Forslag til RÅDETS FORORDNING om indførelse af endelig antidumpingtold på importen af visse fladvalsede produkter af jern og ulegeret stål, af bredde 600 mm og derover, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, i oprullet stand, kun varmtvalsede, med oprindelse i Egypten, Slovakiet og Tyrkiet, om afslutning af proceduren vedrørende importen af sådanne produkter med oprindelse i Ungarn, Iran og Libyen og om ændring af Kommissionens beslutning 283/2000/EKSF om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse fladvalsede produkter af jern og ulegeret stål, af bredde 600 mm og derover, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, i oprullet stand, kun varmtvalsede, med oprindelse i blandt andet Bulgarien og Sydafrika og om angivelse af antidumpingtold hvor der skal betales en tillægsbeskyttelsestold

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Den 20. december 2001 indledte Kommissionen en antidumpingundersøgelse af importen af varmtvalsede bredbånd af jern og ulegeret stål med oprindelse i Egypten, Ungarn, Iran, Libyen, Slovakiet og Tyrkiet. Samme dag blev der offentliggjort en meddelelse om indledning af en fornyet undersøgelse af den endelige antidumpingtold, der blev indført i februar 2000, på importen af varmtvalsede bredbånd med oprindelse i Bulgarien og Sydafrika.

I betragtning af undersøgelsens komplicerede karakter blev der som led i den tidligere procedure ikke truffet midlertidige foranstaltninger. Resultaterne af begge procedurer blev siden samlet i en enkelt forordning om endelige foranstaltninger på importen af varmtvalsede bredbånd med oprindelse i Bulgarien, Egypten, Slovakiet, Sydafrika og Tyrkiet og afslutning af proceduren mod Ungarn, Iran og Libyen. Det blev konstateret, at den ungarske import ikke havde nogen materiel indflydelse på situationen i EF-erhvervsgrenen, medens importen fra Iran og Libyen blev anset for at være de minimis, dvs. under tærsklen på 1 % sammenlignet med forbruget i Fællesskabet af varmtvalsede bredbånd.

Efter offentliggørelsen af resultaterne af begge undersøgelser fik alle interesserede parter lejlighed til at fremsætte deres bemærkninger og anmode om at blive hørt.

Der blev konstateret en væsentlig dumping for alle eksporterende producenter i Bulgarien, Egypten, Slovakiet, Sydafrika og Tyrkiet, undtagen for et sydafrikansk selskab, som ikke eksporterede i undersøgelsesperioden. For sidstnævnte selskabs vedkommende blev det fastslået, at der sandsynligvis igen ville forekomme skadevoldende dumping, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe, og det blev derfor skønnet hensigtsmæssigt at opretholde den oprindelige antidumpingtold for dette selskab. For de andre bulgarske og sydafrikanske selskabers vedkommende blev der konstateret dumping i større omfang end under den oprindelige undersøgelse, og disse ændrede omstændigheder blev anset for at ville få langsigtede virkninger, hvorefter det blev konkluderet, at der i antidumpingtolden skulle tages hensyn til det konstaterede større dumpingomfang.

Det blev konkluderet, at EF-erhvervsgrenen havde lidt væsentlig skade på basis af faldet i produktionsmængde og kapacitetsudnyttelse, faldet i salget på det frie marked til lavere priser, mindskelsen af markedsandel, øgede produktionsomkostninger, negativ rentabilitet og likviditet i undersøgelsesperioden og faldende beskæftigelse. Det blev konstateret, at udviklingen i mængden af og markedsandelen for dumpingimport til lave priser fra Bulgarien, Egypten, Slovakiet, Sydafrika og Tyrkiet og virkningerne af de trykkede priser havde væsentlige negative konsekvenser for EF-erhvervsgrenen. Der blev undersøgt andre faktorer, og udviklingen i forbruget og de cykliske forhold inden for branchen for varmtvalsede bredbånd blev også anset for at have bidraget til den væsentlige skade for EF-erhvervsgrenen, uden at dette dog brød den virkelige og substantielle årsagsforbindelse mellem skaden og dumpingimporten.

