23.1.78 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 18/5 
lertidige foranstaltninger til opretholdelse og fremme 
af beskæftigelsen er iværksat, bør disse videreføres, 
selv om de i lighed med særlige investeringsincita­
menter bør tilrettelægges under hensyntagen til den 
fremtidige udvikling. Regeringerne bør i højere grad 
have opmærksomheden henledt på nødvendigheden 
af uddannelses- og omskolingsfaciliteter til forbedring 
af den faglige mobilitet og på foranstaltninger, der 
kan øge den geografiske mobilitet, f. eks. nye bolig­
politiske støtteordninger. Kvinders og unges beskæf­
tigelsesmæssige problemer kræver også særlig op­
mærksomhed. 
5.5. Udvalget afventer med interesse den detal­
jerede studie over »Cost-effectiveness og følgevirk­ninger for erhvervslivet af forskellige former for 
arbejdsfordeling«, som af Trepartskonferencen i juni 
1977 blev foreslået udarbejdet som en hastesag. Ud­
valget håber at kunne bidrage til denne studie, som 
efter dets mening bør baseres på befolkningsfrem-
skrivninger, som går ud over 1980. 
5.6. Udvalget vil imidlertid understrege, at alle 
investerings- og beskæftigelsesfremmende foranstalt­
ninger eller foranstaltninger til forbedring af arbejds­
markedets virkemåde kun vil have begrænset virk­
ning, medmindre de almindelige økonomiske vilkår 
forbedres, og der skabes en stabil og konsistent 
ramme omkring den politik, der skal opmuntre til 
øget aktivitet. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 27. oktober 1977. 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
Basil de FERRANTI 
Udtalelse om »Kommissionens meddelelse til Rådet vedrørende en fællesskabspolitik for 
elektronik- og informationsindustrierne« 
Den tekst, som har været genstand for udtalelsen, er offentliggjort i De Europæiske 
Fcellesskabers Tidende nr. C 39 af 16. februar 1977, side 2. 
A. UDTALELSENS JURIDISKE GRUNDLAG 
Rådet besluttede den 18. november 1976 i medfør af artikel 198 i traktaten om oprettelse 
af Det europæiske økonomiske Fællesskab at høre Det økonomiske og sociale Udvalg 
om det nævnte emne. 
B. DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS UDTALELSE 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 152. plenarforsamling, afholdt i 
Bruxelles den 26. og 27. oktober 1977, sin udtalelse om det nævnte emne. 
Udtalelsens ordlyd er følgende: 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG HAR — 
under henvisning til den anmodning, Rådet frem­
satte den 18. november 1976 med hjemmel i artikel 
198 i traktaten om oprettelse af De europæiske 
Fællesskaber, om en udtalelse om de forslag, Kom­
missionen har udarbejdet og forelagt Rådet den 
8. november 1976 vedrørende en fællesskabspolitik 
for elektronik- og informationsindustrierne, 
under henvisning til beslutning truffet af Det øko­
nomiske og sociale Udvalgs præsidium den 23. no­
vember 1976 om at pålægge Afdelingen for industri, 
handel, håndværk og tjenesteydelser at udarbejde en 
udtalelse og en beretning om spørgsmålet, under henvisning til Rådets resolution af 15. juli 1974 
om fællesskabspolitik for databehandling (1), 
under henvisning til udtalelse vedtaget af Afdelingen 
for industri, handel, håndværk og tjenesteydelser 
den 5. oktober 1977, 
under henvisning til beretning aflagt af ordføreren, 
hr. Wylie, 
under henvisning til forhandlingerne på den 152. ple­
narforsamling den 26. og 27. oktober 1977, mødet 
den 26. oktober, og 
(*) EFT nr. C 86 af 20. 7. 1974. 
