Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2022/C 193/07)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN VÆSENTLIG ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE

Ansøgning om godkendelse af en ændring, jf. artikel 53, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

»Agneau de lait des Pyrénées«

EU-nr.: PGI-FR-0665-AM01 – 21.5.2021

BOB ( ) BGB (X)

1. Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

AREOVLA Europarc — 3 bis Avenue Léonard de Vinci 33608 Pessac Cedex FRANCE

Tlf.: +33 556008450

Fax +33 556819280

E-mail: areovla@gmail.com

AREOVLA er en sammenslutning af foreninger, der repræsenterer flere typer fåreproduktion, og hvis medlemmer er producenter, producentorganisationer og slagterier, der deltager i produktionen af »Agneau de lait des Pyrénées«. Den er dermed berettiget til at ansøge om ændringer af varespecifikationen.

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

☒ Produktets betegnelse

☒ Beskrivelse af produktet

☒ Geografisk område

☒ Bevis for oprindelse

☒ Produktionsmetode

☒ Tilknytning

☒ Mærkning

☒ Andet: ajourføring af kontrolorganer, krav i nationale bestemmelser, bilag.

4. Type ændring

☒ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk.2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB.

☐ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende).

5. Ændringer

5.1. Afsnittet »Produktets betegnelse«

Betegnelsen »Agneau de lait des Pyrénées« ændres til »Agneau des Pyrénées«, for at den foruden spædlam kan dække et ældre og tungere lam, der kaldes slagtelam.

Denne ændring af varespecifikationen berører enhedsdokumentets punkt »1. Betegnelse«.

5.2. Afsnittet »Beskrivelse af produktet«

Dette afsnits indledende sætning, »Denne varespecifikation omhandler fersk lammekød som defineret i artikel 2 i bekendtgørelsen af 17. marts 1992«, ændres til følgende ordlyd: »Denne varespecifikation omhandler fersk lammekød af forskellige lokale racer i Pyrenæerne, som har det træk til fælles, at de er tilpasset til såkaldt vanskelige områder.«

Denne ændring sker i forbindelse med den ændring, der ansøges om, og som har til formål at optage slagtelam under betegnelsen.

Følgende afsnit udgår:

»Spædlam fra Pyrenæerne er et helt særligt produkt, der let kan skelnes fra andre lam, der produceres i Frankrig (dvs. slagtelam, der er ældre, og som har fået et foder bestående af modermælk og korn). Spædlam er født af moderfår af lokale, hårdføre racer. I kraft af modermælken som eneste foder er dets kød mere saftigt og en anelse mere fedtholdigt end slagtelammets. Mælkefodringen og den lave alder har også en indvirkning på det ferske køds farve, som er hvid eller knap rosa«.

Dette afsnit, der beskriver de særlige egenskaber ved spædlammet, som på tidspunktet for ansøgningen om ændring var det eneste lam, der kunne opnå den beskyttede geografiske betegnelse, er nemlig ikke længere relevant.

Følgende afsnit udgår:

»2.2 Præsentation af produkterne i handelen Spædlam: — Meget ungt kød: lam, der højst er 45 dage gammelt — Slagtekrop: 4,5-11 kg — Muskelfylde: — lys rosa farve — mørt kød. Slagtekroppene sælges altid med fedtnet.«

Afsnittet om præsentationen omformuleres, og beskrivelsen af slagtelam tilføjes. Det omredigerede afsnit lyder:

»Agneau des Pyrénées" sælges alt efter opdrætsperiodens længde som »spædlam« eller som slagtelam:

— spædlam er et ungt lam. Spædlam fodres udelukkende med modermælk og slagtes højst 45 dage gamle. Slagtekroppen vejer mellem 4,5 og 11 kg alt efter præsentationstype, og fedningsgraden skal være 2 eller 3. Det ferske kød har en rosa til lys rosa farve. Der er tale om et sæsonprodukt, idet lammene slagtes i perioden fra den 15. oktober til den 15. juni.

— slagtelam er et tungere lam. Slagtelam fodres med modermælk i minimum de første 60 dage og slagtes 60-160 dage gamle. Slagtekroppen vejer mellem 13 og 22 kg, og kropsbygningen skal være R eller O og fedningsgraden 2 eller 3. Det ferske kød har en rosa farve, og fedtet er hvidt til let farvet og har en fast til meget fast konsistens.«

Farven på spædlammets kød, der oprindelig var »hvid eller knap rosa«, ændres til »rosa til lys rosa« i overensstemmelse med praksis. Produktionen af lam med hvidt kød kan nemlig indebære produktionsmetoder, der er ugunstige for dyrenes velfærd, især med hensyn til foderet (ingen adgang til andet foder end mælk) og dyrenes sundhed (risiko for blod- og jernmangel), hvilket ikke er tilfældet ved produktion af spædlam, hvor gumlefoder er tilladt.

BGB »Agneau des Pyrénées« omfatter således lam af lokale racer fra Pyrenæerne, opfodret på basis af modermælk i samme geografiske område, men til to forskellige slagtealdre. Udvidelsen af BGB til også at omfatte slagtelam gør det muligt at anerkende samtlige fåreavlere i de franske Pyrenæer og deres ekspertise. Slagtelam er nemlig også et typisk lam produceret i den franske del af Pyrenæerne. Pyrenæernes hårdføre racer har en specifik aflang slagtekrop kendetegnet ved en kropsbygning mellem R og O og en fedningsgrad på 2 eller 3. Endelig gør modermælkefodringen efterfulgt af tilskuddet og slutfedningen på kornbaseret foder sammen med lammets lave slagtealder (maksimalt 160 dage) det muligt at opnå kød, der har en rosa farve, og fedt, der er fast til meget fast.

Følgende afsnit udgår:

»2.1 Karakteristika ved produkterne i handelen Det ferske kød er kendetegnet ved sin meget lyse farve, sin mørhed og saftighed og en meget lidt trævlet struktur. Spædlam fra Pyrenæerne er også kendt for, at det smager mindre udtalt af lam end slagtelam (som slagtes ved en højere alder). Navnlig har det ikke den smag af »uld«, som er mere eller mindre udtalt ved slagtelam.«

BGB »Agneau des Pyrénées« garanterer en helt bestemt kødproduktion lige fra fødsel (inklusive pasningen af besætningen) til klassificering af slagtekroppene og udskæringen heraf. Men den kan ikke garantere opfyldelsen af kriterier for tilberedt kød. Denne del af beskrivelsen er derfor slettet fra varespecifikationen.

Bestemmelsen om præsentationen af produktet og udskæringen opstillet i skemaform:

Hel slagtekrop — Slagtekrop — Udskæringer og halve slagtekroppe Udskåret — PAD (klar til udskæring): stykker, der leveres til distributøren og kun behøver en enkelt udskæring herudover — UVC (forbrugerpakning): bakker med et stykke færdigudskåret kød beregnet til selvbetjeningssalg og klar til forbrug

omredigeres som følger:

»»Agneau des Pyrénées« kan markedsføres som hele eller halve slagtekroppe med fedtnet eller i form af udskæringer, ferske eller frosne.«

Stykkerne leveres klar til udskæring, så de kun behøver en enkelt udskæring herudover, eller i forbrugerpakninger i form af bakker med et stykke færdigudskåret kød, der er klar til forbrug."

Muligheden for markedsføring af frosset kød tilføjes. Disse ændringer gør det muligt at fastsætte bestemmelser om markedsføringen af slagtelam.

Spædlam er et sæsonprodukt, idet lammene slagtes i perioden fra den 15. oktober til den 15. juni med højsæson i december og januar. Da 80 % af lammene produceres i en tremånedersperiode, opstår der nemlig en flaskehals i markedsføringen. Lynfrysningen af produkterne er således af væsentlig interesse for BGB »Agneau des Pyrénées«. Lynfrysningen gør det muligt at opbevare produktet i længere tid og dermed også fordele markedsføringen heraf over længere tid over for de forbrugere, der efterspørger denne vare, uden at ændre kødets egenskaber eller produktionsmetoderne i Pyrenæerne. Lynfrysningsprocessen er reguleret i afsnittet om produktionsmetoden.

Nedennævnte bestemmelser om præsentationsformerne i afsnit »5.1 Slagtning« flyttes til afsnit »2. Beskrivelse af produktet«.

Følgende bestemmelser:

»Hele slagtekroppe af spædlam fra Pyrenæerne kan præsenteres på forskellige måder. For alle præsentationer gælder, at de præsenteres med fedtnet. Præsentationen af slagtekroppen Vægtinterval for slagtekroppen uden hoved, med plucks (*1) 5 til 10 kg uden hoved, uden plucks (*1) 4,5 til 8,5 kg med hoved, med plucks (*1) 5,5 til 11 kg med hoved, uden plucks (*1) 5 til 10 kg

omformuleres som følger:

»Hele slagtekroppe af »Agneau des Pyrénées« med benævnelsen »agneau de lait« (spædlam) kan præsenteres uden hoved og uden plucks og en vægt på mellem 4,5 og 8,5 kg eller uden hoved, men med plucks, og en vægt på mellem 5 og 10 kg. Hele slagtekroppe af »Agneau des Pyrénées« med benævnelsen »agneau de lait« (spædlam) kan også præsenteres med hoved, men uden plucks, og en vægt på mellem 5 og 10 kg eller med både hoved og plucks og en vægt på mellem 5,5 og 11 kg.«

Præsentationen med hoved og plucks og med hoved, men uden plucks, er fremover mulig i Frankrig (da BGB »Agneau de lait des Pyrénées« blev anerkendt, var det kun tilladt at eksportere denne præsentation).

