ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (85) 392 
 
 
 
Vol. 1985/0 151 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation. 
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen 
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983, 
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003 
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit 
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5 
der genannten Verordnung freigegeben. 
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
K O M C 8 5 ) 392 endelig udg. 
Bruxelles, den 17. ju li 1985
R ETN IN G SLIN JER  P Å  M E L L E M L A N G  S IG T F O R  TE K N IS K  S T Å L F O R S K N IN G
(1986-1990)
(i medfør af artikel 5 5  i EKSF-traktaten)
K 0M C 85) 392 endelig udg.

Qøv*. f9  ^
BILAG
R E TN IN G S LIN JE R  P Å  M E L L E M L A N G  SIG T F O R  TE K N IS K  S T Å L F O R S K N IN G
(1986-1990)
(i medfør af artikel 5 5  i EKSF-traktaten)
F O R O R D
Enhver virksomhed, ethvert forskningsinstitut og enhver enkeltperson, der
Ønsker at udføre forskning i medfør af EKSF-traktatens artikel 55, kan indgive 
ansøgning o m  finansiel støtte t i l  Kommissionen for D e  europæiske Fællesskaber.
Ansøgningerne skal vedrøre de områder inden for videnskab og teknologi, s o m  er 
skitseret nedenfor i retnir~~1  injerne p° mellemlang sigt. Når ansøgningerne er 
indkommet, foretager K o  iimissionen udvælgelsen under hensyntagen t i l
nødvendigheden af at koncentrere den finansielle indsats o m  forsknings­
projekter, der bedst muligt opfylder de k rite rie r, der er fastlagt i dette 
program.
D e n  procedure, der skal følges ved ansøgning o m  finansiel støtte, de næ rm ere 
betingelser for ydelse af støtte sam t forpligtelserne vedrørende 
offentliggørelse af forskningsresultaterne er angivet i en meddelelse 
o ffe n tlig g jo rt i D e  europæiske Fællesskabers Tidende nr. C  139 af 12. november 
1974. Ansøgninger skal indgives inden den 1. september hvert år for at k o m m e  i 
betragtning for det følgende år.
I. B A G G R U N D
Artikel 5 5  i traktaten o m  oprettelse af Det europæiske Kul- og Stålfællesskab 
fastslår, at Kommissionen for D e  europmiske Fællesskaber skal fremme teknisk 
og økonomisk forskning, navnlig vedrørende produktion og forøget anvendelse ^f 
stål og arbejdssikkerhed i stålindustrien.
Retningslinjer for stålforskningen fastlægges regelmæssigt af Kommissionen m e d  
det formål at
- koncentrere indsatsen o m  stålindustriens vigtigste teknologiske behov og
- lette udvælgelsen af d e  projekter, der skal modtage finansiel støtte fra 
Kommissionen for D e  europæiske Fælleskaber.
D e  seneste retningslinjer dæ kkede perioden 1981-1985 (1).
D e n  samlede finansielle støtte, s o m  er ydet t i l  disse programmer for
forskningssamarbejde siden deres start i 1955, er pa ca. 2 7 1  millioner
europæiske regningsenheder, hvilket udgør omkring 6 0 %  af de samlede 
omkostninger ved den gennemførte forskning.

-  2 -
Hensigten har fra begyndelsen været at tilskynde t i l  en forsknings- og 
udviklingsindsats for at dæ kke stålindustriens fælles teknologiske behov 
m e d  det generelle formål at forbedre dens internationale konkurrenceevne. 
Derfor er stålforskningspolitikken et fast led i Kommissionens strategi 
for stålsektoren, s o m  regelmæssigt defineres i Generelle mål for Stål (2).
II. M Å L S Æ T N IN G E R
D e  to hovedmål for samarbejdende stålforskning er:
- at forbedre konkurrenceevnen på omkostningssiden ved produktion og 
forarbejdning af stål, samtidig m e d  at kvaliteten i dens forskellige 
aspekter højnes og gøres mere ensartet;

