DA    DA  
 EUROPA-
KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 13.5.2015  
COM(2015) 269 final 
  
Henstilling med henblik på 
RÅDETS HENSTILLING 
om Østrigs nationale reformprogram for 2015 
 
og med Rådets udtalelse om Østr igs stabilitetsprogram for 2015 
 
 
 
DA 2   DA  
 
Henstilling med henblik på 
RÅDETS HENSTILLING 
om Østrigs nationale reformprogram for 2015 
 
og med Rådets udtalelse om Østr igs stabilitetsprogram for 2015 
 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION, 
som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 
2, og artikel 148, stk. 4, 
som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af 
overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske 
politikker1, særlig artikel 5, stk. 2, 
som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen2, 
som henviser til beslutningerne fra Europa-Parlamentet3, 
som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd, som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget, som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, 
som henviser til udtalelse fra Udva lget for Social Beskyttelse, 
som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og som tager følgende i betragtning: (1) Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny 
strategi for beskæftigelse og vækst, Eur opa 2020, baseret på en øget samordning af 
de økonomiske politikker. Strategien fokuser er på de nøgleområder, hvor der skal 
gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og 
konkurrenceevne. 
(2) På grundlag af Kommissionens forslag vedt og Rådet den 13. juli  2010 en henstilling 
om de overordnede retningslinjer for me dlemsstaternes og Unionens økonomiske 
politikker (2010-2014), og den 21. oktober 2 010 vedtog Rådet en afgørelse om 
retningslinjer for medlemsstaternes besk æftigelsespolitikker. Disse udgør tilsammen 
de "integrerede retningslinjer", som medlemsstaterne blev opfordret til at tage i betragtning i deres nationale økonomiske  politik og beskæftigelsespolitik. 
                                                
 
1 EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. 
2 COM(2015) 269. 
3 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068 og P8_TA(2015)0069. 
 
DA 3   DA (3) Den 8. juli 2014 vedtog Rådet en henstilling om Østrigs nationale reformprogram for 
2014 og afgav sin udtalelse om Østrigs stabilitetsprogram for 2014. Den 28. 
november 2014 afgav Kommissionen i overe nsstemmelse med forordning (EU) nr. 
473/20134 sin udtalelse om Østrigs u dkast til budgetplan for 20155. 
(4) Den 28. november 2014 vedtog Kommissione n den årlige vækstundersøgelse6, som 
markerede starten på det europæiske se mester om samordning af de økonomiske 
politikker for 2015. Samme dag vedtog Komm issionen på grundlag af forordning 
(EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen7, hvori Østrig ikke blev 
udpeget som en af de medlemsstater, fo r hvilke der skulle gennemføres en 
dybdegående undersøgelse. 
(5) Den 18. december tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne om at sætte skub i 
investeringer, fremskynde strukturre former og forfølge en ansvarlig 
vækstfremmende finanspolitisk konsolidering 
(6) Den 26. februar 2015 offentliggjorde Kommi ssionen sin landerapport om Østrig for 
20158. Den analyserede Østrigs fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de 
landespecifikke henstillinger, de r blev vedtaget den 8. juli 2014 
(7) Den 21. april 2015 afleverede Østrig si t nationale reformprogram for 2015 og sit 
stabilitetsprogram for 2015. For at ta ge hensyn til de indbyrdes sammenhænge 
mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. 
(8) Østrig er i øjeblikket unde rlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten 
og overgangsreglerne vedrørende gældskriteriet i 2014-2016. Ifølge 
stabilitetsprogrammet for 2015 forventer re geringen en gradvis forbedring af det 
samlede underskud til 2,2 % af BNP i 2015 og 0,5 % af BNP i 2019. Ifølge 
stabilitetsprogrammet blev den mellemf ristede målsætning om et strukturelt 
underskud på højst 0,45 % af BNP nået i 2014, og regeringen agter at opfylde den i hele programperioden. Den genberegnede stru kturelle saldo peger dog i retning af en 
afvigelse fra den mellemfristede målsætni ng fra 2015. Gældskvoten forventes at nå 
sit højeste på 86,8 % i 2015 og derefter gradvist at falde til 79,7 % i 2019. Det 
makroøkonomiske scenarie, der ligger ti l grund for budgetfremskrivningerne i 
programmet, er realistisk. De fora nstaltninger, som skal understøtte 
underskudsmålene fra 2016 og frem, er  dog endnu ikke tilstrækkeligt 
udspecificerede. Ifølge Ko mmissionens forårsprognose fr a 2015 vil den strukturelle 
saldo afvige med 0,4 % af BNP fra de n mellemfristede målsætning i 2015. Denne 
afvigelse anslås at blive betydelig i 2016, idet den stru kturelle saldo ventes at 
forværres med 0,6 % af BNP, hvorimod der kr æves en strukturel tilpasning på 0,3 % 
af BNP for at nå den mellemfristede måls ætning. Det medfører en afvigelse på ca. 
0,9 % af BNP fra kravene i st abilitets- og vækstp agten. Der vil derfor være behov for 
yderligere foranstaltninger. Ifølge st abilitetsprogrammet og Kommissionens 
forårsprognose fra 2015 vil bruttogælden falde løbende i 2015 og 2016 i overensstemmelse med overgangsreglerne vedr ørende gældskriteriet. På grundlag af 
vurderingen af stabilitetsprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens 
                                                
