sin legitimitet i samfundet på kvaliteten af sine 
interventioner, og for at klare sig selv, takket være sektorens egne uddannelses-, kommunikations- og 
finansieringsstrukturer. 
De bidrag fra Fællesskabet, som NGO'erne og det civile samfund i bred forstand nyder godt af, ydes ud 
Ira et ønske om kontinuitet- Således er der ydet en væsentlig støtte til etablering af et netværk af chilenske 
organisationer, der allerede tidligere har modtaget tilskud fra fællesskabet. Projektet tager specielt sigte 
på at styrke kvalifikationsniveauet hos det personale, der forestår nettet, med hensyn til emner, der vedrører 
demokratisk praksis. Et omfattende program til støtte for udviklingen af det civile samfund, der 
gennemføres i den arabiske verden, og som går ud på at styrke NGO'ernes handlekraft bl.a ved hjælp af 
uddannelsesaktiviteter, udgør anden fase i en indsats, hvis virkninger skal ses på lidt længere sigt. De 
særlige træk, der karakteriserer de enkelte NGO'er, og som der ikke kan tages højde for i form af én 
bestemt måde at intervenere på, har medført, at man har udarbejdet særlige former, der giver et væsentligt 
spillerum for de tiltag, der skal imødekomme NGO'ernes behov. F.eks. har den økonomiske støtte fra 
Fællesskabets side gjort det muligt at oprette et særligt fond, der bidrager til iværksættelse af 
mikroprojekter til forsvar af menneskerettighederne. 
Støtten til demokratiseringen af det civile samfund omfatter også de socio-økonomiske strukturer, der spiller 
en afgørende rolle for de pågældende landes demokratiske udvikling. 
Inden for rammerne af PHARE- og TACIS-demokratiprogrammerne har handelskamrene i Slovenien og 
Rusland kunne drage fordel af et reorganiseringsprogram, der ledsages af faglig bistand, 
uddannelsesaktiviteter og udbygning af kamrenes aktiviteter, bl.a. i form af seminarer om emnet demokrati 
og markedsøkonomi. En lang række projekter, der er gennemført bl.a. i de baltiske stater, Slovenien, 
Rumænien, Rusland, Mongoliet og det tidligere Jugoslavien, henvender sig til fagforeningerne, først og 
fremmest med det formål at styrke deres strukturer og at bevidstgøre dem om deres ansvar i forbindelse 
med demokrati og markedsøkonomi. 
Der er også ydet et bidrag til styrkelsen af de institutionelle aktører på lokalt og nationalt plan, der går 
aktivt ind for, eller har et særligt ansvar for, at menneskerettighederne og de demokratiske principper 
overholdes. Dette gælder især Latinamerika, hvor en lang række projekter specielt tager sigte på at støtte 
lokale institutioner, der er pålagt en række særlige opgaver inden for retsvæsenet. Et projekt, der 
gennemføres i Costa Rica, er præget af ønsket om at komme så tæt som muligt ind på livet af borgerne, 
deres bekymringer og deres håb, her har man kombineret bevidstgørelses- og informationskampagner 
vedrørende de personlige rettigheder med en konsolidering af en række netværk til forsvar for borgerne og 
med henblik på deres aktive inddragelse i forskellige sider af det lokale liv. Samme indfaldsvinkel præger 
gennemførelsen af et program, der omfatter Centralamerika, og som bl.a har sat sig som mål at lade de 
erfaringer, som diverse NGO'er har høstet, komme de nye offentlige forvaltningssystemer til gode. 
Støtten til den ikke-statslige sektor fordeler sig på forskellige aktionsområder. Den går såvel til 
organisationer, der gør en indsats til fordel for bestemte samfundsgrupper, som til sammenslutninger og 
grupper, der beskæftiger sig med særlige emner. Forud for verdenskonferencen om kvinder er der ydet en 
væsentlig støtte til NGO'er og kvindesammenslutninger, der har givet dem mulighed for at forberede sig 
til og deltage i denne konference, som blev en succes, ikke mindst takket være disse organisationer. Denne 
støtte omfattede såvel europæiske som latinamerikanske organisationer samt diverse sammenslutninger i 
lande, der har tiltrådt Lomé IV-konventionen. Støtten er fulgt op af en række initiativer , der især tager 
sigte på at fremme opbygningen af net af kvindeforeninger og -organisationer: uddannelse til fordel for et 
netværk af kvinder, der har ledende funktioner på lokalt plan i Chile, udbygning og styrkelse af aktiviteter 
inden for en net af kvindeorganisationer i Rusland og Tjekkiet. Også en række ungdomsorganisationer har 
opnået støtte fra Fællesskabet i forbindelse med handlingsprogrammer centreret om medborgerkundskab 
og bevidstgørelse omkring emner vedrørende demokratisk medindflydelse og medansvar (Central- og 
Østeuropa, Georgien). En del af andre projekter tager sigte på organisationer, der tager sig af handicappede 
19 
(Slovakiet). Inden for rammerne af PHARE- og TACIS-demokratiprogrammerne er der ydet et vægtigt 
bidrag til NGO-aktiviteter til fordel for beskyttelse af miljøet. 
Styrkelsen af kapaciteten hos NGO'er og andre instanser i det civile samfund har især manifesteret sig i 
form af gennemførelsen af projekter, der går ud på at videreudvikle deres aktiviteter. Dette har givet sig 
udslag i initiativer til fremme af NGO'ernes oplysende funktion (Estland, Letland), gennem en styrkelse 
af deres kvalifikationer og sagkundskab vedrørende emner, der har med demokratiseringsprocessen at gøre, 
og ved at fremme erfaringsudvekslinger og grænseoverskridende kontakter. Inden for rammerne af PHARE-
og TACIS-demokratiprogrammer omfatter denne aktionstype i forskellige former for udvekslinger og besøg 
i EU-medlemsstaterne: styrkelse af de lokale strukturer i Polen ved hjælp af studiebesøg hos tilsvarende 
organisationer i Spanien; styrkelse af ikke-statslige uddarmelsesstrukturer i Estland og Letland ved hjælp 
af en differentieret vifte af aktiviteter, der omfatter studiebesøg i forskellige af Unionens medlemsstater. 
Det er også af afgørende betydning, at NGO'erne og de andre aktører i det civile samfund får gjort en 
række positive erfaringer i forholdet til de nationale og lokale myndigheder. Der lægges især vægt på 
etablering af et godt samarbejde mellem de politisk valgte repræsentanter og de forskellige aktører i det 
civile samfund. De projekter, der er blevet understøttet, har muliggjort opnåelsen af en vis synergi i 
forbindelse med forfølgelsen af fælles mål, hvilket er et af de karakteristiske træk ved de initiativer, der 
er gennemført i Latinamerika omkring emner som retsvæsnet, bekæmpelse af straffrihed og den offentlige 
forvaltning i bred forstand. Dette går også som en råd tråd igennem flere af de initiativer, der har opnået 
støtte inden for rammerne af PHARE- og TACIS-demokratiprogrammerne: uddannelseskurser om emner 
af fælles interesse, der sammenknytter samfundsreform og demokratiproces, og som samler repræsentanter 
for de offentlige myndigheder og ledere og NGO'er eller andre sammenslutninger; uddannelseskurser og 
informationsmøder om forbindelsen mellem NGOerne og den offentlige sektor inden for demokratiets 
rammer. Denne type foranstaltning er nært forbundet med projekter, der tilskynder til inddragelse af NGO'er 
i lovuaToirnningsprocessen, hvad enten det drejer sig om love inden for deres virkefelter, eller det drejer 
sig om de lovgivningsmæssige aspekter af deres vedtægter og de øvrige vilkår for deres virke (feks. 
Estland og Mongoliet). Andre foranstaltninger, såsom et i Rusland gennemført pilotprojekt, er centreret om 
en styrkelse af NGO'ernes evne til at udvikle partnerskabsforbindelser til de lokale myndigheder, specielt 
i sådanne politiske sammenhænge, hvor der ikke er nogen tradition for lokalt selvstyre. 
Den betydning, der tillægges NGO'ernes bidrag til fremme af menneskerettighederne og de demokratiske 
principper, viser sig ved, at der er bevilget en væsentlig støtte til en række NGOer, der har gjort en aktiv 
indsats i de forskellige internationale fora Det er først og fremmest tilfældet med alle de initiativer, der 
er taget til fordel for en række NGO'er og sarmnenslutninger for kvinder med henblik på konferencen i 
Beijing, men også med en serie særlige produkter, hvis formål har været at koordinere og bistå de 
repræsentanter for NGO'er, der har påtaget sig at aflægge vidnesbyrd for De Forenede Nationers instanser. 
Et lignende projekt går ud på at forberede uddannelses-, orienterings- og bevidstgørelsesaktiviteter med 
henblik på at styrke den ikke-statslige sektors inddragelse i det arbejde, der udføres i de forskellige 
institutioner under OSCE. 
1.4 Støtte til tilli*skabende foranstaltninger til genindførelse af fredelige tilstande 
Det internationale samfund er i stigende grad blevet klar over menneskerettighedernes indvirkning på fred 
og international og regional sikkerhed samt på et lands samlede situation, dets politiske stabilitet og dets 
sociale og økonomiske udvikling. Denne erkendelse er ledsaget af en voksende interesse for de 
forebyggende aspekter af de foranstaltninger, der gennemføres til fremme af respekten for 
memeskerettighederne og de demokratiske principper. Sideløbende hermed har ønsket om at gribe ind på 
et så tidligt tidspunkt som muligt med varig virkning ført til, at man har udviklet foranstaltninger, hvor den 
særlige støtte til fredsprocessen kombineres med foranstaltninger til fremme af værdier som tolerance, 
forsonlighed og gensidig respekt, der er med til at skabe grobund for fred. 
20 
1.4.1- Forebyggelse af konflikter 
Tanken om forebyggelse af konflikter er ikke ny, og en hvilken som helst politik til fremme af 
menneskerettighederne må nødvendigvis også rumme dette aspekt. En mere dybtgående overvejelse af dette 
tema har ført til, at der er blevet udformet en samlet og multidimensional politik (vedrørende 
menneskerettigheder, udvikling, miljø), og at man har fået afdækket nye perspektiver, som de nedenfor 
beskrevne nyskabende initiativer søger at tage højde for. 
Et stort antal af de projekter, der har modtaget støtte fra Fællesskabet, rummer visse aspekter vedrørende 
indlæring af teknikker i forbindelse med mægling ir og løsning af konflikter. De er også karakteriseret ved 
den vægt, der lægges på forbindelsen mellem fremme af menneskerettigheder, aktivering af det civile 
samfund og fremme af fredsskabende værdi. Et i Ungarn gennemført projekt, der rummer en bred vifte af 
uddannelsesaktiviteter om emner vedrørende offentlig forvaltning på lokalt plan, lægger særlig vægt på 
bestræbelserne for at opnå konsensus, på praksis i forbindelse med de kollektive overenskomstforhandlinger 
og på taklingen af sociale konflikter. Samme bestræbelser kendetegner et initiativ i Nicaragua, der også er 
blevet støttet, og som ansporer til national konsensus og forskellige former for samfundssolidaritet, bl.a. 
ved at fremme erfaringsudveksling inden for det økonomiske, sociale og politiske liv. I et program, der 
tager sigte på at belyse det civile samfunds bidrag til konsolideringen af demokratiet i Peru, er vægten lagt 
på tre emner: retsvæsen og demokrati; sikkerhed for borgerne i et demokrati; borgernes medindflydelse på 
styringen af de offentlige anliggender. Det oplysende aspekt dominerer i et projekt, der omfatter flere byer 
i Kasakhstan, og som rummer uddannelses- og oplysningsaktiviteter vedrørende konfliktløsning og 
krisestyring; denne foranstaltning, der skal føre til oprettelse af et "Centre on Peace-Building and Conflict 
Resolution" i Almaty, indbefatter også praktikophold, seminarer og rundbordsdiskussioner, der tager sigte 
på at kaste lys over ikke-statslige sektors aktiviteter. 
Som følge af ovennævnte indgående overvejelser om det forebyggende aspekt af indsatsen til fordel for 
menneskerettigheder og fred er støtten fra Fællesskabet kanaliseret over til projekter, der satser på 
nyskabende interventionsformer. Således er det feks. opbygning af konfliktløsningskapacitet, hurtig 
alarmering og forebyggende diplomati, der står i centrum for et multiregionalt projekt, der er beregnet på 
regionale aktører og organisationer, der skal lære at løse konflikter, inden disse udløser voldshandlinger. 
I kriseagtige eller alarmerende situationer er det af afgørende betydning at kunne reagere øjeblikkeligt, og 
med henblik herpå rummer et nyskabende projekt en række differentierede aktionsmidler (bl.a. udsendelse 
af undersøgelsesteam, udstationering af særlige udsendte konfliktløsere), der gør det muligt at gribe ind, 
inden konflikterne bryder ud. 
Der er også ydet fællesskabsstøtte til en række særlige initiativer til støtte for diverse fredsprocesser. Disse 
initiativer er forsynet med en kraftig opdragende komponent: programmer for opdragelse til fred, til 
forsoning og demokrati i Nicaragua og EL Salvador, landsomfattende workshops for medborgerkundskab 
og informering om Lusaka-fredsaftalen i Angola; uddannelse i form af praktikophold for palæstinensere 
fra Gaza-striben og Vestbredden på området for memeskerettigheder ("fredspraktikanter"); 
uddannelsestiltag, der tager sigte på NGO'er og institutioner, der er involveret i fredsprocessen i Guatemala. 
Der er udviklet en række nye interventionsformer i situationer med alvorlige og vedvarende krænkelser af 
menneskerettighederne. Således har Det Europæiske Fællesskab ydet et bidrag til afsendelsen af et 
observatørkorps vedrørende menneskerettighederne i Rwanda. Efter en forberedende mission blev arbejdet 
indledt i marts 1995, og det er blevet forlænget til den 15. januar 1996. Denne indsats har til formål at 
indføre et upartisk element i en situation med alvorlige og vedvarende krænkelser af de grundlæggende 
menneskerettigheder, at mindske spændingerne og om muligt at fremskynde flygtningenes tilbagevenden 
til deres hjemland. Aktionen gennemføres under De Forenede Nationers Højkommissær for 
menneskerettigheder inden for rammerne af De Forenede Nationers mission i dette land og i samarbejde 
med Centret for Menneskerettigjieder i Genève. I kraft af midler fra budgettets kapitel B7-52 har det også 
21 
været muligt at bidrage til udstationering af 5 observatører i Burundi, der har til opgave at medvirke til 
genindførelsen af et klima af tillid og tryghed i befolkningen, ved at bistå De Forenede Nationers 
menneskerettighedsrapportør og ved at udforme og gennemføre undervisningsprogrammer om 
meiineskerettigfieder. Som led i gennemførelsen af den fælles holdning, som Rådet vedtog i oktober 1995, 
går en del af handlingsprogrammet for Angola ud på at udsende menneskerettighedsobservatører i 
forbindelse med De Forenede Nationers opklaringsopgaver (UNAVEM III). 
