DA

Bruxelles, den 14.1.2011

KOM(2011) 9 endelig

FORELØBIGT FORSLAG TIL ÆNDRINGSBUDGET NR. 1

TIL DET ALMINDELIGE BUDGET FOR 2011

OVERSIGT OVER UDGIFTER EFTER SEKTION

Sektion III – Kommissionen

(forelagt af Kommissionen)

FORELØBIGT FORSLAG TIL ÆNDRINGSBUDGET NR. 1

TIL DET ALMINDELIGE BUDGET FOR 2011

OVERSIGT OVER OMKOSTNINGER EFTER SEKTION

Sektion III – Kommissionen

Under henvisning til:

– traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 314, i forbindelse med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 106a,

– Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget [1], særlig artikel 37,

– De Europæiske Fællesskabers almindelige budget for 2011, der blev vedtaget den 15. december 2010,

forelægger Europa-Kommissionen hermed budgetmyndigheden det foreløbige forslag til ændringsbudget nr. 1 til budgettet for 2011.

ÆNDRINGER I OVERSIGTEN OVER INDTÆGTER OG UDGIFTER EFTER SEKTION

Ændringerne i oversigten over indtægter og udgifter efter sektion findes på EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm). En engelsk udgave af ovennævnte ændringer vedlægges til orientering som bilag.

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Indledning (...)3

2. Anvendelse af EU's Solidaritetsfond (...)3

2.1. Polen (...)3

2.2. Slovakiet (...)5

2.3. Ungarn (...)6

2.4. Den Tjekkiske Republik (...)6

2.5. Kroatien (...)6

2.6. Rumænien (...)6

2.7. Konklusion (...)6

3. Finansiering (...)6

4. Sammenfattende oversigt efter udgiftsområder i den finansielle ramme (...)6

1. INDLEDNING

Det foreløbige forslag til ændringsbudget (FFÆB) nr. 1 til budgettet for 2011 vedrører anvendelse af EU's Solidaritetsfond med et beløb på 182 388 893 EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger for at afhjælpe følgerne af kraftige regnskyl i Polen, Slovakiet, Den Tjekkiske Republik, Ungarn, Kroatien og Rumænien.

2. ANVENDELSE AF EU' SOLIDARITETSFOND

2.1. Polen

I maj og juni blev en stor del af Polen ramt af to på hinanden følgende flodbølger, der kom fra syd til nord og skyllede ned ad de største floder Vistula, Oder og Warta. Oversvømmelserne ramte næsten alle Polens provinser ('voivodeships') og forvoldte omfattende ødelæggelser inden for landbrugssektor, offentlig infrastruktur og privat ejendom, transportnet og kulturarvsteder.

(1) Anmodningen om økonomisk tilskud fra EU's Solidaritetsfond blev forelagt Kommissionen den 23. juli 2010 inden for fristen på 10 uger, efter første skade blev registreret den 14. maj 2010. Den 29. september forelagde de polske myndigheder en ajourføring af overslaget over det samlede skadesomfang for Kommissionen.

(2) Ifølge de polske myndigheders vurdering andrager de samlede direkte skader 2,999 mia. EUR. Dette beløb svarer til 0,8468 % af Polens bruttonationalindkomst (BNI) og overstiger den normale tærskel for anvendelse af solidaritetsfonden på 2,124 mia. EUR (dvs. 0,6 % af BNI baseret på 2008-tal). Det fremgår af Kommissionens tjenestegrenes analyse, at de metoder, Polen har anvendt til vurdering af de forskellige skadeskategorier, er meget troværdige.

(3) Der er tale om en naturkatastrofe. Da de skønnede samlede direkte skader på 2,999 mia. EUR overstiger den tærskel for anvendelse af solidaritetsfonden, der gælder for Polen i 2010, betragtes katastrofen som "en større naturkatastrofe", og den er derfor omfattet af Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002. Den samlede direkte skade danner grundlag for beregning af det økonomiske tilskud. Dette tilskud kan kun anvendes til nødhjælpstiltag som præciseret i artikel 3 i forordningen.

