DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 30.7.2004 
KOM(2004) 541 endelig 
. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG 
REGIONSUDVALGET 
Interoperabilitet for digita le interaktive tv-tjenester 
  
[SEC(2004)1028] 
 
DA 2   DA RESUMÉ 
Denne meddelelse beskriver Kommissionens holdning til interoperabi litet for digitale 
interaktive tv-tjenester i henhold til artikel  18, stk. 3, i direktiv  2002/21/EF om fælles 
rammebestemmelser for elektroniske kommunika tionsnet og -tjenester (rammedirektivet). 
Kommissionen har foretaget denne revision i to faser. I den førs te fase sendte Kommissionen i 
marts 2004 et arbejdsdokument fr a Kommissionens tjenestegren e om interoperabilitet for 
digitale interaktive tv-tjenester (SEC (2004) 346) ud i offentlig høring. 
Denne meddelelse bygger på resultaterne af høringen. Den tilgrundliggende analyse for 
meddelelsen findes i den vedlagte udvidede konsekvensanalyse (EIA) med nr. SEC (2004) 
1028. 
Rammedirektivets artikel 18, stk. 3, pålægger Kommissionen at undersøge virkningerne af 
artikel 18 om interaktive tv-tjenester. Såfremt interoperabilitet og forbrugernes frie valg ikke er sikret på rimelig vis, ka n Kommissionen træffe foranstalt ninger med henblik på at gøre 
visse standarder obligatoriske.
 
De indkomne bemærkninger i forbindels e med den offentlige høring giver et 
modsætningsfyldt billede af, hvo rvidt en rimelig interoperabilitet er nået i praksis. 
Kommissionen mener på baggrund af det komplekse teknologiske og markedsmæssige miljø, markedsaktørernes meget forskellige opfattelser af  interoperabilitet og de n sene overtagelse af 
rammebestemmelserne i mange medlemsstater, at  hensigten med revisionen i det væsentlige 
må være at afgøre, om der er behov for at fremsætte forslag om at gøre en eller flere 
standarder obligatoriske. 
Kommissionen konkluderer, at der ikke er noget klart behov for obligatoriske standarder på 
nuværende tidspunkt, men at spørgsmålet bør tages op igen i 2005. I mellemtiden foreslås en række foranstaltninger, som skal fremme udbred elsen af digitale inte raktive tjenester, som 
anvender Multimedia Home Platform (MHP-standarden), der i øjeblikket er den eneste åbne 
standard for programmeringsgrænseflader for app likationer (API), som er vedtaget af EU's 
standardiseringsorganer. Foranstaltninge rne omfatter bl.a. nedsættelse af en 
medlemsstatsgruppe for MHP-implementering, be kræftelse af, at medlemsstater kan yde 
forbrugersubventioner til modtager udstyr til interaktivt tv, hvis det er i overensstemmelse med 
statsstøttereglerne, og overvågning af  adgangen til privatejede teknologier. 
Kommissionen forsøger at sikre,  at EU's borgere kommer til at  nyde godt af et voksende 
udbud af interaktive tv-tjenester og mener, at markedet på nuvæ rende tidspunkt er bedst tjent 
med at anvende de bestemmelser, som Europa-P arlamentet og Rådet allerede har fastlagt i 
rammedirektivet. 
 