 
4 EUT L 140 af 27.5.2013, s. 11. 
5 C(2014) 8811 final af 28.11.2014. 
6 COM(2014) 902 af 28.11.2014. 
7 COM(2014) 904 final af 28.11.2014. 
8 SWD(2015) 39 final af 26.2.2015. 
 
DA 4   DA forårsprognose fra 2015 er Rådet af den opfatte lse, at Østrig risike rer ikke at være i 
overensstemmelse med stabi litets- og vækstpagten. 
(9) Forholdet mellem de forskellige forvaltn ingsniveauer er st adig komplekst og 
medfører effektivitetstab i vigtige sektorer af den offentlige administration. Østrig er 
stadig et af lande, hvor de subnationale administra tioner har de laveste egne 
indtægter i procent af BNP. Til trods fo r denne manglende skatteautonomi har de 
subnationale regeringer mange udgiftsmæssige  og administrative forpligtelser. Det 
meget komplekse og skæve forhold melle m indtægter og udgifter fremmer ikke 
gennemførelsen af brede reformer.  
(10) Det østrigske pensionssystem er stadig ka rakteriseret ved str ukturelle skævheder, 
som påvirker dets finansielle holdbarhed på lang sigt. De reformer, som Østrig indtil 
videre har iværksat, synes ikke at være tilstrækkelige til at sikre, at systemet vil være 
finansielt holdbart på lang sigt. For det første ligger den faktiske pensionsalder 
betydeligt under den lovbestemte pensi onsalder. For det andet er kvindernes 
lovbestemte pensionsalder meget lavere end mændenes, og den er ikke sat til at stige 
før 2024. For det tredje kædes den lovbestemte pensionsalder endnu ikke sammen med den stadigt stigende forventede levetid i Østrig. Østrig har truffet visse foranstaltninger til at hæve den faktiske pensionsalder, som i 2014 lå på 59,7 år, men det er stadig et stykke under EU-gennems nittet på 63,1 år (i 2013). Der er truffet 
foranstaltninger til at lukke mulighederne fo r at benytte sig af ordninger for tidlig 
tilbagetrækning og invalidepension, hvorved arbejdslivet forlænges. Samtidig trækkes der i dag mere i pensionsbeløbet for hvert år med tidlig pensionering, og 
optjeningsperioden er blevet forlænget.  Det er stadig usikkert, om disse 
foranstaltninger vil få de forventede positive virkninger for budgettet. 
(11) Østrigs udgifter til sundhedsvæsenet ligger blandt de højeste i EU. Den 
igangværende reform af sundhedssektoren (2 013-2016) tager sigte på at stabilisere 
udgifterne, så de fra 2016 udgør en bestemt procentdel af BNP. Selv om reformerne 
skulle bære frugt, vil der stadig være st rukturelle udfordringe r i sundhedssektoren 
med hensyn til dens finansielle holdbarhed og effektivitet. Det er nu, at der bør træffes videre foranstaltninger for peri oden efter 2016. Flere patienter bør f.eks. 
modtage ambulant primær sundhedsbehandl ing i multidisciplinære omgivelser, og 
den gennemsnitlige indlæggelses tid bør reduceres yderligere. 
(12) En af Østrigs udfordringer er fortsat at sikre et langsigtet udbud af tilstrækkeligt 
kvalificeret arbejdskraft. Arbe jdsløsheden ligger på ca. 5,6 % og er blandt de laveste 
i EU, men arbejdsmarkedspotentialet for vi sse dele af arbejdsstyrken udnyttes ikke 
tilstrækkeligt. Østrig har truffet nogle forans taltninger til at forl ænge arbejdslivet, 
gøre det lettere for kvinder at deltage på  arbejdsmarkedet og i højere grad udnytte 
arbejdsmarkedspotentialet blandt pers oner med indvandrerbaggrund, bl.a. ved i 
højere grad at anerkende deres kvalifikationer. De nylige reformer skal dog 
overvåges nøje, og der er behov for flere tiltag for at udnytte disse gruppers arbejdsmarkedspotentiale til fulde. 
(13) Den 13. marts 2015 offentliggjorde Østrig en omfattende skattereform, som bl.a. 
indeholder ændringer af indkomstskattens forskellige niveauer og satser, f.eks. 
sænkes startsatsen fra 36,5 % til 25 %. Skat telempelsen anslås at beløbe sig til 
4,9 mia. EUR, mens der forventes at blive brugt yderligere 300 mio. EUR til støtte for familiepolitikken og forskningsaktiviteter. Ifølge reformforslaget vil denne skatteomlægning delvis b live finansieret ved at bekæmpe skatteunddragelse, 
reducere de offentlige udgifter, øge den nedsatte momssats til 13 % på visse områder 
 