(4) Da de to flodbølger var en følge af de samme længerevarende meteorologiske forhold, kan de betragtes som én enkelt katastrofe som præciseret i Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002. Oversvømmelserne forvoldte store ødelæggelser af basisinfrastrukturer, private hjem, offentlige bygninger, erhvervsvirksomheder, landbrugsarealer samt omfattende skader på berømte kulturarvsteder og for den berørte befolkning. Det oplyses, at kun to "voivodeships" ud af Polens 16 provinser undslap oversvømmelserne.

(5) Følgende tre provinser i det sydlige Polen var særligt hårdt ramt af oversvømmelserne i maj-juni 2010: provinsen Dolnoslask (Dolnośląskie) og Opole provinsen (Opolskie), som begge ligger i Oder-flodens (Odra) afvandingsområde, og Województwo Małopolskie eller Małopolska-provinsen, som næsten alle ligger i Vistula-flodens afvandingsområde. Det rapporteredes, at mere end 20 personer mistede livet. 66 660 familier blev berørt af oversvømmelserne, og 14 563 familier blev evakueret. I alt 811 kommuner blev ramt af oversvømmelserne, og der blev forvoldt skade på 1 387 virksomheder, 683 000 ha land og 18 000 bygninger blev oversvømmet. Over 55,6 km jernbanestrækninger kræver omgående reparation, medens over 400 km spor var lukket, eller der var begrænset drift under oversvømmelserne. 1 300 km diger til forebyggelse af oversvømmelse skal genopbygges. Offentlige bygninger (f.eks. 802 skoler, 160 børnehaver) blev ødelagt. To seværdigheder på UNESCO's liste over verdenskulturarven (St. Philip’s og St. James’s kirker i Sękowa) kræver omfattende bevarings- og reparationsarbejder. Polen anmodede om tilskud gennem Fællesskabets ordning for civilbeskyttelse. Der er ingen tvivl om, at det på baggrund af de fremlagte oplysninger kan konkluderes, at oversvømmelserne havde alvorlige følgevirkninger for borgernes livsvilkår, det naturlige miljø og økonomien. Den polske anmodning indeholder en detaljeret analyse af konsekvenserne af oversvømmelserne samt en oversigt over det skønnede samlede skadesomfang opdelt efter sektor.

(6) Omkostningerne til nødhjælpstiltag, hvortil der kan ydes tilskud efter artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2012/2002, er af de polske myndigheder vurderet til 2,195 mia. EUR opdelt efter tiltagenes art. Hovedparten af disse omkostninger (over 1,248 mia. EUR) vedrører omkostninger til omgående udbedring af infrastrukturer, så de kan fungere igen. Det fremgår klart af oplysningerne fra de polske myndigheder, at omkostningerne til de tilskudsberettigede tiltag langt overstiger det tilskud, som Solidaritetsfonden har mulighed for at yde. Det vil blive præciseret i gennemførelsesaftalen, hvilke former for tiltag der rent faktisk vil blive finansieret via fonden.

(7) De berørte områder er berettigede som "konvergensområder" ifølge strukturfondene (2007-2013).

(8) Ifølge de polske myndigheder er der ikke nogen forsikringsdækning af de tilskudsberettigede omkostninger.

2.2. Slovakiet

Slovakiet blev ramt af rekordstore nedbørsmængder i maj og juni 2010. Områder blev sat under vand, skråninger skred, og omfattende oversvømmelser forvoldte alvorlige ødelæggelser på offentlig og privat infrastruktur, på vej- og tognet, landbrug og industri.

(1) Anmodningen om økonomisk tilskud fra EU's Solidaritetsfond blev forelagt Kommissionen den 16. juli 2010, inden for fristen på 10 uger, efter første skade blev registreret den 9. maj 2010. Den 27. september forelagde de slovakiske myndigheder yderligere oplysninger, bl.a. en ajourføring af deres overslag over de samlede skader for Kommissionen.

