ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Dette er også vigtigt for at gøre det klart over for offentligheden, at der ikke kun er tale om en hensigtserklæring. For EØSU er det klart, at finansiel støtte ikke alene kan sikre en varig forbedring af leve- og arbejdsvilkårene for befolkningen i udviklingslandene.

EØSU minder endvidere om, at formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde om globaliseringens sociale dimension (marts 2005) fremhævede begrebet »menneskeværdigt arbejde« som et centralt element i EU's eksterne aktiviteter. EØSU kan ikke acceptere, at visse lande opnår fordele i forhold til andre lande ved at lade hånt om ILO-standarder eller miljøbestemmelser. Der er ikke tale om, at disse bestemmelser er en slags skjult protektionisme fra de rige landes side. Bestemmelserne bidrager i stedet til at sikre menneskeværdighed, sociale fremskridt og retfærdighed. EU bør sørge for overvågning af fremskridtene på disse områder og iværksætte handelssanktioner i tilfælde, hvor en evaluering af fremskridtene, der så vidt muligt gennemføres i samarbejde med de af ILO anerkendte arbejdsmarkedsparter i de pågældende tredjelande (eller med repræsentative og anerkendte organisationer, der opererer i disse lande), viser en forværring af situationen. Det må beklages, at Kommissionens meddelelse ikke henviser hertil.
4.2.5

Brandslukningsskum: Fluorinerede overfladeaktive midler er i mange år blevet anvendt i højtspecificeret brandslukningsskum. PFOS-relaterede stoffer er stort set blevet erstattet i nye skumtyper, der er blevet fremstillet for at erstatte lagre af skum til slukning af konkrete brande eller oprette lagre til nye anlæg, lufthavne, olieraffinaderier og kemiske anlæg, skibe og tankfarme. De sundheds- og miljømæssige virkninger af disse alternative produkter er imidlertid ikke blevet gennemanalyseret endnu. Alt skum skal sælges med 15-20 års garanti, eftersom det ideelt set aldrig anvendes. Der findes derfor fortsat betydelige lagre af skum med PFOS, og nu drejer det sig om at slippe af med disse lagre. De overfladeaktive midler skal få den vandbaserede skum til at sprede sig hurtigt over de brændende kulbrinter i stedet for at synke ned under dem, så man bremser ilttilførsel og undgår »burn back«. Både overfladeaktive midler og skum skal være stabile under intense anvendelsesforhold og begge skal kunne modstå iltning. Ydelsesstandarder for skum til forskellige ildebrandsscenarier fastlægges af nationale og internationale organer. 3 %- eller 6 %-koncentrater oplagres i centrale depoter for distribution og fortynding ude på brandstedet. Det kan være nødvendigt med store mængder, og problemerne med at bortskaffe afstrømmende spild efter branden kan være anseelige. Afstrømningen bliver uundgåeligt kontamineret af de produkter, som brændte, af biprodukter af ukontrolleret kulstofforbrænding ved lav temperatur (polyaromatiske carbonhydrider (PAH'er) og dioxiner) og af skummets bestanddele. Den nylige brand i et lagerdepot i Buncefield, Storbritannien, har f.eks. efterladt en restkoncentration på 20 millioner liter kontamineret affald. Forbrænding ved høj temperatur er den eneste sikre måde, men den er ineffektiv og omkostningskrævende, når materialet hovedsagelig består af vand. Det er derfor vanskeligt at sætte tal på de årlige udledninger i miljøet, der afhænger af antal, omfang og omstændighederne i forbindelse med hver ildebrand, og i afgørende grad af, i hvor stort omfang afstrømningen kan standses ved hjælp af sikringsvolde. VKSM nævnte et årligt udslip i EU på under 600 kilo og bemærkede, at det måske var sat højere end den reelle udledning. EØSU er enigt med VKSM i, at de eksisterende lagre af PFOS-baserede skumkoncentrater ikke bør destrueres, før alternativerne er blevet færdiganalyseret. EØSU henstiller derfor, at den fornødne konsekvens- og risikoanalyse bør gennemføres hurtigst muligt, og at tilbageværende PFOS-baseret skum kun bør anvendes, hvor det af ydelsesmæssige grunde er nødvendigt, og hvor afstrømning kan standses ved hjælp af sikringsvolde. Kommissionen bør arbejde sammen med industrien og de kompetente myndigheder i medlemsstaterne for at sikre, at der er tilstrækkeligt med bortskaffelsesstrategier for de store mængder affald, som frembringes. I betragtning af de mange usikkerhedsmomenter ser EØSU ikke nogen grund til at fastsætte en tidsfrist for ophævelse af denne undtagelse, men al grund til at løse de resterende spørgsmål hurtigst muligt.
3.41

