DA Den Europæiske Unions Tidende C 292/7

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2017/C 292/09)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

»SLAVONSKI MED«

EU-nr.: PDO-HR-02187 — 26.9.2016

BOB ( X ) BGB ( )

1. Betegnelse

»SLAVONSKI MED«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Kroatien

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.4. Andre animalske produkter (æg, honning, forskellige mejeriprodukter undtagen smør, m.m.)

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Slavonski med« er honning, som er produceret af hjemmehørende grå honningbier (Apis mellifera carnica, den pannoniske undertype) af nektaren fra biplanter eller fra udsvedningerne af levende plantedele eller ekskreter fra plantesugende insekter på levende plantedele, som bierne indsamler, kombinerer med deres egne særlige stoffer, lagrer, tørrer og deponerer i bikageceller med henblik på modning i det geografiske område, som der henvises til i punkt 4.

I henhold til dens produktionsmetode er »Slavonski med« tavlehonning, honning med stykker af honningtavler og slynget honning. »Slavonski med« er:

1. akaciehonning

2. lindehonning

3. rapshonning

4. solsikkehonning

5. kastanjehonning

6. blomsterhonning

7. honning af honningdug fra ungarsk egetræ.

De almindelige kendetegnende egenskaber, som er fælles for »Slavonski med«, og som har indflydelse på produktets kvalitet, er procentdelen af vandindhold og indhold af hydroxymethylfurfural (HMF). »Slavonski med« indeholder højst 18,3 % vand og den maksimale mængde HMF er 16,5 mg/kg. En anden særlig egenskab ved »Slavonski med« er tilstedeværelsen i den af pollen fra plantearter fra Brassicaceae-familien (korsblomst), Robinie spp. (akacietræ) og Rosaceae-familien enten som sekundær pollen (mindst 16 %) eller mindre pollen (op til 15 %). Mængderne af saccharose i »Slavonski med« er lavere end de foreskrevne værdier.

De fysisk-kemiske og organoleptiske egenskaber samt pollenegenskaberne for forskellige typer honning er vist i følgende tabeller:

Honning Vand (%) HMF (mg/kg) Pollenkarakteristika (%) Elektrisk ledeevne (mS/cm) Diastatisk indeks (Schade-skala) Saccharose (g/100 g) AKACIE 18,3 maks. 16,5 maks. 20 min. 0,2 maks. 8 min. 9 maks. LINDE 18,3 maks. 16,5 maks. 25 min. 0,5 min. 8 min. 4 maks. RAPS 18,3 maks. 16,5 maks. 61 min. 0,3 maks. 8 min. 4 maks. SOLSIKKE 18,3 maks. 16,5 maks. 45 min. 0,6 maks. 8 min. 4 maks. KASTANJE 18,3 maks. 16,5 maks. 86 min. 0,8 maks. 8 min. 4 maks. BLOMSTER 18,3 maks. 16,5 maks. x 0,8 maks. 8 min. 4 maks. HONNINGDUG FRA UNGARSK EGETRÆ 18,3 maks. 16,5 maks. x 0,8 maks. 8 min. 4 maks.





Honning HONNINGS ORGANOLEPTISKE EGENSKABER Farve Smag Aroma AKACIE gul til lysegul behagelig smag af akacie utydelig, svag aroma LINDE lysegul til svag grønlig behagelig, let bitter smag tydelig aroma af lindeblomster RAPS lysegul til svag gul mellemsød til svagt sur tydelig aroma af urter SOLSIKKE ravfarvet sød til let skarp smag let aroma af solsikker KASTANJE brun farve bitter, svagt sur meget gennemtrængende aroma af overmodne æbler BLOMSTER gul med rødlige til mørke undertoner behagelig sød og let bitter svag til intens aroma HONNINGDUG FRA UNGARSK EGETRÆ meget mørk, næsten sort mellemsød aroma af skovhonning