1.4.2- Støtte til foranstaltninger, aer tager sigte på at bekæmpe straffrihed for personer, der har begået 
alvorlige krænkelser af den humanitære folkeret og af menneskerettighedeme 
Forebyggelse af konflikter rummer også visse afstraffelsesaspekter, bl.a. i de situationer, hvor straffrihed 
for personer, der har gjort sig skyldig i alvorlige krænkelser, er med til at opretholde et klima af 
usikkerhed, der let kan føre til yderligere overtrædelser. Disse fænomeners graverende karakter har ført til 
etablering af ad hoc-domstole for det tidligere Jugoslavien og Rwanda, som har fået til opgave at dømme 
de personer, der har begået grove overtrædelser af menneskerettighederne og krænkelser af den humanitære 
folkeret. Disse nye tiltag, der har vidtrækkende konsekvenser for den internationale ret, har modtaget aktiv 
støtte fra Den Europæiske Union, i lighed med en række særlige initiativer fra Kommissionens side, der 
tilsigter af fremme igangsættelsen af arbejdet. Fællesskabets bidrag til de to domstoles arbejde har gjort 
det muligt at overdrage specialiserede NGO'er hvervet med at gennemføre målrettede støtteaktioner på 
særlige områder: beskyttelse af og støtte til ofre, der kommet til stede for at vidne, udpegning af 15 
juridiske rådgivere, der stilles til rådighed, spredning af oplysninger omkring rækkevidden af denne 
domstol, en indsats med henblik på at finde frem til nye vidner, etablering af dokumentationscentre og af 
en database, juridisk opfølgning af domstolen arbejde, tilrettelæggelse af videokonference osv. De 
forskellige aktiviteter indebærer en samlet finansiel forpligtelse på ca. 3,1 mio. ECU. 
På Europa-Parlamentets initiativ er der i 1995 oprettet en ny budgetpost på 300 000 ECU, som gør det 
muligt at bevilge en særlig støtte til ikke-statslige organisationer, der øver en aktiv indsats til fordel for 
oprettelse af en international permanent strafferetlig myndighed. De aktiviteter, der er blevet støttet, har 
bidraget til fastlæggelsen al* en holdning fra europæisk side til dette spørgsmål. Det er sket ved 
gennemførelse af informations- og bevidstgørelseskampagner i den brede offentlighed, og det har også givet 
anledning til en indsats med henblik på at tå etableret samordnings- og samarbejdsmekanismer mellem 
NGO'er, regeringer, ad hoc-domstolene og De Forenede Nationers instanser, medens arbejdet pågår mal 
at få oprettet en permanent international domstol. 
1.4.3 - Støtte til en række landes bestræbelser for at fremme de væbnede styrkers underordning under 
den civile myndighed 
Budgetkapitel B7-52 giver også mulighed for at støtte de latinamerikanske landes bestræbelser for en 
effektiv underordning af sikkerhedsstyrkerne og de væbnede styrker under den civile myndighed og for en 
adskillelse af disse institutioners funktioner i en demokratisk styret stat. Gennemførelsen af dette mål 
hænger i vid udstrækning sammen med uddannelse og oplysning, hvorfor Fællesskabets støtte er gået til 
en lang række uddannelsesforanstaltninger til fordel for de væbnede styrker i Mellemamerika, Andes-
regionen, Paraguay og Peru på området for respekt for menneskerettighederne og retsstaten. De midler, der 
er blevet afsat til finansiel og faglig bistand, har også gjort det muligt at bidrage til tilsvarende 
foranstaltninger til fordel for politiet i El Salvador. 
Der er lagt særlig vægt på uddannelse af hjemsendt militært personale, hvilket er tilfældet med et projekt, 
der er blevet gennemført i Nicaragua, og som - i kraft af uddannelsesaktiviteter fortrinsvis om emnerne fred 
og konfliktløsning - skal fremme forsoningen og genintegreringen af de hjemsendte soldater i det civile 
samfund. 
22 
En række initiativer, der er blevet støttet inden for rammerne af PHARE-demokratiprogrammet, har bestået 
i oplysnings- og bevidstgørelsesaktiviteter i Chile, hvor man nærmere overvejer spørgsmål i tilknytning til 
den internationale sikkerhed og forbindelsen mellem Chiles væbnede styrker og de civile myndigheder. Det 
er også tilfældet med en foranstaltning i Bulgarien, der henvender sig til forskellige målgrupper i det civile 
samfond med det sigte at gøre dem fortrolige med problemerne omkring den internationale sikkerhed. 
Formålet med et andet projekt, der er gennemført i Estland, er at styrke de nationale organisationer, der 
berøres af forholdet mellem de væbnede styrker og de civile myndigheder. Dette projekt omfatter 
forskellige afsnit med sensibilisering, oplysning og opinionsundersøgelser omkring dette emne og en 
sammenlignende undersøgelse af forholdet mellem civil og militær myndighed i Letland og Litauen. 
1.5 Initiativer med sigte på særlige målgrupper 
1.5.1 - Grupper, der kræver særlig beskyttelse 
a. Børn 
Børns rettigheder udgør en integreret del af menneskerettighederne. Eftersom børn har særligt behov for 
beskyttelse, er det internationale regelværk til sikring af menneskerettighederne blevet suppleret med et 
særligt instrument vedrørende børns rettigheder og velfærd. De Forenede Nationers konvention om børns 
rettigheder, der trådte i kraft den 2. september 1990, og som nu i vid udstrækning er ratificeret, vedrører 
børns borgerlige rettigheder og individuelle frihedsrettigheder, deres økonomiske, sociale og kulturelle 
rettigheder samt deres ret til særlig beskyttelse mod enhver form for vold. 
Opdragelse og undervisning står i centrum for indsatsen til fordel for børn, og en stor del af de projekter, 
der har modtaget støtte fra Fællesskabet, satser på undervisnings- og uddannelsesaktiviteter beregnet for 
børn. Der er tale om en langsigtet opgave, der går ud på at bekæmpe diverse fordomme, der kan danne 
grobund for forskelsbehandling, vold og intolerance, men kun ved at starte så tidligt som muligt opnår man 
varige virkninger, der når ud til alle grupper i samfundet. Derfor lægges der i budgetkapitel B7-52 særlig 
vægt på projekter, der er centreret om orientering af de helt unge om samfundet og de demokratiske 
værdier i form af respekt for andre, aktiv medvirken i samfundslivet og sans for pluralisme. Med det formål 
at skabe en atmosfære af fred og tolerance i Peru er der gennemført et initiativ centreret om fremme af 
undervisningen i skolerne i menneskerettighedsspørgsmål og demokratisk praksis. Et nyskabende initiativ 
inden for rammerne af TACIS-demokratiprogrammet tager specielt sigte på metoderne inden for 
historieundervisningen i Rusland og er derved med til at igangsætte overvejelser om, hvorledes denne 
undervisning kan reformeres. I forbindelse med et pilotprojekt i Litauen anvendes der en lignende 
indfaldsvinkel: gennem fremstilling af undervisningsmaterialer og en særlig uddannelse af lærerne på 
sekundærtrinnet ønsker man at fremme elevernes aktive deltagelse i samfundslivet. 
På tilsvarende måde giver et program for undervisning i medborgerkundskab, der gennemføres i 250 
primær- og sekundærskoler i Polen, mulighed for at bevidstgøre eleverne omkring temaet demokrati og de 
grundlæggende demokratiske principper. I Tyrkiet er der iværksat et uddannelsesprogram, der henvender 
sig til omkring 1200 folkeskolelærere spredt ud over 12 landets provinser. Hvor stor en betydning, man 
tillægger skoleundervisningen, fremgår også af en række projekter, der tager sigte på at indføre 
undervisning i menneskerettigheder og demokrati i skolernes undervisningsplaner (Panama, Hondura, Peru), 
eller på at yde faglig bistand til de relevante ministerier med henblik på udarbejdelsen af 
undervisningsplaner (Tunesien). I forbindelse med andre projekter, bl.a. et i Rusland, lægges hovedvægten 
på værdier som medindflydelse og solidaritet, idet man understreger betydningen af, at borgerne er villige 
til at gøre en ulønnet indsats i forbindelse med deres samfundsmæssige engagement. 
Børns konfrontation med volden i alle dens former har givet stødet til en lang række initiativer i alle egne 
af verden. I Indien er der således ydet fællesskabsstøtte til et oplysningskampagne om børnearbejde, hvis 
formål er på længere sigt at få afskaffet dette. I projektets anden fase er det hensigten at finde frem til 
23 
alternative løsningsmuligheder for dem, der beskæftiger børn. For at rette op på situationen omkring 
analfabetisme og børns manglende rettigheder på Haiti, gennemføres der ude i marken en bred vifte af 
aktiviteter med henblik på en reintegrering af gadebørn (alfabetisering, fornyet indskoling, 
holdningsbearbejdelse af familierne osv.). En række foranstaltninger i Peru giver mulighed for at yde en 
samlet bistand, såvel retlig som psykologisk, social og sundhedsmæssig, til fordel for mindreårige, der er 
anklaget for lovovertrædelser, samt til fordel for ofre for tortur eller andre former for dårlig behandling; 
samtidig tilrettelægges der opmærksomheds- og informationskampagner. I Argentina er der ydet støtte Ira 
Fællesskabet til et særligt initiativ, der går ud på at støtte retslige aktioner og undersøgelser, der åbner 
mulighed for at yde støtte til familier med børn, der er "forsvundet" af politiske grunde. En anden, dermed 
beslægtet, indsats i Argentina består i at yde lægelig, retlig, psykologisk, pædagogisk og social bistand til 
140 unge fra familier, der er blevet udsat for undertrykkelse under militærdiktaturet. Noget lignende 
tilsigtes med gennemførelsen af et projekt i Slovenien, der omfatter en række børn fra Bosnien, Et andet 
projekt, der gennemføres i Kroatien, går ud på at afprøve gruppeterapeutiske metoder på to grupper af børn 
på mellem 6 og 12 år; hvis forsøget lykkes, vil metoden kunne anvendes i en lang række andre tilfælde. 
Der er også ydet støtte fra Fællesskabet til nogle særlige projekter, der vedrører børn i flygtningelejre i det 
tidligere Jugoslavien, hvis vidnesbyrd om deres oplevelser er blevet bragt til offentlighedens kundskab. 
Der er ydet tilskud fra Fællesskabets budget til tilrettelæggelse af en konference med deltagelse af en række 
organisationer, der har været særlig aktive med hensyn til at yde bistand til børn, der har været offer for 
vold. Konferencen gav mulighed for at få formuleret en række henstillinger om at få styrket sagkundskaben 
på dette område, at samordne aktiviteterne blandt de organisationer, der er aktive på dette område, og at 
få etableret et beredskab, der kan reagere hurtigt i krisesituationer. I kraft af de nære forbindelser, der er 
mellem diverse regeringer og NGO'erne for så vidt angår beskyttelsen af børnene i tilfælde af væbnede 
konflikter i Afrika, er der i denne verdensdel blevet taget et initiativ, der omfatter en række møder på 
regionalt plan samt en række sonderende rejser, der skal munde ud i tilrettelæggelsen af en 
verdenskonference. Der er desuden ydet tilskud til tilrettelæggelsen af en international konference i 
Nordirland for dommere, med det formål at bibringe dem større forståelse for problemerne hos unge, der 
kommer ud for ekstreme voldssituationer. Et økonomisk bidrag fra Fællesskabets side har givet 
repræsentanter for NGO'er i Asien, Latinamerika og Afrika mulighed for at deltage i den første 
internationale kongres om seksuel og kommerciel udnyttelse af børn, der blev afholdt i Sverige i august 
1996. 
Konventionen om børns rettigheder udgør referencerammen om alle de projekter, der modtager støtte fra 
Fællesskabet. Der bør nævnes et projekt af nyskabende karakter, der - med udgangspunkt i konkrete 
tilfælde - går ud på at få fastlagt indikatorer, der gør det muligt at måle, i hvilken udstrækning 
konventionen om børns rettigheder overholdes. 
b. De nationale mindretal 
Mindretalsspørgsmålet indtager nu en fremtrædende plads blandt de spørgsmål, det internationale samfund 
fokuserer på. Siden begyndelsen af 1990'erne har det fået en stadig stigende aktualitet, hvilket bl.a. har 
bevæget Den Europæiske Union til i maj 1994 at tage et særlig vidtrækkende diplomatisk initiativ, der i 
marts 1995 mundede ud i undertegnelsen af en stabilitetspagt, hvis gennemførelse blev betroet OSCE. 
formålet med denne pagt, der omfatter en politisk erklæring, vedlagt en fortegnelse over ca. 100 bilaterale 
aftaler, er gennem en forebyggende indsats at styrke stabiliteten i Europa ved at fremme forbindelser præget 
af godt naboskab, herunder vedrørende grænse- og mindretalsspørgsmål. Der er blevet indkaldt til to 
regionale rundbordskonferencer, den ene vedrørende den baltiske region, den anden for de øvrige central-
og østeuropæiske lande, og disse konferencer har ført til indgåelse af væsentlige aftaler, der skal garantere 
den retlige sikkerhed landene imellem for så vidt angår mindretallene. Initiativet har nødvendiggjort 
iværksættelsen af en række ledsageforanstaltniner, som der er ydet en væsentlig finansiel støtte til inden 
for rammerne af PHARE- og PHARE-demokratiprogrammet. 
24 
En af de væsentligste mangler, der er konstateret i forbindelse med behandlingen af mindretalsspørgsmålene 
i Central- og Østeuropa, er den utilstrækkelige dialog såvel mellem regeringsstrukturer og repræsentanter 
for mindretallene som mellem de regeringsinstanser i regionens forskellige lande, der er kompetente på 
dette område. Det er med udgangspunkt i denne erkendelse, at der inden for rammerne ai' PHARE-
demokratiprogrammet er ydet støtte til et initiativ, der er taget sammen med Europarådet, og som tilsigter 
etablering af institutionaliserede forbindelser mellem de centrale tjenestegrene i en given regions stater, der 
har beføjelser med hensyn til mindretalsspørgsmål. Det drejer sig primært om at udvikle strukturerede 
samarbejdsforbindelser mellem de forskellige berørte statslige instanser gennem uddannelsesaktiviteter, 
studiebesøg og ydelse af faglig bistand. 