(2) Ifølge de slovakiske myndigheders skøn andrager de samlede direkte skader 561 133 594 mio. EUR. Dette beløb svarer til 0,8902 % af Slovakiets bruttonationalindkomst (BNI) og overstiger den normale tærskel for anvendelse af solidaritetsfonden på 378,205 mio. EUR, der gælder for Slovakiet i 2010. (dvs. 0,6 % af BNI baseret på 2008-tal).

(3) Der er tale om en naturkatastrofe. Da det skønnede samlede skadesomfang overstiger tærsklen for anvendelse af solidaritetsfonden, betragtes katastrofen som "en større naturkatastrofe", og er derfor omfattet af Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002. Den samlede direkte skade danner grundlag for beregning af det økonomiske tilskud. Dette tilskud kan kun anvendes til nødhjælpstiltag som præciseret i artikel 3 i forordningen. Det fremgår af Kommissionens tjenestegrenes analyse, at de metoder, Slovakiet har anvendt til vurdering af de forskellige skadeskategorier, er troværdige.

(4) Oversvømmelserne og jordskredene skete hovedsagelig i Slovakiets centrale og østlige dele, der betragtes som mindre udviklede områder. De største skader blev registreret i Prešov- og Košice-regionerne. Anmodningerne indeholder en beskrivelse af katastrofens følgevirkninger: 306 huse blev ramt af jordskred (der var ca. 235 jordskred i landet), 45 894 husstande blev ramt af oversvømmelserne, og 150 beboelsesejendomme blev skadet eller ødelagt. Mange offentlige bygninger blev ødelagt, der var mange tab af menneskeliv, og der rapporteredes enorme skader på landets transportinfrastruktur. Den største skade forvoldtes imidlertid inden for landbrugssektoren (landbrugsprodukter), hvor den foreløbige beregning af skaderne er på 149,9 mio. EUR. På grund af de alvorlige følger af oversvømmelserne anmodede Slovakiet om tilskud fra Fællesskabets ordning for civilbeskyttelse. Det kan konkluderes, at oversvømmelserne og jordskredene havde alvorlige og langvarige følgevirkninger for borgernes livsvilkår, det naturlige miljø og økonomien, også i de regioner, der betragtes som mindst udviklede. Den slovakiske anmodning indeholder en detaljeret analyse af konsekvenserne af oversvømmelserne samt et skøn over det samlede skadesomfang opdelt på sektor.

(5) Omkostningerne til nødhjælpstiltag, hvortil der kan ydes tilskud efter artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2012/2002, er af de slovakiske myndigheder vurderet til 78 419 054 EUR opdelt efter tiltagenes art. Hovedparten af omkostningerne til nødhjælpstiltagene (over 40 mio. EUR) vedrører omkostninger til omgående genopbygning af infrastruktur, så den kan fungere igen. Det fremgår klart af oplysningerne fra de slovakiske myndigheder, at omkostningerne til de tilskudsberettigede tiltag langt overstiger det tilskud, som Solidaritetsfonden har mulighed for at yde. Det vil blive præciseret i gennemførelsesaftalen, hvilke former for tiltag der rent faktisk vil blive finansieret via fonden.

(6) I Slovakiet er tre regioner tilskudsberettigede ifølge konvergensmålet, og en region er tilskudsberettiget efter målet om regional konkurrenceevne og beskæftigelse i henhold til strukturfondene (2007-2013).

(7) Ifølge de slovakiske myndigheder er der ikke nogen forsikringsdækning af de tilskudsberettigede omkostninger.

2.3. Ungarn

Som følge af næsten en måneds vedvarende nedbør i maj og juni 2010 var der kraftige oversvømmelser i Ungarn, der forårsagede voldsomme skader inden for landbrugssektoren, boliger og erhvervsliv, vejnet og anden infrastruktur. De nordøstlige og centrale dele af landet blev særligt hårdt ramt.