- 3  -
- at stimulere stålforbruget på hjemme- og eksportmarkederne ved at udvikle 
bedre stålsorter og finde nye anvendelser for produkter, der teknologisk og 
dkonomisk er mere avancerede end konkurrenternes.
1
Omkring 7 6 %  af Fællesskabets stål produceres ved oxygen-konverterprocessen m e d  
udgangspunkt i råjern fra hdjovne, m ens de resterende 2 4 %  stammer fra 
stålskrot, forarbejdet i elektrostålovne. Der v il ikke på mellemlang sigt ske 
nogen radikale ændringer i denne situation, så det er forståeligt, at meget af 
den procesorienterede forskning v il blive rettet m o d  at opnå relevante 
trinvise forbedringer af disse teknologier. Tilbage står dog behovet for 
parallelt m e d  denne indsats '  arbejde ;:å  udvikling af helt nye processer.
Selv o m  procesorienteret forskning er vigtig, lægger branchens nuværende 
situation dog op t i l ,  at hovedvægten flyttes over på mere markedsorienteret 
F & U . Det er afgørende, at produktorienteret forskning virkelig kan forsvare 
tra dition e lle  markeder og udvide anvendelsesområderne for stal. Bl.a. fdlgende 
emner er af betydelig interesse: erstatning m e d  andre materialer, bedre 
ru s tfrit stål, mere ensartet kvalitet, stadig strengere 
forbrugerspecifi kat ioner, lettere og stærkere stål sam t forskningens rolle s o m  
ansporing for de relevante organer t i l  at opstille nye regler og standarder og 
ajourføre de eksisterende.
I denne henseende m å  m a n  også på det helt praktiske plan dge den 
videnskabelige og tekniske information, brugerne sidder inde m ed, m e d  det 
formål at fremme anvendelsen af stål i og uden for Fællesskabet. E n  sådan 
indsats er nddvendig både for at im d d e k.o m m e  brugernes behov og for at skabe en 
konkret motivation for innovationer.
Ved at fdlge disse retningslinjer kan EKSF's stalforskning yde et væsentligt 
bidrag t i l ,  at industriens fælles forskningsmål nås, idet hovedvægten v il 
blive lagt på behovene på kort og mellemlang sigt, m ens der pa udvalgte 
områder også v il blive gjort en grundlæggende indsats m e d  praktisk relevans på 
længere sigt.
Programmet v il således fortsat væ re en vigtig kilde t i l  videnskabelig o g  
teknisk information, s o m  kan anvendes og udnyttes af de enkelte virksomheder 
t i l  deres mere specifikke og kommercielle formal, og et væsentligt incitament 
t i l  forskningssamarbejde inden ror staIseKtoren.

- 4 -
m .  KRITERIER
Der er fastlagt følgende k rite rie r for udvælgelse af ansøgninger o m  finansiel 
støtte fra E K SF;
- målene for rammeprogrammet for Fællesskabets forskning (3) og de generelle 
mål for stål, s o m  opstilles regelmæssigt af Kommissionen i henhold t i l  
a rtikel 46 i EKSF-traktaten,
- forskningens relevans for stålindustrien (producenter og brugere) i 
Fællesskabet,
- forskningens værdi i forhold t i l  programmets hovedmålsætninger (som  
skitseret ovenfor),
- de fordele (den forøgede ''ærdi), ^»r opnås ud fra et e ffe k tiv ite ts - og 
finansieringsmæssigt elle. videnskabeligt og teknisk synspunkt ved at udføre 
forskningen på fællesskabsplan frem for enkeltvis.
IV. R ETNING SLINJER F O R  F O R S K N IN G S S A M A R B E JD E
V ed anvendelse af disse udvælgelseskriterier og under hensyntagen t i l  de to 
hovedmål, der er nævnt i afsnit II, og s o m  går ud på at forbedre 
konkurrenceevnen på omkostningssiden og stimulere stålforbruget, opstilles 
følgende p rioritering for den samarbejdende forskning i perioden 1986-1990:
A ) Produktion og forarbejdning af stål
Kul v il fortsat væ re stålindustriens vigtigste energikilde, og yderligere 
forskning v il blive rettet m od:
- energibesparelser og substitution
- direkte anvendelse af kul i både eksisterende og nye fremstillingsteknikker.
Hvad angår jernmalm, v il udviklingen hen imod at anvende materialer af høj 
kvalitet fortsætte, m e n  der v il i fremtiden opstå behov for metoder, der gør 
det muligt at drive højovnen m e d  mindre m æ ngder heraf.
D a  der i stigende grad er kerneenergi t i l  rådighed i Fællesskabet, v il der 
blive fokuseret på:
- produktionsteknologier, der kombinerer kul og e le k tric ite t
- udvikling og anvendelse af pLosma-metallurgi.
Inden for stålproduktion v il strengstøbning stadig væ re et hovedfelt for 
forskningen, der skal omfatte:
- forbedring af støbeanlæggets ydelse (også hvad angår produktkvalitet) og 
forøgelse af støbehastigheden
- udvidelse af antallet af stålsorter, der kan strengstøbes
- udvikling af enklere og b illig e re  anlæg, der kan frem stille tynde p ro file r.