DA 3   DA 1. B AGGRUNDEN  
Interaktivt tv giver digital tv en ny funk tion ud over video. Interaktivt tv består af 
applikationer, som overføres i videotransmissione n, og som behandles af en software stack i 
modtageren, den såkaldte progr ammeringsgrænseflade for applikationer (API). Der er i dag 
over 32 mio. digitale modtagere i brug i Europa1, hvoraf mindst 25 mio. understøtter 
interaktive funktioner2. 
Markedet for interaktiv t tv har udviklet sig, uden at der findes en europæisk API-standard. I 
begyndelsen var der fem API-grænseflader af betydning i Europa, men ingen af dem var 
standardiseret af et europæisk standardiseri ngsorgan. Indhold og applikationer beregnet til én 
type API-grænseflade kunne ikke anvende s af en modtager med en anden type3. 
Det førte til bekymringer om ma nglende interoperabilitet (både teknisk interoperabilitet og 
adgangsproblemer) og mulige begrænsninger af forbrugernes valg, som kunne påvirke den frie informationsstrøm, mediepluralismen og den kulturelle mangfol dighed. Bekymringerne 
kan sammenfattes således: Forbrugerne v ille ikke kunne købe en standardiseret 
universalmodtager, som kan modtage alle uko dede og kodede interaktive tv-tjenester, og 
kunne være tvunget til at bruge dyrere modtagere med privatej ede API-grænseflader. Radio-
/tv-selskaber ville have svært ved at udvikle og levere interaktive tjenester, fordi de ville 
skulle forhandle med lodret integrerede netope ratører, som kontrollerer de privatejede API-
teknologier. 
Det var disse bekymringer, som førte til artik el 18 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet), 
som har titlen ‘Interoperabilitet mellem digitale interaktive tv-tjenester’. 
Artikel 18, stk. 1, pålægger medlemsstaterne at ti lskynde udbydere af digi tale interaktive tv-
tjenester til at anvende en  åben API-grænseflade.  
Artikel 18, stk. 2, pålægger medlemsstaterne at tilskynde indehavere af  API-grænseflader til 
at stille alle oplysninger ti l rådighed, der er nødvendige for at give udbydere af digitale 
interaktive tv-transmissioner mulighed for at udbyde  alle de tjenester, der understøttes af API-
grænsefladen, i fuldt funktionsdygtig form.  
Artikel 18, stk. 1, er i overensstemmelse med EU 's generelle politik om at fremme åbne 
standarder for det indre marked. I artikel 18, stk.  2, erkendes det faktiske  forhold, at der findes 
privatejede API-grænseflader på markedet, og de t søges sikret, at der er åbenhed om de 
tekniske specifikationer, sålede s at indholdsudbydere kan konstrue re interaktive applikationer, 
der fungerer sammen med disse  privateejede standarder.  
I henhold til artikel 18, stk. 3, sk al Kommissionen undersøge vir kningerne af artikel 18 inden 
24. juli 2004, hvorefter Kommissionen kan træffe fora nstaltninger til at pålægge en standard 
med udgangspunkt i de beføjelser, der er fastsat i rammedirektivets artikel 17.  
Ved Europa-Parlamentets plenarmøde i december 2001 forpligtede Kommissionen sig 
mundtligt til at medtage MHP-standarderne på den liste over standarder, som offentliggøres i 
                                                
 
1 ETSI TR 102 282, februar 2004, s. 11. 
2 Standardisation in digital interactive television, Contest consultancy for CE NELEC, april 20 03, s. 13. 
3 Modtagelse af almindeligt digitalt tv kræver ikke, at der er en API i modtageren. API er en ekstra 
option. Herudover er digtalt tv fuldt standardiseret, og der anvendes kun ETSI-standarder i Europa. 
 