(1) Anmodningen om økonomisk tilskud fra EU's Solidaritetsfond blev forelagt Kommissionen den 24. juli 2010 inden for fristen på 10 uger, efter første skade blev registreret den 15. maj 2010.

(2) Ifølge de ungarske myndigheders vurdering andrager det samlede skadesomfang 719 343 706 EUR. Dette beløb svarer til 0,7307 % af Ungarns bruttonationalindkomst (BNI) og overstiger den normale tærskel for anvendelse af solidaritetsfonden på 590,710 mio. EUR, der gælder for Ungarn i 2010 (dvs. 0,6 % af BNI baseret på 2008-tal).

(3) Der er tale om en naturkatastrofe. Da de vurderede samlede direkte skader overstiger tærsklen for anvendelse af solidaritetsfonden, betragtes katastrofen som "en større naturkatastrofe", og den er derfor omfattet af Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002. Den samlede direkte skade danner grundlag for beregning af det økonomiske tilskud. Dette tilskud kan kun anvendes til nødhjælpstiltag som præciseret i artikel 3 i forordningen. Det fremgår af Kommissionens tjenestegrenes analyse, at de metoder, Ungarn har anvendt til vurdering af de forskellige skadeskategorier, er meget detaljerede og fornuftige, og at resultaterne er troværdige. Overslaget over den samlede direkte skade er i realiteten ret forsigtigt.

(4) De usædvanlige vejrforhold, der udviklede sig i Det Karpatiske Bassin, og som blev efterfulgt af orkanagtig regn, hvirvelvinde, usædvanligt kraftige vindstød med op til over 160 km/t, resulterede i massive oversvømmelser. Der blev beordret nødhjælpstiltag i 11 ud af 19 amter. Den ungarske anmodning indeholder detaljerede oplysninger om skadernes omfang og kan sammenfattes således: Ungarns to største floder, Donau og Tisza, gik over deres bredder, og det var nødvendigt at beordre allerhøjeste alarmberedskab på en samlet strækning på 3 088 km. 5 259 personer blev beordret til at forlade deres hjem, nødhjælpsaktionen omfattede næsten 780 000 personer (næsten 8 % af befolkningen) og næsten en halv million personer var i direkte fare. 317 hjem blev ødelagt, over 5 600 beboelsesejendomme i 105 boligkvarterer kræver udbedring. Oversvømmelserne forårsagede voldsomme skader på jernbaneinfrastrukturen (der rapporteredes 612 tilfælde af driftsforstyrrelser på 25 strækninger). 50 000 køretøjer måtte køre en omvej hver dag. Der var skader på skoler, børnehaver og andre uddannelsesinstitutioner. Størstedelen af skaderne skete dog inden for landbruget. På grund af oversvømmelsernes store følgevirkninger anmodede Ungarn om tilskud gennem Fællesskabets ordning for civilbeskyttelse. Det kan konkluderes, at oversvømmelserne havde alvorlige og langvarende følgevirkninger for borgernes livsvilkår, det naturlige miljø og økonomien, især landbruget. Den ungarske anmodning indeholder en detaljeret analyse af oversvømmelsernes følgevirkninger og en oversigt over de skønnede samlede skader efter sektor.

(5) Omkostningerne til nødhjælpstiltag, hvortil der kan ydes tilskud efter artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2012/2002, er af de ungarske myndigheder vurderet til 194 195 242 EUR opdelt efter tiltagenes art. Størstedelen af omkostningerne til nødhjælpstiltagene (over 85,754 mio. EUR) vedrører omkostninger til redningstjenester. Det fremgår klart af oplysningerne fra de ungarske myndigheder, at omkostningerne til de tilskudsberettigede tiltag langt overstiger det tilskud, som Solidaritetsfonden har mulighed for at yde. Det vil blive præciseret i gennemførelsesaftalen, hvilke former for tiltag der rent faktisk vil blive finansieret via fonden.

(6) I Ungarn er 6 regioner tilskudsberettigede efter konvergensmålet og en region er berettiget til tilskud, da den betragtes som "indfasningsregion" ifølge strukturfondene for 2007-2013.