Følgende bestemmelse tilføjes:

»Følgende slagtebiprodukter må også markedsføres med BGB »Agneau des Pyrénées«: hele pluckssættet, hjerte, lever, nyrer, brisler, mave og fødder, enten fersk eller frosset.«

Følgende slagtebiprodukter tilføjes til produkterne med BGB: hele pluckssættet, hjerte, lever, nyrer, brisler, mave og fødder. Med undtagelse af hele pluckssættet, som blev solgt sammen med slagtekroppen, var slagtebiprodukterne ikke omfattet af varespecifikationen for BGB »Agneau de lait des Pyrénées«, idet der kun var få afsætningsmuligheder på tidspunktet for anerkendelsen af denne BGB. I dag findes afsætningsmulighederne og dermed chancen for en bedre udnyttelse af de slagtebiprodukter, der efterspørges, samt en øget synlighed for den beskyttede geografiske betegnelse, der ændres til »Agneau des Pyrénées«.

Ændringen af varespecifikationens afsnit »Beskrivelse af produktet« berører enhedsdokumentets punkt »3.2 Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1« for så vidt angår tilføjelsen af slagtelam, markedsføring af slagtebiprodukter og lynfrysning.

5.3. Afsnittet »Geografisk område«

Afgrænsningen af det geografiske område ændres. Det geografiske område for BGB »Agneau de lait des Pyrénées« omfatter samtlige kommuner i det franske departement Pyrénées-Atlantiques, der ligger syd for floden Gave de Pau, og 10 kommuner i departementet Hautes-Pyrénées. Denne afgrænsning udvides til også at omfatte et antal bestemte kommuner i følgende franske departementer, der alle ligger i bjergkæden Pyrenæerne:

— Pyrénées-Atlantiques (64)

— Hautes-Pyrénées (65)

— Gers (32)

— Haute-Garonne (31)

— Ariège (09)

— Aude (11)

— Pyrénées-Orientales (66)

I forslaget til den ændrede varespecifikation opregnes kommunerne i de departementer, der delvist indgår i det geografiske område: Aude (11), Haute-Garonne (31), Gers (32), Pyrénées Atlantiques (64), Hautes Pyrénées (65), Pyrénées Orientales (66) og Ariège (11).

Det geografiske område er således udvidet med nye kommuner i det pyrenæiske bjergmassiv, der er beliggende i departementerne Ariège, Aude, Haute-Garonne, Gers, Pyrénées Atlantiques, Hautes Pyrénées og Pyrénées-Orientales. Denne ændring skal supplere det geografiske område ved at indlemme den centrale og østlige del af Pyrenæerne. Udvidelsen af området sker, for at det kan omfatte hele produktionsområdet for »Agneau des Pyrénées«. Denne foreslåede ændring af det geografiske område er begrundet i både den historiske og den aktuelle tilstedeværelse af hårdføre pyrenæerracer og produktionen af »Agneau des Pyrénées« overalt i bjergmassivet. Produktionen af lam er betydelig i denne del af de franske Pyrenæer, og det geografiske område vil dermed dække hele den franske side af bjergkæden og afspejle såvel gammel skik som moderne opdræt.

Hele beskrivelsen af det geografiske område udgår af dette afsnit i varespecifikationen, da det ikke hører til her.

Ændringen af varespecifikationens afsnit »Det geografiske område« berører enhedsdokumentets punkt »4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning«.

5.4. Afsnittet »Bevis for oprindelse«

Følgende bestemmelser:

»Alle nødvendige midler tages i brug af de forskellige aktører (opdrættere, producentsammenslutninger, slagterier, grossister og detailslagtere) for at sikre sporbarhed og garantere den geografiske oprindelse for hvert enkelt stykke kød, der markedsføres. Disse bestemmelser er sammenfattet i nedenstående oversigt. Alle de ovenfor beskrevne aktører, der deltager i produktionsprocessen fra opdræt til slagterdisk, har skrevet under på en aftale, hvorved de forpligter sig til at overholde bestemmelserne om produktionsbetingelserne og produktets sporbarhed i produktionsområdet«

udgår og erstattes af følgende bestemmelser:

»Enhver aktør, der deltager i produktion og fremstilling af BGB »Agneau des Pyrénées«, skal til sammenslutningen udfylde en identifikationserklæring med henblik på at blive godkendt. Lammets oprindelse garanteres af identifikationen af produkterne og et op- og nedadgående sporbarhedssystem. Denne identifikation og denne sporbarhed er beskrevet i nedenstående oversigt.«

Denne omformulering tjener til at tilføje præciseringer og sikre en op- og nedadgående sporbarhed i hele varekæden.

Det beskrevne system gør det muligt at skabe et overblik over de dokumenter og registreringer, der kræves, og de oplysninger, der som minimum forventes, for hver etape af produktets livscyklus (fødsel, afhentning af lammene, slagtning, klassificering af slagtekroppe osv.). Disse dokumenter opbevares og stilles til rådighed for kontrolorganerne.

Denne sporbarhedsoversigt, der allerede findes i den gældende varespecifikation, ajourføres med henblik på:

— at indarbejde den aktuelle praksis vedrørende slagtelam

— at indarbejde de ønskede ændringer af fremstillingsmetoden

— at styrke tilsynet med de forskellige etaper af produktionen

— at slette oplysninger, der er af lovgivningsmæssig karakter eller overflødige

— at ajourføre informationen om spædlam.

Modellerne til sporbarhedsdokumenter i varespecifikationen udgår. Det er tale om beskrivende dokumenter uden for kontrolsystemet og uden garanti for sporbarhed.

De elementer, der gør det muligt at sikre sporbarheden af slagtebiprodukter og andre frosne produkter, tilføjes, og gentagelser af lovgivningsmæssige bestemmelser udgår sammen med elementerne i kontrolproceduren, der er fastsat i kontrolplanen.

Sporbarhedssystemet gør det muligt at garantere forbrugerne, at produktet BGB »Agneau des Pyrénées« er i overensstemmelse med de egenskaber, der er certificeret i kraft af den beskyttede geografiske betegnelse. Sporbarheden består i, at de nødvendige og tilstrækkelige oplysninger opbevares, så kendskabet til produktets oprindelse sikres hele vejen gennem etaperne produktion, forarbejdning og distribution. Oprindelsen garanteres af identifikationen af produkterne og et op- og nedadgående sporbarhedssystem.

Systemet definerer de dokumenter og registreringer, der kræves, og de oplysninger, der som minimum forventes, for hver etape af produktets livscyklus (opfodring, afhentning, slagtning, udskæring, emballering og lynfrysning).

Enhedsdokumentet berøres ikke af ændringerne i dette afsnit af varespecifikationen.

5.5. Afsnittet »Produktionsmetode«

Et livscyklusskema over »Agneau des Pyrénées« tilføjes for visuelt at forklare produktionsetaperne.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring i varespecifikationen.

I følgende afsnit foretages følgende ændringer:

5.1 Opdræt

5.1.1 Genetisk oprindelse

Følgende bestemmelse:

»Moderfårene skal være af racen Manech tête rousse, Manech tête noire eller Basco-Béarnaise.

Faren til lammene skal være:

— avlsdyr af førnævnte hårdføre racer

— dog accepteres handyr af en slagtefårerace (Berrichon du Cher, Charolais, Suffolk og Texel).«

ændres som følger:

»Agneau des Pyrénées er lam af han- og hunavlsdyr af lokale fåreracer fra Pyrenæerne: Aure et Campan, Barégeoise, Basco-Béarnaise, Castillonnaise, Lourdaise, Manech tête noire, Manech tête rousse, Montagne Noire, Rouge du Roussillon og Tarasconnaise. Spædlammets mor er af malkefårerace (Basco-Béarnaise, Manech tête noire eller Manech tête tousse), og dets far er af en af de førnævnte lokale racer, idet dog også anvendelsen af racerne Berrichon du Cher, Charolais, Suffolk og Texel er tilladt.«

Med hensyn til spædlam er der ingen ændringer af moderfårets race (Basco-béarnaise, Manech tête noire eller Manech tête rousse). Listen over de anvendte racer til spædlammets far udvides til også at omfatte andre lokale pyrenæerracer: Aure et Campan, Barégeoise, Castillonnaise, Lourdaise, Montagne Noire, Rouge du Roussillon og Tarasconnaise foruden racerne Basco-Béarnaise, Manech tête noire, Manech tête rousse, Berrichon du Cher, Charolais, Suffolk og Texel.

Med hensyn til slagtelam er alene følgende racer tilladt:

Aure et Campan, Barégeoise, Castillonnaise, Lourdaise, Montagne Noire, Rouge du Roussillon, Tarasconnaise, Basco-Béarnaise, Manech tête noire og Manech tête rousse. Disse er racer, der forekommer i de franske Pyrenæer og stemmer overens med opdrætternes praksis.

Syv ammeracer fra Pyrenæerne tilføjes for at bringe listen i overensstemmelse med produktionen af »Agneau des Pyrénées«. Disse racer er historiske og aktuelle racer, der er til stede højt og lavt i Pyrenæerne, og de er tilpasningsdygtige i vanskelige områder og har en stærk pyrenæeridentitet. Slagtelammet er et lam, der slagtes senere end spædlam (mellem 60 og 160 dage gammelt), og det har god tid til at opnå den relevante og karakteristiske kropsbygning for »Agneau des Pyrénées« i modsætning til spædlammet. Anvendelsen af slagtefåreracerne Berrichon du Cher, Charolais, Suffolk og Texel til avl af slagtelam ville medføre, at slagtelammet ikke svarede til beskrivelsen af produktet »Agneau des Pyrénées«, idet det ville blive mere muskuløst og federe end det forventede for betegnelsens egenskaber.

Denne ændring af varespecifikationen berører enhedsdokumentets punkt »3.2 Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1«.

5.1.2 Fårehold

Der tilføjet præciseringer til bestemmelserne om fåreholdet:

»I løbet af året skifter moderfårene mellem at være på friland fuld tid, i fårestald fuld tid og i en blanding af begge. Moderfårene græsser mindst 210 dage om året.«

Denne bestemmelse skal sikre, at moderfårene skifter mellem perioder i stald, på friland og en blanding af begge. Moderfårene producerer den mælk, som er den eneste føde, spædlammene får, og som er en afgørende del af slagtelammenes foder, som herefter kan suppleres.