DA 4   DA Den Europæiske Unions Tidende og frem mes af medlemsstaterne, som fastsat i 
rammedirekivets artikel 17.  
Fremgangsmåde 
Så snart rammedirektivet var vedtaget begynd te Kommissionen forberedelserne til denne 
revision ved at igangsætte en undersøgelse - udført af en uafhængig rådgivningsvirksomhed – 
om tænkelige politiske tilta g og ved at udstede et mandat til de europæiske 
standardiseringsorganer med henblik på at undersøge, hvordan standardisering kan fremme 
interoperabilitet yderligere4. MHP-standarderne blev medtag et i den offentliggjorte liste5. 
Kommissionen erklærede også, at de n indlysende måde at realiser e interoperabilitet på, er en 
generel overtagelse af MHP-standarderne6.  
I marts 2004 lancerede Kommissionens tjenes tegrene en offentlig høring, som tog 
udgangspunkt i et arbejdsdokument fra Kommi ssionens tjenestegrene, SEC (2004)346 
(arbejdsdokumentet). Høringen omfattede en offentlig konsultation og et uformelt seminar arrangeret af medlemmer af Europa-Parlamentet.  
2. I
NTERESSEPARTERNES SYNSPUNKTER  
En bred vifte af interesserede parter delt og i høringen, herunder navnlig fabrikanter, 
netoperatører, radio-/tv-selskaber og API- udbydere samt forbrugero rganisationer og andre 
parter med særinteresser. I alt bidrog 51 pa rter med mere end 350 sider velunderbyggede 
synspunkter, hvilket understreger debattens be tydning for branchen. Bidragene kan opdeles i 
to grupper. 
2.1. Fortalere for tvungne standarder 
De parter, som går ind for tvungne  standarder - herunde r MHP – mener ikke, at  der er tale om 
interoperabilitet på forbrugerniveau. De fr emfører, at det er interoperabilitet på 
forbrugerniveau, der giver brugerne størst valg frihed med hensyn til tjenester og udstyr. I 
øjeblikket er markedet fragmenteret og ude af st and til at udnytte de fordele, der er ved enkelt 
standard. 
Det er usandsynligt, at markedskræfterne ka n sikre tilstrækkelig interoperabilitet uden 
indgriben fra det offentliges side. Det er stadig et vigtigt mål for producenterne at nå en kritisk 
masse for salget i Europa, så de kan få fuld t udbytte af stordriftsfordele. Løsninger som 
Portable Content Format (PCF) – som giver muli ghed for at skrive software, som fungerer på 
flere API-platforme - hjælper, men er ikke en løsning for tv-selskaber, som sender ukodede 
tjenester. For disse tv-selskaber er adgangs regler et kompromis mellem pluralisme og 
valgfrihed. Tv-selskaberne er stadig afhæ ngige af, at netoperatørerne fungerer som 
adgangskontrollører, når de skal levere deres tjenester til seerne. Offentlige myndigheder bør 
gribe mere ind, som det var tilf ældet på mobiltelefoniområdet. 
Fordelene ved at indføre tvungne åbne standarder , herunder MHP, er bl .a. større valgfrihed 
for forbrugerne og retssikkerhed, hvilket fører ti l lavere priser for modtagere og en hurtigere 
                                                 
4 Henvisning i SEC(2004) 346 ved fodnote 31, 32 og 40.  
5 EFT C 331 af 31.12.2002, s. 32. 
6 Mundtlig forespørgsel O/2002/40 i Europa-Parlamentet.  
 
