Den specifikke indikator udtrykker udviklingen i nettovederlaget, hvor der er taget højde for indenlandsk inflation, for tjenestemændene i medlemsstaternes centraladministrationer. Eurostat beregner denne indikator på grundlag af oplysninger fra de ti medlemsstater, der er nævnt i artikel 1, stk. 4, i bilag XI.

Endvidere fastsættes det i personalevedtægtens artikel 65, stk. 3, at disse beløb (omtalt i artikel 65, stk. 1, andet afsnit) skal forstås som beløb, hvis faktiske værdi på et givet tidspunkt kan ajourføres, uden at der kræves en ny retsakt.

I personalevedtægtens artikel 65, stk. 1, andet afsnit, fastsættes det, at visse af de heri omtalte beløb, som er afgørende for fastsættelsen af grundvederlag, forskellige tillæg og koefficienter, skal ajourføres en gang om året i overensstemmelse med bilag XI. Kommissionen offentliggør til orientering de ajourførte beløb senest to uger efter en ajourføring i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende.

Den begrænsede tilpasning af vederlag og pensioner i 2011 og 2012 og fastfrysningen af vederlag og pensioner i 2013 og 2014, som vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet, resulterede i besparelser på ca. 3 mia. EUR i den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2014-2020 og ca. 500 mio. EUR om året på lang sigt. Herudover er der en række målrettede foranstaltninger uden direkte indvirkning på budgettet, f.eks. længere arbejdstid og mindre antal årlige feriedage uden lønkompensation, men som er ca. 1,5 mia. EUR værd for institutionerne.

Desuden blev Rådet og Europa-Parlamentet også enige om, jf. personalevedtægtens artikel 65, stk. 4, at der ikke skal foretages ajourføring af vederlag og pensioner til EU-ansatte, der gjorde tjeneste i Belgien og Luxembourg, i 2013 og 2014. Som følge af den generelle tilgang til bilæggelse af tvister mellem EU-institutionerne vedrørende tilpasningerne af vederlag og pensioner i 2011 og 2012 blev en begrænset tilpasning af vederlag og pensioner for 2011 og 2012 på henholdsvis 0 % og 0,8 % desuden aftalt.

Nærværende rapport udarbejdes på grundlag af artikel 65, stk. 1, i vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for øvrige ansatte i Den Europæiske Union (personalevedtægten), idet det heri fastsættes, at Kommissionen skal fremlægge oplysninger vedrørende de budgetmæssige konsekvenser af EU-tjenestemændenes vederlag og pensioner set på baggrund af 2022-ajourføringen af EU-tjenestemændenes og de øvrige EU-ansattes vederlag og pensioner og de gældende justeringskoefficienter.

Med henblik på fastsættelse af købekraftsækvivalenten for vederlag udbetalt i Bruxelles i forhold til vederlag udbetalt på andre tjenestesteder i tredjelande beregner Eurostat de gældende købekraftspariteter. Justeringskoefficienten er den faktor, der fremkommer ved at dividere købekraftspariteten med vekselkursen. De anvendte vekselkurser fastsættes i overensstemmelse med gennemførelsesbestemmelserne for EU's almindelige budget på datoen for justeringskoefficienternes anvendelse.

For så vidt muligt at sikre, at EU's tjenestemænd, midlertidigt ansatte og kontraktansatte har den samme købekraft, uanset hvor de gør tjeneste, bør justeringskoefficienterne ajourføres en gang om året i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag XI til personalevedtægten. Med henblik på ajourføringen fungerer samtlige værdier som referenceværdier. Kommissionen offentliggør til orientering de ajourførte koefficienter senest to uger efter en ajourføring i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende.

I artikel 11, 12 og 13 i bilag X til personalevedtægten fastsættes bestemmelserne om betaling af vederlag til tjenestemænd og øvrige ansatte, der gør tjeneste i tredjelande. Vederlaget udbetales i euro i EU, og det korrigeres med justeringskoefficienten for vederlag til tjenestemænd med tjenestested i Belgien, men efter anmodning fra den ansatte kan hele eller dele af vederlaget udbetales i beskæftigelseslandets valuta. I så fald korrigeres vederlaget med den justeringskoefficient, der er fastsat for tjenestestedet, og omregnes efter den gældende vekselkurs.