- 5  -
Bestræbelser p å  at rige udbyttet har betydning for, hvor meget skrot der er t i l  
rådighed, og rejser således problemer i forbindelse m ed:
- skrotkvalitet og forædlingsteknikker
- restbestanddele
- anvendelse af alternative materialer, f.eks. for-reduceret jern.
Inden for valsning v il først og fremmest følgende områder blive taget op:
- integration af strengstøbeanlæg og valseværk ("varm forbindelse")
- bedre styring af dimensionstolerancer
- s tirre  ensartethed i valsede produkters kvalitet.
Endelig v il en m ere udbredt anvendelse af processtyring ved hjælp af datamater 
yde et stort bidrag t i l  den teknologiske innovation i stålindustrien.
B. Stimulering af stålforbr geL
Stål er p å  grund af sine egenskaber stadig et uundværligt materiale i 
udviklingen af moderne teknologier, og for at øge stålets kvalitative fordele 
og imødegå forsøgene p å  at erstatte stål m e d  andre materialer (aluminium, 
plast osv.), hvis langsigtede rentabilitet i «ivrigt endnu ikke er påvist ved 
en «S konom isk helhedsvurdering (udgifter t i l  råstoffer, omdannelse, formning, 
genbrug osv.), er det vig tig t at videreføre forskningen i de parametre, der er 
specifikke for stål, således:
- grundlæggende metaLlurgi ske undersøgelser
- udvikling af stålsorter, der er modstandsdygtige over for aggressive miljøer
- udvikling af overfladebelagt stål
- udvikling af legeringer, der opfylder specifikke krav
- konstans i produkternes egenskaber og tolerancer
- forbedring af målingernes kvalitet og pålidelighed
- udarbejdelse og udbredelse af "råd og vink for brugere".
Følgende anvendelsesområder kom m er først og fremmest i betragtning:
- transportmidler
- stålkonstruktioner og i det hele taget infrastrukturprojekter
- energi
- emballage
- værktøj og maskiner.
For så vidt angår anvendelsen af stål m å  de eksisterende kontakter m e d  
fabrikanter og forbrugere styrkes, navnlig for at forbedre informations­
formidlingen og gøre forskningsresultaterne bredt tilgængelige.

-  6 -
Det gælder kort samt o m :
- at udvikle kendskabet t i l  s tils  egenskaber
- at gøre stal og stålkomponenter mere konkurrencedygtige 
- a t  højne produkternes kvalitet og pålidelighed
- at gennemfare en mere vidtrækkende standardisering og harmonisering af 
henstillinger og regler.
D a  dette arbejde skal finde sted i den aktuelle situation i almindelighed, og 
den økonomiske i særdeleshed, m å  der desuden tages hensyn t i l  følgende
forhold:
- energiomkostningerne
- miljøproblemerne
- sparsommelighed m e d  legerinqsmaterialer.
Hvad endelig den nødvendige finansiering angår, skal der mindes om , at 
forskningsstøtte er afgørende for Fællesskabets stålindustri. Til
sammenligning kan nævnes, at den japanske stålindustri afsætter ca. 1,2-1,5% 
af s it arlige salg t i l  forskning og udvikling. Det er omkring dobbelt så meget 
s o m  i Europa.
Derfor forudsætter en dynamisk p o litik  for forskning og udvikling i 
stålindustrien, den nuværende økonomiske situations uberegnelighed taget i 
betragtning, at Kommissionen yder en i faste priser gradvis stigende støtte 
t i l  forskning og udvikling på stålområdet.
0
0 0
(1) E F T  C  99 af 2.5.1981, s. 3.
(2) D e n  seneste version er "Generelle mål for stål 1985" (K0M(83)239)
(3) E F T  C  208 af 4.8.1983, s. 3.