Honning Plantearter (dominerende, sekundær og mindre pollen) Akacie Robinia pseudoacacia (akacie) min. 20 %, Brassicaceae, Rosaceae Lind Tilia (lind) min. 25 %, Robinie spp. (akacie) Rapsfrø Brassica napus (rapsfrø) min. 61 %, Rosaceae, Salix spp. (pil) Solsikke Helianthus annuus (solsikke) min 45 %, Brassicaceae Kastanje Castanea sativa (ægte kastanje) min. 86 % Blomst Brassicaceae, Rosaceae, Salix spp. (pil) Honning af honningdug fra ungarsk egetræ elementer af honningdug (sporer og hyfer) Castanea sativa (ægte kastanje)

3.3. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Bierne må fodres kunstigt uden for trækperioden (tidligt på foråret og sent på efteråret afhængig af vejrforholdene). Bierne må fodres med sukker, men sukkeret skal være produceret i det afgrænsede geografiske område i punkt 4. Honningen må ikke markedsføres som »Slavonski med«, hvis betingelserne for kunstig fodring ikke er overholdt, og hvis kunstig fodring udgør biernes fødekilde.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle etaper af produktionen og udvindelsen af »Slavonski med« skal ske inden for det afgrænsede geografiske område i punkt 4.

3.5. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning, emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

»Slavonski med« skal pakkes i det afgrænsede geografiske område i punkt 4 med henblik på at beskytte ægtheden og kvaliteten af »Slavonski med« og sikre sporbarheden og kontrollerne af produktet.

Kun på denne måde kan kvaliteten bevares og ændringer i de fysisk-kemiske og organoleptiske egenskaber undgås. Transport af varerne til et nyt sted medfører ændringer i temperatur, fugtighed og optagelsen af fremmede lugte samt en forøgelse af indholdet af HMF og diastaser.

Pakning af »Slavonski med« i det afgrænsede område formindsker risikoen for, at det blandes med honning uden for det afgrænsede område i punkt 4.

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Hvert stykke emballage, som markedsføres, skal mærkes med det logo, der er vist i figuren. Alle brugere af mærket, som markedsfører produktet i overensstemmelse med dets specifikationer, har ret til at benytte logoet på de samme betingelser. Logoet er brunt og sort i farven, omkranset af en kroatisk fletning og har en bi afbilledet i dets øverste venstre hjørne. Til venstre i logoet ses et kort over Kroatien, og til højre fremgår årstallet »1879« og det gamle slavonske våbenskjold. I midten af logoet ses en kurvebikube. I den øverste del af logoet ses navnet »Slavonski med«, og tre egeblade figurerer i den nederste del.

Figur: »Slavonski meds« logo

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

»Slavonski med« produceres i Slavonien inden for de administrative grænser i byer og kommuner i følgende regioner: Hele Vukovar-Srijem-regionen, Osijek-Baranja-regionen, Brod-Posavina-regionen, Požega-Slavonien-regionen, Bjelovar-Bilogora-regionen og Virovitica-Podravina-regionen samt byerne og landsbyerne Novska, Lipovljani og Jasenovac i Sisak-Moslavina-regionen.

5. Tilknytning til det geografiske område

5.1. Detaljer om det geografiske oprindelsesområde

Naturbestemte faktorer

Regionen Slavonien er afgrænset af vand fra tre store lavlandsfloder: Drava i nord, Donau i øst og Sava i syd. Den afgørende miljømæssige faktor i denne region er forskellene på terrænet og de geomorfologiske karakteristika mellem bjergene i vest og det overvejende flade østlige område. Det laveste punkt (78 meter over havets overflade) findes i det fjerne sydvestlige hjørne af regionen, i Spačva.

Agerjord udgør 52 % (655 468 hektar) af Slavoniens 1 248 600 hektar store areal, skove 29 % (359 605 hektar), engarealer 4,2 % og græsningsarealer 1,2 %.

Denne arealudnyttelse og de udtalte forskelle i klimatiske forhold, terrænets form og vegetationens karakteristika gør forholdene i Slavonien ideelle for produktionen af »Slavonski med«, som kan udvindes fra akaciehonning, lindehonning, rapshonning, solsikkehonning, kastanjehonning, blomsterhonning og honning af honningdug fra ungarsk egetræ.

I anerkendelse af Slavoniens enestående særlige egenskaber for så vidt angår klima, jord og vand samt den rige flora og fauna, har Republikken Kroatien givet tre områder i Slavonien beskyttet status ved at oprette tre nationalparker. Disse er Kopački Rit, Papuk og Lonjsko Polje.