Købekraftspariteterne for pensioner danner grundlag for fastlæggelsen af købekraftsækvivalenter for pensioner udbetalt i Belgien som referenceland i forhold til de øvrige bopælslande. Eurostat beregner disse pariteter i samråd med de nationale statistiske kontorer. Ifølge personalevedtægtens bilag XIII, artikel 20, finder justeringskoefficienterne kun anvendelse på den del af pensionerne, der svarer til de rettigheder, der er erhvervet før den 1. maj 2004. For pensioner er den lavest anvendelige justeringskoefficient 100.

Købekraftspariteterne for vederlag danner grundlag for fastlæggelsen af købekraftsækvivalenter for vederlag udbetalt i Bruxelles som referenceby i forhold til de øvrige tjenestesteder, dog undtaget Luxembourg, som der ikke er en gældende justeringskoefficient for. Eurostat beregner disse pariteter i samråd med de nationale statistiske kontorer i medlemsstaterne.

Justeringskoefficienterne for vederlag og pensioner ajourføres i henhold til artikel 3 i bilag XI til personalevedtægten på grundlag af forholdet mellem de tilsvarende købekraftspariteter, der omhandles i artikel 1 i bilag XI, og de valutakurser, der er fastsat for de forskellige lande i artikel 63 i personalevedtægten.

I henhold til artikel 8 i bilag XI til personalevedtægten skal justeringskoefficienten for tjenestesteder med høj stigning i leveomkostningerne (målt ved ændringen i de implicitte indekser) træde i kraft før den 1. januar ved mellemliggende ajourføring af justeringskoefficienterne eller den 1. juli ved den årlige ajourføring af justeringskoefficienterne. Hvis leveomkostningerne målt ved de implicitte indekser er steget med mere end 6 %, får den årlige ajourføring virkning fra den 16. maj i stedet for den 1. juli og fra den 1. maj, hvis leveomkostningerne målt ved de implicitte indekser er steget med mere end 10 %.

Justeringskoefficienterne fastlægges, trækkes tilbage og ajourføres en gang om året i overensstemmelse med bilag XI. For så vidt angår ajourføringen, forstås alle koefficienter som referenceværdier. Kommissionen offentliggør til orientering de ajourførte koefficienter senest to uger efter en ajourføring i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende.

I henhold til artikel 64 i personalevedtægten justeres en tjenestemands vederlag udtrykt i euro med en koefficient, der er lig med eller større eller mindre end 100 % alt afhængig af leveomkostningerne på de forskellige tjenestesteder. Der gælder ingen justeringskoefficient for Belgien og Luxembourg på grund af disse tjenestesteders særlige referencerolle som hovedsæde og hjemsted for de fleste af institutionerne.

Endelig gælder det i henhold til artikel 8 i bilag XI til personalevedtægten, at hvis leveomkostningerne på et bestemt tjenestested, målt ved de implicitte indekser, steg med mere end 6 % eller 10 %, skal den mellemliggende eller årlige ajourføring træde i kraft på en dato, der ligger tidligere end standarddatoen for gennemførelsen (dvs. tidligere end den 1. juli for den årlige ajourføring og den 1. januar for den mellemliggende ajourføring). I sådanne tilfælde får den mellemliggende ajourføring, afhængigt af omfanget af stigningen i leveomkostningerne, virkning fra den 1. eller 16. november, og den årlige ajourføring får virkning fra den 1. eller 16. maj.