DA 5   DA overgang fra analogt til digitalt tv. Hvis tv-s elskaberne ikke skulle tackle den unødige 
hindring, der udgøres af privatejede API-g rænseflader, kunne informationsstrømmen 
forbedres og derved fremme pluralismen. Tjenesteinnovation bør ikke længere være 
afhængigt af indehaverne af AP I-grænseflader. Der er en del i denne gruppe, som anfører, at 
medlemsstaterne bør have muligheden for at kr æve, at der kun anvendes én API-grænseflade 
på deres område, eller at kun API-grænseflade r, som bygger på åbne standarder, bør være 
lovlige i EU. Indførelsen af t vungne åbne standarder bør ikke  kun være begrænset til ukodet 
landbaseret tv, da dette ikke løser de adgangs kontrolproblemer, der skyldes API-grænseflader 
på kabel- og satellit-tv. Andre standarder bør også medtages, hvis de ikke overlapper med 
standarder, som allere de er på listen. 
Generelle bemærkninger fokuserede på det potentiale , der ligger i interaktiv t tv, til at bidrage 
til realisering af Lissabon-målene, som det blev  understreget ved rådsmødet i Sevilla, og 
kritiserede arbejdsdokumentet for at tage for lidt hensyn til den samf undsmæssige rolle, som 
ukodet tv spiller. De markedsaktører, som støtte de dette sysnpunkt var først og fremmest tv-
selsskaber, der sender ukodede tjen ester, i medlemsstater, hvor di gitalt tv ikke er så langt 
fremme, og en større fabrikant. 
2.2. Modstandere af tvungne standarder 
Denne gruppe mente, at interoperabilitet allerede  var en realitet. Den har en anden opfattelse 
af begrebet interoperabilitet, nemlig at der er adgang til de samme interaktive tjenester på forskellige distributionsplatforme. Hovedende - og netteknologier gør det muligt at portere 
indhold mellem forskellige API-systemer. Det er  bl.a. andet forfattersystemer, som kan 
generere applikationer til flere API-grænseflad er på én gang - multiplatformstilpasning – eller 
det foreslåede PCF-format.  
For denne gruppe er interoperabilitet følsom over for efterspørgslen på markedet. Hvis der er 
efterspørgsel efter det,  udbydes interaktive applikationer på  flere forskellige platforme. Som 
eksempler kan nævnes kasinospil, videospil og ve jrudsigter. Skønt der ikke er nogen tekniske 
hindringer for det, er det usandsynligt, at de r kommer en integreret universalmodtagerboks på 
grund af de høje omkostninger, og det er også u nødvendigt, da der er samtidig udsendelse på 
de forskellige net. For så vidt angår det offe ntliges indgriben, fremfører denne gruppe, at det 
europæiske marked for digital tv er mere dynamisk end markedet i USA på grund af det 
offentliges tilbageholdenhed med reguleringen. Inden for rammerne af kommunikationslovgivningen er adgangs regler stort set tilstrækkelig e til at bevare pluralisme 
og forbrugervalg. Efterfølgende pålæggelse af standarder, som har en  negativ virkning på 
betydelige investeringer i tidligere privatej ede systemer ville afholde fra fremtidige 
investeringer i de efterfølgende generationer af innovative teknologier. 
De generelle bemærkninger fra denne gruppe stø ttede linjen i arbejdsdokumentet, nemlig at 
digitalt tv's større kompleksitet ændrer mange faktorer i forhold til den mere enkle analoge 
model. De går ind for muligheden af innovati on, som bygger videre på et standardiseret 
fundament af transmissionsteknologier, som det er tilfældet med intern ettet. Der er ingen 
enkelt teknologi, som kan dække de fors kellige markedssituat ioner, der findes i 
medlemsstaterne. Ved vurderingen af tilstrækkelig gennemførelse bør Kommissionen tage hensyn til det nuværende niveau for markedsacc ept og interoperabilite t i hele værdikæden. 
Der bør ikke træffes nogen endelig beslutning om tilstrækkelig gennemførelse, inden der er 
gået 3-5 år. 
For denne gruppe ville omkostningerne ved at pålægge åbne standarder mere end opveje 
fordelene. Med tanke på, at MHP-modtagere er dyrere og at der ikke er nogen stærk 
 