Denne ændring af varespecifikationen berører enhedsdokumentets punkt »3.3.1 Avlsbesætningens foder«.

Listen over kornsorter i parentesen »(majs, byg, triticale, havre osv.)« udgår af følgende bestemmelse: »Om vinteren er græsning afhængigt af de klimatiske forhold, men engene er stadig den fremherskende foderressource. Vintertilskuddet til foderrationen gives i form af konserveret foder, korn (majs, byg, triticale, havre osv.), halm og foderblandinger.«

En sådan liste gør det nemlig ikke muligt at føre kontrol. Denne bestemmelse er i øvrigt siden suppleret med listen over tilladte råvarer i avlsbesætningens foderration.

Denne ændring af varespecifikationen berører enhedsdokumentets punkt »3.3.1 Avlsbesætningens foder«.

Følgende bestemmelse: »Græsning udgør fodergrundlaget for malkefårene i forårs-, sommer- og efterårsmånederne« ændres for at kunne omfatte andre moderfår end malkeracerne Manech og Basco-Béarnaise til følgende ordlyd: »Græsning udgør fodergrundlaget for moderfårene i forårs-, sommer- og efterårsmånederne«.

Denne ændring af varespecifikationen berører enhedsdokumentets punkt »3.3.1 Avlsbesætningens foder«.

Følgende bestemmelser tilføjes:

»Når bedrifterne ikke har foderressourcer og udstyr nok til at sikre slutfedningen af slagtelammene, er det tilladt at samle lam, der er mindst 60 dage gamle og har en levende vægt på mindst 19 kg, i et slutfedningscenter, indtil de hentes til slagtning. For at sikre sporbarheden får hvert lam en ekstra, specifik øremærkning ved indgangen til slutfedningscentret. Staldbygningerne er velventilerede med lave indgangsdøre og høje udgangsdøre, så dyrene står uden at få træk. Hvert moderfår med spædlam har mindst 1,1 m2 under tag. Hvert moderfår med slagtelam har mindst 1,5 m2, og hvert fravænnet lam har 0,5 m2. Lammene går på tør plantestrøelse. Tømning og grundig rengøring af staldbygningerne sker mindst én gang årligt. Samtlige disse betingelser gælder både for avlere, der selv slutfeder, og for slutfedningscentre og samlesteder.«

Muligheden for at slutfede slagtelammene i slutfedningscentre, når de har nået en levende vægt på 19 kg, tilføjes. Denne etape foregår i det geografiske område, da den er en integreret del af opfodringen af lammene. Lammet har her de samme foderbetingelser som på sin fødselsbedrift. Dels ligger bedrifterne i de centrale franske Pyrenæer meget spredt, navnlig i nogle af de højest beliggende bjergområder. Det betyder, at det er vanskeligt at hente lammene og transportere korn og tilskud. Dels er nogle af avlerne, især dem, der anvender græsningsskifte til dyrene, ikke i stand til at slutfede lammene af forskellige årsager, herunder mangel på udstyr og på foderressourcer. Af disse to grunde må lammene samles i et slutfedningscenter efter 60 dage og en opnået levende vægt på mindst 19 kg, indtil de hentes til slagtning. Når lammet har nået 19 kg, er det nemlig ude over den første diefase og vækstperiode. Det er tilstrækkelig udviklet til at kunne tåle foderomlægningerne. For at sikre sporbarheden af disse lam får de hver en ekstra, specifik øremærkning ved indgangen til slutfedningscentret.

Tilføjelserne vedrører opstaldning af dyrene og gør det muligt fastlægge betingelser, der skal overholdes for staldbygninger, og dermed forbedre dyrevelfærden for lammet: individtæthed alt efter lammets alder og moderfår med lam, god ventilation uden træk på dyrene samt tør plantestrøelse. Disse betingelser er desto vigtigere, fordi slagtelammenes opfodring kan foregå i slutfedningscentre (i det geografiske område) i maksimalt 100 dage.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring i varespecifikationen.

5.1.3.1 Avlsbesætningens foder (tidligere »Moderfårets foder«)

Følgende bestemmelse:

»Moderfårene græsser mindst otte måneder om året«

ændres som følger:

»Moderfårene græsser mindst 210 dage om året.«

Betingelsen om græsningsperiodens varighed ændres fra otte måneder (ca. 240 dage) til 210 dage, dvs. en måned kortere. Indførelsen af besætninger af ammeracer og udvidelsen af det geografiske område medfører nemlig, at visse klimatiske, topografiske eller tekniske begrænsninger hindrer, at samtlige moderfår i de berørte fårehold kan græsse i otte måneder om året. Da græsning imidlertid er en ældgammel og central del af fåreavlen i bjergene, foreslås en minimusperiode på syv måneder. Den stemmer overens med praksis for samtlige fåreavlere i de franske Pyrenæer.

Denne ændring af varespecifikationen berører enhedsdokumentets punkt »3.3.1 Avlsbesætningens foder«.

Følgende bestemmelse udgår:

»Foderblandinger gives som tilskud til foderet alt efter moderfårets behov og består af:

— korn samt produkter og biprodukter heraf

— bælgplantefrø samt produkter og biprodukter heraf

— olieholdige frø og frugter samt produkter og biprodukter heraf (jordnød, raps, soja, solsikke, hør)

— knolde og rodfrugter samt produkter og biprodukter heraf

— tørrede planteprodukter og grovfoder

— andre frø og frugter samt produkter og biprodukter

— mineralstoffer

— tilladte tilsætningsstoffer ifølge gældende lovgivning

— tilladte kvælstoffer ifølge gældende lovgivning. Anvendelse af urinstof er forbudt.

Følgende er tilladt på bedriften og for producenten:

— Foderblandinger, der blandes på dagen for fodringen, af foder fra grundrationen og fodermidler fra listen herover.

— Blanding af fodermidler fra listen herover.

Ekstern forsyning af foderblandinger af foder fra grundrationen og fodermidler fra listen herover er tilladt indtil den 1. november 2011 på den betingelse, at der på mærkningen heraf klart angives bestanddele, oprindelse og mængde.«

Den erstattes af følgende:

»Foderblandinger gives som tilskud til foderet i grundrationen alt efter moderfårets behov og består af:

— korn og produkter heraf

— frø af olieholdige afgrøder og produkter heraf, undtagen fra palmer

— bælgplantefrø og produkter heraf

— andre frø og produkter heraf

— knolde, rodfrugter, sukkerrør og produkter heraf: Biprodukter af sukkerrør og sukkerroer må ikke udgøre mere end 5 % af foderblandingens samlede vægt

— lucerne, tørret, i form af piller

— mineralstoffer og produkter heraf, undtagen aflimet benmel og benaske

— fermenterings(bi)produkter fra mikroorganismer: gær og dele heraf (ølgær), vinasse (af CMS), biprodukter fra fremstilling af L-glutaminsyre, stivelse, prægelatineret stivelse, mono- og diglycerider af fedtsyrer, glycerin, propan-1,2-diol (propylenglycol)

Følgende tilsætningsstoffer er tilladt:

— teknologiske tilsætningsstoffer

— sensoriske tilsætningsstoffer: aromastoffer

— tilsætningsstoffer med ernæringsmæssige egenskaber: vitaminer, sporelementforbindelser, aminosyrer. Urinstof og derivater heraf er forbudt

— zootekniske tilsætningsstoffer: fordøjelighedsfremmende stoffer, tarmflorastabilisatorer, andre zootekniske tilsætningsstoffer

Følgende tilladt i grundrationen:

— blandinger af fodermidler fra listen herover

— foderblandinger af foder fra grundrationen og fodermidler fra listen herover

— på betingelse af, at blandingen foregår på bedriften.

Fuldfoder, der produceres uden for bedriften, dvs. færdige foderblandinger af foder fra grundrationen og de ovenanførte fodermidler, er ikke tilladt.

I avlsbesætningens foder er det forbudt at anvende genmodificerede afgrøder, anaboliske stoffer, beta-agonister og andre stoffer med hormonal virkning og thyreostatisk virkning, kødmel og ethvert andet animalsk proteinstof.«

Listen over råvarer ajourføres for at overholde Kommissionens forordning (EU) nr. 68/2013 af 16. januar 2013 om fortegnelsen over fodermidler.

Fortegnelsen over moderfårenes foder er mere restriktiv, og listen over tilsætningsstoffer er begrænset i overensstemmelse med praksis i sektoren.

Visse råvarer er udtrykkeligt forbudt i varespecifikationen for at undgå, at de uforvarende atter bliver tilladt, hvis gældende lovgivning skulle ændre sig. Dette gælder navnlig anaboliske stoffer, beta-agonister og andre stoffer med hormonal virkning og thyreostatisk virkning, kødmel og ethvert andet animalsk proteinstof.

Bestemmelsen om »dagen for fodringen« som den dag, hvor producenten foretager blandingen på bedriften af foder fra grundrationen og fodermidler fra råvarelisten, udgår. Grundrationen er nemlig i alt væsentligt tørfoder, hvorfor der ikke er noget til hinder for at blande foderet nogle dage før fodringen hermed.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring i varespecifikationen.

5.1.3.2 Lammenes foder

Modermælkefodring

Følgende bestemmelser: »Spædlammet lever stort set permanent sammen med sin mor i samme miljø. Lammene dier udelukkende hos moderfåret. Indtil lammet er 45 dage gammelt, dækker modermælken 100 % af lammets behov«

ændres som følger:

»Før fravænning lever lammene sammen med deres mor i samme miljø. Lammene dier hos deres mor enten i græsgangene, når de følger hende, eller i stalden, men kan også adskilles fra moren i dagens løb, når hun skal fodres. Spædlammene dier udelukkende hos deres mor. Indtil lammet er 45 dage gammelt, dækker modermælken 100 % af lammets behov. Slagtelam dier hos moren i mindst 60 dage.«

Disse ændrede bestemmelser gør det muligt at føje produktionspraksis vedrørende slagtelam før afvænningen til den eksisterende beskrivelse af praksis vedrørende spædlam.