Artikel 11 i bilag XI til personalevedtægten indeholder en undtagelsesklausul, som anvendes, hvis der er et fald i Unionens bruttonationalprodukt (BNP) som skønnet af Kommissionen. I henhold til artikel 11 i bilag XI til personalevedtægten anvendes undtagelsesklausulen, hvis værdien af den specifikke indikator er positiv, men der er et fald i Unionens bruttonationalprodukt i indeværende år. I så fald er det, afhængigt af hvor stort faldet i EU's BNP er, en del af eller hele den specifikke indikator, der anvendes til at beregne den årlige ajourføring, og resten anvendes fra et senere tidspunkt det følgende år, eller når den kumulative stigning i Unionens BNP målt fra det år, hvor undtagelsesklausulen fandt anvendelse, bliver positiv.

Det fælles indeks udtrykker ændringer i leveomkostningerne for EU-tjenestemænd i Belgien og Luxembourg på baggrund af fordelingen af det personale, der har tjenestested i disse to medlemsstater. Eurostat beregner dette indeks på grundlag af prisoplysninger fra de belgiske og luxembourgske myndigheder og oplysninger om antallet af ansatte fra EU-institutionernes interne databaser.

Det Forenede Kongerige trådte ud af EU med virkning fra den 1. februar 2020 og er nu et "tredjeland". Den overgangsperiode, der blev indført ved udtrædelsesaftalen, udløb med virkning fra den 31. december 2020. Det Forenede Kongerige indgår derfor ikke længere i den sammensætning af medlemsstater, der er anført i artikel 1, stk. 4, i bilag XI, ved fastsættelsen af den specifikke indikator (de tilbageværende ti medlemsstater repræsenterer fortsat mindst 75 % af bruttonationalproduktet for de resterende 27 EU-medlemsstater).

Da der blev foretaget en generel mellemliggende ajourføring af de nominelle vederlag og pensioner til EU-tjenestemænd i Belgien og Luxembourg, blev alle justeringskoefficienter for alle tjenestesteder inden for EU, pensioner og overførsler ajourført sammen med de referencebeløb, der er fastsat i personalevedtægtens artikel 65, stk. 1.

Eurostat har også beregnet, at den estimerede samlede specifikke indikator for referenceperioden juli 2021 til juli 2022 var på -2,3 %. I henhold til artikel 5 i bilag XI til personalevedtægten skal estimatets halve værdi anvendes ved beregning af den mellemliggende ajourføring (-1,1 %), hvis estimatet resulterer i en negativ procentsats.

Mærkbarhedstærsklen for, hvornår der er sket en væsentlig ændring af leveomkostningerne, er en procentsats svarende til 6 % for en tolvmåneders periode (3 % for en seksmåneders periode).

Uden for Belgien og Luxembourg blev ændringerne i leveomkostningerne i referenceperioden målt ved hjælp af de implicitte indekser, som Eurostat udarbejder. Disse indekser beregnes ved at multiplicere det fælles indeks med ændringen i købekraftspariteten.

Eurostat har i samråd med medlemsstaternes statistiske kontorer beregnet, at ændringerne i leveomkostningerne for Belgien og Luxembourg har været på 3,5 % i perioden fra juni 2021 til december 2021 målt i forhold til det fælles indeks.

Med henblik på fastsættelse af købekraftsækvivalenten for vederlag udbetalt i Bruxelles i forhold til vederlag udbetalt på andre tjenestesteder i tredjelande beregner Eurostat de gældende købekraftspariteter. Justeringskoefficienten er den faktor, der fremkommer ved at dividere købekraftspariteten med vekselkursen. De anvendte vekselkurser fastsættes i overensstemmelse med gennemførelsesbestemmelserne for EU's almindelige budget på datoen for justeringskoefficienternes anvendelse.

I henhold til artikel 6 i bilag XI til personalevedtægten skal der foretages en mellemliggende ajourføring for alle tjenestesteder (inkl. Bruxelles og Luxembourg), hvis mærkbarhedstærsklen er blevet nået eller overskredet i Bruxelles og Luxembourg (målt ved det fælles indeks for perioden juni til december). Hvis mærkbarhedstærsklen ikke er nået for Bruxelles og Luxembourg, skal den mellemliggende ajourføring kun foretages for de tjenestesteder, hvor mærkbarhedstærsklen er nået eller overskredet.