DA 5   DA og hæve skatten på kapitalindkomst fra 25 % til 27,5 %. Disse reformplaner er stort 
set på linje med Rådets henstillinger fra 2014. Det vil sandsynligvis give personer, 
der har udsigt til en lav indkomst, og sekundære  forsørgere større incitament til at 
arbejde og øge den disponibl e indkomst. Det skal dog sikres, at reformen er 
budgetneutral. 
(14) Det østrigske skolesystem er kendetegnet ved en lille andel af elever, der forlader 
skolen tidligt, som ligger langt under EU -gennemsnittet. Det solide og velfungerende 
erhvervsuddannelsessystem sikrer, at der er mange højtkvalificerede arbejdstagere. 
Imidlertid ligger der stadig en udfordring i at forbedre uddannelsesresultaterne og 
følgelig beskæftigelsesegnetheden bla ndt unge med lav socioøkonomisk status, 
navnlig unge med indvandrerbaggrund. Undersøgelsen af det nye sekundære 
skolesystem ( Neue Mittelschule ) har afdækket svagheder, de r stadig skal tages hånd 
om.   
(15) Rådet har som led i det europæiske semester konsekvent henstillet til, at Østrig skulle 
forbedre og fremme konkurrencen i servicesektoren, men de politiske tiltag på området har indtil videre været begrænsede. Mange erhverv har stadig krav til retlig form og ejer- og prisforhold, hvilket sk aber reguleringsmæssi ge hindringer for 
markedsadgang og forhindrer erhvervsdrivende  eller erhvervsvirksomheder fra andre 
medlemsstater i at etablere sig i Østrig. I forbindelse med den gensidige evaluering er 
Østrig i færd med at gennemgå sine regler for adgang til erhverv og erhvervsaktiviteter med henblik på at unde rsøge, om de er forholdsmæssige og 
berettigede ud fra den almene interesse. Sammenlignet med 
konkurrencemyndighederne i andre medlemsstater lider den føderale konkurrencemyndighed under ressourcemangel, hv ilket hindrer en mere effektiv 
indsats. 
(16) Den østrigske banksektor er st adig robust, men står over for en række udfordringer, 
både på hjemmemarkedet og med hensyn til risikable eksponeringer over for 
udlandet. I 2014 fortsatte kapi taliseringen af banksektoren , men de østrigske bankers 
rentabilitet er fortsat unde r pres. Med undtagelse af Österreichische Volksbanken 
(ÖVAG) klarede fem af de seks størst e kreditinstitutter sig gennem ECB's 
omfattende vurdering i 2014. Østrig har gjor t betydelige fremskridt med hensyn til 
omstruktureringen af ÖVAG og Hypo Alde Aldria-gruppen. I februar 2015 viste det 
sig imidlertid, at Heta Asset Resolution, som forvalter aktiverne efter opsplitningen 
af Hypo Alde Aldria, havde et kapitalunde rskud på 7,6 mia. EUR. Som eneejer af 
Heta Asset Resolution reagerede regeringen  ved at indføre et moratorium på 15 
måneder på rentebetalinger og afdrag på virksomhedens ob ligationer til en værdi af 
ca. 10 mia. EUR, og anvendte således for fø rste gang de nye reds kaber i direktivet 
om genopretning og afvikling af banker. 
(17) Som led i det europæiske semester ha r Kommissionen gennemført en omfattende 
analyse af Østrigs økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 
2015. Den har også vurderet stabilitetsprog rammet og det nationale reformprogram 
samt de foranstaltninger, som Østrig har tr uffet som opfølgning på de henstillinger, 
der blev rettet til landet de  foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn 
til deres relevans for en holdbar finanspol itik og socioøkonomisk politik i Østrig, 
men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at st yrke den samlede økonomiske styring i Den 
Europæiske Union ved på EU-plan at  give input til kommende nationale 
beslutninger. Henstillingerne som led i det europæiske semester afspejles i 
henstilling 1 til 4 nedenfor. 
 