Denne ændring af varespecifikationen berører enhedsdokumentets punkt »3.3.2 Lammenes foder«.

Det beskrivende skema med kurven over moderfårets mælkeproduktion i løbet af et år udgår, da det alene er beskrivende.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring i varespecifikationen.

Bestemmelsen:

»Lam, der flaskefodres (på grund af manglende mælkeproduktion hos moren eller flerfødsel) er ikke omfattet af BGB«

erstattes af følgende bestemmelse:

»Mælkeerstatning er forbudt i hele lammets levetid, når det er beregnet til afsætning som kød med BGB »Agneau des Pyrénées«.«

Denne bestemmelse gør det muligt at forenkle forbuddet mod flaskefodring.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring i varespecifikationen.

Tilskudsfodring

Kravene til tilskudsfodring af slagtelam tilføjes ved hjælp af følgende bestemmelser:

»Grundlaget for lammets foder er modermælk, men slagtelammet må også fodres med tilskud i form af planteprodukter, mineralstoffer og vitaminer. Dette tilskudsfoder består af foder — bortset fra konserveret foder (ensileret eller andet) — og halm samt foderblandinger tilberedt på bedriften eller indkøbt i handelen.«

»Foderblandingerne laves af:

— korn og produkter heraf

— frø eller frugter af olieholdige afgrøder og produkter heraf, undtagen fra palmer

— bælgplantefrø og produkter heraf

— knolde, rodfrugter, sukkerrør og produkter heraf: Biprodukter af sukkerrør og sukkerroer må ikke udgøre mere end 5 % af foderblandingens samlede vægt

— andre frø og produkter heraf

— lucerne, tørret, i form af piller

— mineralstoffer og produkter heraf, undtagen benmel og benaske

— fermenterings(bi)produkter fra mikroorganismer: gær og dele heraf (ølgær), vinasse (af CMS), biprodukter fra fremstilling af L-glutaminsyre, stivelse, prægelatineret stivelse, mono- og diglycerider af fedtsyrer, propan-1,2-diol (propylenglycol)

Følgende tilsætningsstoffer er tilladt:

— teknologiske tilsætningsstoffer antioxidanter, bindemidler, antiklumpningsmidler

— sensoriske tilsætningsstoffer: aromastoffer

— tilsætningsstoffer med ernæringsmæssige egenskaber: vitaminer, sporelementforbindelser, aminosyrer. Urinstof og derivater heraf er forbudt

— zootekniske tilsætningsstoffer fordøjelighedsfremmende stoffer, tarmflorastabilisatorer, andre zootekniske tilsætningsstoffer

Korn og produkter heraf skal udgøre mindst 30 % af foderblandingens samlede vægt.«

Listen over råvarer tilføjes for at præcisere, hvad et såkaldt tungt lam må få, og listen overholder Kommissionens forordning (EU) nr. 68/2013 af 16. januar 2013 om fortegnelsen over fodermidler.

Listen over råvarer og tilsætningsstoffer er begrænset alt efter den praksis vedrørende slagtelam, som er gængs blandt sektorens aktører.

Den andel, som korn og produkter heraf skal udgøre, tilføjes for at garantere ligevægt i foderrationen, så lammene opfedes korrekt, men uden at det sker på bekostning af dyrets velfærd eller kødets egenskaber.

Denne ændring af varespecifikationen berører enhedsdokumentets punkt »3.3.2 Lammenes foder«.

5.1.4 Veterinærbehandling (tidligere »Pasning og sundhedsbehandling«)

Følgende bestemmelse:

»— For moderfårene skal producenterne: — følge sundhedsplaner for opdrættet (PSE), som accepteres af de veterinære myndigheder (DSV) — lade foretage enhver behandling, der af sammenslutningens tekniske afdeling findes nødvendig.

Behandling er begrænset til det strengt nødvendige for, at dyrenes gode sundhedstilstand opretholdes og genoprettes, og for styring af avlen«

udgår, da der er tale om elementer, der dels er obligatoriske og følges af statslige myndigheder, dels ikke kan kontrolleres og derfor er overflødige.

Bestemmelsen:

»Der tillades ingen sundhedskure eller antibiotikabehandling for lammene. Hvis et alvorligt sundhedsproblem kræver behandling, anmelder opdrætteren det til sin sammenslutning og noterer det i sin læmningsprotokol. Lammet udelukkes dermed fra BGB«

ændres som følger:

»Der tillades ingen sundhedskure eller antibiotikabehandling for spædlam. Hvis et stort sundhedsproblem kræver behandling, anmelder opdrætteren det til sin sammenslutning og noterer det i sin læmningsprotokol. Lammet udelukkes dermed fra BGB.«

For slagtelam foreslås følgende bestemmelse: »For slagtelam gælder, at hvis de behandles med veterinærlægemidler, og den lovbestemte ventetid før slagtning er mindre end syv dage, skal der alligevel gå mindst syv dage fra behandlingens afslutning til slagtningen.«

Den oprindelige bestemmelse suppleres for at præcisere, at der er tale om spædlam, og i øvrigt tilføjes den tilsvarende bestemmelse for slagtelam. Forbuddet mod anvendelse af antibiotika fastholdes for spædlam, mens samme behandling er tilladt for slagtelam alt efter de opståede sygdomme og alene på dyrlægens ordinering samt under iagttagelse af de lovbestemte frister for anvendelse af disse midler, idet der pålægges en frist på mindst syv dage fra enhver behandlings afslutning til slagtningen, selv om den pågældende behandling måtte kræve mindre end syv dages ventetid. Disse behandlinger er tilladt for slagtelam, idet det er ældre dyr, som derfor potentielt kan være udsat for lidelser, der kræver behandling.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring i varespecifikationen.

I følgende punkt foretages følgende ændringer:

5.2 Afhentning af lammene (tidligere »Afgang fra bedriften og transport«)

Følgende afsnit udgår:

»Et lam kan sælges, når det har opnået en levende vægt på mindst 9 kg og højst 16 kg. Dyret kan da føres til afhentningsstedet. Transporten foregår under betingelser defineret ved standarden AFNOR NF V 00-051. Standarderne for belægning i transportmidlet skal overholdes for at undgå overfyldning og overbelastning.«

For det første vedrører oplysningerne alene spædlam, og angivelsen af levende vægt udgår, mens slagtekroppens vægt bevares i følgende afsnit om slagtningen.

For det andet er de øvrige elementer i dette afsnit en overflødig gentagelse af lovgivningen og udgår derfor.

Følgende afsnit tilføjes:

»Dyrene behandles med omhu under opfodringen og især i forbindelse med sorteringen før afgangen fra bedriften for så vidt muligt at undgå enhver kilde til stress. Det er forbudt at tage fat i dyrenes pels. Det er forbudt at give dyrene beroligende midler før transporten.« Dette afsnit gør det muligt at fastsætte betingelserne for behandlingen af dyrene i forbindelse med afhentning og transport.

Følgende bestemmelse udgår:

»Ved modtagelsen på afhentningsstedet sker der en sortering. Allerede her sorteres de dyr (mærket med en farve på ryggen og identificeret på følgesedlen), som ikke er omfattet af BGB, fra dem, der er omfattet af BGB. Teknikeren frasorterer også dem, der er for dårlige (der foretages lumbal palpation i tvivlstilfælde, og hvis torntappene kan mærkes, frasorteres lammet), og dem, der har fysiske defekter (er halte osv.). Lammet palperes på flankerne for at kontrollere muskelmassen, og dyrets fedtlag måles visuelt. Generelt er det altid den samme tekniker, der udfører denne procedure. Med sin erfaring og ekspertise kan den pågældende tekniker hurtigt vurdere, om lammet overholder kriterierne for BGB. De lam, der vil kunne opnå BGB, grupperes derefter i partier. Når de afhentede mængder svinder, eller afsendelserne er større, kan de lam, der er grupperet på afhentningsstedet, føres til et samlested, hvor de bliver sorteret inden afgang til slagteriet«

og erstattes af følgende bestemmelse:

»Når de afhentede mængder er beskedne, kan lammene i stedet grupperes på et samlested. Denne etape består alene i at aflæsse små partier lam på et defineret sted, så de kan udgøre et større parti, der derefter føres til samlestedet eller direkte til slagteriet. Det tillades for at fordele transporten. Lammene må ikke fodres på samlestedet. Når dyrene bringes til et samlested, sorteres de dyr (mærket med en farve på ryggen og identificeret på følgesedlen), som ikke er omfattet af BGB, fra dem, der vil kunne opnå BGB. Dem, der er for dårlige og/eller har fysiske defekter (er halte osv.), sorteres fra BGB-partiet. Betingelserne om fodring, ophold og sundhed er de samme på samlestedet som på bedriften.«

For at bringe varespecifikationen i overensstemmelse med slagtelamopdrætternes praksis indføres bestemmelserne om afhentningssted og samlested. Betingelserne om fodring, sundhed og ophold findes fremover i dette afsnit for at regulere praksis på disse steder.

Følgende sætning: »Der må højst forløbe 24 timer fra afgangen fra bedriften til slagtningen« ændres, da den kun gælder spædlam, til: »For spædlam må der højst forløbe 24 timer fra afgangen fra bedriften til slagtningen.«

Ud over denne ændring tilføjes der nye angivelser af transporttid og opholdstid i forbindelse med tilføjelsen af slagtelam:

— »Transporttiden mellem bedriften (hvor lammet blev født eller i givet fald slutfedet) og samlestedet må højst være 12 timer.

— Transporttiden mellem samlestedet og slagteriet må højst være 6 timer.