(7) Ifølge de ungarske myndigheder er der ikke nogen forsikringsdækning af de tilskudsberettigede omkostninger.

2.4. Den Tjekkiske Republik

Den Tjekkiske Republik blev ramt af orkanagtige regnskyl i maj og juni 2010. Disse regnskyl resulterede i to flodbølger, som var forbundet med hinanden, og som berørte den nordøstlige del af landet og forvoldte skader på beboelsesejendomme, virksomheder, vejnet og anden infrastruktur.

(1) Anmodningen om økonomisk tilskud fra EU's Solidaritetsfond blev forelagt Kommissionen den 23. juli 2010 inden for fristen på 10 uger, efter første skade blev registreret den 18. maj 2010.

(2) Der er tale om en naturkatastrofe. De tjekkiske myndigheder vurderede de samlede direkte skader som følge af katastrofen til 204 456 041 EUR. Da dette beløb ligger under tærsklen på 824,029 mio. EUR (dvs. 0,6 % af Den Tjekkiske Republiks BNI) kan katastrofen ikke betragtes som "en større naturkatastrofe" i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002. Den Tjekkiske Republik blev imidlertid ramt af den samme stormflodskatastrofe, der medførte en større naturkatastrofe i Polen og Slovakiet. Betingelsen i artikel 2, stk. 2, andet afsnit i Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002, ifølge hvilken et land, der rammes af samme naturkatastrofe som en nabostat, under særlige omstændigheder kan modtage midler fra fonden, er derfor opfyldt.

(3) Det hårdest ramte område ligger i den nordøstlige del af Den Tjekkiske Republik og omfatter fire regioner (Moravian-Silesian, Olomouc, Zlín og den sydlige Moravian-region), som grænser op til Polen, Slovakiet og Østrig. Oversvømmelsen resulterede i, at fem personer mistede livet, hundredvis af hjem blev oversvømmet og ødelagt, offentlige anlæg og vejnet blev kraftigt ødelagt. Mange virksomheder måtte indskrænke produktionen på grund af transportproblemer. De berørte regioner ligger endvidere i de økonomisk svageste regioner med store negative følgevirkninger på beskæftigelsesområdet.

(4) Omkostningerne til nødhjælpstiltag, hvortil der kan ydes tilskud efter artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2012/2002, er af de tjekkiske myndigheder vurderet til 136 945 071 EUR opdelt efter tiltagenes art.

(5) De tjekkiske myndigheder har oplyst, at der ikke er anvendt midler fra andre EU-fonde i forbindelse med afhjælpningen af katastrofens følgevirkninger. Den Tjekkiske Republik har ikke planer om at anvende strukturfondene.

2.5. Kroatien

Fra slutningen af maj og næsten hele juni måned 2010 var Kroatien ramt af kraftigt nedbør med hagl og tordenbyger, som forvoldte alvorlige oversvømmelser i landets østlige og centrale dele. Katastrofen forvoldte betydelige ødelæggelser inden for landbrugssektor, offentlig og privat ejendom og transportinfrastruktur.

(1) Anmodningen om økonomisk tilskud fra EU's Solidaritetsfond blev forelagt Kommissionen den 9. august 2010 inden for fristen på 10 uger, efter første skade blev registreret den 31. maj 2010.

(2) Der er tale om en naturkatastrofe. De kroatiske myndigheder vurderede de samlede direkte skader som følge af katastrofen til 153 039 303 EUR. Da dette beløb ligger under tærsklen på 275,804 mio. EUR (dvs. 0,6 % af Kroatiens BNI), kan katastrofen ikke betragtes som "en større naturkatastrofe" i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002. Kroatien blev imidlertid ramt af samme stormflodskatastrofe, der medførte en større naturkatastrofe i Ungarn. Derfor er betingelsen i artikel 2, stk. 2, andet afsnit i Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002, ifølge hvilken et land, der rammes af samme naturkatastrofe som en nabostat, under særlige omstændigheder kan modtage midler fra fonden, opfyldt. Da Kroatien for tiden fører forhandlinger om tiltrædelse af EU, er landet berettiget til at modtage tilskud fra EU's solidaritetsfond.