Nr. C 18/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 23.1. 78 
ud fra følgende betragtninger: 
De oprindelige planer fra 1975 om at danne et fælles 
europæisk selskab på markedet for mellemstore/store 
datamater har ikke båret frugt, hvorfor Kommissio­
nen ikke fremsætter forslag på det område; 
på den anden side bliver det stadig tydeligere, at 
der er ved at ske en betydelig udvikling på områ­
derne distribueret databehandling og peri-informatik, 
således som det antydedes i Det økonomiske og 
sociale Udvalgs udtalelse af 24. april 1975 om med­
delelse til Rådet fra Kommissionen om Fællesska­
bets politik for databehandling (*) og på denne bag­
grund fremsætter Kommissionen forslag på disse om­
råder — 
enstemmigt, idet dog 6 undlod at stemme, 
VEDTAGET FØLGENDE UDTALELSE: 
Afdelingen godkender Kommissionens meddelelse 
med følgende bemærkninger og forbehold: 
1. Almindelige bemærkninger 
1.1. Udvalget finder det af afgørende betydning, 
at der i Europa nu og fremover forefindes en kon­
kurrencedygtig dataindustri. På baggrund af den 
hastige udvikling særlig på de stadig vigtigere om­
råder, peri-informatik og komponenter, er det af­
gørende, at der eksisterer en effektiv europæisk kom­
petence. Denne kompetence bør bringes til fuld ud­
foldelse, så den kan tjene som et middel til at frem­
me konkurrencedygtigheden for europæisk-fremstil-
lede produkter, der dels skal anvendes inden for 
Fællesskabet og dels eksporteres til tredjelande. 
1.2. I betragtning af problemets størrelse og de 
pengemidler, der er afsat, sammenholdt med, hvad 
der anvendes på andre EF-industriprogrammer, fin­
der Udvalget det af Kommissionen skitserede pro­
gram meget vidtgående, men ikke uigennemførligt. 
Den omstændighed, at Kommissionen har erkendt, 
at et mere effektivt samarbejde mellem de europæis­
ke producenter er nødvendigt, hvis de skal være lige 
så dygtige som de udenlandske producenter, hilses 
velkommen. Det forekommer hensigtsmæssigt, at 
man koncentrerer sig om minidatamater og distribue­
ret databehandling, som er de områder, hvor den 
teknologiske udvikling skrider hurtigst frem. Udval­
get vil gerne understrege vigtigheden af, at man 
koncentrerer de til rådighed stående ressourcer i 
væsentlige mængder over et mindre antal specifikke 
projekter frem for at anvende dem til at finansiere 
(!) EFT nr. C 255 af 7. 11.1975. et større antal måske mindre vigtige projekter. Det 
bør bemærkes, at der ikke fremsættes forslag ved­
rørende mellemstore til store systemer. Når dette 
ikke er sket, skyldes det, at planerne om dannelse 
af et fælles europæisk selskab, som skulle bestå af 
to eller tre eksisterende europæiske selskaber på 
markedet for mellemstore til store datamater, ikke 
har kunnet føres ud i livet. Det er derfor ikke for­
målstjenligt på nuværende tidspunkt at fremsætte 
forslag på dette område. 
1.3. Inden for peri-informatikken og elektroniske 
komponenter finder Udvalget, at der ikke er afstuk­
ket tilstrækkelige retningslinjer for de særlige sektorer 
eller industrielle anvendelsesområder, som fortjener 
størst mulig opmærksomhed. Man anerkender ønsket 
om fleksibilitet, men da datamatikken er eller snart 
vil være af stor vigtighed inden for et meget bredt 
spektrum af industrier, havde det formentligt været 
mere hensigtmæssigt, om Kommissionens program 
havde indeholdt flere detaljerede retningslinjer, 
således som det blev foreslået i Udvalgets udtalelse 
af 24. april 1975. 
1.4. Et fundamentalt spørgsmål er definitionen af 
et »selskab af europæisk oprindelse«. På baggrund af 
informationsindustriens nøgleposition er Udvalget 
enig i, at en europæisk kontrolleret produktion er af 
afgørende positiv betydning for Fællesskabets øko­
nomi på lang sigt, og det går derfor ind for det 
princip fra tredje afsnit i Rådets resolution af 
15. juli 1974, som man har fulgt, nemlig at et 
»selskab af europæisk oprindelse« er et selskab, som 
i praksis kontrolleres inden for Fællesskabet; Ud­
valget er således af den mening, at de påtænkte for­
anstaltninger bør gøre det muligt for europæiske 
selskaber at styrke konkurrenceevnen over for de 
selskaber, der kontrolleres fra tredjelande, eftersom 
begge sider er i stand til at udvikle sig på et marked 
i ekspansion. 