DA 6   DA efterspørgsel efter inte raktive tv-tjenester, ville tvungen indførelse af MHP ville give 
markedet et stærkt incitament til at fremme m odtagere, som ikke understøtter interaktivt tv. 
Interesseparterne, som støttede denne holdning, va r først og fremmest operatører af satellit-
betalings-tv og kabel-tv og ofte fra medlemsstater, hvor digitalt tv er veludviklet, og hvor der 
er et betydeligt antal modtagere med privat ejede API-grænseflader. Andre medlemmer af 
denne gruppe var software- og IT-virksomheder,  herunder ejere af API-grænseflader, og en 
større fabrikant.  
2.3. Andre synspunkter 
Bidragene fra offentlige myndigheder afspejlede, om  de nationale markeder for digitalt tv var 
mere eller mindre veludviklede og dermed, om der var en betydelig andel af modtagere med 
privatejede API-grænseflader. Bidragydere fra lande, hvor interaktivt tv er længst fremme, 
udtrykte generelt tilfredshed me d interoperabilitetsniveauet.  
Forbrugerorganisationer på nationalt og europæisk niveau opfordrede til tvungen indførelse af 
åbne standarder med henblik på at opnå interoperabilitet. 
Ved den offentlige høring gik fl ere store italienske interesseparter stærkt ind for MHP, men 
var skeptiske med hensyn til en tvungen indførel se. Offentlige subventioner til italienske 
forbrugere til køb af en MHP-modtager med re turkanal begrænser ekstraprisen for MHP. 
Modtagerne sælges i Italien til samme pris som modtagere, der anvender billigere API-
teknologier, fås til på andre markeder. 
3. K OMMISSIONENS ANALYSE OG HOLDNING  
3.1. Virkningen af artikel 18 til dato 
Forsinkelser i forbindelse med overtagelse n i national lovgivning af rammedirektivet7 betyder, 
at det er for tidligt at afgive en samlet vurdring af virkningen af artikel 18, stk. 3. Drøftelser i 
Kommunikationsudvalgets undergruppe for radio-/tv -transmission har vist, at der er mange 
aktiviteter i gang på teknisk niveau i mange me dlemsstater, og det foregår ofte i forbindelse 
med implementeringen af digitalt landbaseret tv. 
For så vidt angår artikel 18, stk. 2, så er de t forholdsvis få medl emsstater, der har API-
udbydere, som er hjemmehørende eller repræsente ret på deres område, så denne bestemmelse 
har kun begrænset virkning for flertallet af medlemsstaterne. Så vidt Kommissionen er 
underrettet, er der ikke noget rege ludstedende organ, som har modtaget en formel klage over, 
at en API-ejer ikke stillet alle nødve ndige oplysninger til rådighed, så udbyderne af 
interaktive tv-tjenester kan levere alle tjenes ter, der understøttes af API-grænsefladen, fuldt 
ud. Ejerne af API-grænseflader fremfører, at de ha r en interesse i at sikre, at alle brugere får 
størst mulig udbytte af et bestemt system på l oyale, rimelige og ikke-diskriminerende vilkår – 
det gælder navnlig, når der findes konkurrerende API-grænseflader.  
Efter Kommissionens mening, er den bestemmelse i artikel 18, som har ha ft størst virkning, 
kravet om at analysere interoperabilitetsspør gsmål og dens virkning på forbrugernes valg 
                                                 
7 På gennemførelsesdatoen den 24. juli 2003 havde 5 af 15 medlemsstater overtaget direktivet i deres 
nationale lovgivning. I slutningen af maj 2004 havde 9 af 25 medlemsstater afsluttet overtagelsen. 
 
DA 7   DA inden juli 2004. Det har givet markedsaktørerne anstød til at drøfte interoperabilitet ret 
grundigt. Standardiseringsorgane rne fik betydelig støtte fra begge grupper markedsaktører 
ved udarbejdelsen af deres to rapporter om in teroperabilitet. Marked saktørerne har givet 
spørgsmålet en høj prioritet til trods for, at de har forskellige opfattelser de retlige krav og hvordan de bedst opfyldes. 
Høringen påviste ikke nogen væsentlige tr usler mod den frie informationsstrøm, 
mediepluralismen og den kulturelle mangfold ighed. Kommissionen ha r dog noteret sig den 
politiske bekymring, som er kommet til udtr yk i Europa-Parlamentet på det seneste
8.  
3.2. Centrale spørgsmål 
Høringen viser, at fronterne er  trukket skarpt op. Det er radio-/tv-selskaber med ukodede 
udsendelser mod operatører af sa tellit- og kabel-tv samt IT-akt ører. Begge sider påberåber sig 
støtte fra en større fabrik ant af forbrugerelektronik.  
Kernen i striden er forholdet mellem almene  interesser og markedskræfterne. Radio-/tv-
selskaber, som sender ukodet – og navnlig public service-selskabe r – har til opgave at opfylde 
vigtige mål i den almene interesse som f.eks.  mediepluralisme og kultu rel mangfoldighed, der 
nås ved hjælp af programsætnings- og distributi onsforpligtelser. Netoperatørerne spiller en 
nøglerolle i forbindelse med at nå Lissabon-måle ne ved hjælp af de nødvendige investeringer 
i udbygningen af avancerede kommunikationsnet. Hver side søger at fremhæve sin særlige 
rolle i disse poltikker, når et eller andet i de n anden sides fremfærd opfattes som begrænsende. 
En af de ting, som i særlig grad vækker be kymring blandt radio-/tv-selskaber med ukodede 
udsendelser er den lodrette integration af leveringen af radio-/tv-tjenester med digital 
infrastruktur. Lodret integration kan f.eks. fø re til, at privatejet teknologi kan fastlåse 
forbrugerne til én bestemt digital platform eller styrke sin markedsstilling. Brugen af 
privatejede teknologier må overvåges jf. konkurrenceretten. I nogle tilfælde kan lodret 
integration medføre større økonomisk effektivitet9. 
Almene interesser som kulturel mangfoldighe d og mediepluralisme er kerneemner i den 
europæiske samfundsmodel, medens økonomisk succes  er væsentlig med henblik på at sikre, 
at EU forbliver konkurrencedygtig, og at der er  de nødvendige ressourcer til at finansiere 
målsætninger i den almene interesse og overgange n til digital transmissi on. I EU gennemføres 
disse dobbelte politis ke målsætninger ved at ad skille indholdsreguleringen - som sigter mod at 
opfylde mål i den almene interesse - fra ko mmunikationsregulering, som sigter mod at 
fremme et marked med konkurrence, der skal væ re midlet til innovation og nye investeringer. 
Disse to politikker støder sammen  ved API-grænsefladen, hvilket er grunden til, at debatten er 
så ophedet. 
3.3. Interoperabilitet og rammedirektivets artikel 18, stk. 3 
Rammedirektivets artikel 18, stk. 3, pålægger Kommissionen at undersøge virkningerne af 
artikel 18. Hvis der ikke er tilstrækkelig inte roperabilitet, kan Kom missionen jf. artikel 17 
gøre bestemte standa rder obligatoriske. 
                                                 