(3) Med hensyn til oversvømmelsernes følgevirkninger oplyser de kroatiske myndigheder, at 427 huse blev oversvømmet, 682 huse blev ødelagt og over hundrede familier måtte evakueres. Der forvoldtes betydelige ødelæggelser på vejinfrastruktur, der resulterede i trafikpropper, som vanskeliggjorde en omgående indsats. Størstedelen af ødelæggelserne skete inden for landbrugssektoren og beløb sig til over 141 mio. EUR svarende til 92 % af de samlede ødelæggelser.

(4) Omkostningerne til nødhjælpstiltag, hvortil der kan ydes tilskud efter artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2012/2002, er af de kroatiske myndigheder vurderet til 11 670 861 EUR opdelt efter tiltagenes art.

Ifølge de kroatiske myndigheder er der ikke anvendt andre midler fra Fællesskabet i forbindelse med afhjælpningen af katastrofens følgevirkninger.

2.6. Rumænien

I slutningen af juni blev Rumænien ramt af kraftige oversvømmelser og jordskred, der dækkede størstedelen af landet. Katastrofen forvoldte betydelige ødelæggelser på infrastruktur, landbrugssektor og privat og offentlig ejendom.

(1) Anmodningen om økonomisk tilskud fra EU's Solidaritetsfond blev forelagt Kommissionen den 31. august 2010 inden for fristen på 10 uger, efter første skade blev registreret den 23. juni 2010.

(2) Der er tale om en naturkatastrofe, som er omfattet af Solidaritetsfonden.

(3) De rumænske myndigheder vurderede de samlede direkte skader som følge af katastrofen til 875 757 770 EUR. Dette beløb svarer til 0,6669 % af Rumæniens BNI og overstiger den normale tærskel for anvendelse af Solidaritetsfonden på 787,935 mio. EUR (dvs. 0,6 % baseret på 2008-tal). Det fremgår af Kommissionens tjenestegrenes analyse, at de metoder, Rumænien har anvendt til vurdering af de forskellige skadeskategorier, er troværdige.

(4) Da de vurderede samlede direkte skader på 875 757 770 EUR overstiger den tærskel for anvendelse af Solidaritetsfonden på 787,935 mio. EUR, der gælder for Rumænien i 2010, kan katastrofen betragtes som "en større naturkatastrofe", og den er derfor omfattet af Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002. Den samlede direkte skade danner grundlag for beregning af det økonomiske tilskud. Dette tilskud kan udelukkende anvendes til nødhjælpstiltag som præciseret i forordningens artikel 3.

(5) I juni og den efterfølgende måned blev Rumænien ramt af kraftige oversvømmelser, der forvoldte betydelige ødelæggelser inden for landbrug, infrastruktur og private hjem. I anmodningen beskrives følgevirkninger således: 37 amter (ud af 41) og over 6,7 millioner borgere blev berørt. 15 000 personer måtte evakueres, 3 936 private hjem blev ramt, hvoraf 3 073 blev beskadiget og 863 blev fuldstændigt ødelagt. 147 offentlige bygninger skal genopbygges. 443 km forsvarslinjer, 293 km diger og 35 dæmninger, 5 257 km vejinfrastruktur samt broer, stenkister og gangbroer blev ødelagt. De største ødelæggelser skete imidlertid inden for landbrugssektoren: 110 585 ha landbrugsarealer, 31 088 ha græsningsarealer og græsmarker og over 2 000 ha andre marker, vingårde og frugtplantager blev oversvømmet. Inden for skovbrugssektoren rapporteredes betydelige tab af beplantninger, ødelæggelser af skovplanteskoler, store mængder ødelagt tømmer og andre typer træer. På grund af oversvømmelsernes store følgevirkninger anmodede Rumænien om tilskud gennem Fællesskabets ordning for civilbeskyttelse. Det kan konkluderes, at oversvømmelserne havde alvorlige og langvarige følgevirkninger for borgernes livsvilkår, det naturlige miljø og økonomien, især inden for landbruget. Rumæniens anmodning indeholder en detaljeret analyse af oversvømmelsernes indvirkning og en oversigt over de samlede anslåede skader opdelt efter sektor.