1.5. Videre har man set på størrelsen af det budget, 
der er foreslået til Kommissionens 4-års program; 
det skal sammenholdes med de betydelige beløb, det 
offentlige i nogle ikke-europæiske lande anvender på 
dette område. Selv om det af Kommissionen fore­
slåede budget er lille i forhold til opgavens størrelse, 
så repræsenterer de foreslåede beløb en betragtelig 
del af den EF-støtte, der gives til specifikke industri­
grene, og skulle være tilstrækkelige såfremt de for­
slag, der fremlægges i denne udtalelse, tages til følge. 
Kommissionen er af den opfattelse, at tilstedeværelsen 
af dets program vil forbedre koordinationen af de 
forskellige nationale støtteprogrammer. Det kan få 
en stor katalytisk effekt på disse og på erhvervs­
aktiviteten, med de fordele dette indebærer for Fælles­
skabet, forudsat at de disponible midler ikke spredes 
i for små portioner over et for stort antal projekter. 
23.1.78 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 18/7 
1.6. Udvalget konstaterer med tilfredshed, at Kom­
missionen har besluttet, når de første 2 år er forløbet, 
at gøre status over programmet i lyset af de hastige 
ændringer, der sandsynligvis vil ske inden for både 
teknologien og på markedet, og at undersøge, om 
erfaringerne med de pågældende metoder til op­
muntring til samarbejde har været tilfredsstillende. 
1.7. Udvalget vil stærkt kritisere to ting. For det 
første er der mangelen på høring og medinddragelse 
i forbindelse med forberedelsen af programmet af to 
parter, som ikke kan undgå at blive berørt af dets 
følgevirkninger. Et er at høringen af materiel- og 
programmelproducenterne må forbedres, men afgø­
rende vigtig er en tættere kontakt med brugere inden 
for industri, handel og det offenlige, selv om man må 
erkende, at opgaven vanskeliggøres af den omstæn­
dighed, at effektive brugerorganisationer af europæisk 
målestok næppe er tænkelige. Medinddragelsesprob-
lemet knytter sig ikke kun til det foreliggende forslag; 
det er ikke utænkeligt, at alle EF-programmer for 
støtte til industrien er behæftet med samme pro­
blem. 
1.8. Det andet, Udvalget vil kritisere, er, at man 
i programmerne savner forslag om at intensivere 
undervisningen i datamatikanvendelse. Medens den 
økonomiske effekt, der udgår fra dataindustrien, i 
sig selv er stor nok, må man forestille sig, at de 
resultater, der vil udspringe af en stigende erkendelse 
af de muligheder, begrænsninger og eventuelle farer, 
der knytter sig til disse ny teknikker, kunne få endnu 
større indvirkning på effektiviteten af udveksling af 
varer og tjenesteydelser i hele Fællesskabet i de 
næste 20—50 år. Da det vil være anvendelsen af 
datamatikken, som vil være af størst betydning for 
erhvervslivet og samfundsøkonomien som helhed, 
vil udgifter til brugeruddannelse være mere end vel­
begrundet. I denne forbindelse behøver man blot atter 
engang at henvise til de meget betragtelige summer, 
andre ikke-europæiske regeringer anvender på dette 
område. 
1.9. Udvalget vil afslutningsvis kort pege på nogle 
terminologiske problemer. Forskellige steder benæv­
nes denne studies emne som »Datamatik«, »Data­
behandling« og »Elektronik- og informationsindu­
strierne«. Udvalget er klar over, at »Databehandling« 
måske er for snævert; og omvendt, at »Datamatik« 
eller »Elektronik- og informationsindustrierne« beg­
ge går ud over grænserne for det behandlede emne. 