I tilfælde af at der i perioden mellem juni og december sker væsentlige ændringer i leveomkostningerne, foretages der med henvisning til artikel 4, stk. 1, i bilag XI til personalevedtægten og under hensyntagen til prognosen for købekraftsudviklingen i den løbende årlige referenceperiode en mellemliggende ajourføring af vederlag og pensioner med virkning fra den 1. januar (med henvisning til den mærkbarhedstærskel, der er fastsat i artikel 6 i bilag XI til personalevedtægten). Der tages hensyn til sådanne mellemliggende ajourføringer ved de årlige ajourføringer af vederlagene.

I henhold til artikel 8 i bilag XI til personalevedtægten skal ajourføringen, hvis det implicitte indeks er ændret med mere end 6 %, træde i kraft den 16. maj. Dette er tilfældet for Sofia, København, Tallinn, Madrid, Zagreb, Varese, Nicosia, Budapest, Warszawa, Bukarest, Bratislava og Stockholm. Hvis det implicitte indeks er ændret med mere end 10 %, får ajourføringen i henhold til samme artikel virkning fra den 1. maj 2022. Dette er tilfældet for Prag, Athen, Riga, Vilnius og Lissabon.

Eurostat har i samråd med de nationale statistiske kontorer beregnet de gældende købekraftspariteter, der ligger til grund for købekraftsækvivalenten for forholdet mellem vederlag udbetalt i Bruxelles og på de øvrige tjenestesteder pr. 1. juli 2022.

4.1.1.Justeringskoefficienter for personale, der gør tjeneste uden for Belgien og Luxembourg

Uden for Belgien og Luxembourg beregnes ajourføringen af vederlag og pensioner ved at multiplicere ajourføringen i Belgien og Luxembourg med ændringen af justeringskoefficienterne og vekselkursen.

Eurostat har i overensstemmelse med artikel 1 i personalevedtægtens bilag XI udarbejdet en rapport om udviklingen i leveomkostningerne i Belgien og Luxembourg, udviklingen i købekraften for de nationale tjenestemænds vederlag og de gældende købekraftspariteter, der danner grundlag for de forskellige justeringskoefficienter.

I henhold til ECFIN's estimat for 2020, som efterfølgende blev bekræftet af Eurostats måling, der viste, at EU's BNP faldt med 5,9 % i 2020 i forhold til 2019, blev undtagelsesklausulen udløst, og den samlede specifikke indikator målt for 2020 (2,5 %) blev suspenderet. I 2022 konkluderede ECFIN, at EU's BNP var nået op på niveauet før krisen i referenceperioden for den årlige ajourføring for 2022. På det grundlag vil den specifikke indikator, der har været suspenderet siden 2020 (2,5 %), indgå i den årlige ajourføring for 2022.

Eurostat har i overensstemmelse med artikel 1 i personalevedtægtens bilag XI udarbejdet en rapport om udviklingen i leveomkostningerne i Belgien og Luxembourg, udviklingen i købekraften for de nationale tjenestemænds vederlag og de gældende købekraftspariteter, der danner grundlag for de forskellige justeringskoefficienter.

Den 15. juni 2022 offentliggjorde Kommissionen således i Den Europæiske Unions Tidendes C-udgave de ajourførte beløb, jf. personalevedtægtens artikel 65, stk. 1, andet afsnit, samt de justeringskoefficienter, der med virkning fra den 1. januar 2022 gælder for vederlag og pensioner til Den Europæiske Unions tjenestemænd og øvrige ansatte, der gør tjeneste inden for EU, som vist i bilag IV til nærværende rapport.

De statistikker, som Kommissionen har haft til sin rådighed, viser, at ændringerne i leveomkostninger målt på grundlag af justeringskoefficienten og den tilsvarende vekselkurs for visse tredjelandes vedkommende havde været på over 5 % siden den seneste ajourføring af justeringskoefficienterne for vederlag udbetalt i beskæftigelseslandets valuta til EU's tjenestemænd, midlertidigt ansatte og kontraktansatte, der gør tjeneste i tredjelande.