FN's tiår for Uddannelse for Bæredygtig Udvikling (2005 til 2015) bør derfor udnyttes til at få startet en bredt anlagt kampagne, hvis mål skal være at få standset den videns- og erfaringserosion, der kan konstateres med hensyn til biodiversitet. Der er behov for en massiv, positiv kampagne for at formidle det budskab, at natur ikke er en luksus, som samfundet kan tillade sig i tider med økonomisk velstand, og som man kan undvære i nedgangstider. Samfundet skal igen bibringes den opfattelse, at biodiversitet er et økonomisk og kulturelt-åndeligt aktiv. Naturbeskyttelse skal formidles som noget positivt (og kan man forestille sig noget mere positivt end bevarelsen af livsgrundlaget?), naturbeskyttelse skal berede glæde og være sjovt og ikke betragtes som en belastning. I den forbindelse skal det også gøres klart, at de omkostninger, der forårsages af en fortsat erosion af vores naturlige livsgrundlag, ender med at blive mange gange højere end omkostningerne ved beskyttelsen, og at der går værdier tabt, der ikke kan udtrykkes i euro og cent.
3.1

EØSU appellerer til, at der i forbindelse med gennemførelsen af de nationale reformprogrammer i medlemsstaterne og de kommende års efterlevelse af retningslinjerne for beskæftigelsespolitikken lægges behørig vægt på princippet om deltagelsesdemokrati. Dette er nødvendigt for at opnå de hårdt tiltrængte fremskridt inden for Lissabon-processens beskæftigelsespolitiske søjle.
4.11

En hurtig og målrettet indsats for at fremme anvendelsen af renere køretøjer vil ligeledes have en positiv indvirkning på det sociale område. En forbedring af luftkvaliteten i bycentre giver bl.a. mulighed for at begrænse forekomsten eller forværringen af luftvejssygdomme, hvilket kan forbedre sundhedsbudgettet.
5.2.6

EØSU anser det for mere hensigtsmæssigt i første række at fastlægge »målværdier« i stedet for grænseværdier. Ellers må det frygtes, at de af Kommissionen fastsatte frister viser sig at være alt for korte, eftersom lovgivningsproceduren først startede sidst i 2005. Medlemsstaterne ville således risikere kun at have meget lidt tid til at opfylde lovkravene, samtidig med at der allerede nu er nogle af dem, der ikke formår at efterleve de eksisterende normer, til dels fordi de har været længe om at gennemføre dem. Udvalget henviser endvidere til, at grænseværdier er vanskeligere at overholde for små medlemsstater, da disse er særlig dårligt stillede som følge af luftforureningens fordeling over et mindre område. Det foreslår derfor, at der i stedet for grænseværdier fastlægges målværdier. De foreslåede normer ville nemlig kræve en uhyre indsats i medlemsstaterne og/eller de lokale myndigheder for at opstille målestationer, hvilket tager tid og kræver store investeringer. PM 10 måles og er målbare og falder hurtigt. Disse måleresultater bør imidlertid evalueres og vurderes for at afgøre om de kan overholdes af medlemsstaterne. Målingen af PM 2,5 er derimod et uhyre problem, og PM 2,5 er ligeledes volatile. De flytter sig således let i luften og er grænseoverskridende forurenende stoffer. I øvrigt findes der finpartikler af naturlig oprindelse, f.eks. havsalt, og det ville være logisk ikke at tage disse med i betragtning.
4.1