På den ene side ligger »Komponenter« ikke strengt 
inden for området »Databehandling«; pa den anden 
side dækker »Datamatik« og »Elektronik- og infor­
mationsindustrierne« tydeligvis en række ting, der 
ikke indgår i dette program. Udvalget så gerne, at 
Kommissionen tog dette spørgsmål op, så at termi­
nologien afklares. 2. Standardisering og støtte hertil (bind I, pkt. 2.1) 
2.1. Det er Udvalgets opfattelse, at man hidtil ikke 
har taget tilstrækkeligt hensyn til brugernes syns­
punkter (Forbundsrepublikken Tyskland danner her 
en undtagelse, idet brugerhøring i denne medlems­
stat er et obligatorisk led i standardiseringsproces­
sen), og går derfor helhjertet ind for de »Undersøgel­
ser, der er gennemført i samarbejde mellem bru­
gere«, som nævnt under afsnit 2.2.2 i programbilaget 
til bilag I i bind I. Udvalget finder det afgørende, 
at brugerne i praksis får videst mulig lejlighed til 
at deltage i udviklingen af normer ikke blot gen­
nem deltagelse i undersøgelser gennemført i samar­
bejde, men også gennem inddragelse i drøftelserne. 
Et større samspil mellem forskningscentrene og da­
tamatikbrugerne ville bidrage hertil. Udvalget kan 
forstå, at standardiseringsarbejdsgruppen (beskrevet 
i bilag A.l i bind II) allerede har vist sig nyttig som 
et uformelt forum for drøftelser, og håber, at dens 
effektivitet på dette område vil styrkes, efterhånden 
som brugernes repræsentative organer bliver bedre 
organiseret. 
2.2. Udvalget er enig i, at det er vigtigt, at Europa 
sikres indflydelse på udviklingen af internationale 
normer. Som Kommissionen kan det dog ikke til­
slutte sig tilstedeværelsen eller fremme af europæiske 
normer som sådan, med mindre der ikke eksisterer 
nogen internationale standarder eller sådanne ikke 
kan produceres. 
3. Kompatibilitet (bind I, pkt. 2.2) 
3.1. Sprog, der kan oversættes på en lang række 
maskiner, uden at der skal ofres penge på konverte­
ring, er der et særligt behov for; problemerne er 
blevet indgående diskuteret i dok. KOM (75) 467 
og i pkt. 3.2 i Udvalgets udtalelse af 25. februar 
1976 (*). Af konkurrencemæssige årsager er det 
sandsynligt, at ikke alle producenter vil være interes­
serede i, at deres programmel er kompatibelt. Udval­
get anmoder derfor indtrængende Kommissionen om 
at sikre større bistand til projekter, som kan øge 
kompatibiliteten. Det understreges også, at brugerne 
skal inddrages afgørende i løsningen af kompatibili-
tetsproblemer. Spørgsmålet om juridisk beskyttelse af 
EDB-programmer (se pkt. 9) må tillægges særlig be­
tydning også i denne sammenhæng, eftersom pro­
grammel-fremstilleren i mangel af ophavsretlig be­
skyttelse af sin investering måske ikke har nogen 
mulighed for at anlægge sag, når hans programmel 
anvendes på andre producenters maskiner. 
3.2. Udvalget bifalder Rådets beslutning om at 
fortsætte undersøgelsesfasen forud for kompatibili-
(') EFT nr. C 131 af 12. 6. 1976. 
Nr. C 18/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 23.1.78 
tetsforslagene og håber, at der komme flere forslag, 
der kan fremskynde dette arbejde gennem en ko­
ordinering af datamatikbrugernes behov og gennem 
valg af de områder, hvor sandsynligheden taler for 
det bedste resultat. Man bør nå til erkendelse af, 
at hvis kompatibiliteten i sidste ende skal være en 
succes, må .der ses nærmere på mulighederne for 
standardisering og konvertering af dokumentation, 
driftsprogrammel og meddelelsestransmission, proto­
koller osv. 