8 Resolution P5_TA(2004)0373. 
9 f.eks. ved at eliminere dobbelte gevinstmargener. 
 
DA 8   DA Interoperabilitet er ikke defineret i rammedirek tivet eller de tilhørende direktiver. Foruden i 
rammedirektivets artikel 17 og 18  optræder interoperabilitet i artikel 24 i direktivet om 
forsyningspligt10, hvor begrebet dækker over et stik baseret på en åben grænseflade, der 
muliggør en enkel tilslutn ing af periferiudstyr. 
Betragtning nr. 31 – der begrunder artikel 18 – afspejler andre aspekter vedrørende 
interoperabilitet - nemlig: 
(1) interoperabilitet for digitale interaktive tv-tjenester bør fremmes på 
forbrugerniveau, så den frie informa tionsstrøm, mediepluralismen og den 
kulturelle mangfoldighed sikres  
(2) åbne API-grænseflader fremmer interopera bilitet, dvs. intera ktivt indhold kan 
porteres mellem forskellige leveringsmekanismer, samtidig med at indholdet fungerer fuldt ud. 
Kommissionen konkluderer på baggrund af de t komplekse miljø, der beskrives i 
arbejdsdokumentet, og de forskel lige opfattelser, som er fremko mmet i løbet af høringen, at 
revisionen sigter mod at afgøre, om der på nuvære nde tidspunkt er grund til at foreslå, at én 
eller flere API-standarder gøres  obligatoriske for et eller flere markedssegmenter.  
Konsekvenserne af forskellige sc enarier, hvor standard er kunne gøres obligat oriske, er blevet 
undersøgt i den tilknyttede udvide de konsekvensanalyse. Forslag om, at medlemsstaterne hver 
især skulle kunne gøre én eller flere åbne API-standarder obligat oriske er uforenelige med det 
indre marked. Denne politik ville føre ti l handelshindringer mellem medlemsstaterne. 
Teknisk interoperabilitet mellem udstyr og tjenes ter kunne sikres ved at gøre MHP-standarden 
obligatorisk på EU-niveau inden en bestemt dato, men indholdsudbyderne ville stadig skulle 
forhandle adgang til net og tilknyt tede tjenester, som nævnt ove nfor. De fleste bidragydere 
erkender, at denne løsning v ille skabe problemer for de ca. 25 mio. modtagere med API-
funktioner, der allerede findes på markedet, og de r er ingen større bidragyder, som går ind for 
denne type indgreb. Set i lyset af forhandlinge rne i forbindelse med rammedirektivet, er det 
usandsynligt, at et sådant forslag vill e kunne samle den nødvendige støtte fra 
medlemsstaterne. 
Kommissionen konkluderer, at de r på nuværende tidspunkt ikke er nogen grund til at indføre 
generelle tvungne standarder for hele EU på  markedets aktuelle udviklingsstade, og at 
virkningerne af rammedirektivets artikel 18 fø rst vil kunne mærkes fuldt ud, når der er gået 
lidt mere tid. Det vil også være nødvendigt at se på, om bekymringerne vedrørende den adgangskontrollerende rolle, der indehaves af operatører, som anvender privatejede 
API-grænseflader, faktisk udmønter  sig i formelle klager til de regeludstedende myndigheder.  
Interaktivt tv’s begrænsede kom mercielle succes har indtil nu ikke givet markedsaktørerne 
mange incitamenter til at sikre, at alle tjenest er kan sendes til alle modtagere, men det kan dog 
lykkes. Tjenesteoperabilitet kan forventes at vok se i takt med at markedet vokser. Muligheden 
for at udvikle interaktivt indhold, således at de t kan tilpasses forskellige API-platforme må 
være et mindstekrav til tjenesteoperabilitet  på et marked i væks t. PCF og forbedrede 
forfatteteknikker kan lette indholdspo rtabiliteten mellem API-grænseflader
11. Det udelukker 
                                                 