(6) Omkostningerne til nødhjælpstiltag, hvortil der kan ydes tilskud efter artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2012/2002, er af de rumænske myndigheder vurderet til 715 029 944 EUR opdelt efter tiltagenes art. De rumænske myndigheder kunne imidlertid ikke give oplysninger om udgifterne til omgående rengøring af de katastroferamte områder. Det fremgår klart af oplysningerne fra de rumænske myndigheder, at de faktiske udgifter til de støtteberettigede tiltag langt overstiger det tilskud, som Solidaritetsfonden har mulighed for at yde. Det vil blive præciseret i gennemførelsesaftalen, hvilke former for tiltag der rent faktisk vil blive finansieret via fonden.

(7) De berørte regioner er berettiget til tilskud efter konvergensmålene under strukturfondene (2007-2013).

(8) Ifølge de rumænske myndigheder er der ikke nogen forsikringsdækning af de tilskudsberettigede omkostninger.

2.7. Konklusion

Som konklusion foreslås det af ovenstående grunde, at anmodningerne fra Polen, Slovakiet, Ungarn, Den Tjekkiske Republik, Kroatien og Rumænien vedrørende stormflodskatastroferne i maj, juni og juli 2010 accepteres og at Solidaritetsfonden anvendes i hvert af disse tilfælde.

3. FINANSIERING

Det samlede årlige budget, der står til rådighed for Solidaritetsfonden, er i størrelsesordenen 1 mia. EUR. Eftersom solidaritet var den helt afgørende begrundelse for at oprette fonden, mener Kommissionen, at støtten fra fonden bør være progressiv. Det betyder, at den del af skaderne, der ligger over tærskelværdien (0,6 % af BNI eller 3 mia. EUR i 2002-priser, idet det laveste af beløbene anvendes), ifølge tidligere praksis bør støttes med en højere sats end skader op til tærskelværdien. De satser, der hidtil er blevet anvendt til beregning af tildelingerne til større katastrofer, er 2,5 % for de samlede direkte skader under tærskelværdien og 6 % for skader over tærskelværdien. Metoden for beregning af tilskuddet fra Solidaritetsfonden blev fastsat i Solidaritetsfondens årsberetning for 2002-2003 og godkendt af Rådet og Europa-Parlamentet.

Det foreslås at anvende samme procentsatser i disse tilfælde og at yde følgende tilskud:

| | | | | (EUR) |

| Direkte skader | Tærskel (i mio.) | Beløb baseret på 2,5 % | Beløb baseret på 6 % | Samlet foreslået støttebeløb |

Polen - oversvømmelser 2010 "større naturkatastrofe" | 2 998 989 248 | 2 124.920 | 53 123 000 | 52 444 155 | 105 567 155 |

Slovakiet - oversvømmelser 2010"større naturkatastrofe" | 561 133 594 | 378.205 | 9 455 125 | 10 975 716 | 20 430 841 |

Ungarn - oversvømmelser 2010"større naturkatastrofe" | 719 343 706 | 590.710 | 14 767 750 | 7 718 022 | 22 485 772 |

Den Tjekkiske Republik - oversvømmelser 2010"større naturkatastrofe" | 204 456 041 | 824.029 | 5 111 401 | 0 | 5 111 401 |

Kroatien - oversvømmelser 2010"naboland" | 153 039 303 | 275.804 | 3 825 983 | 0 | 3 825 983 |

Rumænien - oversvømmelser 2010 "større naturkatastrofe" | 875 757 770 | 787.935 | 19 698 375 | 5 269 366 | 24 967 741 |