Den 15. juni 2022 offentliggjorde Kommissionen således i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende seks månedstabeller med en oversigt over de berørte lande, de respektive justeringskoefficienter og ikrafttrædelsesdatoen for hvert enkelt tilfælde, således som det fremgår af bilag V til nærværende rapport.

De statistikker, som Kommissionen har haft til sin rådighed, viste, at ændringerne i leveomkostninger målt på grundlag af justeringskoefficienten og den tilsvarende vekselkurs for visse tredjelandes vedkommende havde været på over 5 % siden den 1. juli 2021, dvs. tidspunktet for den seneste ajourføring af justeringskoefficienterne for vederlag udbetalt i beskæftigelseslandets valuta til Den Europæiske Unions tjenestemænd, midlertidigt ansatte og kontraktansatte, der gør tjeneste i tredjelande.

Justeringskoefficienterne for alle tjenestesteder uden for EU er blevet beregnet med virkning fra 1. juli 2022. De justeringskoefficienter, der fastsættes ved den årlige ajourføring, er et resultat af de pariteter, som Eurostat har meddelt pr. 1. juli 2022.

I slutningen af 2022 vil Kommissionen således i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende offentliggøre de justeringskoefficienter, der med virkning fra den 1. maj, 16. maj, og 1. juli 2022 vil være gældende for pensioner, der udbetales uden for Belgien og Luxembourg, og de justeringskoefficienter, som gælder for overførsler af vederlag, der foretages af Den Europæiske Unions tjenestemænd og øvrige ansatte, som vist i bilag I til nærværende rapport.

I henhold til artikel 8 i bilag XI til personalevedtægten skal ajourføringen, hvis det implicitte indeks er ændret med mere end 6 %, træde i kraft den 16. maj. Dette er tilfældet for Bulgarien, Danmark, Estland, Irland, Grækenland, Ungarn, Kroatien, Polen, Portugal, Rumænien og Sverige. Hvis det implicitte indeks er ændret med mere end 10 %, får ajourføringen i henhold til samme artikel virkning fra den 1. maj. Dette er tilfældet for Tjekkiet, Letland, Litauen og Slovakiet.

Justeringskoefficienterne for pensioner til personer, der har bopæl i et andet land end Belgien og Luxembourg, beregnes på grundlag af forholdet mellem disse købekraftspariteter og de gældende vekselkurser pr. 1. juli 2022. Ifølge personalevedtægtens bilag XIII, artikel 20, finder justeringskoefficienterne kun anvendelse på den del af pensionerne, der svarer til de rettigheder, der er erhvervet før den 1. maj 2004.

Eurostat har i samråd med de nationale statistiske kontorer beregnet de gældende købekraftspariteter, der ligger til grund for købekraftsækvivalenten for forholdet mellem pensioner udbetalt i Bruxelles og i de øvrige bopælslande pr. 1. juli 2022.

4.1.2.Justeringskoefficienter for pensioner uden for Belgien og Luxembourg og justeringskoefficienter for overførsler

5.4.Den årlige ajourføring for 2022 af de justeringskoefficienter, der anvendes på vederlag og pensioner til EU's tjenestemænd og øvrige ansatte, der gør tjeneste inden for EU (jf. artikel 64, andet afsnit, og artikel 20, stk. 1, i bilag XIII)

En årlig ajourføring af de beløb, der er angivet i artikel 65, stk. 1, andet afsnit, i personalevedtægten, har finansiel betydning for samtlige budgetposter vedrørende udgifterne til personalet i alle institutioner og agenturer, der hører under personalevedtægten.

Dette afsnit indeholder et detaljeret skøn over, hvordan budgettet vil blive påvirket af ajourføringerne af EU-personalets vederlag og pensioner i 2022.

Ultimo 2022 vil Kommissionen således i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende offentliggøre fem månedstabeller med en oversigt over de berørte lande, de respektive justeringskoefficienter og ikrafttrædelsesdatoen for hvert enkelt tilfælde, således som det fremgår af bilag III til nærværende rapport.