4. Koordinering af indkøbspolitikken 
(bind I, pkt. 2.3) 
4.1. Som bemærket i pkt. 2.3.1 i Kommissionens 
forslag repræsenterer de offentlige indkøb en vigtig 
del af datamatmarkedet. I virkeligheden er de større 
offentlige organer i stand til at udøve den største 
egentlige brugerindflydelse. Udvalget bemærker, at 
det i direktiv 77/62/EØF om koordinering af pro­
cedurer for tildeling af offentlige leveringskontrak­
ter (*) foreslås at »liberalisere« de offentlige indkøb 
på datamatikområdet fra udgangen af 1980; en stor 
del af Kommissionens program vedrørende standar­
disering og kompatibilitet er muligvis ikke fuldført 
på dette tidspunkt, men alligevel er det vigtigt, at 
de offentlige indkøb liberaliseres til det planlagte 
tidspunkt. I denne sammenhæng og med henblik på 
at skabe muligheder for, at Fællesskabets industri 
kan tage konkurrencen fra tredjelande op, er det, 
som understreget af Udvalget i udtalelsen af 26. maj 
1976, væsentligt for en koordinering af den rette 
fremtidige politik, at der på fællesskabsniveau sker 
en konsultation af de implicerede parter »thi hver 
af parterne har en afgørende rolle at spille i udform­
ningen af planer og aftaler for denne sektor«. 
4.2. På baggrund af de nationaliserede og offent­
lige virksomheders relativt store betydning, som kø­
bere af materiel og programmel anmoder Udvalget 
kraftigt om, at de ovennævnte principper i direktivet 
anvendes på disse organer. Fællesskabet bør her gøre 
brug af de relevante traktatbestemmelser, under be­
hørig hensyntagen til de særlige forbehold, der gør 
sig gældende i datamatiksektoren. 
4.3. Det er ønskeligt, at Fællesskabet udviser den 
fornødne politiske vilje til at sikre, at dette direktiv 
om offentlig indkøbspolitik føres ud i livet, så der 
kan ske en forbedring af investeringernes rentabilitet 
og skabes et mere homogent marked for de euro­
pæiske elektronik- og informationsindustrier. 
5. Samarbejdet mellem de centre, som sikrer forsk­
ning og støtte (bind I, pkt. 2.4.1) 
5.1. Udvalget er enig i, at det er nødvendigt hur­
tigst muligt at udvikle et langt bedre samarbejds-
(!) EFT nr. L 13 af 13. 1. 1977. klima. I så henseende er disse forslag en udvidelse 
og videreudvikling af de forslag, der er indeholdt i 
dok. KOM(75) 467 og kommenteret i Udvalgets 
udtalelse af 25. februar 1976. 
6. Undersøgelser på mellemlang og lang sigt 
(bind I, pkt. 2.4.2) 
6.1. Udvalget finder, at det ville være nyttigt med 
en nøjere definition af den type »vedholdende og 
systematisk indsats«, der skal gøres for at tilveje­
bringe det nødvendige statistiske grundlag. Det er 
et spørgsmål, om man råder over et administrativt 
apparat, der kan gennemtvinge indsamlingen af de 
relevante tål fra samtlige berørte virksomheder; 
utvivlsomt findes der en række problemer på området. 
7. Indvirkninger på beskæftigelsen 
7.1. Udvalget er opmærksom på, at spørgsmålet 
om beskæftigelsen i relation til databehandlingen og 
elektronikken må ses i lyset af antallet, kvaliteten og 
karakteren af de pågældende jobs, hvad enten de er 
direkte eller indirekte relaterede til den teknologiske 
udvikling. Man må huske på, at hovedparten af de 
nye stillinger, som datamatikken har været ophav til, 
er forbeholdt den faglærte og højtuddannede del af 
arbejdsstyrken. De stillinger, der går tabt, er fort­
rinsvis jobs for ufaglærte eller tillærte arbejdere, 
hvilket vil skabe alvorlige omskolings- og omstillings­
problemer. 
7.2. Det er Udvalgets opfattelse, at det betydelige 
antal højtkvalificerede teknikerjobs, som ikke-euro-
pæiske datterselskaber skaber og vedholdende tilveje­
bringer indenfor Fællesskabet, må tillægges betyd­
ning. Kommissionens politik vil muligvis påvirke an­
tallet af beskæftigede og udviklingen inden for ikke-
europæiske selskaber, hvilket der må tages hensyn til 
med Ministerrådets resolution in mente. 