— Opholdstiden på samlestedet må højst være 96 timer.

— For slagtelam må der højst forløbe 114 timer fra afgangen fra bedriften til slagtningen.

— For slagtelam må der højst forløbe 48 timer fra afgangen fra bedriften til ankomsten til slutfedningscentret.«

Sætningen: »Transporttiden fra det sidste sted, hvor lammene afhentes eller samles, og slagteriet må højst være 8 timer« udgår, idet førnævnte foreslåede bestemmelser allerede definerer aktuel praksis og gør det muligt at begrænse transporttiden mellem to punkter såvel som den tid, dyrene opholder sig hvert sted.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer af varespecifikationen.

I følgende punkt foretages følgende ændringer:

5.3 Slagtning

Bestemmelserne:

»Lammene slagtes udelukkende på slagterier, der er EØF-godkendt af certificeringsorganet. Slagterierne har pligt til at overholde hygiejneforskrifterne« og

»Bedøvelse inden afblødning foregår i overensstemmelse med lovgivningen ved elektrisk aflivning«

er en gentagelse af den generelle lovgivning og udgår derfor.

Følgende bestemmelse:

»Der skal træffes enhver foranstaltning til at sikre, at dyrene stresses så lidt som muligt før og under slagtningen«

omformuleres til:

»Dyrene må ikke stresses og skal føres stille og roligt frem til bedøvelsesstedet. Immobilisering og bedøvelse skal foregå roligt.«

Bestemmelsen om det maksimale tidsrum fra spædlammets adskillelse fra moren til slagtningen (højst 24 timer) udgår af afsnittet »5.3 Slagtning« og flyttes til det foregående afsnit »5.2 Afhentning af lammene«.

Følgende bestemmelser tilføjes: »Der træffes enhver foranstaltning til at sikre, at slagtningen af partier af BGB-lam samles inden for en halv dag« for at imødegå risikoen for forbytning.

Følgende bestemmelse:

»Lammene slagtes senest, når de er 45 dage gamle og har en levende vægt på mindst 9 kg og højst 16 kg«

omformuleres som følger:

»Spædlammene slagtes senest, når de er 45 dage gamle, og slagtelammene, når de er mellem 60 og 160 dage gamle.«

Bestemmelsen, der angiver spædlammets levende vægt til mindst 9 og højst 16 kg, udgår, da der allerede findes en bestemmelse om slagtekroppens vægt svarende til denne levende vægt, der er tilstrækkelig til at karakterisere produktet og sikre en præcis kontrol af spædlammet. Slagtealderen på 60-160 dage for slagtelammet tilføjes.

Følgende bestemmelse tilføjes: »Forhåndsklassificering sker ved hjælp af specifik mærkning enten som et stempel på lammets sadel eller på vejesedlen eller en forhåndsklassificeringsetiket.«

Dette gør det muligt at skærpe sporbarheden for de forhåndsklassificerede slagtekroppe.

Følgende bestemmelse:

»Den endelige klassificering af slagtekroppene til BGB sker efter aftørring. Den ansvarlige for klassificeringen kontrollerer en kølet slagtekrop. Den korrekte vurdering af kødets farve kan først foretages, når fedtet er stivnet.«

erstattes med:

»Den endelige klassificering af slagtekroppene til BGB sker efter aftørring. Kødets farve og for slagtelammets vedkommende også fedtets kvalitet bedømmes.«

Denne ændring består i at integrere klassificeringskriterierne, dvs. kødets farve og for slagtelammets vedkommende også fedtets kvalitet (karakter og farve). Den endelige klassificering af den aftørrede slagtekrop kan ske før eller efter køling alt efter aktørens praksis. Derfor slettes ordet »kølet«, så der gives plads til slagte- og udskæringsvirksomhedernes forskellige praksis i denne forbindelse.

Bestemmelsen:

»Præsentationen af slagtekroppen, idet alle slagtekroppe med udskæringsfejl, snavs og størknet blod sorteres fra.«

rettes til:

»Alle slagtekroppe med udskæringsfejl, snavs og størknet blod sorteres fra.«

En yderligere garanti tilføjes med følgende bestemmelse i forbindelse med frasortering af slagtekroppe for at begrænse risikoen for forbytning:

»Hvis en slagtekrop med en forhåndsklassificeringsetiket frasorteres, skal enhver identifikation, der henviser til den specifikke mærkning af lam, der kan opnå BGB, fjernes.«

Afsnittet om egenskaberne ved spædlammets slagtekrop:

»— Slagtet vægt: mellem 4,5 og 11 kg

- fedningsgrad: 2 eller 3 ifølge EUROP-klassificeringen

- kødets karakter og fedtets kvalitet: Den korrekte vurdering af fedtets kvalitet kan først foretages, når fedtet er stivnet, dvs. på en kølet slagtekrop. Fedtet, der er hvidt til lys rosa, skal have en fast konsistens, undtagen blødt, såkaldt »olieagtigt« og/eller stærkt farvet fedt, der skal kontrolleres med hensyn til farve og konsistens

- kødets farve skal overalt på slagtekroppen være lys rosa.

Bedømmelsen skal foretages ved naturligt lys eller standardiserede lamper«

omformuleres som følger:

»Spædlammenes slagtekrop vejer mellem 4,5 og 11 kg, og deres fedningsgrad skal være 2 eller 3 ifølge EUROP-klassificeringen. Kødets farve, der skal bedømmes ved naturligt lys eller standardiserede lamper, skal overalt på slagtekroppen være rosa til lys rosa.«

Der tilføjes blot den præcisering, at kødets farve er rosa til lys rosa og ikke kun lys rosa. Dette svarer i højere grad til den iagttagne farve på kødet.

Egenskaberne ved slagtelammets slagtekrop tilføjes:

»Slagtelammenes slagtekrop vejer mellem 13 og 22 kg. Deres kropsbygning ifølge EUROP-klassificeringen skal være R eller O og fedningsgraden 2 eller 3. Kødets farve er rosa. Fedtet er hvidt til let farvet med en farveintensitet på 1-2. Konsistensen er fast til meget fast med en intensitet på 1-2.«

En intensitetsskala for fedtets farve og en anden for dette fedts karakter tilføjes for at angive de egenskaber, der svarer til det tilladte.

Intensitetsskala Beskrivelse 1 Hvidt fedt overalt på slagtekroppen 2 Meget let farvet fedt på hele eller dele af slagtekroppen 3 Farvet fedt: gul, orange til lysebrun overalt på slagtekroppen eller stærkere farvet på kun en del af slagtekroppen 4 Stærkt farvet fedt overalt på slagtekroppen





Intensitetsskala Beskrivelse 1 Meget fast fedt: Fedtlaget er fast overalt på slagtekroppen 2 Fast fedt: Fedtlaget er fast, men kan have mangler især på ryggen 3 Blødt fedt overalt på slagtekroppen 4 Meget blødt og olieagtigt fedt overalt på slagtekroppen

For slagtelams vedkommende svarer den slagtede vægt på 13-22 kg til aktuel praksis. Kropsbygning R eller O er typisk for lam af hårdføre racer såsom pyrenæerracerne, som har det som et særtræk. Disse racer, der er tilpasset klimaet i Pyrenæerne og de lange vandringer, har nemlig en specifik aflang slagtekrop.

Disse ændringer af varespecifikationen berører ikke enhedsdokumentet, bortset fra de allerede nævnte vedrørende beskrivelsen af produktet.

5.4 Udskæring og emballering

Følgende bestemmelse tilføjes for at sikre bedre sporbarhed:

»Der træffes følgende forholdsregler for at imødegå enhver risiko for forbytning af BGB-kød:

— lokalerne er indrettet således, at udskæringen af BGB-produkterne kan foregå tidsmæssigt og/eller placeringsmæssigt klart adskilt fra de øvrige produkter

— udskæringen af BGB-kød sker i et ubrudt forløb på et bestemt tidspunkt af dagen eller ugen.«

Bestemmelserne:

»Virksomhederne skal overholde hygiejneforskrifterne. De skal være godkendt i overensstemmelse med gældende lovgivning.«

og

»Udskæring og emballering i forbrugerpakninger kan foretages af slagteren eller en udskæringsvirksomhed (UVCI) eller distributøren (UVCM).«

udgår, da det er gentagelser af den generelle lovgivning.

Bestemmelsen:

»Lammet markedsføres helt, i store stykker eller i forbrugerpakninger (UVCI eller UVCM).«

ændres som følger:

»Lammet markedsføres helt, i halvstore stykker eller i forbrugerpakninger.«

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer af afsnittet »5.4 Udskæring og emballering« i varespecifikationen.

Det følgende afsnit »5.5 Slagtebiprodukternes egenskaber« tilføjes på grund af optagelsen af slagtebiprodukter blandt de produkter, der kan opnå BGB »Agneau des Pyrénées«.

Følgende bestemmelser:

»Slagtebiprodukterne kommer fra slagtekroppe, der opfylder kriterierne i denne varespecifikation på tidspunktet for udtagningen. Emballeringen foregår på et bestemt tidspunkt i et ubrudt forløb og uden risiko for forveksling af BGB-slagtebiprodukter med andre slagtebiprodukter. Kun slagtebiprodukter, der ikke har fejl i udseende eller lugt, og som kommer fra en BGB-slagtekrop, kan markedsføres med BGB«

tilføjes for at begrænse risikoen for forbytning og for at garantere opfyldelsen af kvalitetskriterierne for BGB-produkter.

