DA Den Europæiske Unions Tidende C 178/38

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

2014/C 178/12

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (2)

»SALAMA DA SUGO«

EF-Nr.: IT-PGI-0005-01114 – 21.5.2013

BGB ( X ) BOB ( )

1. Betegnelse

»Salama da sugo«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.2. Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget m.m.)

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Salama da sugo« er et produkt, der er fremstillet af blandet krydret svinekød stoppet i en svineblære. Efter tørring og modning sælges produktet enten i rå tilstand eller — efter efterfølgende varmebehandling — som spiseklart produkt. En »Salama da sugo« vejer typisk 700-1 400 g efter modning. Den er rund (»melonformet«) og bundet med snor, således at der dannes seks eller otte segmenter, med et vandret bindebånd omkring midten. Den ydre overflade er ujævn og kan have spor af mug, der dannes naturligt i forbindelse med modningen. Indeni er produktet lyserødt som følge af modningen af magert og fedt hakket kød kombineret med en høj procentdel vin og har en fast og kompakt konsistens. Produktet har en vedvarende behagelig og krydret aroma. Det maksimale vandindhold er på 30 %, det maksimale fedtindhold er på 50 % (± 5 %), og det maksimale proteinindhold er på 20 % (± 5 %). Kollagen/protein-forholdet er 10 g/100 g (± 3 g). Det tilberedte produkt er mørkebrunt med en intens duft og aroma. Det har en fyldig, kraftig smag, der varer ved selv efter indtagelse, og er blødt og har en smuldrende tekstur.

3.3. Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

»Salama da sugo« fremstilles udelukkende af udskæringer af svinekød i følgende forhold: nakke 25 % (± 15), hals 25 % (± 15 %), bug 25 % (± 15), bov 20 % (± 15), tunge 3 % (± 2), lever 2 % (± 1). Følgende procentdel magert kød fra under boven [trito di sottospalla] er tilladt: 25 % (± 15 %). Derudover tilsættes der 15 cl rødvin (± 5 cl) pr. kg kød. Følgende typer vin kan benyttes: Fortana, Merlot del Bosco Eliceo, Sangiovese di Romagna, Lambrusco og Refosco. Produktet krydres desuden med knust eller kværnet sort peber: 2,5 g (± 0,5 g) og groft havsalt: 26 g (± 4 g).

De valgfrie ingredienser er kanel, muskatnød og kryddernelliker, tilsat sammen eller hver for sig i et forhold på 0,75 g pr. kg kød (± 0,5 g), og enten cognac, grappa eller rom brugt som delvis erstatning for rødvinen i mængder på op til 1 cl pr. kg kød.

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

Foder til svin til fremstilling af »Salama da sugo« skal bestå af vælling eller grød og have et tørstofindhold på mindst 45 %, op til højst 80 kg levende vægt, og mindst 55 % i opfedningsfasen. Forbruget af valle (et biprodukt fra fremstilling af ost) og kærnemælk (et biprodukt fra fremstilling af smør) må ikke overstige 15 l pr. dyr pr. dag).

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

De etaper af fremstillingen af »Salama da sugo«, som skal finde sted i det område, der er defineret i punkt 4, er: rensning, hakning, blanding, fyldning, binding, tørring og modning. Når der er tale om varmebehandlet »Salama da sugo«, skal varmebehandlingen efter modning også finde sted i det definerede område.

3.6. Specifikke regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

Produktet sælges helt. Hvis det er varmebehandlet i forseglet indpakning, kan det også sælges i stykker, forudsat det er udskåret inden varmebehandlingen med henblik på at forhindre sundhedsrisici eller organoleptiske forandringer i forbindelse med eventuelle temperatur- og luftfugtighedsudsving.

3.7. Specifikke mærkningsregler

Etiketterne på emballagen er påtrykt betegnelsen »Salama da sugo« fulgt af forkortelsen »IGP« (»BGB«) eller ordene »Indicazione Geografica Protetta« [»beskyttet geografisk betegnelse«], »Salama da sugo«-logoet og EU-symbolet. BGB-logoets størrelse kan tilpasses i forhold til forskellige emballagestørrelser, men skal mindst være 2 cm i bunden.

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område

Det område, hvori »Salama da sugo« fremstilles, forarbejdes og emballeres, omfatter provinsen Ferrara, undtagen kommunerne Goro, Codigoro, Lagosanto og Comacchio.

5. Tilknytning til det geografiske område

5.1. Det geografiske områdes egenart

Store mængder vand har haft og har fortsat indflydelse på den relative luftfugtighed i lokalområdet. Både det laveste og det højeste relative luftfugtighedsniveau er meget højt — både absolut og sammenlignet med værdierne i naboprovinserne — hvilket fremgår af historiske oplysninger om Emilia-Romagna. Disse miljøforhold har ført til etablering og udbredelse af svineproduktionsanlæg, der af hygiejnemæssige hensyn kræver adgang til store mængder vand, samtidig med at det fugtige klima altid har bidraget til den optimale modning af det forarbejdede produkt. Gennem årene har det ført til en konsolidering af specifik ekspertise, som er blevet indarbejdet i den traditionelle fremstillingsmetode for »Salama da sugo«.