7.3. Udvalget føler, at der er stærkt behov for om­
fattende undersøgelser af hele problematikken om­
kring datateknologiens beskæftigelsesmæssige impli­
kationer. Krav om omskoling, rationaliseringsforan­
staltninger som følge af den stigende anvendelse af 
databehandlingsudstyr, nedlæggelse af jobs inden for 
fremstillingsvirksomhed som følge af anvendelse af 
elektroniske komponenter og mikroprocessorer — 
alle disse ting må der ses nøjere på, hvis man vil 
optimere fordelene ved datamatikken for erhvervs­
livet uden social skade for den enkelte borger på 
kort og mellemlang sigt, særlig inden for de sektorer, 
der anvender disse teknikker. Det er Udvalgets ønske, 
at Kommissionen vil prøve at kvantificere problemets 
grad og størrelse og fremlægge specifikke forslag til 
undersøgelser og foranstaltninger. Udvalget anmoder 
kraftigt Kommissionen om, at den foranlediger nogle 
dybtgående undersøgelser om de konsekvenser, data-
23.1.78 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 18/9 
matikudviklingen har for beskæftigelsens omfang og 
struktur. Man kunne anmode det europæiske udvalg 
for udvikling af den faglige uddannelse om at bidrage 
til gennemførelsen af disse undersøgelser. 
8. Beskyttelse af borgernes privatliv 
(bind I, pkt. 2.4.4.) 
8.1. Udvalget kan fuldt ud tilslutte sig de syns­
punkter, der kommer til udtryk i Kommissionens 
dokument. Det er yderst vigtigt, at der sikres egentlig 
EF-enighed på dette punkt og gennemføres en parallel 
lovgivning i samtlige medlemsstater. Det vil være 
nødvendigt at konsultere Europa-Rådet, som har 
nedsat et ekspertudvalg til at gennemgå forslag på 
dette område. Nogle lande er allerede kommet meget 
længere end andre med at gennemføre lovgivning til 
beskyttelse af den enkelte borger. 
8.2. Programmet, der foreslår videregående under­
søgelser i lyset af dok. KOM(75) 467, tiltrædes; op­
mærksomheden skal imidlertid henledes på, at der er 
tale om to adskilte problemer — for det første sikker­
hed og fortrolighed omkring personlige oplysninger 
om borgerne og for det andet teknisk beskyttelse af 
vigtige forretningsmæssige oplysninger og systemer. 
Kommissionen bør videreføre sine bestræbelser på 
disse områder og snarest muligt fremlægge forslag 
om disse spørgsmål. 
9. Juridisk beskyttelse af EDB-programmer 
(bind II, pkt. 6) 
9.1. Udvalget anerkender de problemer, der knytter 
sig til ophavsretten til programmel, og erkender vig­
tigheden af, at Fællesskabet yder et positivt bidrag 
til en løsning af disse problemer på internationalt 
plan. Udvalget finder ikke nogen hverken generelle 
eller detaljerede forslag fra Kommissionen, men håber, 
at den rimelig hurtigt vil kunne fremlægge et detal­
jeret forslag til foranstaltningen. 
10. EF-støtteprogram (bind I, pkt. 3) 
10.1. Efter Udvalgets opfattelse bør EF-forslagene 
ses i lyset af de nationale støtteprogrammer, i for­
hold til hvilke Kommissionens program bør betragtes 
som et supplement. Der vil være tilfælde, hvor de 
nationale programmer tilvejebringer ressourcer af 
afgørende betydning for opretholdelsen af beskæfti­
gelsen inden for de enkelte medlemsstaters datain­
dustrier og skabelsen og udviklingen af de vitale 
teknologiske sektorer, og Kommissionen bør forsøge at koordinere disse programmer. Hertil kommer, at 
de midler, der stilles til rådighed for EF-program-
merne, er ret ubetydelige sammenlignet med de mid­
ler, der anvendes til de nationale programmer 
(10 % — bind I, pkt. 5.1). Men det er afgørende 
vigtigt, at den europæisk-kontrollerede industri ydes 
i det mindste en vis støtte på fællesskabsplan. 