Slavoniens lave højde, beliggenheden på den pannoniske slette og eksponeringen mod det indre af det europæiske kontinent er de faktorer, som har størst indflydelse på regionens klimatiske- og vejrmæssige forhold. Det meste af vinteren ligger området under en masse af kold luft, men varmes betragteligt op om sommeren. Temperaturen om sommeren stiger, jo længere man rejser mod øst, samtidig med at mængden af nedbør falder.

Temperaturer, som er gunstige for vækst og udvikling af biplanter, er fremherskende på alle fire årstider. Den gennemsnitlige forårstemperatur er 11,8 °C, den gennemsnitlige sommertemperatur er 21,1 °C, den gennemsnitlige efterårstemperatur er 11,3 °C, og den gennemsnitlige vintertemperatur er 1,0 °C. Den gennemsnitlige temperatur i vækstsæsonen (fra april til september) er 18,3 °C.

Det årlige nedbørsmønster og fordelingen heraf er gunstig for planteavl og biavl. Der falder nedbør mellem 104 og 160 dage om året.

Den månedlige middelvindhastighed er størst i forårsmånederne (marts og april) og lavest i sensommeren og i starten af efteråret (august og september). Vindene blæser oftest fra nordvest og sydøst, mens vinde fra sydvest og nordøst forekommer næstmest.

Biplanter, som vokser i det afgrænsede område i Slavonien, blomstrer på forskellige tidspunkter (mellem marts og november), og bierne har således et bredt udvalg af kilder til nektar og pollen.

Menneskelige faktorer

Biavlere i Slavonien har fastholdt traditionen med at lave honning i 130 år. Det mest almindelige er honningproduktion i lille målestok som et middel til at supplere familieindkomsten på familielandbrug i landområderne. Mange års biavl i Slavonien har også ført til udvikling og overførsel af fagkundskab inden for biavl i form af menneskers sædvaner, færdigheder, kundskaber og viden.

De former for praksis for biavl, som biavlere har arvet fra deres forfædre for så vidt angår produktionen af »Slavonski med« er følgende:

— de fleste bistader er lavet af træ

— biavlerne er omhyggelige med at benytte røgpustere, som bruger tørre planterester som brændstof, hvilket giver en mild røg

— bierne må aldrig fodres kunstigt i trækperioden

— vokstavler skrælles på den traditionelle måde ved at bruge en kam, en kniv eller en børste

— honningen udtages fra rammen uden opvarmning

— honningen er ikke pasteuriseret på tidspunktet for slyngningen

— Nedbrydelse af krystaller i honningen må ske ved maksimalt 43 grader.

5.2. Oplysninger om produktets kvalitet og egenskaber

»Slavonski med« skiller sig ud ved at have en HMF-værdi på maksimalt 16,5 mg/kg og et vandindhold på maksimalt 18,3 %, når honningen er frisk. »Slavonski med« har et pollenspektrum, hvilket vil sige, at den indeholder pollen fra plantearter i Brassicaceae- og Rosaceae-familierne og fra Robinie spp., som i de fleste monoflorale og polyflorale honninger. Dette adskiller den fra honning, som produceres i andre områder. Mængderne af saccharose i »Slavonski med« er lavere end de foreskrevne værdier.

Egenskaberne i »Slavonski med« viser sig ved dens fysiske, kemiske, pollenmæssige og organoleptiske egenskaber. Nedbrydelse af krystaller i produktet må ske ved en temperatur på maksimalt 43 grader, hvilket sikrer, at dets egenskaber, som er afledt fra den flora, som er særlig for det afgrænsede område, og fra bierne, forbliver uændrede.

Navnet »Slavonski med« bruges både kommercielt og i almindelig sprogbrug (kvittering (2014); en takkenote for en donation (2015); et takkebrev (2015); stempel på emballagen).

