EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 6.9.2017 COM(2017) 465 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, DET EUROPÆISKE RÅD OG RÅDET

15. rapport om omfordeling og genbosætning







1Indledning Den 15. rapport om omfordeling og genbosætning beskriver de hasteforanstaltninger, der stadig skal træffes for hurtigst muligt at få omfordelt alle berettigede personer fra Italien og Grækenland og opfyldt genbosætningsmålene. Der ses fortsat en positiv udvikling i omfordelingerne med gennemsnitlig 2 300 omfordelinger pr. måned siden februar 2017, hvilket bekræfter en betydelig stigning i omfordelingerne i 2017 med medlemsstater, der omfordeler tre og en halv gang så mange som i samme periode i 2016. I alt er der nu blevet omfordelt over 27 700 personer pr. 4. september 2017 (19 244 fra Grækenland og 8 451 fra Italien). Efter en rekord i antallet af omfordelinger i juni 2017 er hastigheden, hvormed overførslerne sker, nu faldet i juli og august. På trods af opfordringer fra Kommissionen til at fastholde og endda øge omfordelingerne, især fra Italien, og tilsagnene fra ministrene på det uformelle rådsmøde (retlige og indre anliggender) den 6. juli 2017 om at træffe de foranstaltninger, der skal til for at sikre, at alle berettigede personer omfordeles fra Italien, blev kun ca. 4 400 personer omfordelt fra Italien og Grækenland (i gennemsnit blev 600 personer om måneden omfordelt fra Italien) i sommermånederne. I Italien, hvor migrationspresset fortsat er meget højt, er der stadig mange migranter, der kan komme på tale til omfordeling. Indtil videre har antallet af eritreere, som er kommet til Italien, og som er den nationalitet, der tegner sig for de fleste af dem, der kan omfordeles, været forholdsvis beskedent i 2017. Der er ankommet over 5 600 eritreere til Italien siden starten af 2017, udover de 20 700 der ankom i 2016, og næsten 2 000 syrere til Italiens kyster. Da det nuværende omfordelingstempo stadig er utilstrækkeligt til at omfordele alle, der er berettigede hertil, er det vigtigt, at medlemsstaterne nu lever op til deres tilsagn og retlige forpligtelser og i væsentlig grad øger deres omfordelinger fra Italien. Dette ville bidrage til at lette presset på Italiens hårdt pressede asyl- og modtagelsessystemer. Hvad angår Grækenland lå omfordelingerne i sommermånederne nogenlunde stabilt på 1 700. Der skal dog stadig gøres en indsats for at få omfordelt alle berettigede ansøgere. Pr. 4. september er der registreret 27 382 personer med henblik på omfordeling, og mindst 2 800 personer mangler stadig at blive omfordelt. Medlemsstaterne skal fortsat sikre, at alle berettigede migranter rent faktisk omfordeles. Der gøres stadig fremskridt med at gennemføre Rådets konklusioner fra juli 2015 om at genbosætte 22 504 personer. En række medlemsstater med store tilsagn har opfyldt dem og koncentrerer nu deres indsats om genbosætning i henhold til erklæringen fra EU og Tyrkiet. Medlemsstater, som endnu ikke har foretaget genbosætninger, eller som er langt fra at nå deres mål, bør omgående øge deres indsats. 2Omfordeling Der er fortsat en positiv udvikling i omfordelingstempoet med omkring 2 300 omfordelinger pr. måned siden februar 2017. Størstedelen af medlemsstaterne giver tilsagn og foretager omfordelinger regelmæssigt. Der er dog behov for en yderligere indsats fra alle tilflytningsmedlemsstaters side for at sikre, at alle omfordelingsberettigede personer, der i øjeblikket befinder sig i Italien og Grækenland, bliver omfordelt. De medlemsstater, som endnu ikke har aftaget alle de personer, de var blevet tildelt som led i omfordelingen, bør øge deres tilsagn og gennemføre de forventede overførsler hurtigst muligt. Alle medlemsstater bør fortsat følge op på deres forpligtelser, således at alle berettigede ansøgere kan blive omfordelt fra både Italien og Grækenland.