11. Anvendelser og almindeligt programmel 
(bind I, pkt. 3.2 og 3.3) 
11.1. Udvalget bemærker, at disse områder må 
siges at være vigtige, ikke blot som instrument til 
fremme af samarbejde mellem virksomheder på 
tværs af EFs landegrænser, men også fordi det er på 
dette område, at brugernes indflydelse og deres vir­
kelige behov kan nå op til overfladen. Trods van­
skeligheden ved at opmuntre til medindflydelse er 
det netop her, at man kan komme længst med løs­
ningen af de uddannelsesmæssige problemer, der 
beskrives under pkt. 1.8 ovenfor. Fremme af kom­
patible programpakker kan betyde et stort skridt i 
retningen af stigende brug af det mere økonomiske 
materiel, der kommer frem via ny teknologi. 
12. Leasing (pkt. 3.4.2) 
12.1. Udvalget erkender behovet for nogen EF-
indsats på leasingområdet, og det håber at modtage 
Fællesskabets forslag i god tid. Leje- og leasingaf­
taler, der er af voksende betydning, har både for­
dele og ulemper. Selv om brugerne har leje, leasing 
og køb som alternativer, kan leje- eller leasingaftaler 
med visse leverandører indsnævre deres valgmulig­
heder. Kommissionen bør med ethvert forslag søge 
at styrke den europæiske industris evne til at tilbyde 
konkurrencedygtige lejevilkår og til at udvide det 
spektrum af valgmuligheder (eller markedsgennem-
sigtighed), brugeren stilles overfor. 
13. Genoprettelse af ligevægt (bind I, pkt. 3.4.3) 
13.1. Udvalget erkender de vanskeligheder, der 
hidtil har været med at overtale europæiske sel­
skaber, der producerer store datamater (eksempelvis 
den foreslåede fusion af Siemens/CII/Philips, jf. pkt. 
11.1. ovenfor) til at gå i samarbejde. Dette viser, at 
hvis tilsvarende vanskeligheder eventuelt opstår for 
producenter af små til mellemstore datamater, bør 
man ikke gå let hen over dem. 
Nr. C 18/10 De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 1. 78 
14. Peri-informatik (bind I, pkt. 3.4.4) 
14.1. Den manglende erkendelse af vanskelighe­
derne ved at få virksomheder til at samarbejde er 
også tydelig i dette afsnit. Hvorfor skal forslag for 
at blive taget i betragtning inden for fællesskabs-
præmieringsordningen, som beskrevet i bind I, pkt. 4, 
nødvendigvis komme fra allerede dannede sammen­
slutninger af virksomheder i de to lande? Udvalget 
foreslår, at virksomheder, der optræder alene, skal 
kunne indgive forslag, og at Kommissionen også 
kunne tage initiativet til at etablere egnede kom­
pagniskaber; hvis samarbejdet mislykkedes, ville 
Kommissionen stadig have mulighed for at gøre det 
til en betingelse for støtte til et enkelt firma, at de 
udviklede produkter opfylder de generelle harmoni­
seringskrav og internationale standardiseringsnormer. 
Ydermere ville en sådan fremgangsmåde være i bedre 
samklang med det behov, der er for at træffe hurtige 
beslutninger på grund af den teknologiske udvik­
lings hastighed (se bind I, pkt. 4.3). 
14.2. Man synes ikke at have haft opmærksom­
heden tilstrækkelig henledt de forskellige bruger-
industriers krav. Peri-informatikken har vide anven­
delsesmuligheder: Forskellige industrier vil have for­
skellige behov. Kommissionen opfordres derfor til 
at tilrettelægge høringer, således at brugerindustrier-
nes behov kan vurderes. 
15. Støtte til udvikling af elektroniske komponenter 
(bind I, pkt. 3.4.5) 
15.1. Bemærkningerne ovenfor har også gyldighed 
for støtte til udvikling af komponenter. Endvidere er det tænkeligt, at de økonomiske midler, der ydes 
til udvikling af elektroniske komponenter, er util­
strækkelig — 12 mio RE til det 4-årige program 
forekommer meget beskedent sammenholdt med de 
32 mio RE, som tildeles hvert af områderne pro­
grammel, anvendelse og standardisering samt peri-
informatik. På baggrund af denne problematik fore­
kommer det ønskeligt, at Kommissionen hurtigst 
muligt finder frem til, hvilke komponenter der gør 
krav på mest støtte, og at den giver udviklingen af 
disse komponenter støtte på et højere niveau end 
påtænkt i øjeblikket. 