Andre projekter vedrørende ydelse af retlig bistand skal bidrage til en harmonisering af lovgivningen på 
det religionsmæssige område i Bulgarien, Rumænien og Albanien, således at den kommer i 
overensstemmelse med den europæiske menneskerettighedskonvention. I forbindelse med en foranstaltning 
i det tidligere Jugoslavien ydes der en direkte retlig bistand til ofrene for etnisk forskelsbehandling med 
henblik på at fremme deres rettigheder og bidrage til etablering af en dialog mellem de forskellige etniske 
grupper. Ønsket om at beskytte mindretallene har også givet anledning til gennemførelse af 
oplysningskampagner blandt de berørte befolkningsgrupper om deres rettigheder og forskellige sider af 
deres situation. Denne form for foranstaltninger går hånd i hånd med en række særlige aktiviteter til 
fremme af en tilnærmelse mellem de eksisterende netværk, så arbejdet med at beskytte og fremme 
mindretalsgruppernes rettigheder effektiviseres. 
c. De oprindelige folkeslag 
På opfordring af Europa-Parlamentet og i medfør af konklusionerne af verdenskonferencen i Rio i 1992 
har de oprindelige folkeslag været genstand for en særlig opmærksomhed, især med henblik på at 
kombinere disse folkeslags rettigheder med en række miljømæssige tiltag. Der er ydet støtte til et antal 
konkrete og nyskabende tiltag, med det formål at give disse folk mulighed for at organisere sig, at 
kanalisere deres krav og at sikre dem støtte gennemslagskraft på internationalt plan, bl.a. i De Forenede 
Nationer. En række workshops, seminarer og uddannelsesprogrammer om menneskerettighedsspørgsmål 
har ligeledes været beregnet på disse grupper. 
d. Flygtninge og fordrevne personer 
I henhold til de seneste skøn findes der på verdensplan nu ca. 20 millioner flygtninge og 24 millioner 
personer, der er fordrevet fra deres hjemland. Den Europæiske Union yder væsentlige bidrag til de 
foranstaltninger, der gennemføres af FNs Flygtningehøjkommissariat (HCR), bl.a. gennem de aktiviteter, 
som forestås af Det Europæiske Fællesskabs Kontor for Humanitær Bistand, der blev oprettet i 1992. 
Indgåelsen af et partnerskab mellem Flygtningehøjkommissariatet og Det Europæiske Fællesskab i 
december 1993 har gjort det muligt at øge effektiviteten af den samlede indsats, der bl.a. omfatter 
forebyggelse, katastrofebistand, beskyttelse, humanitær bistand og fremme af varige løsninger. På 
Fællesskabets budget er der således afsat et samlet beløb på 345 mio. ECU til foranstaltninger til fordel 
for flygtninge og fordrevne personer rundt om i verden. 
Blandt de foranstaltninger, der er gennemført indenfor Den Europæiske Union, er fællesskabsstøtten gået 
til en række tiltag med uddannelsesmæssigt sigte. Det har bl.a. givet sig udslag i ydelse af tilskud til 
tilrettelæggelse af uddannelseskurser i Grækenland for dommere, politifolk og embedsmænd, der er 
beskæftiget med modtagelse og behandling af asylansøgere. Med et andet projekt tilstræber man en 
samordning på europæisk plan af forskellige aktiviteter, der tager sigte på at bistå unge flygtninge, der er 
flygtet fra krigshærgede områder for ikke at blive tvunget ind i deres hjemlands hær. Bistand til flygtninge 
står ligeledes i centrum for et projekt, der omfatter Hviderusland, Rusland og Ukraine, og som er centreret 
om ydelse af støtte til de NGO'er, der virker på dette område, og om en samordning af deres initiativer i 
denne region. Et lignende projekt går ud på at skaffe 600 organisationer i Spanien og Latinamerika, der 
arbejder med flygtningespørgsmål, dokumentarisk materiale om de forskellige aspekter af flygtningenes 
25 
situation og beskyttelsen af dem. Et i Tyskland gennemført initiativ har til formål at overvåge og berette 
om situationen i fængslerne, især med vægt på de afviste asylansøgeres videre skæbne. Også dette initiativ 
har modtaget støtte fra Fællesskabet. 
Inden for rammerne af Lomé IV-konventionen har syv lande (Angola, Côte d'Ivoire, Djibouti, Kenya, 
Malawi, Mozambique og Uganda) nydt godt af særlige interventioner til fordel for flygtninge, hjemvendte 
og fordrevne personer til et samlet beløb af 13,58 mio. ECU. 
Over fællesskabsbudgettet er der ligeledes afholdt udgifter til oprettelse og drift af specialcentre i Den 
Europæiske Unions medlemsstater, der yder medicinsk, social og psykologisk bistand til flygtninge og 
asylansøgere, der overvejende kommer fra udviklingslande, hvor de har været udsat for tortur eller anden 
form for dårlig behandling. 
e. Fængslende person 
Der er ydet støtte til en række projekter, der specielt tager sigte på fængslede personer, et emne, der i 
særlig grad har optaget Europa-Parlamentet. De uddannelsesforanstaltninger, som de fængslede personer 
kan drage nytte af, forfølger konkrete mål i tilknytning til de indsattes genintegrering i samfundet. Et særlig 
ambitiøst projekt, der gennemføres i Rusland, er centreret om diverse uddannelsestiltag og omfatter flere 
forskellige afsnit: uddannelsestilbud til fangerne, uddannelse af fængselspersonalet, etablering af et net af 
advokater, der har til opgave at repræsentere de indsatte retligt og at give stødet til en reformproces mv. 
Med et formål at bidrage til den offentlige meningsdannelse går et projekt ud på at sikre en så omfattende 
spredning af oplysninger som muligt vedrørende situationen i fængslerne, på grundlag af et 
undersøgelsesarbejde i selve fængslerne. Midlerne fra budgettets kapitel B7-52 bidrager også til 
gennemførelsen af en bred vifte af aktiviteter til fremme af de indsattes rettigheder i Afrika. Uddannelse 
og oplysning, der er de grundlæggende faktorer bag denne indsats, suppleres med initiativer, der især er 
centreret om støtte til de NGO'er, der intervenerer i krisesituationer, og med henvendelser til de kompetente 
afrikanske myndigheder med henblik på en ratificering af de internationale retsinstrumenter til sikring af 
menneskerettighederne. Andre projekter, bl.a. et i Palæstina, består i gennemførelsen af aktiviteter til fordel 
for de indsatte i form af ydelse af juridisk bistand til disse, ikke blot vedrører forsvaret af dem, men også 
vedrørende forholdene i fængslet. 
f. Torturofre 
I slutdokumentet fra verdenskonferencen om menneskerettigheder, der blev afholdt i Wien i juni 1993, 
betegnes tortur som den grusomste krænkelse af menneskets værdighed. Dette emne er taget op af Europa-
Parlamentet, der har fået indført en særlig budgetpost, med det formål at yde bistand til torturofre med 
henblik på deres psykiske, fysiske og sociale rehabilitering. Bevillingerne hertil androg i 1995 5,5 mio. 
ECU, og de gav mulighed for at yde støtte til en række specialiserede organisationer, der bistår de lokale 
organisationer med uddannelse af personale, igangsættende aktiviteter samt arbejdet i den indledende fase; 
bistanden omfatter uddannelse, juridisk rådgivning, undersøgelsesaktiviteter og socialrådgivning. Andre 
aktiviteter tager sigte på oplysningsarbejde, forskning og dokumentation. Der ydes også støtte til krigsofre, 
feks. i det tidligere Jugoslavien, hvor indsatsen i 1995 er blevet styrket. 
1.5.2- Grupper, der prioriteres højt med henblik på gennemførelse af beskyttelses- og 
bevidstgørelsesaktiviteter 
a. Kvinderne 
Kvinderne hører på en og samme tid til de sårbare grupper og til de grupper, der forventes at spille en 
væsentlig rolle i samfundslivet. Kvinderne - hvis grundlæggende rettigheder (dokumentet fra kongressen 
i Wien) på ny stadfæstes som en integreret, umistelig og uadskillelig del af de universelle 
menneskerettigheder - har på verdenskonferencen i Beijing i september 1995, såvel i sluterklæringen som 
i handlingsprogrammet, fået deres rolle anerkendt og opvurderet. Det internationale samfund har bekræftet 
26 
nødvendigheden af, at kvinderne i fuld udstrækning og på lige fod med mændene kommer til at deltage 
i det civile, politiske, økonomiske, sociale og kulturelle liv, og at de i højere grad inddrages i 
beslutningsprocessen på alle disse områder. 
Via Fællesskabets budget har det været muligt at bidrage med et beløb på nærved 2 mio. ECU til en række 
sydlige, men også central- og østeuropæiske kvindeorganisationers og NGO'ers forberedelse af og deltagelse 
i de forskellige faser af konferencen i Beying samt i det NGO-forum. der blev afholdt sideløbende hermed. 
Halvtreds repræsentanter for kvindesammenslutninger fra Latinamerika og Vestindien har således kunnet 
deltage i arbejdet på konferencen og i NGO'ernes forum. Denne støtte er blevet fulgt op af 
uddannelsesaktiviteter til fordel for repræsentanter for NGO'er, samt af forberedende konferencer og 
seminarer, hvis konklusioner er indgået i arbejdet på konferencen. De første initiativer i direkte tilknytning 
til opfølgningen af konferencen er allerede blevet taget. Det drejer sig om et uddannelsesprogram i Kenya, 
Zambia og Tanzania, der henvender sig til de NGO'er, der øver en indsats for at forsvare kvinders 
rettigheder, og som bl.a. tager sigte på at bevidstgøre dem omkring de konkrete prioriterede tiltag, der er 
et resultat af konferencen i Beijing. 
Set ud fra et forebyggelses- og beskyttelsessynspunkt indtager uddannelse en meget væsentlig plads i 
indsatsen til fordel for kvinder. En række initiativer er henvendt til grupper af ugunstigt stillede kvinder, 
således som det er tilfældet med et initiativ i Colombia til fordel for fordrevne eller marginaliserede 
kvinder, der omfatter almene uddannelsesforanstaltninger kombineret med aktiviteter, hvor kvinderne 
orienteres om deres rettigheder. Forsvaret af kvindernes rettigheder står ligeledes i centrum for en indsats, 
der gøres for bl.a. de kvinder, der er interneret i resocialiseringscentre i Mexico. Et projekt, der 
gennemføres indenfor rammerne af PHARE-demokratiprogrammet til fordel for polske og albanske kvinder, 
behandler en række specielle mener (familieplanlægning, medierne, demokratisk praksis og kvinders 
rettigheder) på uddannelseskurser og seminarer. Den vold, som kvinder er ofre for, er emnet for en 
foranstaltning i Tyrkiet, der er centreret om spredning af oplysninger om de forskellige former for vold, 
kvinder udsættes for, samt om de muligheder, de har for at forsvare sig. Problemet betragtes ud fra en 
anden synsvinkel i forbindelse med et nyskabende projekt i El Salvador, der er centreret om uddannelsen 
af personale inden for politiet og de væbnede styrker i bekæmpelse og behandling af situationer med 
voldsudøvelse over for kvinder. I kraft af budgettets kapitel B7-52 er det også muligt at støtte særlige 
foranstaltninger, hvor der ydes terapeutisk, psykologisk og social bistand til kvinder, der har været ofre for 
seksuelle overgreb, bl.a. i det tidligere Jugoslavien. I forbindelse med et projekt, der er gennemført i 
Tyrkiet, er der ud over et behandlingsmæssigt afsnit også et tilbud om retshjælp samt oplysningskampagner 
beregnet for den brede offentlighed. 
En række foranstaltninger tager sigte på at bevidstgøre det civile samfund og diverse 
menneskerettighedsorganisationer om den vold, som kvinder udsættes for. Et program med forebyggende 
sigte, der er gennemført i Polen og i Tjekkiet, skal bidrage til at styrke de lokale NGO'ers indsats, især 
gennem tilrettelæggelse af en presse- og opmærksomhedskampagne, gennem oplysende aktiviteter og ydelse 
af bistand til potentielle ofre for handel med kvinder. Et initiativ i Vestindien går primært ud på at 
bevidstgøre menneskerettighedsorganisationerne om, hvorledes der kan tages tilbørlig hensyn til 
ligestillingen mellem mænd og kvinder inden for rammerne af det generelle arbejde med sikring af de 
grundlæggende rettigheder. 
Talrige projekter tager først og fremmest sigte på at bekæmpe den forskelsbehandling, som kvinder 
udsættes for, og på at fremme deres deltagelse i det politiske, sociale og økonomiske liv. I Marokko går 
et projekt ud på at tilrettelægge en begynderundervisning til bekæmpelse af analfabetismen, der omfatter 
næsten 80% af landets befolkning. Et projekt, der gennemføres i Indien, består i et særligt 
uddannelsesprogram, der skal styrke kvindernes inddragelse, både som vælgere og som folkevalgte, i de 
politiske beslutningsprocesser. I forbindelse med et projekt i Chile har 1600 kvinder, der beklæder politiske 
poster inden for det lokale selvstyre, deltaget i en debat om den forskelsbehandling, de er udsat for som 
27 
politisk valgte repræsentanter. Inden for rammerne af PHARE- og TACIS-demokratiprogrammerne har der 
for unge kvinder været arrangeret bevidstgørelses- og uddannelsesaktiviteter, der specielt skal belyse 
kvindernes deltagelse i demokratiseringsprocesserne. Et andet projekt, der er gennemført i Polen, havde til 
formål at fremme kvinders deltagelse i det. politiske liv samt at styrke solidariteten mellem dem ved 
oprettelse af netværk for kvinder og gennem aktiviteter inden for kvindebevægelser og -sammenslutninger. 
1 Slovenien er der gennemført et uddannelsesprogram for en gruppe kvinder, der er noteret for at varetage 
kvindernes interesser på arbejdspladsen og i fagforeningerne, og som derefter påtager sig at bevidstgøre 
kvinderne i forskellige virksomheder omkring disse emner. Kvindeforeningen i Tuzla har modtaget et 
bidrag fra Fællesskabet til sine aktiviteter til fremme af kvindernes sociale, økonomiske, politiske og 
kulturelle rettigheder i Bosnien-Hercegovina. 
Kvinderne er ofte de første ofre for væbnede konflikter, og en sikring af freden eller tilbagevenden til 
fredelige tilstande er en altafgørende forudsætning for deres borgerlige, politiske og sociale frigørelse. Deres 
bidrag til freden er også af stor betydning, og det er med det for øje, at et uddannelsesprogram tjener det 
dobbelte formål, nemlig opnåelse af fred og kvindernes frigørelse; i dette program deltager såvel israelske 
som palæstinensiske kvinder, og det består af en række fælles aktiviteter omkring oplæring og motivering. 