Som nævnt tidligere er Ungarn og Polen de eneste medlemsstater, der ikke har deltaget i omfordelingen af en eneste person, og Polen har ikke givet noget tilsagn siden den 16. december 2015. Derudover har Tjekkiet ikke givet tilsagn siden maj 2016 og har ikke gennemført nogen omfordelinger siden august 2016. Disse lande bør omgående starte med at give tilsagn og foretage omfordelinger. 2.1 Grækenland: Der skal gøres mere for at få omfordelt alle berettigede ansøgere Pr. 4. september havde i alt 27 382 personer indgivet deres ansøgning i overensstemmelse med omfordelingsordningen. 19 244 personer er allerede blevet omfordelt, mens 2 741 stadig mangler at blive omfordelt. Det samlede antal personer, der registreres med henblik på omfordeling, ventes at forblive stabilt, selv om der stadig kan blive registreret ansøgninger frem til den 26. september 2017, og nogen kan blive udelukket fra omfordelingsordningen. Navnlig kan mellem 1 500 og 2 000 personer, som oprindeligt blev overført til Dublinproceduren, ende med at skulle omfordeles, hvilket bringer det samlede potentielle antal personer, der stadig skal omfordeles, op på omkring 4 700. Det er derfor yderst vigtigt, at medlemsstaterne fortsat giver tilsagn regelmæssigt. Som tidligere anført har Malta og Letland allerede aftaget alle de personer, de var blevet tildelt som led i omfordelingsordningen, og Norge har ligeledes opfyldt sine forpligtelser. Med de omfordelinger, der er gennemført og planlagt for september, vil Finland have gennemført over 90 % de omfordelinger, det er tildelt, og Litauen og Luxembourg vil have omfordelt over 85 % af deres. Sverige, som først startede med at tage imod omfordelte personer i juni, vil desuden have taget imod næsten 70 % af dem, landet var blevet tildelt. Det forholder sig anderledes med Østrig, som på trods af, at landet tilkendegav, at det havde til hensigt at deltage i omfordelingen fra Grækenland, endnu ikke officielt har givet tilsagn, hvilket Kommissionen forventer vil ske hurtigst muligt I august nåede antallet af omfordelte personer op på næsten 1 800. Den største flaskehals i ordningens slutfase har været nogle af tilflytningsmedlemsstaternes manglende kapacitet til at behandle omfordelingsanmodningerne i samme tempo, som de månedlige tilsagn blev givet, samt begrænset modtagelseskapacitet. Som tidligere nævnt er de vigtigste konsekvenser af den manglende sagsbehandlingskapacitet forsinkede svar på anmodninger samt manglende kapacitet blandt de nationale sikkerhedstjenester til at foretage kontrol, især når landene foretager genbosætninger og omfordelinger samtidig. For hurtigst muligt at få omfordelt de berettigede personer bør de lande med flest ophobede sager (Tyskland, Frankrig, Irland og Schweiz) hurtigst muligt få sat skub i overførslerne. Uledsagede mindreårige: det gode fremskridt fortsætter Pr. 31. august er 420 uledsagede mindreårige blevet omfordelt ud af de 586 uledsagede mindreårige, som er berettiget til omfordeling. De samme medlemsstater (Belgien, Tyskland, Irland, Nederlandene og Spanien) tilbyder fortsat pladser til denne kategori af sårbare ansøgere, hvilket Kommissionen er meget tilfreds hermed. Det er dog afgørende, at alle medlemsstater accepterer omfordelingsanmodninger vedrørende denne særligt sårbare gruppe. Medlemsstaterne opfordres til fortsat at tilvejebringe de nødvendige pladser til omfordeling af registrerede mindreårige, som er blevet adskilt fra deres familie, og til ikke at føre for restriktive politikker hvad angår dokumentation for familiemæssig tilknytning. Det er vurderingen af barnets tarv, der i første omgang afgør, om den mindreårige skal omfordeles, og derefter til hvilken medlemsstat. Behov for handling hurtigt: ·Alle medlemsstater bør fortsat give tilsagn efter behov for at sikre, at alle ansøgere, som kan omfordeles, bliver omfordelt. Navnlig bør de medlemsstater, som endnu ikke har aftaget alle de personer, de var blevet tildelt, øge deres tilsagn og gennemføre omfordelingerne af alle berettigede ansøgere hurtigere ·Østrig bør følge op på sin tilkendegivelse og straks give tilsagn og foretage omfordelinger fra Grækenland ·I gennemførelsens afsluttende fase bør Tyskland, Frankrig, Irland og Schweiz øge deres indsats for at fremskynde overførslerne ·Medlemsstaterne bør udvise fleksibilitet, når uledsagede børn eller børn, der er blevet adskilt fra deres familie, skal omfordeles. 2.2 Italien: Der skal gøres mere for at få omfordelt alle berettigede ansøgere