Producenternes evner, som er resultatet af mange års tradition, er særlig tydelige i visse afgørende dele af produktionsprocessen — rensning af kødet, udvælgelse af de mest egnede udskæringer, forsigtig hakning af kødet, håndfyldning og efterfølgende binding af produktet ved håndkraft på den karakteristiske måde.

5.2. Produktets egenart

»Salama da sugo« er et unikt produkt og kan ikke sammenlignes med andre forarbejdede kødprodukter, fordi produktet adskiller sig herfra med hensyn til:

— sammensætning — produktet kræver brug af forskellige udskæringer af svin, vin eller likør og krydderier

— udseende — blandingens farve og særlig formen som en »melon«, der er opdelt i seks eller otte segmenter, hvilket også fremgår af det logo, der identificerer »Salama da sugo«

— organoleptiske egenskaber (blød og smuldrende med en bred vifte af aromatiske elementer og saft, der siver ud af den omgivende blære).

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Produktet stammer fra renæssancen, hvor hertugerne af Este, som dengang regerede over Ferrara-området, lagde stor vægt på bordets glæder. Den karakteristiske form som en melon, der er opdelt i seks eller otte segmenter, med et bindebånd om midten, stammer også fra dette tidspunkt og er afbildet på kongeligt porcelæn fra Ferrara fra samme periode.

Den ekspertise, der er specifik for området, kommer navnlig til udtryk i forskellige af produktionsprocessens etaper, hvoraf nogle er meget karakteristiske, fordi de i vid udstrækning stadig udføres ved håndkraft (rensning af kødet, fyldning og binding) eller overvåges af en ekspert (som vurderer, hvornår produktet er modnet tilstrækkeligt).

De anvendte ingredienser giver produktet en del af dets særlige egenskaber, herunder farve (som stammer fra brug af lever blandet med vin eller likør), dannelse af saft (som følge af anvendelsen af udskæringer af svin, f.eks. nakke, hals, bug og bov, som er rige på letopløselige fedtstoffer, og tilsætningen af vin eller likør).

For så vidt angår de organoleptiske egenskaber, gør de anvendte kødudskæringers gelatinøse karakter »Salama da sugo« blød og smuldrende i munden. Kødets duft og smag, som er kendetegnet ved en bred vifte af aromatiske elementer, stammer fra en karakteristisk brug af vin og krydderier kombineret med omdannelse af navnlig fedtstoffet i produktet, og at modningen foregår under særlige miljøforhold. Den saft, der siver ud af den omgivende blære i forbindelse med tilberedningen, skyldes, at en vis mængde vin og likør ikke fordamper og blandes med krydderierne.

Klimaet i området, bortset fra kystområderne, hvor luften er salt, har positiv indvirkning på modningen af »Salama da sugo« og dermed på produktets organoleptiske egenskaber, eftersom det — under hele den lange modningsproces — sikrer, at produktet tørrer blidt og gradvist, både på overfladen og i midten af produktet, hvilket gør det ensartet blødt og kompakt. Klimaforhold ligger desuden til grund for den særlige bakterieflora, der udvikler sig på produktets overflade, og som bidrager til udviklingen af produktets aroma.

Første udgave af Touring Club Italianos Guida Gastronomica d’Italia (1931) indeholder henvisninger til produktets omdømme: »»Salama da sugo« er en meget kendt specialitet, der er unik for Ferrara, og som fremstilles både i selve byen og i mange dele af provinsen«. Produktet er også nævnt i 1967-udgaven af Annuario dell'Accademia italiana della cucina, hvori Ferrara beskrives som »byen, der er berømt for »Salama da sugo«". I dag indeholder alle italienske gastronomiske guider henvisninger til »Salama da sugo«, hvilket bekræfter et nu meget etableret omdømme.

I produktionsområdet er mange messer og traditionelle begivenheder desuden dedikeret til »Salama da sugo«, hvilket bekræfter forbindelsen til området. Det omfatter messerne i Guarda Ferrarese og Buonacompra (i slutningen af juli). Sidstnævnte har fundet sted siden 1974, og her fejres forbindelsen mellem forbruget af »Salama da sugo« og høsten af hamp, der i århundreder var et meget typisk lokalt produkt.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Ministeriet iværksatte den nationale indsigelsesprocedure over for ansøgningen om registrering af den beskyttede geografiske betegnelse »Salama da sugo« som offentliggjort i Den Italienske Republiks officielle tidende nr. 272 af 21. november 2012.

Den konsoliderede udgave af varespecifikationen kan ses på følgende websted: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335 (artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (3))

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(3) Se fodnote 2.