5.3. Årsagssammenhæng mellem området og produktets egenskaber

På grund af de gunstige klima- og jordforhold og de rigelige mængder af biplantearter på Slavoniens græsarealer, enge og marker og i de omfattende skove, og de oversvømmede sumpe og marskarealer langs floderne Sava, Drava og Donau, har de hjemmehørende grå bier (Apis mellifera carnica, af den pannoniske undertype) været i stand til at finde rigelige mængder af nektar og pollengræsarealer i tusindvis af år. Der er blevet skabt et enestående landbrugsøkologisk område, som har gjort det muligt for »Slavonski med« at skille sig ud som en ren, ægte honning. Sådan er den anerkendt og respekteret på markedet.

Bistadearbejdet og de forhold, som er bestemmende for honningudbyttet, hænger direkte sammen med klimaet i Slavonien, som er gunstigt for produktionen af »Slavonski med«.

Forårstemperaturerne muliggør den tidlige og rige vækst af planter, som blomstrer om foråret, frugttræer og enge, mens sommertemperaturerne er gunstige for modningen af landbrugsafgrøder, hvoraf nogle er biplanter og afgørende for »Slavonski med«.

De klimatiske forhold om efteråret er egnede for bier, når de forbereder sig på vinterhi, medens de klimatiske forhold om vinteren er gode for vinterhi og giver bierne en god start på den nye sæson.

De optimale forårs- og sommertemperaturer er gunstige for udsvedning af nektar fra de fleste planter. Planter, som blomstrer om foråret, udsveder nektar ved lavere temperaturer, medens planter, som blomstrer om sommeren, kræver en højere nattemperatur for at udsvedningen ikke formindskes eller ophører.

Der falder nedbør under en tredjedel af årets dage (men mindst 104 dage), hvilket betyder, at der er et tilstrækkeligt antal dage om året uden nedbør, hvor bierne kan samle nektar.

Bierne har en større mængde nektar til deres rådighed om foråret. Herfra får de energi og kan nemmere modstå luftstrømme. I sensommeren aftager vindstyrken og mængden af nektar; bierne bruger mindre energi på at modstå vinden og bevarer den nemmere for at forberede sig på vinterhi.

En rapport offentliggjort i 1845 af Đakovo-redaktionen af List mesečni horvatsko-slavonskog Gospodarskoga družtva (Månedligt tidsskrift om kroatisk og slavonsk erhvervsliv) fastslår, at »der ikke er én by eller kommune i Slavonien, som ikke producerer honning a god kvalitet.« Den slavonske biavlerforening blev etableret i Osijek i 1879 og er den første og ældste forening af dens slags i Sydøsteuropa, og tidsskriftet Slavonska Pčela (Den slavonske bi) blev etableret som den slavonske biavlerforenings nyhedsbrev allerede i marts 1881. Afdelinger af foreningen begyndte at etablere sig meget hurtigt efter grundlæggelsen af tidsskriftet. Den slavonske biavlerforening har været aktivt involveret i at fremme biavl i Slavonien og i at forbedre kvaliteten af »Slavonski med« ved at opfordre til at involvere grundskolelærere i udviklingen af biavl, udbredelse af kendskab til avanceret biavl, udbredelsen af de seneste nyheder om biavl og bitræk kalendere osv. Vigtigheden af dens bidrag til udviklingen af biavl i Slavonien og generelt i Kroatien bekræftes af, at Bogdan Penjić (1852-1918), grundlæggeren og mangeårig sekretær af denne gamle forening og på samme tid redaktør af Slavonska pčela, henvises til som faderen af moderne biavl i Kroatien. Han var ansvarlig for indførelsen af de første bistader med justerbare kamme (i 1871), de første honningslynger og indførelsen af kunstige voksrammer (i 1879). Den første biavlerudstilling blev organiseret i Osijek i 1889, og i 1903 offentliggjorde Vukovars biavlerforening et initiativ i avisen Gospodarski list med henblik på at organisere et honningmarked.

Sammenspillet mellem de særlige jord- og klimaforhold, den lokale befolknings århundredlange erfaring med biavl og den gensidige interaktion mellem de to indvirker på »Slavonski med« på en sådan måde, at den har en særlig fysisk-kemisk sammensætning og særlige organoleptiske egenskaber, som gør den berømt og værdsat blandt forbrugerne.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i nærværende forordning)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/SLAVONSKI%20MED/Izmijenjena%20Specifikacija%20proizvoda-Slavonski%20med%20.pdf

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.