Med det nuværende tempo (kun 544 ansøgere i juli og 467 i august) er det tydeligt, at der skal sættes ind på begge fronter: dels skal alle, der er berettiget, som ankommer i 2017, identificeres og registreres (Italien), dels skal de omfordeles hurtigt (tilflytningsmedlemsstaten). Identifikation og registrering af ansøgere, som ankom i 2017, med henblik på omfordeling: Tempoet skal sættes i vejret, så alle berettigede ansøgere kan blive omfordelt Udover de 20 700 ansøgere, som ankom til Italien i 2016, er der indtil videre ankommet ca. 7 600 berettigede ansøgere (primært eritreere og syrere) til Italien i 2017, hvoraf kun ca. 4 000 blev registreret med henblik på omfordeling i 2017; siden ordningens indførelse er ca. 11 000 registreret. Den hastighed, hvormed eritreere identificeres, registreres og får deres sag behandlet, svarer dog ikke til den hastighed, hvormed ansøgere, der er berettigede til omfordeling, ankommer til Italien. Italien skal derfor blive hurtigere til at identificere og registrere alle ansøgere, der ankommer og er berettigede, og til at behandle sagerne, således at der, så snart medlemsstaterne har givet et tilsagn, hurtigt kan sendes omfordelingsanmodninger til tilflytningsmedlemsstaterne. Italien skal derfor med støtte fra Det Europæiske Asylstøttekontor ("EASO") skabe større opmærksomhed om omfordelingsordningen hos de lokale myndigheder og i modtagelsescentrene, bl.a. ved at sikre, at potentielle kandidater, som pt. befinder sig uden for Italiens formelle modtagelsessystem, også hurtigst muligt registreres og medtages i omfordelingsordningen. EASO's oplysningskampagne og omfordelingshotline bør benyttes i størst muligt omfang. Det er derfor vigtigt, at de italienske myndigheder og EASO arbejder tættere sammen. EASO er også klar til at øge antallet af sine mobile grupper og deres aktive tilstedeværelse, så de kan nå ud til alle potentielle berettigede ansøgere, som endnu ikke er blevet registreret, og lette både deres registrering i omfordelingsordningen og sagsbehandlingen. Det fremgår af premierminister Paolo Gentilonis brev af 14. august til kommissionsformand Jean-Claude Juncker, førstenæstformand Frans Timmermans og kommissær Dimitris Avramopoulos, at samarbejdet med EASO bør styrkes yderligere. Tilsagn og omfordelinger: Medlemsstaterne bør komme hurtigere igennem alle faser af proceduren, og der er brug for flere tilsagn for hurtigt at få omfordelt alle berettigede ansøgere Kommissionen glæder sig over den første omfordeling fra Italien til Østrig på 15 ansøgere og over de seneste øgede tilsagn fra Frankrig og Spanien, som nu skal omsættes til reelle omfordelinger. De første sager om omfordelinger fra Italien til Slovakiet er ved at blive behandlet, og Kommissionen forventer, at de første overførsler vil ske inden længe. Tyskland og Schweiz bør fortsat nedbringe fristerne, da nogle omfordelingsanmodninger har været under behandling siden sidste år. Efter opfordring fra Italien bør de udestående bilaterale aftaler om supplerende sikkerhedsinterviews indgås med de pågældende medlemsstater hurtigst muligt, således at omfordelingen til de pågældende medlemsstater kan starte øjeblikkeligt. Kommissionen hilser i den forbindelse Estlands seneste tilsagn velkommen og forventer, at de første overførsler vil ske inden længe. Som nævnt i den forrige rapport kan personer, som ankommer frem til den 26. september 2017, stadig blive omfordelt inden for en rimelig frist herefter, forudsat at de opfylder betingelserne. Det forudsætter dog, at medlemsstaterne tilbyder ekstra pladser efter behov, således at Italien også kan sende omfordelingsanmodninger efter denne dato og så snart, de berettigede ansøgere er registreret, og deres sag er færdigbehandlet. Selv om medlemsstaterne giver tilstrækkelige tilsagn, bør de (især Estland og Slovakiet) undgå at have for mange restriktive