Desuden præciseres følgende: »Slagtebiprodukterne i et spædlam kan udtages af slagtekroppen efter vejningen. Slagtebiprodukterne i et slagtelam, bortset fra nyrerne, udtages af slagtekroppen inden vejningen, men efter at kriterierne for oprindelse og fedningsgrad er kontrolleret. Slagtebiprodukterne afkøles straks efter udtagningen, så deres kernetemperatur kan nå ned på 3 °C inden afsendelse. Slagtebiprodukterne grupperes herefter pr. dag i partier og identificeres ved partinummeret for slagtningen.«

Emballeringen af slagtebiprodukterne præciseres:

— »enten i identificerede vakuumpakkede poser eller vandtætte bakker i engrosstørrelse

— eller i forbrugerpakninger i form af bakker dækket af film eller vakuumpakkede poser.«

Disse præciseringer er nødvendige, idet slagtebiprodukterne føjes til de produkter, der kan opnå BGB »Agneau des Pyrénées«.

Denne ændring af afsnit »5.5 Slagtebiprodukternes egenskaber« i varespecifikationen berører ikke enhedsdokumentet, bortset fra punkt »3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1«, idet det udtrykkeligt bestemmes, at slagtebiprodukterne markedsføres ferske eller frosne.

Da lynfrysning er tilladt, tilføjes afsnit 5.6 Lynfrysning:

»Almindelig nedfrysning af kød og slagtebiprodukter er forbudt; kun lynfrysning er tilladt.«

Kun lynfrysning er tilladt, da en almindelig nedfrysning danner større krystaller i kødet end lynfrysning. Ved almindelig nedfrysning varer temperaturfaldet længere og sker ned til en lavere temperatur end ved lynfrysning, og det medfører, at der dannes store krystaller, som, når de tør op, kan prikke hul på kødets muskelfibre og forårsage yderligere væsketab, som kan påvirke kødets egenskaber under optøningen.

Denne ændring af afsnit »5.6 Lynfrysning« i varespecifikationen berører ikke enhedsdokumentet, bortset fra punkt »3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1«, idet det udtrykkeligt bestemmes, at kødet kan markedsføres fersk eller frosset.

Fristen for lynfrysning er angivet i et nyt punkt 5.6.1 Frist for lynfrysning:

»For kødets vedkommende må der højst gå syv dage fra slagtning til lynfrysning. For slagtebiprodukternes vedkommende må der højst gå tre dage fra slagtning til lynfrysning.«

Disse tidsfrister gør det muligt at sikre bevarelsen af produktets egenskaber.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne tilføjelse til varespecifikationen af punktet »5.6.1 Frist for lynfrysning«.

Lynfrysningsmetoden er angivet i et nyt punkt 5.6.2 Lynfrysningsmetode:

»Produkterne lynfryses ved en proces, der gør det muligt at nå en kernetemperatur på -18 °C inden 10 timer.«

I fortsættelse af forbuddet mod almindelig nedfrysning foreslås lynfrysningsprocessen, som gør det muligt at sikre reduceret krystaldannelse (hurtigt og dybt temperaturfald), således at kødets egenskaber ikke eller næsten ikke påvirkes heraf ved optøning.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne tilføjelse til varespecifikationen af punktet »5.6.2 Lynfrysningsmetode«.

Produkternes »bedst før«-dato, når de er lynfrosset, tilføjes i et nyt punkt 5.6.3 Emballering i varespecifikationen:

»»Bedst før«-datoen er maksimalt 21 måneder. »Bedst før«-datoen for slagtebiprodukterne er maksimalt 18 måneder.«

Tilføjelsen af »bedst før«-datoen i forbindelse med lynfrysning berører også enhedsdokumentets punkt »3.5. Særlige regler for udskæring, rivning, emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til«.

5.6. Afsnittet »Tilknytning«

Hele afsnittet »Beviser for tilknytning til det geografiske område« i varespecifikationen omredigeres af to grunde. For det første svarer det ikke længere til de aktuelle forventninger til beviserne for tilknytningen. Dette afsnit var nemlig førhen meget udførligt(24 sider) i beskrivelsen af opdrætsmetodernes historie (15 sider) og sektorens organisering (9 sider). Det er derfor blevet sammenfattet for kun at fremhæve relevante fakta og baggrundsviden. Derefter blev afsnittet revideret på grund af ansøgningen om udvidelse af det geografiske område og antallet af produkter med BGB for i den ændrede varespecifikation at godtgøre produktets tilknytning til sin geografiske oprindelse.

Miljøbetingelserne i højderne i Pyrenæerne med store nedbørsmængder, tilstrækkeligt med solskinstimer og temperaturer, der er strenge om vinteren, men milde om sommeren, beskrives udførligt for at gøre rede for den græsvækst, som moderfårene til lammene æder. En beskrivelse af bjergmassivet i det geografiske område tilføjes med henblik på en bedre karakteristik af bjergkammen fra øst til vest i sammenhæng med klimaet.

Beskrivelsen af fordelingen af fåreavlen er udvidet til at omfatte hele den franske del af Pyrenæerne, hvor fåreavlen stadig er det fremherskende husdyropdræt. Klima- og især nedbørsgradienterne mellem de forskellige dele af området forklarer udviklingen af og differentieringen mellem tre malkeracer og syv ammeracer, der er godt tilpasset til de særlige lokale forhold. Disse særegne træk præsenteres og illustreres.

For spædlammets vedkommende består tilknytningen især i kraft af moderfåret, idet spædlammet udelukkende dier sin mor. For at opretholde denne tilknytning skal disse lam udelukkende være afkom af hårdføre og lokale pyrenæerracer, som udnytter området ved græsning. Disse moderfår har nemlig de egenskaber og evner, som er resultatet af omhyggelig avl i de pågældende dyrepopulation, især med hensyn til hårdførhed: De har en evne til at tilpasse sig de vilkår (foder og klima), som de opdrættes og holdes under. De har let ved at indgå i besætningen og pasningen af den og er dygtige til at finde føde (lange vandringer). Ifølge varespecifikationen for BGB for spædlam er det allerede muligt at benytte slagtefåreracer, der ikke er fra Pyrenæerne, men nærmere defineret (Berrichon du Cher, Charolais, Suffolk og Texel), som fædre til lammene. For at styrke denne tilknytning til området, må disse slagteracer, der ikke er fra Pyrenæerne, ikke bruges til slagtelam.

Det påpeges, at græsningsskifte historisk var det almindelige. I dag bruges det af et mindretal. Denne praksis er nemlig blevet vanskeliggjort af rovdyrenes ankomst til området, krav til arealanvendelse og problemer med at skaffe hyrder. Selv for de besætninger, der ikke skifter græsgange, er det imidlertid afgørende for opdrættet, at vegetationen ændrer sig med højden, da det giver mulighed for, at avlere i de højtbeliggende områder kan udveksle forskellige foder- og kornressourcer med avlerne ved foden af bjergene.

Afsnittet er blevet suppleret med muligheden for at benytte slutfedningscentre. Opfedningen af lammene uden for deres fødselsbedrift er nemlig en traditionel praksis, der har udviklet sig i Pyrenæerne på grund af den store spredning af bjergbedrifterne kombineret det manglende potentiale til produktion af slutfedningsfoder i disse områder.

Historisk har der altid været et livligt salg af lam på dyrskuer og markeder i bjergdalene og lavlandet. Lammekødet var dels til eget forbrug, dels til salg i de store byer i lavlandet (Toulouse, Bordeaux, Perpignan osv.) foruden på det spanske marked.

Der lægges vægt på, at spædlammet og slagtelammet supplerer hinanden. Spædlammet blev nemlig afsat i sensommeren eller om efteråret for at tømme de fyldte indhegninger, når sommeren gik på hæld, mens man beholdt det tunge lam længere for at slutfede det i fårestalden og sælge det om vinteren eller foråret til påske.

De særlige egenskaber ved spædlammets kød er uændrede. De særlige egenskaber ved slagtelammets kød er blevet tilføjet.

Den sidste del, der fastlægger tilknytningen mellem de forskellige naturbestemte faktorer i området og produktets særlige egenart er omformuleret på grund af ændringen af betegnelsen til »Agneau des Pyrénées«. Den eksisterende sammenhæng mellem de forskellige opdrætsområder i Pyrenæerne, de forskellige avlsmetoder og slutfedningen af lammet fremhæves. Pyrenæernes kombination af høje bjerge og forbjerge fremmer udviklingen af husdyropdræt og navnlig fåreavl. Moderfårene kan nemlig leve syv måneder om året ved græsning på græsningsarealer i bjergene og på græsbevoksede skråninger. De lokale traditionelle racer har tilpasset sig klima- og jordbundsforholdene, opdrætssystemerne og de foderressourcer, der er til stede i området. Denne selektive avl har muliggjort et helt støttesystem, der knytter »Agneau des Pyrénées«-lammene tæt til dets område.

Ændringen af varespecifikationens afsnit »Tilknytning« berører enhedsdokumentets punkt »5. Tilknytning til det geografiske område«.

5.7. Afsnittet »Mærkning«

Bestemmelsen:

— »Produkter med den beskyttede geografiske betegnelse »Agneau de lait des Pyrénées« mærkes i overensstemmelse med bestemmelserne i gældende lovgivning.

— Den geografisk betegnelse er angivet på etiketten med navnet »Agneau de lait des Pyrénées«.

— Undtagen i særlige tilfælde mærkes alle kommunikationselementer med BGB-logoet«

udgår. Den erstattes af følgende bestemmelse i overensstemmelse med nationale krav på området:

»Uanset de generelle mærkningsregler omfatter mærkningen af produktet:

— den beskyttede betegnelse »Agneau des Pyrénées« inden for samme synsfelt som BGB-logoet

— forkortelsen »IGP« (BGB) ved siden af den beskyttede betegnelse

— på produkter af lam, der er under 45 dage gamle og opfodret i overensstemmelse med betingelserne i varespecifikationen, må der tilføjes denne ene benævnelse: »Agneau de lait« (spædlam). Størrelsen på skrifttegnene i angivelsen »IGP« og betegnelsen »Agneau des Pyrénées« skal være mindst to tredjedele af størrelsen af de skrifttegn, der udgør benævnelsen »Agneau de lait«.«

For lam på under 45 dage indeholder mærkningen benævnelsen »Agneau de lait«. Dette er for at bevare præciseringen af egenskaberne ved »Agneau de lait« (spædlam), som distributørerne og forbrugeren er vant til.