Over Fællesskabets budget ydes der ligeledes et bidrag til fremme af lige muligheder for mænd og kvinder 
i Den Europæiske Unions medlemsstater. Iværksættelsen af det tredje handlingsprogram til fordel for lige 
muligheder for mænd og kvinder (1991-1995) omfatter såvel udformning og gennemførelse af 
lovgivningstiltag som integrering af kvinderne på arbejdsmarkedet og forbedring af kvindens stilling i 
samfundet. Der er også ydet væsentlig støtte til Den Europæiske Kvindelobby, som er den største 
samordningsinstans for kvinde-NGO'er - nationale og europæiske - inden for Den Europæiske Union, og 
som er blevet en uundværlig partner i forbindelse med Fællesskabets aktiviteter på dette område. Der er 
bevilget et beløb på 200 000 ECU til de europæiske NGO'er, og der har kunnet fremlægge et detaljeret 
aktivitetsprogram med henblik på NGO-forummet på verdenskonferencen i Beijing. Dette forum har tillige 
selv modtaget støtte fra Fællesskabet, der bl.a. skulle gå til udsendelse af en daglig avis. 
b. Journalister og andre fagfolk inden for medierne 
I forbindelse med demokratiseringsprocessen påhviler der journalister og andre fagfolk inden for medierne 
et ganske særligt ansvar. En lang række foranstaltninger tager sigte på at styrke deres professionalisme og 
at orientere dem om presseetik, ligesom de også tager sigte på deres faglige organisering og forbedring af 
deres sociale status. Sideløbende hermed har en række særlige initiativer beskæftiget sig med journalisternes 
rolle i forbindelse med afholdelsen af frie valg og deres ansvar med hensyn til at fremme værdier som 
tolerance, fred og forsonlighed (vedr. enkeltheder henvises til punkt 1.3.1). 
c. !>,>mmçrc, advokater og andel personale ved domstolene og i fængslerne 
1 forbindelse med ydelsen af støtte til en styrkelse eller genopbygning af retsvæsenet i de enkelte lande 
lægges der særlig megen vægt på foranstaltninger til fordel for dommere, advokater og andet personale ved 
domstolene. Disse foranstaltninger udformes alt efter de pågældende landes særlige behov og retstraditioner. 
Genopbygningen af retsvæsenet kræver interventioner centreret om tilvejebringelsen af en grundlæggende 
uddannelse, der kan opfylde de mest presserende behov. Støtten fra Fællesskabet gør det også muligt at 
lade moderniseringen af retsvæsenet ledsage eller belyse af forskellige nyskabende initiativer. Motiveringen 
af dommere og advokater omkring særlige emner (ungdomskriminalitet, knægtelse af pressefriheden osv.) 
er ligeledes af stor betydning (vedr. enkeltheder henvises til punkt 1.2.2). 
d. De væbnede styrker, politi- og sikkerhedsstyrker 
De væbnede styrker samt personalet inden for politiet og sikkerhedstjenesten spiller en væsentlig rolle i 
samfundet, især for så vidt angår respekten for det enkelte individs frmedsrettigheder. Derfor er det yderst 
vigtigt, at man - specielt for denne gruppes medlemmer - udformer og gennemfører tiltag, der kan 
bevidstgøre dem om overholdelsen af de grundlæggende rettigheder, og som tager hensyn til deres 
*i 29 
arbejdsopgavers særlige karakter. Siden 1992 er der ydet støtte fra Fællesskabets side til et originalt 
initiativ. Det drejer sig om et flerårigt program til fremme af menneskerettighederne i Mellemamerika, hvor 
der lægges særlig vægt på projekter med henblik på uddannelse og holdningsbearbejdelse af personale 
inden for politiet, de væbnede styrker, retsvæsenet og fængselsvæsenet. Det originale ved dette initiativ 
består i, at der her er tale om et konkret og nært samarbejde omkring en vurdering af 
menneskerettighedssituationen og omkring særlige projekter vedrørende individuel juridisk bistand og støtte 
til retsvæsenet. 11995 har 9 projekter modtaget støtte til et samlet beløb på 1 559 000 ECU over budgettets 
kapitel B7-52. Denne foranstaltningsform finder nu også anvendelse i de sydamerikanske stater. 
11. GEOGRAFISK INDFALDSVINKEL 
Nedenstående geografisk strukturerede redegørelse for de retningslinjer, der er fulgt ved ydelse af støtte 
til fremme af menneskerettighederne, hviler først og fremmest - men ikke udelukkende5 - på den 
budgetmæssige opdeling af kapitel B7-52. Oplysningerne henviser til de enkeltelementer, der allerede er 
redegjort for i det tematiske afsnit. 
2.1 Udviklingslandene (med undtagelse af Latinamerika) 
a) AVS - Lande 
Blandt de foranstaltninger, der er knyttet sammen med udøvelse af offentlig myndighed, er der lagt særlig 
stor vægt på bistand ved afholdelse af valg samt på initiativer til styrkelse af retsstaten. 
Omkring 22% af de midler, der er til rådighed i medfør af budgetpost B7-522, er anvendt til teknisk 
ekspertbistand i forbindelse med valgprocedurer. Det har bl.a. drejet sig om støtte til valgprocedurer på 
Haiti, i De Besatte Områder, i Ghana og i Zaire. Denne støtte har udmøntet sig i faglig bistand, uddannelse 
til fordel for parlamentarikere, finansiering af udstyr samt en direkte medvirken i valgprocesserne. 
Med hensyn til støtten til fremme af retsstaten, udgjorde den i 1995 ca. 33% af midlerne, og der blev 
bevilget en række beløb til initiativer såsom genopbygning og befæstelse af retsvæsenet i Burkina Faso, 
Rwanda og Haiti, afsendelse af menneskerettighedsobservatører til Rwanda, Burundi og Angola, og støtte 
til institutionelle reformer og til foranstaltninger, der har taget sigte på at gøre fængselsvæsenet mere 
humant. Rwanda har været genstand for særlig opmærksomhed; der er ydet faglig bistand til genopbygning 
af retsvæsenet, støtte til den internationale ad hoc-domstol samt til det observatørkorps, der har skullet 
overvåge, at menneskerettighederne blev overholdt. 
Blandt de foranstaltninger, der har haft til formål at styrke det civile samfund, er der især lagt vægt på at 
bevidstgøre og oplyse omkring menneskerettighederne. Kvindernes situation og undervisning af børn har 
været emne for en lang række initiativer. Med hensyn til de mest sårbare befolkningsgrupper har 
gadebørnene på Haiti været viet særlig opmærksomhed. 
125 NGO'er har modtaget fællesskabsstøtte med henblik på forberedelse af og deltagelse i de forskellige 
afsnit af verdenskonferencen i Beijing og i det dertil knyttede NGO-forum samt i forberedelsen og 
gennemførelsen af den første verdenskonference om seksuel udnyttelse af børn, der fandt sted i Stockholm. 
Støtten til sikring af en uafhængig, pluralistisk og ansvarsbevidst presse har udgjort 16% af de finansielle 
forpligtelser under budgetpost B7-522. Specielt bør nævnes en foranstaltning til etablering af et 
Kapitlets to tematisk baserede budgetposter giver mulighed for at yde støtte til 
foranstaltninger uden nogen geografisk begrænsning. 
30 
"alarmsystem" i tilfælde af krænkelse af pressefriheden, i betragtning af dette tiltags nyskabende og 
forsøgsmæssige karakter. 
Omkring temaet forebyggelse og losning af konllikter er ca. 3% af de disponible budgetmidler blevet 
anvendt til en række nyskabende foranstaltninger, såsom støtte til oprettelse af en særlig fond med henblik 
på en hurtig reaktion i presserende situationer, og støtte til forskellige uddannelsesprogrammer vedrørende 
fremgangsmåder ved konfliktløsning. 
En række projekter til fordel for torturofre har også fået støtte fra Fællesskabet. Det drejer sig her om støtte 
til driften af specialcentre i Den Europæiske Unions medlemsstater, hvor man modtager flygtninge eller 
asylansøgere, der har været udsat for tortur eller andre former for forfølgelse i deres hjemland, og yder dem 
medicinsk, psykologisk og social bistand. I kraft af andre projekter åbnes der mulighed for at åbne sådanne 
centre og støtte deres virksomhed i de pågældende lande, bl.a. gennem særlige uddannelseskurser (Kenya, 
Haiti). 
b) Politikken til fremme af menneskerettighederne i Maghreb-landene er inden for rammerne af kapitel B-
52 endnu kun ved sin spæde begyndelse. Et omfattende program, der dækker godt og vel hele regionen, 
tager sigte på at styrke det civile samfund gennem uddannelses- og oplysningsaktiviteter, der skal øge 
NGO'ernes fagkundskab og aktionskapacitet i den arabiske verden. Dette program udgør den anden fase 
i et initiativ, der blev igangsat i det foregående år. Styrkelsen af det civile samfund står ligeledes i centrum 
for et initiativ, der giver mulighed for at bevidstgøre undervisningsmyndighederne om det nødvendige i al 
indføje orienteringen om menneskerettighederne i lærebøgerne på primær- og sekundærtrinnet. Denne 
indsats følges op af en konference om undervisningen i menneskerettigheder, ydelse af faglig bistand med 
henblik på en revision af lærebøgerne og et uddannelsesprogram for lærere. På undervisningsområdet 
kombinerer et program i Marokko en række foranstaltninger til bekæmpelse af analfabetismen blandt 
kvinder med andre tiltag, der går ud på at bevidstgøre dem om deres rettigheder og uddanne dem. 
Fællesskabsstøtten er også gået til redigering og spredning af et ugeblad i Algeriet, der behandler de 
grundlæggende spørgsmål, som samfundet og det politiske system i dette land er konfronteret med. Et 
originalt initiativ i Tunesien bør også omtales, der har skabt mulighed for en nærmere overvejelse af 
spørgsmålet omkring dødsstraffen i de islamiske lande, i forbindelse med et møde mellem sagkyndige på 
området fra hele regionen. 
c) En række projekter i Mellemøsten har ligeledes fået tildelt støtte fra Fællesskabet. Det gælder feks. en 
række ledsageforanstaltninger og forberedende foranstaltninger i forbindelse med valgproceduren i De 
Besatte Områder. Iler drejede det sig om el bidrag til udarbejdelse af valglister ved hjælp af edb og 
etablering af en mekanisme lil overvågning af medierne før og under valgproceduren mal henblik på at 
måle graden af mediernes ualhængighed. lit følsomt emne som behandlingen af de indsatte i fængslerne 
har ligeledes været genstand for en foranstaltning, der har givet mulighed for at yde juridisk bistand til 
belysning af forskellige spørgsmål vedrørende indsatte palæstinenseres grundlæggende rettigheder. En 
række andre initiativer har specielt haft til formål at skabe fred og forsyning mellem forskellige 
befolkningsgrupper, i form af originale tiltag til fremme af dialog og gensidig forståelse (et program for 
"fredspraktikanter", og et fælles uddannelsesprogram for både palæstinensiske og israelske kvinder). 
d) For så vidt angår Asien, har de projekter, der har modtaget støtte fra Fællesskabet, især vedrørt børn og 
kvinder. Et projekt i Indien har specielt taget sigte på at øge procenten af kvinder, der deltage ri den 
demokratisk-politiske beslutningsproces, gennem uddannelses- og bistandsaktiviteter, og det har vedrørt 
såvel kvindelige vælgere som opstilling af kvindelige kandidater. Der er også ydet støtte til gennemførelsen 
af en oplysningskampagne vedrørende børnearbejde i Indien. Dette initiativ, hvis endelige mål er at få 
afskaffet børnearbejde, holder sig i sin anden fase til realiteternes verden, og derfor stilles der forslag om 
alternative løsninger for de personer, der beskæftiger børn i deres virksomheder. 
31 
I overensstemmelse med Europa-Parlamentets ønske om at "styrke beskyttelsen af menneskerettighederne 
i de lande, hvor der inden for den nærmeste fremtid vil ske en ændring i styret"6, er der ydet et bidrag til 
iværksættelsen af en række projekter i Hongkong, der går ud på at gennemføre bevidstgørende og 
oplysende aktiviteter på menneskerettighedsområdet. Det drejer sig om en række originale initiativer, hvor 
der ved hjælp af edb opbygges en database vedrørende menneskerettigheder og udarbejdes interaktive 
undervisningsprogrammer vedrørende samme emne. Et andet projekt går ud på at fremme udbredelsen af 
kendskabet til menneskerettighederne gennem offentliggørelse og spredning af dokumentarisk materiale på 
kinesisk og udarbejdelse af relevant undervisningsmateriale. 
Nævnes bør også den støtte, der er bevilget til forberedelse af de forskellige faser af den IV. 
Verdenskonference om kvinder, der blev afholdt i Beijing i september 1995, bl.a. gennem ydelse af støtte 
til kvinde-NGO'er og -sammenslutninger fra alle verdensdele med henblik på at give dem mulighed for at 
bidrag til og deltage aktivt i konferencen samt i det NGO-forum, der blev arrangeret samtidigt hermed. 
2.2 Latinamerika 
Formålet med støtten til demokratisering og overvågning af meiineskerettighederne i Latinamerika under 
demokratiseringsprocessen er at bakke de latinamerikanske landes bestræbelser op, der går ud på at indføre 
og befæste en egentlig retsstat og fremme menneskerettighederne. De generelle mål for Fællesskabets 
samarbejde med disse lande søges virkeliggjort ved anvendelse af følgende fremgangsmåder: 
* at fremme pacificeringen i de lande, hvor der endnu forekommer konflikter; 
* at øve en dybtgående indflydelse på det civile samfund med henblik på at gøre dets medlemmer bedre 
uddannet, bedre oplyst, mere ansvarlige, mere bevidste om deres rettigheder og pligter, mere 
vagtsomme og mere krævende; 
* at fremme vekselvirkningen mellem de offentlige myndigheders og det civile samfunds indsats i en 
atmosfære, præget af dialog og forhandling, med det formål at overvinde de modsætningsforhold, der 
har været fremherskende igennem de seneste årtier; 
* at udvikle samfundet bort fra en voldskultur hen imod en fredskultur og bort fra en 
konfrontationskurs hen imod en forhandlingskurs. 
Disse mål ligger til grund for den indsats, der er gjort ved hjælp af budgetposten "Støtte til 
demokratiseringsprocessen og menneskerettighederne i Latinamerika", der er blevet oprettet i 1990 på 
Europa-Parlamentets initiativ, i begyndelsen til fordel for Mellemamerika og Chile, og som senere er 
udvidet til at omfatte hele Sydamerika. I perioden 1990-1995 er det herved blevet muligt at finansiere 328 
projekter til et beløb på 72 mio. ECU. 