præferencer, som næsten er umulige for Italien at opfylde. Hvis omfordelingsordningens slutfase skal gennemføres gnidningsløst og effektivt, er det meget vigtigt, at medlemsstater med store månedlige tilsagn nøje planlægger og koordinerer deres indsats. Omfordeling af uledsagede mindreårige Siden den første omfordeling af uledsagede mindreårige fra Italien i maj 2017 er 31 uledsagede mindreårige blevet omfordelt fra Italien - 26 til Nederlandene, 2 til Belgien, 2 til Norge og 1 til Tyskland. Derudover er der endnu en sag, der er accepteret, 59 sager, hvor anmodningerne til medlemsstaterne er blevet sendt, over 80 sager, hvor anmodningerne er klar til at blive sendt, og endelig adskillige sager, som er under behandling

Den positive udvikling er resultatet af en samordnet indsats mellem Kommissionens hold i Italien, de italienske myndigheder og EASO. Der er sendt et to-siders resumé til de lokale myndigheder og det lokale politi i Sicilien, som trin for trin forklarer proceduren for omfordeling af mindreårige. Derudover blev der udsendt et mobilt hold fra EASO til Siciliens lokale politi. Holdet startede i midten af august arbejdet med at bidrage til at få registreret uledsagede mindreårige, som er berettigede til omfordeling. I takt med at det generelt går hurtigere at få registreret uledsagede mindreårige med henblik på omfordeling, forventes et betydeligt antal uledsagede mindreårige at blive registreret i de kommende uger. Det er derfor stadig meget vigtigt, at både de italienske myndigheder og medlemsstaterne fortsat giver anmodninger vedrørende sårbare personer og uledsagede mindreårige højeste prioritet. Endvidere bør nogle medlemsstater (Tyskland) også holde op med at have restriktive præferencer med hensyn til uledsagede mindreårige. Hvis de uledsagede mindreårige, som er ankommet til Italien senest den 26. september, skal registreres og omfordeles hurtigt efter deres ankomst, forudsætter det, at alle medlemsstater yder deres fulde støtte i de kommende uger, herunder ved at give flere tilsagn om at modtage uledsagede mindreårige. Behov for handling hurtigt: ·Italien skal fremskynde identifikationen og registreringen af alle de berettigede ansøgere, der ankommer, herunder ved hjælp af EASO's oplysningskampagne, og behandle omfordelingssagerne hurtigere ·De første omfordelinger til Slovakiet og Estland bør gennemføres hurtigst muligt, og Tyskland og Schweiz bør fortsat få besvaret anmodninger om omfordelinger og overholde de frister, der er aftalt i omfordelingsprotokollen ·Eftersom kun Malta og Finland er tæt på at have omfordelt alle de personer, de skulle aftage fra Italien, bør alle andre medlemsstater fortsat give tilsagn eller om nødvendigt øge deres tilsagn, således at alle berettigede ansøgere kan blive omfordelt ·Nogle medlemsstater (Estland, Frankrig og Slovakiet) bør undlade alt for restriktive præferencer, mens medlemsstater med store tildelinger bør fremlægge nøjere planlægning og udvise fleksibilitet med hensyn til logistikken i forbindelse med overførsler ·Alle medlemsstater bør give prioritet til ansøgninger vedrørende sårbare ansøgere, navnlig uledsagede mindreårige, undlade strenge præferencer (Tyskland) og fortsat afsætte tilstrækkelige pladser til dem i deres tilsagn. 3Genbosætning Gennemførelsen af konklusionerne af 20. juli 2015 går fremad. Af de 22 504 genbosætninger, der blev aftalt i konklusionerne, er over 75 % allerede gennemført. Det drejer sig fortsat primært om genbosætninger fra Tyrkiet i henhold til erklæringen af 18. marts 2016 mellem EU og Tyrkiet. Det skyldes, at en række stater med store tildelinger allerede har opfyldt de genbosætningsforpligtelser, de har ifølge konklusionerne, eller er meget tæt på at gøre det. Genbosætningerne fra andre lande, nemlig Jordan og Libanon, fortsætter. Pr. 4. september 2017 var 17 305 personer blevet genbosat i 22 stater i overensstemmelse med konklusionerne af 20. juli 2015 (Belgien, Tjekkiet, Danmark, Tyskland, Estland, Frankrig, Island, Irland, Italien, Letland, Liechtenstein, Litauen, Luxembourg, Nederlandene, Norge, Østrig, Portugal, Spanien, Finland, Sverige, Schweiz og Det Forenede Kongerige). Dette omfatter medlemsstaternes