Henstillingen sigter på at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at udvikle systemer for grundlæggende almen uddannelse og erhvervsuddannelse, muligheder for voksenundervisning og et samlet system for livslang læring ved at oprette et referenceværktøj for nøglekompetencer. Selv om der for så vidt angår definitionen af kompetencernes indhold stadig fremover vil være grundlag (og behov) for afholdelse af ekspertdebatter, angiver henstillingen som helhed klart den kurs, som bør sættes for grundlæggende almen uddannelse inden for rammerne af skolesystemet og for voksenundervisning.
1.1

SESAR er den teknologiske del af initiativet om oprettelse af et fælles europæisk luftrum, der blev lanceret i 2004 for at reformere flyvekontrollens organisering. Projektet vil indføre nye former for kommunikation mellem kontroltårn og fly samt kontrol og beregningsteknologier, hvilket vil optimere flyveledernes og piloternes arbejde. Mens cockpittet i dag bliver mere og mere automatiseret, kommunikerer flyveledere og piloter stadig via radio.
3.1.2.2

På et mere overordnet plan, men stadig i tilknytning til de elektroniske procedurer, gør EØSU opmærksom på de øgede omkostninger forbundet med den nye integrerede elektroniske procedure. Disse omkostninger skal afholdes inden for kort tid, hvorimod fordelene (særligt dem, der vedrører kvaliteten) i stort omfang først er mærkbare på mellemlang til lang sigt. Nogle medlemsstater synes allerede på nuværende tidspunkt at være bekymrede over såvel de økonomiske byrder som forpligtelsen til at overholde de tidsfrister, der er fastlagt for de nye systemers ibrugtagning. Andre, særligt dem, der er længst fremme med digitaliseringen, mener, at det vil være dyrt at udskifte deres nyligt indførte systemer for at indrette sig efter det fælles system. EØSU forstår disse bekymringer, som Kommissionen ikke kan overse, men mener, at det, fordi det er i Europas interesse at have et effektivt og moderne toldsystem, er værd at foretage visse indrømmelser, som eventuelt kunne opvejes af støtte, der er begrænset til specifikke tilfælde, hvor det kan dokumenteres at være nødvendigt.
3.6

For samtidig at sikre mobiliteten må der gøres fremskridt med hensyn til de fælles europæiske kompetence-charts, der er nødvendige for de enkelte sektorer eller fag, uden at glemme uddannelsernes kvalitative side (værdier, lige muligheder). Eftersom Kommissionens generaldirektorater for beskæftigelse, uddannelse og kultur også beskæftiger sig med menneskelige ressourcer, ville det være nyttigt at integrere deres initiativer til fordel for forskning og innovation i den her behandlede meddelelse for at dække hele spektret.
12.10

Observationscentret bør have et koordineringsudvalg, der skal fastsætte målene og specifikationerne for evalueringerne, og som skal omfatte de organer, der har ansvar for researcharbejde samt behandling af rapporterne og udarbejdelse af udtalelse herom. Det vil få tilknyttet et videnskabeligt råd med henblik på at undersøge den anvendte metodologi og fremsætte henstillinger i den sammenhæng. Koordineringsudvalget skal sikre, at evalueringsrapporterne bliver fremlagt og drøftet offentligt i samtlige medlemsstater sammen med alle de berørte parter, hvilket forudsætter, at evalueringsrapporterne foreligger på de forskellige arbejdssprog i EU.
3.8

Egentlig ligger miljøproblemet ikke i det forhold, at f.eks. en ikke-vedvarende ressource er knap, stadig disponibel eller ikke længere disponibel. Miljøproblemet viser sig — og netop her sætter Kommissionen også ind — i form af konsekvenserne (f.eks. for klimaet) af udnyttelsen eller overudnyttelsen af ressourcerne. Miljømæssigt er det således ikke et problem, at den solenergi, der er lagret i form af olie, kul eller gas, slipper op. Men EØSU påpeger, at det vil være et alvorligt problem for vores økonomi og dermed også et socialt problem med væsentlige følger for levestandarden, når de ikke-vedvarende ressourcer ikke længere står til rådighed. Det drejer sig derfor ikke kun om de miljømæssige konsekvenser af ressourceudnyttelsen, men også simpelthen om de nuværende og kommende generationers potentielle adgang til naturressourcer. En af de kommende årtiers væsentlige udfordringer i forbindelse med debatterne om bæredygtighed vil derfor være at sikre, at også de kommende generationer vil kunne råde over naturressourcer. Spørgsmålet om øget ressourceknaphed er derfor efter EØSU's mening ikke kun et spørgsmål om miljø, men om bæredygtighed, der jo både indeholder miljømæssige, sociale og økonomiske kriterier.
4.3.3.1