10 Direktiv 2002/22/EF, EFT L 108 af 24.4.2002, s. 51. 
11 PCF kunne dække 80% af de interaktive tv-applikationer, men ikke de mest komplicerede som f.eks. 
elektroniske programoversigter. 
 
DA 9   DA ikke anvendelse af andre former for interope rabiltiet, herunder overg ang fra privatejede til 
åbne standarder, hvor det er økonomisk rentabelt.  Usikkerheden omkring efterspørgslen tyder 
på, at der fortsat bør være enkle, billige præs entationsmaskiner til rådighed ved siden af den 
mere avancerede og dyrere udførelsesmaskine (e xecution engine), så forbrugerne får størst 
mulig valgfrihed.  
Kommissionen ser på spørgsmålet igen i løbet af andet halvår 2005. Indtil da kunne yderligere 
fremme af MHP-standarden være fordel agtig for de europæiske forbrugere. 
3.4. Stimulerende foranstaltninger 
3.4.1. Bedre samordning af medlemsst aternes implementering af MHP 
Kommissionen nedsætter en arbe jdsgruppe bestående af medlem sstaterne med henblik på at 
opnå en klyngeeffekt. Fragmentering, som bl.a . skyldes meget forskellige stader for 
markedsudviklingen i de enkelte medlemsstater , gør det svært for fabrikanterne at opnå 
stordriftsfordele. Hensigten er at udpege forans taltninger, som bidrager til at MHP kan nå en 
kritisk masse og udnytte stordriftsfordele, der fø rer til prisneds ættelser og bedre chancer for 
udbredelse på markedet. I øjeblikket er ekstra omkostningerne for MHP en hindring for større 
udbredelse. Denne foranstaltni ng sigter navnlig mod at hj ælpe mindre medlemsstater.  
3.4.2. Forbrugersubventioner 
Forbrugersubventioner er én måde, hvor på man kan nedbringe forbrugernes 
ekstraomkostninger i forbindelse med udstyr, hv ori der indgår standa rd-udførelsesmaskiner 
som MHP. Der findes allerede forbrugers ubvention i Italien, og MHP-modtagere kan nu 
købes til samme pris som en digital modtager, der anvender en tidligere, billigere API-
grænseflade på andre, mere modne nationale  markeder. De fastsatte vilkår giver også 
borgerne anstød til at købe en modtager, so m både understøtter inte raktivitet og har en 
returkanal, frem for en enklere modtager uden disse funtioner. Medlemsstaterne kan således 
indføre forbrugersubventioner. De nne type subventioner skal være  teknologineutrale, de skal 
anmeldes, og de skal overholde reglerne om st atsstøtte. De bør være midlertidige og reduceres 
i samme forhold som prisen på modtagere fald er, så der ikke overkompenseres. Initiativet 
omfatter ikke subventioner til virksomheder, som skal anmeldes til Kommissionen efter den 
normale procedure herfor. 
3.4.3. Liste over standarder, der offentligg øres i Den Europæiske Unions Tidende 
Kommissionen bekendtgør sin hensigt om at tilf øje to præsentationsmaskiner, nemlig MHEG 
5 og WTVML, når listen ajourføres næste gan g, hvis de godkendes af ETSI. Den reviderede 
liste forelægges Kommunikationsudvalget ti l udtalelse jf. rammedi rektivets artikel 17. 
Optagelse på listen over standarder af andre standarder, der fremkomm er som følge af det 
arbejdsprogram for standardisering, der er fa stlagt for fase 1 af mandat M331, overvejes 
efterhånden som de foreligger. Resultatern e af arbejdet kan potentielt forbedre 
interoperabiliteten, som besk revet i arbejdsdokumentet.  
3.4.4. Overvågning af adgangen til privatejede teknologier 
Kommissionen – med bistand fra medlemsstaterne efter behov – fortsætter med at overvåge, 
at fabrikanter kan få licenser til privatejede teknologier. Én måde, hvorpå man kan nå frem til 
en universalmodtagerboks, er at kombinere flere komplementæ re teknologier i en modtager. 
 