Den mellemliggende ajourføring med virkning fra 1. august 2021, 1. september 2021, 1. oktober 2021, 1. november 2021, 1. december 2021 og 1. januar 2022 af visse justeringskoefficienter for EU-ansatte, der gør tjeneste i tredjelande, indvirker finansielt på flere budgetposter vedrørende personaleudgifter under udgiftsområde VII.

Den årlige ajourføring med virkning fra den 1. juli 2022 af justeringskoefficienterne for vederlag til EU-ansatte, der gør tjeneste i tredjelande, indvirker finansielt på flere budgetposter vedrørende personaleudgifter under udgiftsområde VII.

Den mellemliggende ajourføring med virkning fra 1. februar 2022, 1. marts 2022, 1. april 2022, 1. maj 2022 og 1. juni 2022 af visse justeringskoefficienter for EU-ansatte, der gør tjeneste i tredjelande, indvirker finansielt på flere budgetposter vedrørende personaleudgifter under udgiftsområde VII.

I mio. EUR

Udgiftsområde VII År

2021 År

2022 Efterfølgende år Anslået virkning for udgifterne - 0,01 - 0,01 - 0,01

6."Metodens" konsekvenser og bæredygtighed i en situation med høj inflation

6.1.Baggrund

Rådet vedtog den 6. september 2022 sin holdning til forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2023. I sin erklæring bemærkede Rådet, at den aktuelle situation med høj inflation sætter EU-budgettet under betydeligt pres, og det kræver mobilisering af særlige instrumenter, der i øvrigt kan anvendes. Desuden udtrykte Rådet bekymring over den skadelige virkning, som automatisk lønindeksering kan have på den økonomiske og samfundsmæssige situation i EU. I denne forbindelse anmodede Rådet Kommissionen om i henhold til artikel 241 i TEUF og inden udgangen af september 2022 om at "evaluere virkningerne og holdbarheden af den automatiske lønajourføring i et miljø med højinflation og om at forelægge de dertil egnede forslag til at lette presset på de administrative udgifter".

Kommissionens svar på Rådets anmodning blev fremsendt den 29. september 2022. I sit svar forklarede Kommissionen, at den ikke rådede over de endelige statistiske oplysninger, der var nødvendige for at foretage en sådan evaluering inden udgangen af september 2022. Kommissionen mindede desuden om, at virkningerne og bæredygtigheden af den automatiske lønajourføring for EU-ansatte, siden den blev indført i personalevedtægten i 2014 af Europa-Parlamentet og Rådet, er blevet grundigt behandlet i april 2022 i Kommissionens rapport om anvendelsen af bilag XI til personalevedtægten og artikel 66a heri, dog ikke i en situation med høj inflation, da den opstod efter den periode, der blev analyseret med henblik på rapporten fra april 2022. Endelig bemærkede Kommissionen, at nærværende rapport om de budgetmæssige konsekvenser af den årlige lønajourføring, som skal foreligge ved udgangen af 2022 i henhold til artikel 65 i personalevedtægten, kommer til at indeholde en vurdering af virkningerne og bæredygtigheden af den automatiske lønajourføring i 2022 i en situation med høj inflation.

6.2.Metodens egnethed i en situation med høj inflation

I tillæg til evalueringen af virkningerne og bæredygtigheden af metoden med automatisk lønajourføring siden dens indførelse i 2014, som beskrevet i Kommissionens rapport om bilag XI, kan der drages følgende hovedkonklusioner efter afslutningen af ajourføringsprocessen for 2022:

-Da den afspejler medlemsstaternes politik med hensyn til lønudvikling, sikrer den samlede specifikke indikator, at EU-personalet har samme købekraftsudvikling som tjenestemændene i medlemsstaternes centralregeringer. Det gælder også for ajourføringen for 2022, hvor EU-medlemsstaterne generelt besluttede ikke at matche inflationen for deres tjenestemænd. Denne beslutning er fuldt ud afspejlet i metoden med samme virkning for EU-tjenestemænd (dvs. -3,9 %).