EØSU har i en nylig udtalelse om grønbogen fra juli 2005 peget på det nyttige i at ændre UCITS (5). »Investeringsfondene konkurrerer med finansielle produkter såsom livsforsikring tilknyttet investeringsfonde (unit-linked policies), som investorerne ser som et produkt af samme type, selv om de er underlagt en helt anden lovgivning. Dette kan fordreje investorernes valg og give negative konsekvenser, hvad angår omkostninger og risikoniveau for de pågældende investeringer. EØSU mener ikke, at man kan takle problemet med mindre konkurrence ved at lempe de påkrævede begrænsninger og garantier i relation til investeringsfondene. Det vil derimod være ønskeligt med en skærpelse af de lovfæstede standarder, således at de finansielle produkter, som i praksis opfattes som et direkte alternativ til investeringsfondene, underkastes lovkrav svarende til dem for investeringsfonde.« Ubalancen i kravene til fonde og livsforsikring tilknyttet investeringsfonde, den kun delvise udvikling af det europæiske pas på grund af de hindringer, som nogle tilsynsmyndigheder fortsat lægger i vejen, manglende gennemsigtighed omkring omkostninger ved især opsigelse samt markedsopsplitning og de høje omkostninger er nogle af de påviste problemer. EØSU er imidlertid betænkelig ved tendensen til, at der i nogle medlemsstater udvikles fonde med garanteret kapital uden noget krav om, at moderselskabet skal besidde passende egne midler med det resultat, at forbrugerne ikke er tilstrækkelig dækket i tilfælde af særlig ugunstige markedsudviklinger. EØSU opfordrer Kommissionen til at rette op på denne mangel og fastlægge passende egenkapitalkrav for de selskaber, som tilbyder fonde med garanteret kapital, og sikre et specifikt og passende tilsynsniveau. EØSU er særlig bevidst om bestræbelserne på at opnå mere effektive UCITS, især fordi de udgør en betydelig del af pensionsfondsordninger og derfor kan bidrage til løsningen af det problem, som med rette blev påpeget i hvidbogen, dvs. finansieringen af det enorme pensionsunderskud, som størstedelen af de europæiske landes økonomier er berørt af.
5.3

EØSU anerkender, at Kommissionen selv har ydet en indsats, og der har været flere hundrede ophævelser og forældelseserklæringer, som burde have været med til væsentligt at reducere fællesskabsrettens omfang, men ikke nødvendigvis har lettet byrden for erhvervslivet, arbejdstagerne, forbrugerne og andre »interesserede parter«. Udvalget er klar over, at der fortsat er områder, hvor der kræves mere lovgivning på EU-niveau for at forsvare miljøet og arbejdstagernes, forbrugernes og ugunstigt stillede gruppers (f.eks. handicappedes og andre mindretals) rettigheder og sikre, at de alle kan få fuld gavn af det indre markeds fordele.
4.3.17

Kommissionen mener, at inden man kan gennemføre de foreslåede foranstaltninger, bør den forudgående høring af sektoren styrkes, de anvendte tekniske foranstaltningers formåen vurderes, en række eksisterende tekniske bestemmelser afklares, brochurer og informationsmateriale fremstilles, informationsteknologi tages i anvendelse og fiskernes indberetningsforpligtelser begrænses. EØSU er overbevist om, at alle disse tiltag er nødvendige, men gør Kommissionen opmærksom på, at anvendelsen af informationsteknologier til datainput og forvaltning nødvendigvis kræver en tilpasningsproces og økonomisk støtte, som gør det muligt for fiskerfartøjerne at indføre disse nye teknologier. Der bør derfor sikres en rimelig overgangsperiode, som er nødvendig for samrådsprocessen med fagfolk, branchen og medlemsstaterne, for sikring af erhvervshemmeligheder, for at opnå de berørtes tillid og opbakning, for at afprøve processen i reelt omfang, for at bidrage til ekstraudgifterne til de nye materialer, som skal anvendes, og derigennem garantere, at forenklingsreformen bliver vellykket.
6.3