I 1995 har 77 projekter modtaget støtte fra Fællesskabet. Bidragene er især gået til latinamerikanske 
statslige (50%) og ikke-statslige (50%) institutioner såvel på nationalt som på regionalt plan samt til 
internationale organisationer, der øver en indsats til fordel for menneskerettighederne i denne region7. Det 
er ikke blot NGO'er, der har modtaget fællesskabsstøtte, men også andre initiativer, der er udgået fra det 
civile samfund (kommunale organisationer, kooperativer, forskellige sammenslutninger osv.). Sideløbende 
hermed er der ydet støtte til nye offentlige ministerier i Guatemala og Honduras samt til forskellige 
foranstaltninger, der har taget sigte på at bekæmpe straffefrihed, at understøtte reformer af fængselsvæsenet, 
at fremme lige adgang til domstolene for alle, at udforme uddannelseskurser for dommere og 
6 Anmærkning i budgettet til post B7-5240 "tilskud til visse former for virksomhed, 
der udføres af organisationer, som forfølger menneskerettighedsfremmende formål". 
7 Visse lande i Vestindien såsom Haiti er dækket ind via andre budgetposter, bl.a. 
budgetpost B7-522. 
32 
retsembedsmænd og at bidrage til etablering af rådgivende instanser for dommerstanden. For hele 
verdensdelens vedkommende har den interamerikanske domstol for menneskerettigheder modtaget støtte 
fra Fællesskabet tillige med de initiativer, der er centreret om ydelse af retlig bistand til fordel for 
organisationer, der har ønsket at benytte sig af den interamerikanske instans til beskyttelse af 
menneskerettighedeme. Denne indsats tegner sig for et samlet beløb på 2 195 500 ECU, der har givet 
mulighed for at yde bidrag til 12 foranstaltninger. Endvidere er der i Venezuela og Guatemala blevet 
gennemført aktioner med henblik på uddannelse og med henblik på forbedring af forholdene både i 
fængsler for voksne og mindreårige. 
En af hovedopgaverne i indsatsen har været at støtte de latinamerikanske landes bestræbelser for at 
tilvejebringe en effektiv underordning af deres sikkerhedsstyrker og væbnede styrker under de civile 
myndigheder og en adskillelse af disse institutioners roller i et demokratisk samfund. Der er ydet støtte fra 
Fællesskabet til udaWielsesforanstøltninger for de væbnede styrker i Mellemamerika, Andes-regionen, 
Paraguay og Peru på området for overholdelse af menneskerettigheder og sikring af retsstaten. Der er også 
ydet faglig og finansiel bistand til gennemførelse af tilsvarende foranstaltninger til fordel for politistyrken 
i El Salvador. 
Også i 1995 er der over fællesskabets budget ydet støtte til videreudvikling af institutionen "Forsvar for 
menneskerettighederne " (El Salvador, Guatemala, Colombia og Costa Rica) eller oprettelse heraf (bl.a. i 
Panama og Nicaragua). Denne støtte skal medvirke til at sikre dette embedes absolut nødvendige 
uafhængighed samt dets decentralisering med henblik på en udvidelse af dets aktionsradius. Støtten omfatter 
også uddannelse af det personale, der skal ansættes ved denne institution. 
Det flerårige program til fremme af menneskerettighedeme i Mellemamerika, der blev iværksat i 1992, 
fortjener en særlig opmærksomhed, for så vidt som det er et konkret eksempel på et partnerskab omkring 
menneskerettighedsproblematikken, og især omkring en række projekter vedrørende juridisk bistand, støtte 
til den dømmende myndighed og uddannelse af målgrupper såsom personale ved politiet og de væbnede 
styrker, der specielt er involveret i bestræbelserne på at befæste demokratiet. 
Støtten til valgprocedurerne er ikke blot ydet i forbindelse med selve valghandlingen, men også i form af 
en undervisningsindsats over for de unge i udøvelsen af deres borgerlige rettigheder. Endvidere er der ydet 
støtte til modernisering af de politiske partier med det formål at fremme forhandlingsløsninger. 
Der er grund til særlig at omtale den fællesskabsstøtte, der er ydet til en række projekter i Chile og 
Argentina, der indebærer ydelse af medicinsk og psykologisk bistand til torturofre og andre personer, der 
har været udsat for umenneskelig og nedværdigende behandling. Denne indsats udføres i specialcentre og 
omfatter også forskningsprojekter vedrørende behandling og psyko-sociale virkninger af tortur på de enkelte 
personer og på samfundet i almindelighed. 
2.3 Central- og Østeuropa og landene inden for Samfundet af Uafhængige Stater samt Mongoliet 
Demokratiprogrammet, der blev iværksat på forsøgsbasis i 1992 inden for rammerne af PHARE-
programmet, har til formål at tilskynde til en befæstelse af det demokratiske samfund baseret på de 
grundlæggende retsstatslige principper i de central- og østeuropæiske lande. Demokratiprogrammet, der i 
1993 blev udvidet til at omfatte landene inden for Samfundet af Uafliængige Stater og Mongoliet inden for 
rammerne af TACIS-programmet, støtter især: 
erhvervelse og anvendelse af viden og fremgangsmåder omkring parlamentarisk praksis og 
organiseringen heraf, til fordel for politikere, der repræsenterer forskellige partier 
(parlamentsmedlemmer og folkevalgte repræsentanter inden for det lokale og regionale selvstyre), og 
til fordel for personalet ansat ved parlamenterne; 
33 
styrkelse af NGO'er og sammenslutninger, der i kraft af deres sigte og deres særlige aktiviteter på 
behørig vis kan bidrage til at fremme et pluralistisk demokratisk samfund; 
bibringelse af særlige færdigheder og teknisk indsigt vedrørende demokratisk praksis og 
retsstatsprincipper, til fordel for grupper af fagfolk og sammenslutninger i de berørte lande. 
Styrkelsen af det civile samfund står i centrum for de foranstaltninger, der er gennemført i Central- og 
Østeuropa. Dette virkefelt, der betragtes som en afgørende positivt virkende faktor for 
demokratiseringsprocessen, har givet anledning til en række foranstaltninger centreret om undervisning af 
befolkningen og visse målgrupper i samfundsspørgsmål, fremme af demokratiske lokale styreformer, en 
indsats til fordel for større gennemsigtighed i den offentlige forvaltning og udvikling at et partnerskab 
mellem de aktører, der sidder på nøgleposterne i samfundet. En lang række initiativer, der tager sigte på 
eller inddrager feks. handelskamre (Slovenien, Rusland), fagforeninger, sammenslutninger og diverse 
foreninger i samfundet, er centreret om demokratiseringsprocessen og overgangen til markedsøkonomi, idet 
der lægges vægt på aspekterne omkring en fælles ansvarliggørelse af samfundets aktører, hvad enten de 
er institutionaliserede eller ej. Et aktivt partnerskab med de ikke-statslige organisationer (NGO'er) giver 
mulighed for konkret at bidrage til pluralismen i samfundet og at skabe grobund for et egentligt 
demokratisk sindelag blandt borgere. 
Lige muligheder er et emne, der har været taget op i talrige initiativer, bl.a. vedrørende kvinder. Der har 
været lagt vægt på at styrke deres deltagelse i det civile, sociale og politiske liv gennem projekter, der 
primært har haft et uddannelsesmæssigt sigte med henblik på at fremme deres stilling, deres 
organisationsevne og aktive integrering i samfundsstrukturen. 
Spørgsmålet omkring de nationale mindretal har givet anledning til en række forskellige foranstaltninger 
Der er blevet lagt særlig vægt på dialogen mellem de styrende instanser og repræsentanter for mindretallene 
med henblik på at fremme forhandling og forsoning. Det har også været vigtigt fuldt ud at udnytte 
samarbejdsnettene, ikke blot på lokalt, men også regionalt plan. De aktionsmidler, der har været benyttet, 
har først og fremmest været uddannelse, bevidstgørelse samt fremme af teknikker til konfliktløsning. Retlig 
bistand til udarbejdelse af nye love om mindretalsrettigheder har ligeledes spillet en stor rolle, især med 
henblik på at sikre, at disse love er i overensstemmelse med reglerne i den europæiske 
menneskerettighedskonvention. 
Der er tillige ydet støtte fra Fællesskabets side til en række projekter vedrørende rehabilitering af torturofre 
og forskning og oplysningskampagner omkring mindretalsspørgsmål i bl.a. Slovenien, Albanien, Rumænien 
og Baltikum. 
2.4 Det tidligere Jugoslavien (undtagen Slovenien) 
I medfør af kapitel B7-52 har der kunnet ydes et finansielt bidrag på 6,5 mio. ECU til fordel for 
fredsprocessen og til fremme af menneskerettighederne i de forskellige republikker i det tidligere 
Jugoslavien. 
Hovedvægten har været lagt på støtte til medierne, især til anskaffelse af teknisk udstyr og materiel. Det 
har været vigtigt at bidrage til opretholdelsen og konsolideringen af uafhængige medier, der udgør det 
eneste reelle råderum for friheden i denne region. Det er ligeledes af altafgørende betydning at sikre 
adgangen til pålidelige informationskilder. Disse tiltag følges op af uddannelsesforanstaltninger til styrkelse 
af professionalismen hos de journalister og det øvrige personale, der er beskæftiget med medierelaterede 
aktiviteter. Ved andre projekter har man lagt vægt på at gøre de involverede personer bevidst omkring 
mediernes rolle i samfundet, på deres forpligtelse til pluralisme og deres særlige ansvar i forbindelse med 
samfundets demokratiske udvikling og respekten for menneskerettighederne. 
34 
lin anden hovedtendens i indsatsen har drejet sig om styrkelse af de lokale sammenslutninger og 
institutioner og ydelse af støtte til lokale eller udefra kommende initiativer til fremme af et pluralistisk 
demokrati. I den forbindelse har man især støttet initiativer ude i marken, der går ind for en tilnærmelse 
mellem befolkningsgrupperne, en forsoning mellem sprogsamfundene og en multietnisk sameksistens, 
herunder initiativer vedrørende oplysning og undervisning om menneskerettigheder og demokratisk praksis. 
1 kraft af Fællesskabets budget har det været muligt at yde støtte til rehabilitering af ofrene for grove 
overtrædelser af menneskerettighederne eller den humanitære folkeret. Bistanden går først og fremmest ud 
på at støtte initiativer, der gennemføres på selve stedet, eller som organiseres af en af Den Europæiske 
Unions medlemsstater via specialiserede organisationer eller institutioner, der yder psykologisk, medicinsk 
eller social bistand til personer, der har været udsat for traumatiske begivenheder. 
Kvinder, der har været ofre for seksuelle overgreb, og børn, der har været meget hårdt ramt af de begåede 
grusomheder, er blevet viet en særlig opmærksomhed. Der er anvendt omkring 1,5 mio. ECU til sådanne 
foranstaltninger. 
2.5 Tyrkiet 
En særlig budgetpost har givet mulighed for at bidrage til at fremme menneskerettighederne og styrke de 
retsstatslige principper i Tyrkiet. De projekter, der har modtaget støtte, har især bestået i uddannelses- og 
bevidstgørelsesaktiviteter. Disse tiltag, der specielt har taget sigte på personalet ved domstolene, på 
advokater og andre juridisk uddannede fagfolk, er gået ud på at udforme en praktisk undervisning, der er 
afpasset efter de lokale forhold. Den yderst svage tendens, der er i Tyrkiet til at danne foreninger, har 
bevirket, at Fællesskabet har søgt at styrke de tyrkiske NGO'er, bl.a. således, at de har kunnet deltage i 
diverse internationale konferencer om menneskerettigheder eller aflægge studiebesøg hos tilsvarende 
organisationer i udlandet. Denne støtte er blevet suppleret med en række aktiviteter, der tager sigte på at 
sprede relevant information om meimeskerettighederne samt at uddanne lærere, der underviser inden for 
det primære undervisningstrin. 
Fællesskabsstøtten er også gået til foranstaltninger, der har haft til formål at yde psykisk og social bistand 
til kvindelige voldsofre, og denne bistand er blevet fulgt op af opmærksomhedskampagner i den brede 
offentlighed omkring dette spørgsmål. Et andet projekt har været centreret om uddannelse af retsmedicinere, 
der arbejder under særligt vanskelige vilkår, især i det sydøstlige Anatolien. 
35 
B. ASPEKTER VEDRØRENDE FREMGANGSMÅDEN FOR FINANSIERING AF AKTIVITETER 
TIL FREMME AF MENNESKERETTIGHEDER OG DEMOKRATI 
Indførelsen i 1994 af kapitel B7-52 på Europa-Parlamentets initiativ har været med til at understrege den 
betydning memeskerettighederne tillægges i Fællesskabets politik efter Maastricht-traktatens ikrafttræden, 
og det nye kapitel imødekom Parlamentets ønske om at sikre, at udgifterne til løsning af opgaver uden for 
Fællesskabet, det tager sigte på menneskerettigheder og demokratisering, forvaltes på en sammenhængende 
og gennemsigtig måde. For 1995 omfatter kapitlet otte budgetposter, der dækker forskellige tematiske og 
geografiske aspekter. Tendensen til en øget ressourceallokering blev også bekræftet i 1995. 
forvaltningen af budgetposterne under kapitel B7-52 har indebåret en række særlige foranstaltninger, der 
har taget sigte på at gøre initiativerne så velkoordinerede, gennemsigtige og effektive som muligt. 
1/ Koordinering 
I første instans fungerer den fællesgruppe vedrørende menneskerettigheder, der blev nedsat i 1991, som 
aftaleramme mellem de forskellige tjenestegrene ved Kommissionen, der er involveret i Fællesskabets 
udenrigs- og indenrigspolitik vedrørende fremme af menneskerettighederne og de demokratiske principper. 
Med hensyn til anvendelsen af midlerne på budgetposterne i kapitel B7-52, har denne fællesgruppe fastlagt 
retningslinjer, indkredset fælles referencer og betingelser for udvælgelsen af projekter og harmoniseret 
fremgangsmåderne. I budgetforordningen hedder det, at forslagene udarbejdes på grundlag af retningslinjer 
og betingelser, der fastlægges af den stående fællesgruppe (nr. 52) vedrørende koordinering af 
memeskerettighedspolitikken. Denne samordning gør det ligeledes muligt at sprede oplysninger om 
Unionens stillingtagen i de enkelte spørgsmål til diverse internationale og regionale fora. 
De tjenestegrene, der forvalter de forskellige budgetposter inden for kapitel B7-52, konsulterer hinanden 
i ad hoc-arbejdsgrupper om hvert enkelt projekt, efter at de andre tjenestegrene og i givet fald den berørte 
delegation har afgivet udtalelse. Hvert projekt bliver genstand for en afgørelse fra Kommissionens side, og 
inden da har der været en skriftlig procedure8, hvorunder der kræves tilslutning til projektet fra de 
ansvarlige for den pågældende budgetpost samt fra Den Juridiske Tjeneste, Generaldirektorat XIX 
(Budgetter) og Generaldirektorat XX (Finanskontrol). 