Følgende bestemmelse tilføjes:

»Oprindelseslandet »Frankrig« placeres inden for samme synsfelt som den beskyttede betegnelse »Agneau des Pyrénées« og BGB-logoet. I øvrigt må henvisninger til ordet »Pyrénées« ikke oversættes på produkter med den beskyttede geografiske betegnelse.«

Denne bestemmelse, der tilføjes varespecifikationen, forbyder oversættelsen af navnet »Pyrénées« og påbyder den udtrykkelige angivelse af oprindelseslandet på mærkningen. Denne bestemmelse udspringer af forordningen om registrering af betegnelsen i registret over BOB og BGB i 2012. Efter striden mellem Frankrig og Spanien i forbindelse med registreringen af betegnelsen som BGB i 2012 blev det således muligt at bevare disse oplysninger uoversatte.

Ændringen af afsnittet Mærkning i varespecifikationen berører også enhedsdokumentets punkt »3.6 Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til«.

5.8. Afsnittet »Andet«

- Kontrolorganer:

I henhold til de gældende nationale forskrifter, der har til formål at harmonisere udarbejdelsen af varespecifikationer, udgår certificeringsorganets navn og kontaktoplysninger. Dette afsnit indeholder nu kontaktoplysningerne for de kompetente kontrolmyndigheder i Frankrig: Institut national de l’origine et de la qualité (INAO, Frankrigs nationale institut for oprindelse og kvalitet) og Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF, Frankrigs generaldirektorat for konkurrence, forbrugeranliggender og bekæmpelse af svig). Certificeringsorganets navn og kontaktoplysninger kan nu findes på INAO’s websted og i Europa-Kommissionens database.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring af varespecifikationens afsnit om »Kontrolorganer«.

- Krav i nationale bestemmelser:

De vigtigste punkter, der skal kontrolleres, tilføjes i afsnittet om nationale krav i overensstemmelse med den gældende nationale lovgivning.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring af varespecifikationens afsnit om »Krav i nationale bestemmelser«.

- Bilag:

Bilagene til den gældende varespecifikation, f.eks. vidnesbyrd, listen over Roquefort-osterier i Pyrénées Atlantiques Orientales i begyndelsen af århundredet, økonomiske data om sektoren, artikler fra pressen og bibliografien, udgår.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring i varespecifikationen.

ENHEDSDOKUMENT

»Agneau des Pyrénées«

EU-nr.: PGI-FR-0665-AM01 – 21.5.2021

BOB ( ) BGB (X)

1. Betegnelse(r)

»Agneau des Pyrénées«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.1 Kød (og slagteaffald), fersk

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Agneau des Pyrénées« er lammekød fra lokale fåreracer i Pyrenæerne: Aure og Campan, Barégeoise, Basco-Béarnaise, Castillonnaise, Lourdaise, Manech tête noire, Manech tête rousse, Montagne Noire, Rouge du Roussillon og Tarasconnaise. »Agneau de lait« er et spædlam, hvis mor er af malkefårerace (Basco-Béarnaise, Manech tête noire eller Manech tête rousse), og hvis far er af en af de førnævnte lokale racer eller af racen Berrichon du Cher, Charolais, Suffolk eller Texel.

»Agneau des Pyrénées« er alt efter opdrætsperiodens længde:

— et »spædlam«, dvs. et ungt lam. Spædlam fodres udelukkende med modermælk og slagtes højst 45 dage gamle. Slagtekroppen vejer mellem 4,5 og 11 kg alt efter præsentationstype, og fedningsgraden skal være 2 eller 3. Det ferske kød har en rosa til lys rosa farve. Der er tale om et sæsonprodukt, idet lammene slagtes i perioden fra den 15. oktober til den 15. juni.

— et »slagtelam«, dvs. et tungere lam. Slagtelam fodres med modermælk i minimum de første 60 dage og slagtes 60-160 dage gamle. Slagtekroppen vejer mellem 13 og 22 kg, og kropsbygningen skal være R eller O og fedningsgraden 2 eller 3. Det ferske kød har en rosa farve, og fedtet er hvidt til let farvet og har en fast til meget fast konsistens.

Kødet kan markedsføres som hele eller halve slagtekroppe med fedtnet eller i form af udskæringer, ferske eller frosne. Følgende slagtebiprodukter markedsføres også med den beskyttede geografiske betegnelse: hele pluckssættet, hjerte, lever, nyrer, brisler, mave og fødder, enten fersk eller frosset.

3.3. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

3.3.1 Avlsbesætningens foder

I løbet af året skifter moderfårene mellem at være på friland fuld tid, i fårestald fuld tid og i en blanding af begge. Moderfårene græsser mindst 210 dage om året. Foderblandinger gives som tilskud til foderet i grundrationen. Om vinteren er græsning afhængigt af de klimatiske forhold, men engene er stadig den fremherskende foderressource. Vintertilskuddet til foderrationen gives i form af konserveret foder, korn, halm og foderblandinger.

3.3.2 Lammenes foder

Spædlammene dier udelukkende hos moderfåret.

Slagtelammene lever primært af modermælk ved die hos moderfåret. De må dog også få tilskudsfoder i form af foder og halm og foderblandinger.

Foderblandingerne laves af:

— korn og produkter heraf

— frø eller frugter af olieholdige afgrøder og produkter heraf, undtagen fra palmer

— bælgplantefrø og produkter heraf

— knolde, rodfrugter, sukkerrør og produkter heraf: Biprodukter af sukkerrør og sukkerroer må ikke udgøre mere end 5 % af foderblandingens samlede vægt

— andre frø og produkter heraf

— lucerne, tørret, i form af piller

— mineralstoffer og produkter heraf, undtagen benmel og benaske

— fermenterings(bi)produkter fra mikroorganismer: gær og dele heraf (ølgær), vinasse (af CMS), biprodukter fra fremstilling af L-glutaminsyre, stivelse, prægelatineret stivelse, mono- og diglycerider af fedtsyrer, propan-1,2-diol

Følgende tilsætningsstoffer er tilladt:

— teknologiske tilsætningsstoffer: antioxidanter, bindemidler, antiklumpningsmidler

— sensoriske tilsætningsstoffer: aromastoffer

— tilsætningsstoffer med ernæringsmæssige egenskaber: vitaminer, sporelementforbindelser, aminosyrer. Urinstof og derivater heraf er forbudt

— zootekniske tilsætningsstoffer: fordøjelighedsfremmende stoffer, tarmflorastabilisatorer, andre zootekniske tilsætningsstoffer

Korn og produkter heraf skal udgøre mindst 30 % af foderblandingens samlede vægt.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Lammene fødes og opfodres (fødselsbedrift, i givet fald slutfedningscenter og samlested) i det geografiske område for BGB »Agneau des Pyrénées«.

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

»Bedst før«-datoen er maksimalt 21 måneder. »Bedst før«-datoen for slagtebiprodukterne er maksimalt 18 måneder.

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

På produkter af lam, der er under 45 dage gamle og opfodret i overensstemmelse med betingelserne i varespecifikationen, tilføjes følgende benævnelse: »Agneau de lait«.

»Oprindelseslandet »Frankrig« placeres inden for samme synsfelt som den beskyttede betegnelse »Agneau des Pyrénées« og BGB-logoet. I øvrigt må henvisninger til ordet »Pyrénées« ikke oversættes på produkter med den beskyttede geografiske betegnelse.«

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Departementet Pyrénées-Atlantiques:

— Distrikter, der er fuldt omfattet: Baïgourra et Mondarrain, Billère et Les coteaux de Jurançon, Gave et Terres du Pont-Long, Hendaye-Côte Basque-Sud, Le cœur de Béarn, Lescar, Montagne Basque, Nive-Adour, Oloron-Sainte-Marie-1 og -2, Ouzoum, Gave og Rives du Néez, Canton de Pau-1, -2, -3 og -4, Pays de Bidache, Amikuze et Ostabarre, Saint-Jean de Luz og Ustaritz-Vallées de Nive et Nivelle.

— Canton d’Orthez et Terres des Gaves et du Sel: alle kommuner bortset fra Baigts-de-Béarn, Puyoô, Ramous, Saint-Boés og Saint-Girons-en-Béarn.

— Canton des Vallées de l’Ousse et du Lagoin: alle kommuner bortset fra Limendous og Lourenties.

— Kommunerne Anglet, Argagnon, Artigueloutan, Bayonne, Biarritz, Castétis, Denguin, Labastide-Cézéracq, Lacq, Lée, Mont, Ousse, Sauvagnon og Serres-Castet.

Departementet Hautes-Pyrénées:

— Distrikter, der er fuldt omfattet: La Haute-Bigorre, La vallée de la Barousse, La vallée des Gaves, Canton de Lourdes-1 og -2, Moyen-Adour, Neste, Aure et Louron og Ossun.

— Canton de la vallée de l’Arros et des Baïses: alle kommuner bortset fra Bernadets-Dessus, Clarac, Goudon, Libaros, Mouledous, Orieux, Sabarros, Sentous og Toumous-Devant.

— Canton de Les coteaux: kommunerne Aries-Espénan, Bazordan, Betbèze, Castelnau-Magnoac, Casterets, Caubous, Deveze, Gaussan, Lalanne, Laran, Lassales, Monléon-Magnoac, Monlong, Pouy, Sarriac-Magnoac, Thermes-Magnoac og Villemur.

— Kommunerne Sarrouilles og Soues.

Departementet Haute-Garonne:

— Distrikter, der er fuldt omfattet: Bagnères de Luchon og Saint-Gaudens.

— Alle kommuner i Canton de Auterive bortset fra: Auribail, Auterive, Beaumont-sur-Léze, Capens, Caujac, Cintegabelle, Esperce, Gaillac-Toulza, Grepiac, Grazac, Labruyère-Dorsa, Marliac, Mauressac, Mauzac, Miremont, Montaut, Lagrâce-Dieu, Noé og Puydaniel.