EØSU opfordrer Kommissionen til: — at sikre intern sammenhæng mellem de generaldirektorater, som beskæftiger sig med de forskellige aspekter af naboskabspolitikken ved at fremme synergier, networking og bedste praksis; — at indskærpe over for regeringerne i partner- og nabolandene, at de bør inddrage det organiserede civilsamfund i gennemførelsen af de nationale handlingsplaner ved med henblik herpå at fastsætte et krav om inddragelse af det organiserede civilsamfund i evalueringen af de resultater, som er opnået i de enkelte partner- og nabolande; — at tilføre samfunds- og erhvervskredsene den knowhow, som er nødvendig for, at de ressourcer, der stilles til rådighed for naboskabspolitikken, anvendes optimalt og korrekt, og for at disse kredse kan føre tilsyn med gennemførelsen af de nationale handlingsplaner i deres lande og fremsætte forslag til opfølgningen heraf; — at fastlægge klare og effektive kriterier for vurderingen af fælles værdier, som er den vigtigste prioritet i forbindelse med naboskabspolitikkens gennemførelse; — at tilvejebringe informationer og dokumentation om de møder, der afholdes inden for rammerne af associeringsaftalerne, og som har til formål at drøfte gennemførelsen af de nationale handlingsplaner (og bl.a. offentliggøre tidsplanen og dagsordenerne for disse møder), og tilskynde til afholdelsen af informations- og høringsmøder før og efter disse møder; — at foreslå et instrument, som letter udstedelsen af visa til borgere i partnerlande, der ønsker at rejse til EU for at studere, forske eller opnå kontakt med tilsvarende organisationer, virksomheder osv.; — at støtte EØSU's indsats for at sikre koordineringen af de rådgivende organer og civilsamfundsorganisationer, som er blevet engageret i gennemførelsen af de nationale handlingsplaner, navnlig ved at finansiere afholdelsen af et årligt økonomisk og socialt topmøde (i lighed med det topmøde, som EØSU har været vært for i 10 år som led i Euro-Middelhavssamarbejdet), der giver mulighed for at evaluere den overordnede gennemførelse af naboskabspolitikken, og som ligeledes giver de involverede organisationer mulighed for at sammenligne erfaringer på overordnet plan og ikke kun på bilateralt eller lokalt plan.
5.2.2

Men målinger af forventede befolkningsændringer vanskeliggøres af, at det er svært at forudsige omfanget af indvandring. Det kan være vigtigt at inddrage omfanget af den forventede indvandring og den sandsynlige virkning for bæredygtigheden af offentligt finansierede pensionsfonde. Jo mere nøjagtige data om indvandringsstrømme, jo større bidrag kan statistikker yde til at træffe de rette beslutninger.
2.1

EØSU finder det meget nyttigt, at alle retsakter samles i et enkelt direktiv. I forbindelse med Borgernes Europa lægger EØSU, ligesom Kommissionen, stor vægt på at forenkle og afklare fællesskabslovgivningen for at gøre den klarere og lettere tilgængelig for almindelige borgere, således at de får nye muligheder og kan udnytte de specifikke rettigheder, som fællesskabslovgivningen giver dem.
3.3.3

I sin meddelelse drager Kommissionen sammenligninger med USA, som i højere grad end Europa tilskynder til iværksætteri. I en tidligere udtalelse har EØSU peget på, at der i Europa i forhold til USA er færre, der starter nye virksomheder op, og at der er betydeligt flere europæere, der foretrækker at være ansat frem for at være selvstændig. Mange iagttagere mener, at den europæiske samfundsmodel er én af hovedårsagerne til, at der i Europa er flere der foretrækker ansættelse. Det bør overvejes, a) om disse data alene er tilstrækkelige til at sammenligne aktiviteten EU-staterne imellem og i forhold til resten af verden, b) hvilke virkninger denne præference for at være ansat i forhold til at være selvstændig har, c) om dette er direkte forbundet med manglen på iværksætterdynamik i Europa, og d) om løsningerne er acceptable for det europæiske samfund (9).
7.2