2/ Gennemsigtighed 
I flere forskellige beretninger gøres der hvert år rede for anvendelsen af de pågældende finansielle 
ressourcer. De tematiske aspekter behandles horisontalt i en række særlige rapporter, dvs. i "Beretning om 
gennemførelsen af foranstaltninger til fremme af menneskerettigheder og demokratisering" (for 1992-1993, 
og for 1994), samt i beretningerne om gennemførelsen af den af Rådet og medlemsstaterne, forsamlet i 
Rådet, den 28. november 1991 vedtagne resolution om menneskerettigheder, demokrati og udvikling" 
(1992, 1993 og 1994). Den Almindelige Beretning om De Europæiske Fællesskabers virksomhed rummer 
en række generelle oplysninger om forvaltningen af de forskellige budgetposter. Dertil kommer så de 
forskellige rapporter om anvendelsen af midlerne under hver enkelt budgetpost i kapitel B7-52. 
Budgetposterne B7-5240 og B7-5270 gøres til genstand for en særlig meddelelse, som det ansvarlige 
kommissionsmedlem i begyndelsen af finansåret tilstiller formanden for Parlamentet og formændene for 
de berørte parlamentsudvalg. Parlamentet modtager tillige punktuelle oplysninger om specifikke aspekter 
gennem de skriftlige og mundtlige forespørgsler, dets medlemmer retter til Kommissionen. 
Bortset fra mikroprojekt-afsnittet i PHARE-demokratiprogrammet, der forvaltes direkte 
af delegationerne, uden at der kræves gennemfort nogen skriftlig procedure for hvert 
enkelt projekt. 
36 
Specielt med hensyn til de ikke-statslige organisationer (NGO'er), bestræber Kommissionen sig for at 
forbedre informationen om Fællesskabets forskellige finansieringskilder på dette område, bl.a. ved udgivelse 
af en "Recueil commenté des ressources communautaires disponibles pour financer les actions ONG"l). 
Desuden er der hvert år stadig flere repræsentanter for NGO'er, der aflægger besøg i Kommissionens 
tjenestegrene, der forsyner dem med de relevante oplysninger. 
3/ Effektivitet 
Effektiviteten i indsatsen til fordel for menneskerettigheder og demokratisering afhænger af kvaliteten af 
de initiativer, der ydes støtte til, og et åbent og konstruktivt partnerskab mellem Kommissionen og de 
internationale og regionale organisationer. 
* Indkredsning af støttemodtagere og projekter 
Støttemodtagerne kan være offentlige instanser, internationale eller regionale organisationer, NGO'ere eller 
andre sammenslutninger i det civile samfund. De fleste budgetposter udelukker ikke på forhånd nogen 
støttemodtagerkategori. Posterne vedrørende TACIS og PHARE tager dog fortrinsvis sigte på et samarbejde 
mellem medlemsstaternes NGO'er og støttemodtagere i de pågældende lande. 
Processen omkring udvælgelse af projekter foregår på to måder (indkaldelse af ansøgninger om 
gennemførelse af projekter inden for rammerne af PHARE- og TACIS-demokratiprogrammerne; 
ansøgninger, der indgives på initiativ af potentielle støttemodtagere), og disse er i 1995 i princippet blevet 
fastholdt. 
For så vidt angår ansøgningerne indgivet på initiativ af de potentielle støttemodtagere, har en uddybning 
af dialogen med støttemodtagerne gjort det muligt at indkredse projekter, der er nøje rettet mod de mål, 
der skal opfyldes, og som bør falde sammen med Fællesskabets prioritering. Denne løbende dialog med 
støttemodtagerne gør det muligt at få rådighed over særdeles værdifulde oplysninger, der er nødvendige 
for på forhånd at have sikkerhed for organisationernes troværdighed og gennemførligheden af de 
foranstaltninger, som de foreslår, set på baggrund af organisationernes kapacitet. Dialogen giver også 
mulighed for at lære NGO'eme bedre at kende, deres begrænsninger, deres behov og deres stærke sider, 
gennem de stadig talrigere besøg, som repræsentanter for disse organisationer aflægger hos Kommissionens 
relevante tjenestegrene, hvad enten de allerede har oppebåret tilskud fra Fællesskabet eller ej. Dette har ført 
til udvikling af en form for fleksibelt partnerskab, som ikke forudsætter, at NGO'erne har en bestemt status, 
således som det er tilfældet med De Forenede Nationer og Europarådet. Det bør dog siges, at set ud fra 
et ønske om størst mulig synliggørelse af Fællesskabets støtte er ordningen med ansøgninger på initiativ 
af de vordende støttemodtagere utilfredsstillende. 
Derimod har ordningen med indkaldelse af ansøgninger den fordel at være præget af gennemsigtighed og 
en vis grad af synliggørelse. Ulempen ved denne ordning er mangelen på smidighed, der har medført, at 
en del af de disponible midler forbeholdes ad hoc-foranstaltninger, hvis målsætninger fastlægges af 
Kommissionens tjenestegrene på grundlag af Den Europæiske Unions politiske prioritering, eller tildeles 
projekter på under 10 000 ECU, de såkaldte mikroprojekter, der gennemføres på delegationernes ansvar 
af NGO'er med hjemsted i modtagerlandene, og uden at der er tale om nogen partnerskabstbrpligtelse. 
Onsket om at kunne tage mere hensyn til de pågældende landes og regioners reelle forhold og sikre de 
foreslåede foranstaltningers relevans med hensyn til den lokale situation har ført til udarbejdelsen af en 
proaktiv fremgangsmåde. Det viser sig ved, at man indledningsvis udsender eksperthold til indkredsning 
af projekterne, og disse team består af uafhængige eksperter, der har fået til opgave af Kommissionen at 
indkredse nye aktivitetsområder (Etiopien, Cambodja, Haiti osv.). Disse sonderende rejser indebærer i givet 
Udgave fra april 1995: ViII/222/95-FR (originalversion). 
37 
fald også en evaluering af projekter, der allerede tidligere har opnået støtte fra Fællesskabet. Nævnes bør 
også de forberedende foranstaltninger med henblik på ydelse af bistand ved afholdelse af valg, der giver 
mulighed for at intervenere på et tidligt tidspunkt gennem udsendelse af forberedende missioner, der har 
til opgave at indkredse behovene og fastlægge rammerne for indsatsen. 
* Overvågning og evaluering af projekterne 
Løbende evaluering 
Der er udfoldet særlige bestræbelser med henblik på at forbedre overvågningen af projekterne under deres 
udførelse, bl.a. ved at foretage en løbende evaluering i form af en række sondrende undersøgelser af de 
organisationer, der nyder godt af et tilskud fra Fællesskabet. 
Der er rettet henvendelse til diverse eksperter og uafliængige organisationer, der har fået i opdrag såvel at 
evaluere visse grupper af projekter, der modtager støtte fra bestemte budgetposter i kapitel B7-52, som -
i samarbejde med delegationerne - at foretage kontrolbesøg på stedet for gennemførelsen af projekterne. 
Evalueringen af aktiviteterne i de specialcentre i Europa, der tager sig af rehabilitering af torturofre, har 
nødvendiggjort et samarbejde med medicinske eksperter. Den europæiske menneskerettighedsorganisation, 
som har faet overdraget styringen af makroprojekter under PHARE- og TACIS-demokratiprogrammerne, 
er ligeledes blevet inddraget i overvågningen af projekternes gennemførelse. Denne opgave er yderst 
kompleks, på grund af den særlige partnerskabsstruktur, der kendetegner demokratiprogrammet, og på 
grund af reglerne om samfinansiering. 
Afsluttende evaluering 
Alle støttemodtagere skal fremlægge en rapport om de gennemførte aktiviteter samt om udgifterne i 
forbindelse med projekterne, inden sagsbehandlingen kan afsluttes. Disse rapporter undersøges nærmere 
og sammenholdes med de oplysninger om arbejdsplan, målsætninger og budget, der indledningsvis blev 
fremlagt, på grundlag af en række kriterier, bl.a. forholdet mellem udgifter og effektivitet, aktiviteternes 
multiplikatoreffekt og synligheden af fællesskabsstøtten. Enhver uregelmæssighed, der konstateres, og som 
organisationen ikke kan give en rimelig forklaring på, vil normalt medføre, at den pågældende tjenestegren 
udsender et team, der foretager kontrol på stedet, eller at Fællesskabets finanskontrol og/eller 
Revisionsretten sættes på sagen. 
German Development Institute, der har fået til opgave at gennemføre en undersøgelse med titlen "Vurdering 
af de positive foranstaltninger til fordel for menneskerettigheder og demototi i udviklingslandene", 
fremlagde sin endelige beretning herom i maj 1995. Formålet med denne øvelse var at øge effekten af de 
foranstaltninger, der finansieres af Den Europæiske Union til fordel for menneskerettigheder og demokrati. 
I beretningens henstillinger og konklusioner fremhæves følgende aspekter: 
de mål, der er opstillet i finansieringsoverslagene, er normalt blevet opfyldt. Valget af kontrahent har 
været en væsentlig faktor, der har skabt baggrund for mange projekters effektivitet og for en god 
ressourceal lokering; 
en række foranstaltninger såvel på administrativt plan (forenkling af procedurer, forbedring af den 
interne fagkundskab, forbedring af koordineringen og harmoniseringen af foranstaltningerne osv.) som 
på det strategiske plan (tættere sammenhæng mellem foranstaltninger, bedre indkredsning af 
prioriterede mål på baggrund af de lokale forhold, styrkelse af synergieffekten, bl.a. ved gruppering 
af projekter osv.) vil kunne være med til at øge virkningen af initiativerne. 
* Forbindelserne til de internationale og regionale organisationer 
Effektiviteten i Fællesskabets indsats er tillige baseret på et åbent og konstruktivt partnerskab med de 
internationale organisationer, såsom Menneskerettighedscentret og De Forenede Nationer, og med de 
regionale organisationer (Europarådet, OSCE, OEA og OUA). Formålet med disse partnerskaber er at 
forstærke virkningen af de forskellige initiativer ved hjælp af en fremgangsmåde, der hviler på kriterier 
som subsidiaritet, effektivitet, synliggørelse, komplementaritet og gennemsigtighed. 
Disse kriterier manifesterer sig på følgende måde: 
subsidiaritet: Fællesskabets støtte skal i princippet først og fremmest gå til områder, der ikke er 
38 
dækket ind af andre organisationer; når det er sagt, kan der dog også være tilfælde, hvor der er tale om ét 
blandt flere bidrag, nemlig når det drejer sig om gennemførelsen af konkrete foranstaltninger på grundlag 
af en fælles prioritering, 
effektivitet: for at kunne fungere effektivt bør Fællesskabets støtte tage sigte på opnåelse af synergi 
med andre initiativer, 
synliggørelse: i kraft af, at Europa-Parlamentet har opført disse budgetposter på Fællesskabets 
budget, har det vist vilje til at lade Unionens indsats på menneskerettighedsområdet træde tydeligt frem; 
derfor bør de forskellige initiativer let kunne identificeres som fællesskabsinitiativer, 
komplementaritet: når situationen berettiger det (jf. ovenfor), kan fællesskabsstøtten fungere som et 
supplement til andre organisationers initiativer, forudsat, at de særlige bestemmelser for udnyttelsen af 
Fællesskabets budget overholdes, 
gennemsigtighed: lige meget, hvilke midler der end er tale om (budgetposter i kapitel B7-70, 
bevillinger til bistand og finansielt og fagligt samarbejde eller midler fra EUF eller Socialfonden), er 
brugen af dem knyttet sammen med overholdelsen af de i Traktaten indeholdte budgetprocedurer, med 
finansforordninger, rådsdirektiver samt interne gennemførelsesbestemmelser. Disse procedurer varierer alt 
efter, hvilket finansielt instrument der anvendes; ved ydelse af finansiel og faglig bistand tilkommer det 
feks. det pågældende tredjeland at tage initiativet, medens udnyttelsen af budgetposterne for 
"menneskerettigheder" (PHARE- og TACIS-demokratiprogrammerne) af traditionsmæssige årsager er 
baseret på en finansforordning og en udbudsprocedure. Andre "menneskerettigheds-budgetposter" kan 
udnyttes direkte gennem en kommissionsafgørelse, på grundlag af en formel ansøgning om tilskud. Pro­
cedurerne for anvendelsen af disse finansielle instrumenter er ofte bestemmende for arten af støttemodta­
gere, idet adgangen til midlerne i visse tilfælde alene er forbeholdt NGO'er. Inden for de institutionelle 
rammer varierer procedurerne alt efter den planlagte foranstaltning; feks. forudsætter en fælles FUSP-
aktion, at de anvendte bevillinger er opført på budgettet med dette mål for øje. 
Forbindelserne til ovennævnte partnere afhænger også af en vurdering: 
af økonomisk karakter; feks. er det vanskeligt - som følge af FN's overadministration - at acceptere 
ekstraudgifter på op til 13% i forbindelse med projekter under de forskellige FN~organer; 
baseret på tidligere erfaringer; feks. de positive erfaringer med de internationale domstole for det 
tidligere Jugoslavien og for Rwanda, sammenholdt med de vanskeligheder, der har været i for­
bindelse med observatørkorpsets arbejde i Rwanda og Burundi. 
Der kan drages den slutning, at i Det Europæiske Fællesskabs forbindelser med internationale og regionale 
organisationer tilstræber Fællesskabet ikke blot at være kapitalindskyder, men også partner i gennem­
førelsen af menneskerettighedspolitikken, således som det skitseres i Kommissionens meddelelse af 
22.11.1995. 
KONKLUSION 
Mangedoblingen af de finansielle midler, der kan anvendes til gennemførelsen af projekter vedrørende 
menneskerettighederne, har muliggjort en betydelig udvidelse af interventionernes sigte, både ud fra et 
geografisk og et tematisk synspunkt. I den nuværende fase, og under hensyntagen til de samordnings-
mæssige vanskeligheder, der er forbundet med en sådan udvidelse af virkefeltet, samt de stigende krav, 
der stilles til indsatsen til fordel for menneskerettighederne, er det berettiget til at undersøge, i hvilken 
udstrækning disse midler giver mulighed for at handle effektivt på mellemlang og lang sigt, at reagere i 
presserende situationer og at sikre den nødvendige sammenhæng, virkning og synlighed. 
Der er udfoldet betydelige bestræbelser, ikke blot i de forskellige proceduremæssige faser gennem fremme 
af en proaktiv politik og udbygning af en særlig evalueringskapacitet til fordel for menneskerettighedspro-
jekter, men også med henblik på at styrke sammenhængen i og virkningen af den samlede indsats: 
39 
* Styrkelse af samarbejdet med de regionale og internationale organisationer, der virker til fremme og 
sikring af menneskerettighederne: dialogen med De Forenede Nationer, OSCE og Europarådet er blevet 
uddybet og har givet sig udslag i operationelle tiltag,10 således at der har kunnet iværksættes kompleme n-
tære og synergetiske interventioner, der har givet mulighed for at udnytte hver enkelt parts resultater og 
sagkundskab og undgå overlapninger og eventuelle konfliktsituationer. Det har også givet mulighed for at 
styrke sammenhængen mellem de synspunkter, Unionen har fremført i de internationale og regionale fora, 
og de på fællesskabsplan gennemførte foranstaltninger. 