— Canton de Cazères bortset fra kommunerne: Agassac, Ambax, Beaufort, Bérat, Boissède, Cambernard, Castelgaillard, Casties-Labrande, Cezac, Coueilles, Forgues, Frontignan-Savès, Goudex, Isle-en-Dodon, Labastide-Clermont, Labastide-Paumes, Lahague, Lautignac, Lherm, Martisserce, Mauvezin, Mirambeau, Molas, Mones, Montastruc-Savès, Montgras, Pin-Murelet, Plagnole, Polastron, Poucharramet, Pouy-de-Touges, Rieumes, Riolas, Saint-Araille, Sainte-Foy-de-Peyrolières, Sajas, Saveres og Senarens.

Departementet Gers:

— Kommunen Saint-Blancard.

Departementet Ariège:

— Alle kommuner bortset fra: Canté, Labatut, Lissac og Saint-Quirc.

Departementet Aude:

— Distrikter, der er fuldt omfattet: Limoux og Quillan.

— Canton de Bram: kommunerne Escueillens-et-Saint-Just-de-Bélengard, Monthaut og Romy.

— Canton de Carcassone-2: kommunerne Verzeille og Villefloure.

— Canton de Trèbes: kommunerne Arquettes-en-Val, Caunettes-en-Val, Fajac-en-Val, Labastide-en-Val, Mayronnes, Montlaur, Pradelles-en-Val, Rieux-en-Val, Servies-en-Val, Taurize, Villar-en-Val og Villetritouls.

— Canton de Fabrezan: alle kommuner bortset fra Boutenac, Camplong-d’Aude, Fabrezan, Ferrals-les-Corbières, Fontcouverte, Luc-sur-Orbieu, Montseret og Saint-André-de-Roquelongue.

Departementet Pyrénées-Orientales:

— Distrikter, der er fuldt omfattet: Le Canigou og Les Pyrénées catalanes.

— Canton de La Vallée de l’Agly: alle kommuner bortset fra Cases-de-Pène, Espira-de-l’Agly, Opoul-Périllos, Rivesaltes, Salses-le-Château og Vingrau.

— Canton de La Vallée de la Têt: kommunerne Ille-sur-Têt og Montalba-le-Château.

— Canton de la Côte Vermeille : alle kommuner bortset fra Palau-del-Vidre og Saint-André.

— Canton de Les Aspres: kommunerne Caixas, Calmeilles, Llauro, Montauriol, Oms, Passa og Tordères.

— Canton de Vallespir-Albères: alle kommuner bortset fra Montesquieu-des-Albères, Saint-Genis-des-Fontaines og Villelongue-dels-Monts.

5. Tilknytning til det geografiske område

Den tilknytning, som »Agneau des Pyrénées« har til området, bygger på betegnelsens omdømme og kvaliteten af kødet, der er rosa, endda lys rosa alt efter alderen, hvilket er karakteristisk for mælkefodring. Anvendelsen af malkeracer og ammeracer fra Pyrenæerne, der er særlig velegnede til dette område, giver disse lam med spinkel kropsbygning en fedningsgrad på 2-3.

Pyrenæerne er kendetegnet ved bjergområder af varierende højde over havet og områder ved bjergkædens fod. Terrænet påvirker i høj grad klimaet. I Pyrenæerne er der bjergklima med strenge vintre og milde og solrige somre. Nærheden til havet og den opbremsning af luftmasserne fra havet, som bjergsiden afstedkommer, giver en vis mildhed og store nedbørsmængder. Endelig varierer nedbørsmængder, solskinstimer og temperaturer inden for samme område, alt efter hvilken vej skråningerne vender, og det giver en stor mangfoldighed af klimaforhold. Disse miljøbetingelser i højderne med store nedbørsmængder, tilstrækkeligt med solskinstimer og temperaturer, der er strenge om vinteren, men milde om sommeren, giver mulighed for en græsvækst, der stemmer med græsningspraksis. I over 7 000 år har mennesket drevet græsning i Pyrenæerne. Fordi bjergskråningerne er så stejle fra top til bund er størstedelen af parcellerne velegnede til græsning, især om sommeren. Opdræt ved græsning er den mest velegnede måde at drage fuld nytte af disse græsgange, hvorfor man i Pyrenæerne da også finder et betydeligt antal drøvtyggerbedrifter, især med kvæg- og fårehold. Dette system kan ikke fungere uden racer, der er tilpasset deres område.

Der findes fårehold i hele bjergkæden Pyrenæerne knyttet til græsvæksten, der er helårlig takket være et mildt og fugtigt klima. Klima- og især nedbørsgradienterne mellem de forskellige dele af området forklarer udviklingen af og differentieringen mellem tre malkeracer og syv ammeracer, der er godt tilpasset til de særlige lokale forhold.

De afvekslende bjergterræn betyder forskellig vegetation alt efter højden, og det udnyttes alt efter årstiden, hvilket er kendetegnende for fåreopdrættet. Græsningsøkosystemet er historisk et system, der som omdrejningspunkt har græssende husdyr og græsningsskifte for at udnytte bjerggræsgangene rationelt suppleret med foder og især korn.

Moderfår af pyrenæerracerne er hårdføre, tilpasset svingende klimaforhold og sendes på sommergræsning på sæteren. De er i dag stadig de fremherskende racer i området. Takket være deres hårdførhed har de en morfologi, der er egnet til vandring, med lange, smalle hove og en ret lav vægt.

Opfedningen af lammene er også en traditionel praksis, der er udviklet i Pyrenæerne, som oftest i ammebedrifter, hvis eneste indtægtskilde er salget af lam, som derfor skal være fedet op på stedet, for at det kan betale sig bedst muligt. På grund af den store spredning af bjergbedrifterne og det beskedne potentiale til produktion af slutfedningsfoder i disse områder »slutfedes« ikke desto mindre nogle slagtelam traditionelt uden for deres fødselsbedrift på et slutfedningscenter.

»Agneau des Pyrénées«-lammet er et produkt af produktionsmetoder og knowhow, der knytter sig til området:

Det geografiske område har særlige terrænforhold og klimatiske forhold og er egnet til husdyropdræt, herunder fåreavl.

Pyrenæernes kombination af høje bjerge og forbjerge fremmer udviklingen af husdyropdræt og navnlig fåreavl. Det varierede terræn og klima gør, at områder i forskellige højder supplerer hinanden.

Moderfårene lever syv måneder om året ved græsning på græsningsarealer i bjergene og på græsbevoksede skråninger.

Takket være deres hårdførhed har disse racer gjort det muligt at drive landbrug i vanskelige områder ved hjælp af rentable systemer med landbrug og græsning, idet de kan tilpasse sig de strenge klima- og jordbundsforhold i Pyrenæerne. Den afvekslende vegetation alt efter højden udnyttes alt efter årstiden og er kendetegnende for fåreopdrættet i Pyrenæerne.

Anvendelsen af lokale og hårdføre pyrenæerracer afføder en praksis, der stemmer overens med hensynet til de forskellige karakteristika ved dette område (de vidtspredte bedrifter giver problemer med f.eks. isolerethed, adgang til foderressourcer, afhentning af lam).

De særlige træk ved og mangfoldigheden i miljøbetingelsernes i bjergkæden Pyrenæerne har givet 10 fåreracer mulighed for at udvikle sig. Hver af disse 10 racer, der er perfekt tilpasset deres område og opdrættet i Pyrenæerne, giver en produktion af særlige lam, der får en spinkel kropsbygning.

Malkefårene malkes og skal derfor adskilles fra deres lam, når disse stadig er små. Græsvæksten i dette område sætter dem i stand til at producere en særlig fed mælk, der opfylder alle ernæringsbehov hos lammet, som ikke får anden føde end modermælken ved at die sin mor. Dette spædlams kød får en helt lys til lys rosa farve. Ammefår malkes ikke, og de beholder derfor deres lam hos sig i en periode på mindst 60 dage, hvorunder lammet kan udvikle et drøvtyggerfordøjelsessystem og gå fra mælkefodring til en kost af foder og korn. Denne kost i to faser og lammets alder, der hverken er for høj eller for lav, giver mulighed for at opnå kød med rosa farve.

Fåreavlerne har bevaret deres opdrætssystemer, der gør det muligt at producere disse to typer lam, som er anerkendt og værdsat:

»Jeg holder især meget af spædlam fra Pyrenæerne. Dets skære kød udtrykker mælkens sødme i al dens uforklarlighed. I bibelen symboliserer lammet uskyld, livets sejr over døden, genopstandelsen. Man fornemmer det, når man smager på dette kød: den moderlige mildhed, en letkrydret smag af et forjættet Paradis«, fra bogen »Rencontres Savoureuses, petit traité de l’excellence française«, Alain Ducasse, forlaget Plon, 1999.

»Virksomheden Fourcade er opbygget af 6-7 generationer af specialister i lamme- og fåreavl i Pyrenæerne. »Agneau des Pyrénées« fra Tarbes er velkendt i offentligheden, og Léon Fourcades far sendte sine lam til Paris uden registreret mærke«, fra bogen »La qualité agro-alimentaire dans les Pyrénées«, forlaget transhumance, 1994.

I 1989 blev »agneau de lait des Pyrénées«-gildet stiftet. Siden 1980’erne har producenterne i Pyrenæerne sluttet sig sammen og organiseret sig for at øge værdien af deres produkter (f.eks. med mærket Chouria i den vestlige del af Pyrenæerne, som spejler »agneau Primeur Pyrénées« i den centrale del). I 2007 blev varemærket »Agneau des Pyrénées« dannet i den centrale del af Pyrenæerne.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-7b3a8cf3-e829-4f4f-963e-3cb61014c5c5

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(*1) Præsentation beregnet til eksport.«