Udvalget skal også henlede opmærksomheden på 
spørgsmålet om, hvilken handelspolitik Fællesskabet 
skal følge, når de pågældende udviklingsprojekter 
først er nået frem til produktionsstadiet. 
16. Retsforskrifterne i Kommissionens dokument 
(bind I, bilag II og III) 
16.1. Udvalget skal anmode om, at sammensæt­
ningen af Udvalget til forvaltning og koordinering 
af programmer på datamatikområdet (bilag II) tages 
op til revision, således at repræsentationen af de 
forskellige implicerede parter (dvs. producenterne, 
brugerne, fagforeningerne m.m.) sikres. 
16.2. Med hensyn til forslag til Rådets forordning 
om kontrakter med fællesskabspræmier inden for 
datamatiksektoren (bilag III) og spørgsmålet om, 
hvorvidt præmier tildelt europæisk-kontrollerede 
selskaber harmonerer med Rom-traktaten, henviser 
Udvalget til sine bemærkninger under punkt 1.4 
ovenfor, men indrømmer, at spørgsmålet kræver 
juridisk fortolkning og beslutning. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 26. oktober 1977. 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
Basil de FERRANTI 
BILAG 
til Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse 
Forkastede ændringsforslag 
Nedenstående ændringsforslag blev forkastet under forhandlingerne: 
Pkt. 1.4 
Punktet fortsættes således: 
»Støtte bør gives til virksomheder, som forelægger projekter af fælleseuropæisk interesse 
inden for udviklingen eller udnyttelsen af datamatikken og især projekter, som styrker 
konkurrenceevnen hos datamatikindustrien i EF, dog således at der ikke udelukkende ses 
på kontrollen over eller ejendomsretten til de pågældende virksomheder. Samarbejde med 
udefra kontrollerede virksomheder kan i mange tilfælde være meget værdifuldt«. 
23.1. 78 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 18/11 
Afstemningsresultat 
20 stemte for, 46 stemte imod og 9 undlod at stemme. 
Pkt. 16.2 
Punktet udgår i sin helhed. 
Afstemningsresultat 
18 stemte for, 38 stemte imod og 7 undlod at stemme. 
Nedenstående punkt blev ændret på baggrund af vedtagelsen af et ændringsforslag under 
Udvalgets forhandlinger: 
Punkt 2.2 
Sidste punktum: 
»Afdelingen kan således kun acceptere »opstillingen af fællesskabsnormer«, som forudsat 
i pkt. 2.1.1 i bind I i Kommissionens dokument, såfremt det sker på ovennævnte betingelser.« 
Afstemningsresultat 
Vedtaget enstemmigt, dog undlod 2 at stemme. 
Udtalelse om »Forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 75/319/EØF af 
20. maj 1975 om tilnærmelse af lovgivning om medicinske specialiteter« 
Den tekst, som har været genstand for udtalelsen, er offentliggjort i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende nr. C 194 af 13. august 1977, side 6. 
A. UDTALELSENS JURIDISKE GRUNDLAG 
Rådet besluttede den 10. august 1977 i medfør af artikel 100 i traktaten om oprettelse 
af Det europæiske økonomiske Fællesskab at høre Det økonomiske og sociale Udvalg 
om det nævnte emne. 
B. DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS UDTALELSE 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 152. plenarforsamling, afholdt i 
Bruxelles den 26. og 27. oktober 1977, sin udtalelse om det nævnte emne. 
Udtalelsens ordlyd er følgende: 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG HAR — 
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det 
europæiske økonomiske Fællesskab, særlig artikel 100, 
under henvisning til anmodning om udtalelse fra 
Rådet af 10. august 1977, 
under henvisning til beslutning truffet af Udvalgets 
formand den 29. august 1977 om at pålægge Afde­lingen for industri, handel, håndværk og tjeneste­
ydelser at udarbejde en udtalelse om forslaget, 
under henvisning til EØF-traktatens artikel 100, 
under henvisning til udtalelse vedtaget af Afdelingen 
for industri, handel, håndværk og tjenesteydelser på 
mødet den 5. oktober 1977, 
under henvisning til ordføreren, hr. Charbrols mundt­
lige beretning,