indsats for at genbosætte syrere fra Tyrkiet i henhold til erklæringen fra EU og Tyrkiet. Siden den 4. april 2016 er 8 834 syrere blevet genbosat fra Tyrkiet som led i ordningen, herunder 1 028 syrere siden sidste rapporteringsperiode. De resterende tilsagn lyder nu på 20 687 syrere. Genbosætning i henhold til erklæringen fra EU og Tyrkiet har hidtil fundet sted til Østrig, Belgien, Estland, Finland, Frankrig, Tyskland, Italien, Letland, Litauen, Luxembourg, Nederlandene, Portugal, Spanien og Sverige. Derudover har Norge indtil videre genbosat 629 syrere fra Tyrkiet siden den 4. april 2016. Det samlede antal personer, der er genbosat under begge EU-ordninger, siden de blev indført, er på 22 518. Syv medlemsstater (Estland, Finland, Tyskland, Irland, Nederlandene, Sverige og Det Forenede Kongerige) og de tre associerede stater (Island, Liechtenstein og Schweiz) har allerede opfyldt deres tilsagn i henhold til konklusionerne af 20. juli 2015. Ni medlemsstater har dog endnu ikke genbosat nogen under ordningen, og 13 medlemsstater har ikke genbosat nogen i henhold til erklæringen fra EU og Tyrkiet. Nogle af disse medlemsstater er dog ved at forberede genbosætninger i henhold til ordningerne. Malta har foretaget sin udvælgelsesmission til Tyrkiet i juli, og Cypern forventes at gennemføre en genbosætningsoperation i henhold til erklæringen fra EU og Tyrkiet i løbet af de kommende uger. Kroatien har øget sit tilsagn i henhold til erklæringen fra EU og Tyrkiet fra 30 til 150 personer, og det agter at foretage en verifikationsmission i Tyrkiet i starten af oktober. Slovenien har rettet henvendelse til UNHCR for at meddele, at det er villigt til at genbosætte 60 personer i henhold til erklæringen fra EU og Tyrkiet. De medlemsstater, hvor der er en stor forskel på de tilsagn, de har givet i overensstemmelse med konklusionerne af 20. juli 2015, og de tilsagn, de rent faktisk har indfriet, vil formodentlig ikke kunne indfri deres tilsagn, medmindre de virkelig gør en stor indsats. De medlemsstater, som genbosætter i henhold til erklæringen fra EU og Tyrkiet, planlægger yderligere genbosætningsforanstaltninger, inklusive missioner til Tyrkiet for at interviewe kandidater til genbosætning. EU-delegationen i Ankara understreger fortsat over for UNHCR, at det er vigtigt også at indstille nye ansøgere til de medlemsstater, der har givet mindre tilsagn. Sideløbende med opfyldelsen af de aktuelle forpligtelser til genbosætning fra Tyrkiet går det fremad med forhandlingerne om standardprocedurerne for den frivillige ordning om indrejse af humanitære årsager med de deltagende lande og Tyrkiet, og målet er at få dem fastlagt hurtigst muligt. For at sikre løbende EU-finansieret støtte til genbosætning opfordrede Kommissionen på det 8. forum om genbosætning og omfordeling den 4. juli medlemsstaterne til at indsende nye genbosætningstilsagn inden den 15. september 2017 for året 2018. Denne finansieringsrunde er en del af de løbende tilsagn, som gør det muligt for medlemsstaterne at opnå EU-finansieret støtte til deres genbosætningsindsats. Den repræsenterer fortsættelsen af en koordineret tilgang til genbosætning på EU-plan og baner vejen for den fremtidige EU-genbosætningsramme. Genbosætning af syrere og andre tredjelandsstatsborgere, som er fordrevet pga. konflikten i Syrien, fra Tyrkiet, forbliver den vigtigste prioritet. Samtidig opfordres medlemsstaterne ud fra et humanitært hensyn og ud fra betragtninger om beskyttelse og migrationsstyring endvidere til at genbosætte personer med behov for international beskyttelse fra Libanon og Jordan samt Nordafrika og Afrikas Horn. I overensstemmelse med handlingsplanen af 4. juli og med henblik på at redde liv, mindske migrationspresset på Libyen og skabe alternativer til irregulære tilstrømninger til EU blev medlemsstaterne især opfordret til at fokusere på som minimum at foretage en vis genbosætning af de mest sårbare personer fra Libyen, Ægypten, Niger, Etiopien og Sudan. For øjeblikket er det samlede beløb, der er øremærket til genbosætning i 2018, 377,5 mio. EUR, hvilket kan bidrage til genbosætning af mindst 37 750 personer med behov for international beskyttelse.