I alt | 182 388 893 |

4. SAMMENFATTENDE OVERSIGT EFTER UDGIFTSOMRÅDER I DEN FINANSIELLE RAMME

Finansiel ramme Udgiftsområde/underudgiftsområde | Finansiel ramme 2011 | Budget 2011 | FÆB 1/2011 | Budget 2011(inkl. FÆB 1/2011) |

| FB | BB | FB | BB | FB | BB | FB | BB |

1. BÆREDYGTIG VÆKST | | | | | | | | |

1a. Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse | 12 987 000 000 | | 13 520 566 270 | 11 627 802 798 | | | 13 520 566 270 | 11 627 802 798 |

1b. Samhørighed for vækst og beskæftigelse | 50 987 000 000 | | 50 980 593 784 | 41 652 094 626 | | | 50 980 593 784 | 41 652 094 626 |

I alt | 63 974 000 000 | | 64 501 160 054 | 53 279 897 424 | | | 64 501 160 054 | 53 279 897 424 |

Margen [2] | | | -27 160 054 | | | | -27 160 054 | |

2. BESKYTTELSE OG FORVALTNING AF NATURRESSOURCER | | | | | | | | |

Heraf markedsrelaterede udgifter og direkte betalinger | 47 617 000 000 | | 42 891 201 900 | 42 788 499 841 | | | 42 891 201 900 | 42 788 499 841 |

I alt | 60 338 000 000 | | 58 659 248 389 | 56 378 918 184 | | | 58 659 248 389 | 56 378 918 184 |

Margen | | | 1 678 751 611 | | | | 1 678 751 611 | |

3. UNIONSBORGERSKAB, FRIHED, SIKKERHED OG RETLIGE ANLIG. | | | | | | | | |

3a. Frihed, sikkerhed og retlige anliggender | 1 206 000 000 | | 1 138 954 740 | 813 277 345 | | | 1 138 954 740 | 813 277 345 |

3b. EU-borgerskab | 683 000 000 | | 682 897 000 | 645 969 000 | +178 562 910 | +178 562 910 | 861 459 910 | 824 531 910 |

I alt | 1 889 000 000 | | 1 821 851 740 | 1 459 246 345 | +178 562 910 | +178 562 910 | 2 000 414 650 | 1 637 809 255 |

Margen [3] | | | 67 148 260 | | | | 67 148 260 | |

4. EU SOM GLOBAL AKTØR [4] | 8 430 000 000 | | 8 754 299 377 | 7 237 527 520 | +3 825 983 | +3 825 983 | 8 758 125 360 | 7 241 353 503 |

Margen | | | -70 439 377 | | | | -70 439 377 | |

5. ADMINISTRATION [5] | 8 334 000 000 | | 8 172 839 289 | 8 171 544 289 | | | 8 172 839 289 | 8 171 544 289 |

Margen | | | 243 160 711 | | | | 243 160 711 | |

I alt | 142 965 000 000 | 134 280 000 000 | 141 909 398 849 | 126 527 133 762 | +182 388 893 | +182 388 893 | 142 091 787 742 | 126 709 522 655 |

Margen | | | 1 996 461 151 | 7 934 866 238 | | | 1 996 461 151 | 7 934 866 238 |

[1] EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

[2] Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) er ikke medtaget ved beregningen af margenen under udgiftsområde 1a (500 mio. EUR). 34 mio. EUR over loftet finansieres ved anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet.

[3] Beløbet for Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (EUSF) opføres ud over de beløb, der er fastsat for de relevante udgiftsområder i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 (EUT C 139 af 14.6.2006).

[4] Ved beregning af margenen for udgiftsområde 4 for 2010 er ikke medregnet bevillingerne til nødhjælpsreserven (253,9 mio. EUR). 71 mio. EUR over loftet finansieres ved anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet.

[5] Ved beregningen af margenen under loftet for udgiftsområde 5 er der taget hensyn til fodnote 1 i den finansielle ramme for 2007-2013 med et beløb på 82 mio. EUR for personalets indbetalinger til pensionsordningen.

--------------------------------------------------