DA 6   DA (18) På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået Østrigs st abilitetsprogram, og 
Rådets udtalelse9 afspejles især i henstilling 1 nedenfor. 
(19) Som led i det europæiske semester har Ko mmissionen også foretaget en analyse af 
den økonomiske politik i euroområdet som helhed. På dette grundlag har Rådet vedtaget særlige henstillinger rettet til me dlemsstater, der har euroen som valuta. 
Østrig bør også sikre fuld og rettidig gennemførelse af disse henstillinger, 
HENSTILLER, at Østrig i 2015 og 2016 træffer foranstaltninger med henblik på at: 1. Undgå en afvigelse fra den mellemfri stede målsætning i 2015 og 2016. Sikre, at 
skattereformen med sigte på at reducere sk attebyrden på arbejde er budgetneutral. 
Udligne skævheden mellem de finansielle og udgiftsmæssige forpligtelser på de 
forskellige forvaltningsniveauer. Træffe  foranstaltninger til at sikre, at 
pensionssystemet er holdbart på lang si gt, bl.a. ved at fremskynde harmoniseringen 
af kvindernes og mændenes lovbestemte pensionsalder og kæde den lovbestemte pensionsalder sammen med den forventede levetid. 
2. Øge indsatsen for at forbedre markedsdel tagelsen blandt ældre arbejdstagere og 
kvinder, bl.a. ved at sørge fo r bedre børnepasning og langtidsp leje. Tage skridt til at 
forbedre uddannelsesresultaterne bl andt de dårligt stillede unge. 
3. Fjerne de urimelige barrierer for tjene steudbydere og hindringern e for oprettelse af 
tværfaglige virksomheder. 
4. Håndtere de potentielle sårbarheder i fi nanssektoren med hensyn til eksponeringer 
over for udlandet og aktive rnes ringe kvalitet. 
Udfærdiget i Bruxelles, den […]. 
 På Rådets vegne 
 Formand 
                                                
 
9 I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.