* Udvikling af ansporede ordninger: den ansporede støtteordning, der indgår i den reviderede Lomé IV-
konvention, går ud på at stille midler til rådighed til fordel for institutionelle eller administrative reformer, 
forudsat at AVS-staten allerede havde besluttet at finansiere sådanne reformer ved hjælp af de midler fra 
El JF, der er beregnet til udviklingsforanstaltninger. Denne ordning er et led i den positive politik, der er 
fastlagt i resolutionen om menneskerettigheder, demokrati og udvikling. 
* Styrkelse af instrumenternes komplementaritet og af kontinuiteten i indsatsen: visse budgetposter i 
kapitel B7-52 har til formål at spille en initiativtager- og katalysatorrolle og bidrager dermed til en 
hierarkisering i brugen af instrumenter. Projekter af nyskabende karakter, som støttes i begrænset omfang 
over særlige budgetposter, kan - hvis man har gode erfaringer med dem - gennemføres i større målestok 
ved hjælp af de midler, der er afsat til faglig bistand og udviklingssamarbejde. Desuden åbner bestemmel­
serne om ydelse af faglig bistand samt midlerne til udviklingssamarbejde mulighed for at sikre kontinuite­
ten i interventionerne rent geografisk gennem iværksættelse af flerårige programmer. 
Ovennævnte bestræbelser har endnu ikke ført til nogen markante resultaTer, bl.a. fordi der mangler en 
helhedsstrategi for anvendelsen af de finansielle ressourcer til fordel for m enneskerettigheder og demo­
kratisering. Derfor har Kommissionen - på baggrund af en rekapitulering af de hidtidige resultater på dette 
område - indledt en samlet overvejelse af, hvilke veje der skal slås ind på for at opnå en sammenhæn­
gende, effektiv og synlig indsats på dette område. Med det formål for øje at nå frem til en optimal 
anvendelse af de forskellige finansielle instrumenter til fremme af menneskerettighederne slås der i 
nærværende dokument til lyd for følgende forslag: 
* Der bør tages mere hensyn til de specifikke behov på menneskerettighedsområdet,for så vidt angår: 
- støttemodtagernes egenart (bl.a. deres virksomheds almennyttige karakter), som der bør tages højde 
for i de forskellige faser af budgetproceduren (projektudvælgelse, bevilling af støtte, evaluering, udbe­
talinger); 
- de særlige træk ved de initiativer, der vedrører fremme af menneskerettigheder, idet der skelnes 
mellem foranstaltninger på kort sigt, der kræver øjeblikkelig rådighed over midlerne, og foranstalt­
ninger på mellemlang og lang sigt, der indebærer, at foranstaltningerne videreføres ud over det 
pågældende regnskabsår. 
* Man bør sikre komplementaritet ved anvendelsen af instrumenter af forskellig art, så man undgår 
overlapninger og sikrer kontinuiteten og den ønskede effekt (hvoraf følger, at det er særdeles vigtigt at 
undgå, at der etableres alt for mange budgetposter, hvis bemærkninger blot indeholder generelle hen­
visninger til menneskerettighederne, så den eneste forskel mellem dem er det geografiske anvendelsesom­
råde). Således kunne der feks. foretages en vurdering af hvert enkelt projekt med hensyn til, om det 
10 Der er etableret nære operationelle forbindelser til De Forenede Nationers Højkom­
missær for Menneskerettigheder, til Centret for Menneskerettigheder i Genève, til 
Forretningsudvalget for OSCE's demokrati- og menneskerettighedsinstitutioner - især 
vedrørende aspekter i tilknytning til ydelse af bistand ved valghandlinger -til OSCE's 
højkommissær for nationale mindretal samt til Europarådets tjenestegrene og til Den 
Europæiske Kommission for Udbygning af Demokratiet gennem Nationale Retssy­
stemer. 
40 
måske kunne henvises til andre finansieringskilder, bl.a. i de tilfælde, hvor supplerende foranstaltninger vil 
være uomgængelig nødvendige for opfyldelsen af projektets mål. 
* Der bør udformes ansporende ordninger, der vil kunne øge initiativernes virkning, feks. ved at den 
allerede eksisterende ordning med ansporende støttebeløb udvides til at omfatte andre lande eller lande­
grupper end AVS-staterne. 
* Der bør foretages en tydeligere skelnen mellem tematiske tiltag og geografisk begrænsede tiltag, 
således at man øger muligheden for at intervenere i situationer, der kræver hurtig respons. 
* Man bør uddybe den specialviden, man har om de forskellige emner vedrørende menneskerettig­
hederne, og styrke evnen til at tage initiativer gennem et bedre kendskab til de pågældende landes eller 
regioners specifikke behov og særlige karakteristika. 
* Man bør sikre oplysningernes gennemsigtighed og tage mere hensyn til institutionernes retningslinjer 
ved fastlæggelsen af de prioriterede tiltag, bl.a. gennem en konstruktiv dialog med Europa-Parlamentets 
instanser. 
* Man bør styrke sammenhængen mellem EU-medlemsstaternes og Fællesskabets indsats, bl.a. ved at 
fremme en regelmæssig udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne og Fællesskabets institutioner. 
* Man bør styrke de synergetiske forbindelser til de internationale og regionale organisationer, bl.a. ved 
at satse på en programmering på mellemlang og lang sigt af de prioriterede tiltag, der bør iværksættes i 
fællesskab, og ved at udvikle en hurtigere reaktionsevne med hensyn til gennemførelsen af punktuelle 
foranstaltninger. 
41 
BILAG I 
OVERSIGT OVER DE BUDGETPOSTEN OG ØVRIGE 
FINANSIELLE RESSOURCER, DER STÅR 1TL RÅDIGHED 
MED HENBUKPÅ AT FREMME IVŒHVESKERETnGHEDERNE 
OG DE DEMOKRATISKE PRINCIPPER 
A. Budgetposter, der er særlig beregnet til at fremme menneskerettigheder og demokrati: Kapitel 
B7-52 "Europæisk initiativ for demokrati og beskyttelse af memeskerettighederne" 
Kapitlet "Europæisk initiativ for demokrati og beskyttelse af meimeskerettighederne" blev indført i 1994 
på Europa-Parlamentets initiativ på grundlag af en beslutning af 14. maj 1992. Det samler alle fælles­
skabsbudgettets poster, der udtrykkeligt tager sigte på at fremme menneskerettighederne og de demokra­
tiske principper. Denne omlægning imødekommer ønsket om at sikre sammenhæng og gennemsigtighed 
i Fællesskabets bistand på dette område, og den afspejler de nye ansvarsområder, der blev indført med 
traktaten om Den Europæiske Union, samt visse strukturelle ændringer af de forskellige fællesskabs­
institutioner. Bevillingernes samlede beløb, dvs. 75,960 mio. ECU (59,1 mio. ECU i 1994), bekræfter den 
tendens, der har været til en stadig forøgelse af de budgetmidler, der anvendes til emnet vedrørende 
forsvar og fremme af menneskerettigheder og demokratiske principper. Anvendelsen af netop disse 
midler behandles særligt grundigt i beretningen. 
B7-520: Støtte til demokrati i de centrai- og østeuropæiske lande samt på Balkan 
(B7-5200 + B7-5201) 
1. B7-5200 : PHARE for demokrati-programmet 
De givne bevillinger for 1994 10 000 000 ECU1 
Bevillinger, der er disponeret over i 1994 10.000.000 ECU 
De givne bevillinger for 1995 10 000 000 ECU 
Bevillinger, der er disponeret over i 1995 10.000.000 ECU 
Budgetmæssig anmærkning 
PHARE for demokrati-programmet anvendes til støtte for udviklingen af demokrati og retsstatstilstande 
samt udviklingen af civilsamfundet i de central- og østeuropæiske lande. 
Denne bevilling kan anvendes til støtte til aktioner iværksat af kvindesammenslutninger, der fører en aktiv 
kamp for demokratiets genindførelse i det civile liv i de central- og østeuropæiske lande. 
hvoraf 5 mio. ECU er opført i kapitel BO-40. 
42 
2. B7-5201: Fadlesskabsfoianstaloiinger til støtte for demokratiet og fredsprocessen i republikkerne i 
det tidligere Jugoslavien 
De givne bevillinger for 1994 
Bevillinger, der er disponeret over i 1994 
De givne bevillinger for 1995 
Bevillinger, der er disponeret over i 1995 5.000.0002 ECU 
4 887 000 ECU 
5 000 000 ECU 
5 000 000 ECU 
Budgetmæssig anmærkning 
Denne bevilling skal dække aktioner til støtte for fredsprocessen, neddæmpning af spændingr og demokra­
tisk udvikling blandt andet gennem fremme af frie og uafliængige medier i republikkerne fra det tidligere 
Jugoslavien (Slovenien, Kroatien, Serbien, Montenegro, FYROM, Bosnien-Hercegovina). 
En del af denne bevilling skal anvendes til at støtte den interetniske dialog, medierne, kvinderne, de 
demokratiske grupper, pressefriheden og de mest sårbare grupper. 
Bevillingerne under denne budgetkonto skal udelukkende anvendes til foranstaltninger med henblik på 
demokratisering og beskyttelse af menneskerettigjiedeme. 
3. B7-5210: Støtte til demokrati i de uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen 
De givne bevillinger for 1994 10 000 0003 ECU 
Bevillinger, der er disponeret over i 1994 10 000 000 ECU 
De givne bevillinger for 1995 10 000 000 ECU 
Bevillinger, der er disponeret over i 1995 10 000 000 ECU 
Budgetmæssig anmærkning 
Denne bevilling skal dække iværksættelse af et program til støtte for udviklingen af demokrati, retsstat og 
civilsamfund i de uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen. Den hidrører fra TACIS-programmet 
(Technical assistance to the Commonwealth of Independent States and Georgia). 
hvoraf 1 mio. ECU (overførsel) 
hvoraf 5 mio. ECU er opført i kapitel BO-40. 
43 
4. B7-5220: Menneskerettigheder og demokrati i udviklingslandene 
De givne bevillinger for 1994 
Bevillinger, der er disponeret over i 1994 
De givne bevillinger for 1995 
Bevillinger, der er disponeret over i 1995 14 000 000 ECU 
14 000 000 ECU 
19 000 000 ECU 
18 978 243 ECU 
Budgetmæssig anmærkning 
Denne bevilling er bestemt til at dække foranstaltninger vedrørende meiineskerettigheder og demokrati i 
tilknytning til Fællesskabets udviklingspolitik i udviklingslandene, bl.a. ved Middelhavets sydkyst. 
Den kan også anvendes til støtte til Det Europæiske Center for Fremme af Demokratiets Udvikling til støtte 
for mindretals og sårbare gruppers rettigheder og til teknisk ekspertbistand i forbindelse med valgpro­
cedurer, sund forvaltning, lovmæssighed og respekt for memeskerettighederne. 
5. B7-5230: Demokratiseringsprocessen i Latinamerika 
De givne bevillinger for 1994 13 000 000 ECU 
Bevillinger, der er disponeret over i 1994 12 999 978 ECU 
De givne bevillinger for 1995 14 000 000 ECU 
Bevillinger, der er disponeret over i 1995 14 000 000 ECU 
Budgetmæssig anmærkning 
Denne bevilling er bestemt til at dække finansieringen af særlige aktioner, der skal bidrage til demokrati­
seringsprocessen i Latinamerika, herunder Haiti og Cuba, især til at hjælpe dem, der kæmper i Centrala­
merikas borgerkrige, tilbage til en normal tilværelse, når kampene ophører. 
Den kan også anvendes til at støtte demokratisk valgte myndigheder, der har været ofre for kupforsøg, og 
som fortsat nyder Det Europæiske Fællesskabs tillid. 
Ligeledes opført under denne artikel er bidrag til finansieringen af det Latinamerikanske Parlaments 
aktiviteter i forbindelse med aftalerne med Europa-Parlamentet. 
Denne bevilling dækker også udgifter til undersøgelser, ekspertmøder, konferencer og kongresser, infor­
mation og publikationer, der er direkte forbundet med gennemforeisen af formålet med den foranstaltning, 
de er en integrerende del af, med undtagelse af de udgifter, der vedrører forvaltningen af disse foran­
staltninger eller den generelle administration (jf. Kommissionens meddelelse af 22. april 1992). 
44 
B7-524: Andre foranstaltninger til fordel for menneskerettighedeme 
(B7-5240 + B7-5241) 
6. B7-5240: Tilskud til visse former for virksomhed, der udføres af organisationer, som f o rf ø 1 g e r 
nienneskerettighedsfremntende formål 
De givne bevillinger for 1994 5 000 000 ECU 
Bevillinger, der er disponeret over i 1994 5 000 000 ECU 
De givne bevillinger for 1995 5 500 000 ECU 
Bevillinger, der er disponeret over i 1995 5 490 000 ECU 
budgetmæssig anmærkning 
Denne bevilling er bestemt til at dække ydelse af tilskud til organisationer, som forfølger humanitære og 
mermeskerettighedsfremmende formål, som feks. Det Europæiske Memeskerettighedsmstitut og Det 
Europæiske Institut for Ytringsfrihed. 
Den skal ligeledes dække udgifterne i forbindelse med administrationen af denne budgetpost samt inspektio­
nen af projekter, som har modtaget tilskud. 
Der ydes støtte i form af tilskud til projekter såvel uden for Fællesskabet (udviklingslande, mellem- og 
østeuropæiske lande m.m.) som i Fællesskabet med henblik på at: 
- fremme internationale initiativer samt EF-initiativer med det formål inden år 2000 at fa afskaffet 
dødsstraffen i alle lande 
- støtte revalideringscentre for torturofre og andre organisationer, der yder konkret bistand til ofre for 
menneskeretti^iedskrænkelser, og som bør tildeles den samme andel af støtten fra denne konto, som de 
hidtil har modtaget 
- uddanne personer, der er ansvarlige for bevidstgørelsen af andre om menneskerettighedeme (dommere, 
advokater, ledende administrativt personale, personer med ansvar for uddannelsen af politi og sikkerheds­
styrker, undervisere etc.) 
- styrke respekten for menneskerettighederne og yde bistand til børn, der er ofre for menneskerettigheds­
krænkelser 
- støtte uddannelsesinitiativer i organisationer, der arbejder for at beskytte memeskerettighederne 
- støtte kontrollen med fængslerne på verdensplan og udsendelsen af efterfølgende rapporter 
- styrke beskyttelsen af menneskerettighederne i de lande, hvor der inden for den nærmeste fremtid vil ske 
en ændring i styret. 