DA 10   DA Hvor funktionerne er standardiser et (f.eks. i tunere), er prisen den eneste hindring. Det er dog 
ønskeligt med mere klarhed omkring adga ngen til privatejede teknologier som API-
grænseflader. Artikel 6 i bilag I til adgangsdirektivet12 pålægger allerede udbydere af 
adgangsbegrænsningssystemer at sikre, at di sse gøres tilgængelige på  loyale, rimelige og 
ikke-diskriminerende vilkår, når der udstedes licenser til fabrikanter af forbrugerudstyr. 
Kommissionen følger op på spørgsmålet via de jævnlige impl ementeringsrapporter 
vedrørende e-kommunikationspakken. 
4. K ONKLUSIONER  
Kommissionen forsøger at sikre,  at EU's borgere kommer til at  nyde godt af et voksende 
udbud af digitale interaktive tv -tjenester, som er tilgænge lige på et stigende antal 
transmissionsplatforme, og mener, at markedet  på nuværende tidspunkt er bedst tjent med at 
anvende de bestemmelser, som Europa-Parla mentet og Rådet allerede har fastlagt i 
rammedirektivet. Herudover vil anvendelsen af  privatejede teknologier  også fremover blive 
overvåget jf. konkurrencereglerne.  
Kommissionen iværksætter yder ligere foranstaltninger til at fremme en frivillig 
implementering af MHP-standarden, som i øj eblikket er den mest avancerede åbne API-
standard i Europa. 
Kommissionen fortsætter med at forfølge målet om  en fuldstændig og effektiv overtagelse af 
artikel 18 i alle medlemsstater, men me ner på baggrund af det komplekse miljø, 
markedsaktørernes meget forskellige opfattelser og den sene overtagelse af rammebestemmelserne i mange medlemsstater, at det ikke hensigtsmæssigt at fastlægge, at 
der er tale om tilstrækkelig e ller utilstrækkelig interoperabili tet i henhold til artikel 18, stk. 3. 
Denne revision har dog ikke underbygget, at  bekymringer vedrørende den kulturelle 
mangfoldighed og mediepluralismen kun kan rømme s af vejen, hvis der indføres én tvungen 
standard for API-grænseflader. Det er medlem sstaterne selv, der ha r kompetence, når det 
gælder mere væsentlige spørgsmål i debatten om mediepluralisme, nemlig hvem der ejer og 
kontrollerer medierne. 
Kommissionen ser på situationen ig en i løbet af andet halvår 2005.  
                                                
 
12 Direktiv 2002/19/EF, EFT L 108 af 24.4.2002, s. 51.