EØSU tilslutter sig Europa-Parlamentets synspunkt om, at det er vigtigt at give et EU under udvidelse passende budgetmidler, som står i forhold til dets stadigt stigende politiske ambitioner. De finansielle overslag udgør en finansiel ramme, hvis mål er at sikre udviklingen af EU's prioriteter under hensyn til budgetdisciplinen. Der er ikke tale om et syvårigt budget.
3.11.1

EØSU noterer sig, at det foreslås, at den årlige basissats for finansieringsbidraget fra Fællesskabet i hele det syvende Euratom-rammeprograms løbetid ikke må overstige 20 %. Udvalget betragter denne sats som en nødvendig tilskyndelse til at få medlemsstaterne til at yde et vægtigt bidrag til et velkoordineret (se punkt 1.4) fællesskabsprogram, der udgør det nødvendige grundlag, forankring og input for det europæiske fællesforetagende for ITER og DEMO. Satsen kan være passende til at begynde med, men det er tvivlsomt, om den er tilstrækkelig i hele programmets løbetid som tilskyndelse for medlemsstaterne til at yde et tilfredsstillende og nødvendigt finansieringsbidrag. Udvalget anbefaler derfor, at satsen som en forsigtighedsforanstaltning hæves til 25 %, hvilket stadig kun vil være halvdelen eller en tredjedel (i henhold til artikel 32, stk. 1) af det, som Fællesskabet ellers ville bidrage med. Derudover finder udvalget, at disse øvre grænser som en hovedregel også bør gælde.
3.6

Artikel 14 — befolkningen i grænseområder. Der fastlægges særlige bestemmelser, som understøtter de eksisterende bestemmelser, for »befolkningen i grænseområder« (personer, der har bopæl i grænseområdet) og for grænsearbejdere (arbejdstagere med bopæl i en EU-medlemsstat, som arbejder i et tilstødende tredjelands grænseområde, eller arbejdstagere med bopæl i et tredjeland, som arbejder i en tilstødende EU-medlemsstats grænseområde). Hvad angår disse kategorier får medlemsstaterne mulighed for at nedsætte de beløbsmæssige og/eller mængdemæssige begrænsninger. Direktivforslaget definerer et »grænseområde« som et område, der i luftlinie ikke spænder mere end 15 km. EØSU finder, at denne afgrænsning er vilkårlig og ikke tager hensyn til det enkelte grænseområdes geografiske, økonomiske og sociale karakteristika: hver medlemsstat bør have mulighed for at afgrænse dens egne områder afhængigt af omstændighederne; Derudover vil større fleksibilitet give nogle medlemsstater mulighed for at imødegå det foruroligende fænomen »atypisk« smugleri, der finder sted ved landegrænserne i de østeuropæiske lande.
4.6

Endelig ville det måske være hensigtsmæssigt at forudse en bestemmelse vedrørende anvendelse af våben inden for jagt, sport eller som samlerobjekt, for det overordnede sikkerhedskrav bør også gælde på disse områder på grund af de pågældende genstandes beskaffenhed eller rettere dødbringende karakter. I realiteten er fastlæggelsen af anvendelsesformålet med besiddelsen af våben i sidste ende en skønssag, hvor der kan være tale om udsving og misbrug, som i allerhøjeste grad bør undgås. I den forbindelse rådes der i tråd med de overordnede overvejelser i det foreliggende forslag til at pålægge de forskellige stater obligatorisk at operere med en attest, en tilladelse eller andre former for administrativ tilladelse til at bruge og bære våben, hvilket de interne sikkerhedsmyndigheder med overvågnings- og tilsynskompetence skal inddrages i.
4.6.1

Konkurrencedygtige bredbåndsleverandører ønsker at se en organiseret markedsefterspørgsel: Et marked, hvor kunderne ved, hvilke tjenester de ønsker og hvor meget de ønsker at betale for det, og et marked, hvor efterspørgslen aggregeres til et attraktivt servicetilbud til en ny leverandør. Organiseret efterspørgsel bør kunne øge den reelle konkurrence. Det vil også gøre det lettere for tjenesteudbyderne at indse fordelene ved at levere tjenester til EU's mindre udviklede regioner. Udvalget bifalder Kommissionens initiativ til at søsætte et websted, som vil styrke aggregeringen af efterspørgslen og fremme leveringen.