Der gives prioritet til projekter, som indebærer konkret og direkte bistand. Projekter vedrørende under­
søgelser og akademiske seminarer af særlig betydning tages så vidt muligt i betragtning. 
Et beløb på 250 000 ECU er bestemt til Det Internationale Fængselsobservationsorgan (OEP). 
Ligeledes opført under denne konto er ydelse af tilskud til organisationer, som forfølger humanitære og 
menneskerettighedsfremmende formål, som feks. Det Europæiske Mermeskerettighedsinstitut. 
Et beløb på 200 000 ECU er bestemt til Det Europæiske Institut for Ytringsfrihed. 
45 
7. B7-5241: Støtte fra Den Europæiske Union til ikke-statslige organisationer, der 
beskyttelse og fremme af menneskerettighedeme i Tyrkiet arbejder for 
IX* givne bevillinger for 1994 5(K) 000 ECU 
Bevillinger, der er disponeret over i 1994 500 000 ECU 
De givne bevillinger for 1995 500 000 ECU 
Bevillinger, der er disponeret over i 1995 413 000 ECU 
Budgetmæssig anmærkning 
Denne bevilling er bestemt til at dække fællesskabsstøtte til ikke-statslige organisationer, der arbejder for 
beskyttelse og fremme af memeskerettighederne i Tyrkiet. 
8. B7-5270: Støtte til genoptræningscentre for torturofre og til organisationer, der yder konkret bistand 
til ofre for overtrædelser af menneskerettighedeme 
De givne bevillinger for 1994 
Bevillinger, der er disponeret over i 1994 
De givne bevillinger for 1995 
Bevillinger, der er disponeret over i 1995 2 000 000 ECU 
2 000 000 ECU 
5 000 000 ECU 
5 000 000 ECU 
ngen budgetmæssig anmærkning 
B. Kort oversigt over andre budgetmidler, der står til rådighed med henblik på at fremme menneskeretti £ 
heder og demokrati 
I forbindelse med kapitel B7-30 "Samarbejde med udviklingslandene i Latinamerika og Asien" 
1. B7-3020: Bistand til flygtninge og fordrevne med henblik på disses selvforsyning 
De givne bevillinger for 1994 
Bevillinger, der er disponeret over i 1994 
De givne bevillinger for 1995 
Bevillinger, der er disponeret over i 1994 60 000 000 ECU 
59 831 000 ECU 
70 000 000 ECU 
69 898 000 ECU 
Budgetmæssig anmærkning 
Denne bevilling er bestemt til at dække finansiering af hjælpeforanstaltninger, der skal sikre selvforsyning 
for flygtninge, fordrevne og andre befolkningsgrupper, der har forladt deres hjemland eller opholdsland på 
grund af konflikter, usikre forhold eller andre ikke naturbestemte kriser. 
46 
Den dækker ligeledes støtte til overlevelse, hjemsendelse og genetablering. Navnlig kan bistanden udvides 
til også at omfatte lokale befollmmgsgrupper i værtslandene på steder, hvor de økonomiske betingelser gør 
det nødvendigt. Den kan om nødvendigt også bruges til støtte til foranstaltninger, som sigter mod at 
forhindre, at befolkningsgrupper fordrives. 
Der kan iværksættes foranstaltninger finansieret i samarbejde med ikke-statslige (NGO) og internationale 
organisationer. 
Denne artikel dækker også udgifter til undersøgelser vedrørende koordinering på stedet, etepertmøder, 
konferencer og kongresser, information og publikationer, der er direkte forbundet med gennemforeisen af 
formålet for den foranstaltning, de er en integrerende del af, med undtagelse af de udgifter, der vedrører 
forvaltningen af disse foranstaltninger eller den generelle adrninistration (jf. Kommissionens meddelelse af 
22. april 1992). 
I forbindelse med kapitel B7-21 "Humanitær bistand": 
2. B7-210, B7-211, B7-214, B7-215, B7-217, B7-219 
De givne bevillinger for 1994 500 159 000 ECU 
Bevillinger, der er disponeret over i 1994 499 315 000 ECU 
De givne bevillinger for 1995 642 500 000 ECU 
Bevillinger, der er disponeret over i 1995 641 927 000 ECU 
De forskellige budgetposter, der forvaltes af Det Europæiske Fællesskabs Kontor for Humanitær Bistand 
(ECHO), er bestemt til finansiering af humanitære nødhjælpsaktioner for befolkninger i tredjelande, der 
rammes af naturkatastrofer eller andre begivenheder med betydelige økonomiske eller sociale virkninger. 
Denne bistand ydes uden hensyn til race, religion og politisk tilhørsforhold Den har form af medicinsk 
udstyr, lægemidler, læskure, energiprodukter, nødvendighedsvarer, fødevarer, sanitærprodukter osv. Desuden 
gør den det muligt at finansiere psykologisk bistand til ofrene, genopretning af retssystemet og lægelig og 
psykologisk bistand til arresterede personer. 
Endelig vedrører budgetpost B7-217 specielt flygtninge og tvangsfordrevne og tager sigte på tvangsfor­
flytninger af befolkninger ved at bistå med tilbagevenden og genbosættelse i hjemlandet eller -regionen. 
47 
I forbindelse med kapitel B3-41 "Social tryghed og fri bevægelighed": 
3. B3-4UQ: Arbejdstagernes frie bevægelighed og foranstaltninger til for vandrende 
arbejdstagere, herunder indvandrere fra tredjelande 
De givne bevillinger for 1994 9 200 000 ECU 
Bevillinger, der er disponeret over i 1994 9 102 000 ECU 
De givne bevillinger for 1995 9 599 000 ECU 
Bevillinger, der er disponeret over i 1995 9 599 000 ECU 
3udgetmæssig anmærkning 
I overensstemmelse med bestemmelserne i det sociale handlingsprogram yder Kommissionen finansiel støtte 
til demokratisk ledede organisationer og sammenslutninger, der repræsenterer vandrende arbejdstagere, også 
fra ikke-EF-medlemsstater, eller som arbejder for deres interesser (modtagelses-, rådgivnings- og op­
lysningstjenester, konferencer og drøftelser om emner vedrørende udvandringsprojekter, der fremmer 
integration og inddragelse afvandrende arbejdstagere, herunder indvandrere fra ikke-EF-medlemsstater, på 
forskellige niveauer i værtslandenes sociale og administrative systemer) og fremmer foranstaltninger til 
fordel for integration, bl.a. igennem oprettelse og modernisering af boliger og ved at stille sociale centre til 
rådighed i områder med stor befolkningstæthed. 
Mindst 3 000 000 ECU øremærkes til foraristaltninger og projekter til fordel for indvandrere fra tredjelande. 
Disse foranstaltninger og projekter skal fortrinsvis gennemføres af ikke-statslige organisationer. 
I henhold til meddelelsen af 9. december 1987 agter Kommissionen at sikre en korrekt anvendelse af 
traktatens artikel 48, stk. 4, for så vidt angår adgangen til stillinger inden for højt prioriterede områder i 
medlemsstaternes offentlige administrationer. 
Bevillingen dækker ligeledes udestående forpligtelser vedrørende studieudgifter, 
ligeledes opført under denne konto er udgifter til undersøgelser, ekspertmøder, konferencer og kongresser, 
information og publikationer, der er direkte forbundet med gennemførelsen af formålet med den foranstalt­
ning, de er en integrerende del af, med undtagelse af de udgifter, der vedrører foi^altningen af disse 
foranstaltninger eller den generelle administration (jf. Kommissionens meddelelse af 22. april 1992). 
4. B3-4114: Foranstaltninger til bekæmpelse af racisme, fremmedhad og antisemitisme 
De givne bevillinger for 1995 5 400 000 ECU4 
Budgetmæssige anmærkning 
Denne foranstaltning er bestemt til: 
- at fremme samarbejdet med de forskellige samfundsorganer, der gør en indsats for at styrke tolerancen 
og mod situationer og adfærd, som er udtryk for racistisk dislaiminering, fremmedhad og antisemitisme, og 
dække finansiering af offentlige aktioner på dette område 
- at iværksætte og udarbejde aktioner med henblik på udformning af en samlet strategi i Den Europæiske 
Union for bekæmpelse af vold, som skyldes racisme og fremmedhad 
- at gøre en indsats for at uddanne embedsmænd i de dele af de nationale administrationer, der er mest 
berørt af disse fænomener. 
hvoraf 2 mio. ECU (overførsel) 
48 
Denne bevilling er bestemt til at dække finansiering af foranstaltninger til tremme af menneskerettighedeme 
og bekæmpelse af racisme og fremmedhad. 
Den fordeles som følger: 
- et beløb på 550 000 ECU til en aktion til bekæmpelse af racisme og fremmedhad i skoler 
- et beløb på 200 000 ECU til ikke-statslige organisationer, der bekæmper racisme, fremmedhad og 
antisemitisme 
- et beløb på 50 000 ECU til Det Europæiske Informationsnet for den månedlige offentliggørelse i 
"Migration Newsheet" og den franske udgave "Migrations Europa" 
- et beløb på 500 000 ECU til en kampagne mod racisme og for udlændinges økonomiske og kulturelle 
betydning 
- et beløb på 100 000 ECU til aktionen mod glemsel - til bekæmpelse af racisme 
- et beløb på 250 000 ECU til Det Europæiske Forskningscenter for Racisme og Antisemitisme 
- et beløb på 500 000 ECU skal afsættes til foranstaltninger, som gennemføres i samarbejde med Den 
Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation for at bekæmpe det fremmedhad, der er rettet mod vandrende 
arbejdstagere, herunder indvandrere fra tredjelande 
- et beløb på 200 000 ECU anslås at skulle bruges til undersøgelse af den kulturelle, retlige, politiske og 
sociale situation for mindretallene i Det Europæiske Fællesskab og i Europa for rettidigt at kunne bekæmpe 
racisme og fremmedhad. 
I forbindelse med kapitel B3-40 "Den sociale dialog og beskæftigelsen" 
5. B3-4012: Foranstaltninger til fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder 
De givne bevillinger for 1994 6 260 000 ECU 
Bevillinger, der er disponeret over i 1994 6 257 000 ECU 
De givne bevillinger for 1995 6 420 000 ECU 
Bevillinger, der er disponeret over i 1995 6 419 000 ECU 
Budgetmæssige anmærkning ' ~~ 
Denne bevilling er bestemt til at dække finansieringen af det tredje program, navnlig nettene, de lokale 
beskæftigelsesinitiativer (ILE) og de øvrige foranstaltninger og projekter. 
Kommissionen deltager i forsøgsprojekter og oplysningsvirksomhed, som uafhængige bevægelser og 
nationale ligestillingsråd iværksætter på dette område, og den igangsætter foranstaltninger i samarbejde med 
Det Rådgivende Udvalg for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder. 
Inden for rammerne af aktionerne er det nødvendigt at sørge for, at de personer, der forvalter udgifterne, 
gøres opmærksom på situationen for kvinder i minoriteter i befolkningen. 
Der afsættes også et beløb til aktionsplaner med henblik på at skabe midlertidige tilflugtssteder især for 
kvindelige indvandrere, der er udsat for vold i hjemmet. 
Den dækker også udgifter til undersøgelser, ekspertmøder, konferencer og kongresser, information og 
publikationer, der er direkte forbundet med gennemførelsen af formålet med den foranstaltning, de er en 
integrerende del af, med undtagelse af de udgifter, der vedrører forvaltningen af disse foranstaltninger eller 
den generelle administration (jf. Kommissionens meddelelse af 22. april 1992). 
49 
1 forbindelse med kapitel A-30 "Tilskud, generelt": 
6. A-3091: Kvindeforum 
De givne bevillinger for 1994 
De givne bevillinger for 1995 350 000 ECU 
450 000 ECU 
Budgetmæssige anmærkning" 
Denne bevilling er bestemt til at dække driften af Kvindeforum. 
Ligesom Ungdomsforum er dette Kvindeforum eller -lobby blevet et nødvendigt hjælpemiddel til støtte for 
fællesskabsaktionerne til fordel for kvinder. 
7. A-3093: Støtte til internationale, ikke-statslige oiganisationer, der arbejder for indførelse af en inter­
national strafferetlig jurisdiktion 
De givne bevillinger for 1995 300 000 ECU 
Regelmæssig anmærkning (ny konto) 
Denne bevilling skal anvendes til støtte for internationale, ikke-statslige organisationer, der arbejder for 
indførelse af en international strafferetlig jurisdiktion. 
50 
12/07/96 BILAG 2 
Gruppe nr. 14 
Stående gnippe 
Mandat. FÆLLESGRUPPEN FOR KOORDINERING AF 
!VlENNESIŒRETnGHEDSA]>WGQENDER 
At styrke den interne koordinering med henblik at sikre sammenhæng mellem menne­
skerettighedspolitikken og de andre fællesskabspolitikker, herunder anvendelsen af budget­
midler (ref: David Williamsons notat nr. 014903 af 24.09.1994) 
Kommissionens afgørelse: KOM(84) PV 722 
Formand: Daniela Napoli (GD IA) 
Sekretær Aristotelis Gavriliadis (GD IA) 
Deltagende generaldirektorater 
Antal møder i 1995: 7 Generalsekretariatet, Analyse- og lYognosegruppen, Den Juridiske 
Tjeneste, (il) I, IA, IB, II, V, VIII, X, XI, XII, XIII, XV, XIX, 
XXII, XXIV, XXIII, ECHO 
Arbejdsopgaver 
Gruppen opfylder et stadig mere udtalt behov for koordinering af alle de initiativer, der tages af Kom­
missionens tjenestegrene på området for mermeskerettigheder og demokratisering, herunder bistand ved 
afholdelse af valg. Denne opgave, der er blevet stadfæstet af generaldirektørerne for RELEX-gruppen, er 
centreret om: 
gennemførelse af Kommissionens meddelelse: "Den Europæiske Union og ae udenrigspoliiske 
aspekter af menneskerettighederne -fra Rom- til Maastricht-traktaten og i tiden fremover"; 
sikring af sammenhæng og gennemsigtighed ved anvendelsen af budgetposterne i kapitel B7-52 
"Europæisk initiativ for demokrati og beskyttelse af menneskerettighederne"; 
gennemgang af de projekter, der henhører under posterne B7-5240 "Tilskud til visse former for 
virksomhed, der udfores af organisationer, som forfølger menneskerettighedsfremmende formål" og B7-
5270 "Støtte til genoptræningscentre for torturofre og til organisationer, der yder konkret bistand til ofre 
for overtrædelser af menneskerettighederne". 
51 
ISSN 0254-1459 
KOM(96) 672 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 06 11 
Katalognummer : CB-CO-96-685-DA-C 
ISBN 92-78-13537-2 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
^