-Det fælles indeks til måling af inflationen for EU-ansatte i Bruxelles og Luxembourg har vist sig at være relevant i en situation med høj inflation. Da det er udformet, så det afspejler de specifikke forbrugsmønstre for EU-ansatte snarere end for befolkningen generelt, har det givet resultater, der er betydeligt lavere end den nationale inflation målt i Belgien og Luxembourg. Konkret er det fælles indeks (8,6 %) i år ca. 20 % lavere end den nationale inflation målt i Belgien og Luxembourg mellem juli 2021 og juli 2022 (dvs. henholdsvis 10,5 % og 10,3 %). Det har i høj grad påvirket tallet i den årlige ajourføring for 2022 (4,4 %).

-Mange EU-medlemsstater indførte sociale engangsforanstaltninger for at beskytte de nationale tjenestemænds købekraft. De fleste af disse sociale engangsforanstaltninger, som ikke er omfattet af metoden, havde effekt for tjenestemændene i medlemsstaternes centralregeringer, men fandt ikke anvendelse på EU-tjenestemænd.

-Med hensyn til gennemførelsen af princippet om lige købekraft blandt EU-ansatte uanset tjenestested har den nuværende metode vist sig at være lige så effektiv. Navnlig blev de mekanismer, der er fastsat i artikel 8 i bilag XI til personalevedtægten, og som er indført for at håndtere situationer med høj inflation i bestemte EU-medlemsstater, udløst for at sikre bedre tilpasning til inflationssituationen i en række medlemsstater som forklaret i kapitel 4.

På baggrund af den høje inflation, der er konstateret i referenceperioden, resulterede metoden i en årlig ajourføring på 4,4 % svarende til mindre end halvdelen af den inflation, der blev målt på nationalt plan i samme periode. Det bekræfter, at aflønningen af EU-ansatte ikke indekseres i forhold til inflationen. Samtidig viser tallet udfordringerne med at sikre, at det er attraktivt at være EU-ansat, da det yderligere forstærker tendensen til tab af købekraft for EU-ansatte.

6.3.Budgetvirkningen og bæredygtigheden i den automatiske ajourføring for 2022 i en situation med høj inflation

Den årlige ajourføring for 2022 af vederlag og pensioner (4,4 %) er den højeste målt siden ikrafttrædelsen af ændringerne af personalevedtægten, hvorved den nuværende metode til ajourføring af løn og pension blev indført i 2014. Det skyldes både den høje inflation og udviklingen i reallønnen for tjenestemænd i medlemsstaternes centralregeringer.

Faktorer såsom covid-19-udbruddet og Ruslands angrebskrig mod Ukraine har bidraget til den høje inflation, der er observeret i den relevante referenceperiode for den årlige opdatering for 2022.

Som beskrevet i kapitel 6.2, resulterer metoden imidlertid i en årlig ajourføring på 4,4 % svarende til mindre end halvdelen af den inflation, der er målt på nationalt plan i samme periode. Metodens tilbageholdende virkning i en periode med høj inflation viser, at det i en periode med høj inflation er relevant, hvilket medlovgiverne besluttede i 2014, kun at afspejle medlemsstaternes tjenestemænds købekraft. Hvis der i henhold til medlemsstaternes offentlige finanser er fastlagt et givet købekraftniveau for de nationale tjenestemænd, og det anses for bæredygtigt (en øgning eller reduktion af købekraften for tjenestemænd som følge af inflationen i medlemsstaten), vil det ud fra et budgetmæssigt perspektiv sandsynligvis være lige så hensigtsmæssigt at anvende samme regulering for EU-tjenestemænd.

Da det i Kommissionens rapport om bilag XI blev konkluderet, at metoden var tilstrækkelig (med mulige forbedringer med hensyn til justeringskoefficienter), kan bæredygtigheden og de budgetmæssige virkninger af den årlige ajourføring for 2022 i en situation med høj inflation ikke betragtes isoleret fra metodens øvrige faktorer såsom det fælles indeks til måling af inflationen for EU-ansatte i Bruxelles og Luxembourg eller undtagelsesklausulen.