En indførelse af antidumpingforanstaltninger mod importen med oprindelse i Egypten, Slovakiet og Tyrkiet samt en videreførelse af antidumpingforanstaltninger mod importen med oprindelse i Bulgarien og Sydafrika vil sandsynligvis forvolde et vist finansielt tab for visse forhandlere og brugere i Fællesskabet, hvis de ikke ændrer deres indkøbsstrategi eller hæver salgspriserne. Alt i alt anses disse sandsynlige omkostninger for visse forhandlere og brugere dog ikke for at være en tvingende grund til ikke at indføre antidumpingforanstaltninger.

Under henvisning til konstateringen af højere dumpingmargener end under den undersøgelse, der førte til indførelsen af de nugældende foranstaltninger mod Bulgarien og Sydafrika, konkluderes det, at den skadelige situation, som EF-erhvervsgrenen befinder sig i, ville blive forværret, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe eller blev videreført på deres nuværende niveau.

De producerende eksportører i [Bulgarien, Egypten, Slovakiet, Sydafrika og Tyrkiet] afgav tilsagn, som er blevet godtaget.

Hvad angår de parallelle beskyttelsesforanstaltninger mod varmtvalsede bredbånd, er der udstedt en rådsforordning angående de foranstaltninger som kan blive taget af Fællesskabet i forhold til den kombinerede effekt af antidumping- eller antisubsidieforanstaltninger og beskyttelsesforanstaltninger. I den gældende sag anses det at kombinationen af ovennævnte antidumpingtold sammen med beskyttelsesforanstaltninger kunne have konsekvenser som er større end ønsket med hensyn til Fællesskabets handelsbeskyttelsespolitik. Kommissionen skal derfor foreslå at Rådet ændrer den gældende antidumpingtold i tilælde hvor der også skal betales tillægsbeskyttelsestold

Det foreslås hermed, at Rådet vedtager vedlagte forslag til forordning.

Forslag til RÅDETS FORORDNING om indførelse af endelig antidumpingtold på importen af visse fladvalsede produkter af jern og ulegeret stål, af bredde 600 mm og derover, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, i oprullet stand, kun varmtvalsede, med oprindelse i Egypten, Slovakiet og Tyrkiet, om afslutning af proceduren vedrørende importen af sådanne produkter med oprindelse i Ungarn, Iran og Libyen og om ændring af Kommissionens beslutning 283/2000/EKSF om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse fladvalsede produkter af jern og ulegeret stål, af bredde 600 mm og derover, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, i oprullet stand, kun varmtvalsede, med oprindelse i blandt andet Bulgarien og Sydafrika og om angivelse af antidumpingtold hvor der skal betales en tillægsbeskyttelsestold

RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab [1] (i det følgende benævnt "grundforordningen"), særlig artikel 9 og artikel 11, stk. 3,

[1] EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1972/2002 (EFT L 305 af 7.11.2002, s. 1).

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 963/2002 af 3. juni 2002 om overgangsbestemmelser vedrørende antidumping- og antisubsidieforanstaltninger vedtaget i henhold til Kommissionens beslutning nr. 2277/96/EKSF og nr. 1889/98/EKSF samt undersøgelser, klager og ansøgninger, der er iværksat i medfør af disse beslutninger, men endnu ikke afsluttet [2],

[2] EFT L 149 af 7.6.2002, s. 3.

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. Beskyttelsesforordning.../2003,

under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af Det Rådgivende Udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A. PROCEDURE

1. Retsgrundlag

(1) Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF-traktaten) udløb den 23. juli 2002. Varer, der var omfattet af EKSF-traktaten, har siden den 24. juli 2002 været underlagt traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. I overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 963/2002 reguleres alle antidumpingundersøgelser, der ikke på dette tidspunkt var afsluttet, af grundforordningen.

2. Gældende foranstaltninger

(2) I februar 2000 indførte Kommissionen ved sin beslutning nr. 283/2000/EKSF [3] endelig antidumpingtold på importen af visse fladvalsede produkter af jern og ulegeret stål, kun varmtvalsede, med oprindelse i Bulgarien, Indien, Taiwan, Sydafrika og Forbundsrepublikken Jugoslavien.

[3] EFT L 31 af 5.2.2000, s. 15, senest ændret ved Kommissionens beslutning nr. 1043/2002/EKSF (EFT L 157 af 15.6.2002, s. 45).

(3) Den endelige antidumpingtold for de eksporterende producenter i Bulgarien og Sydafrika, som var genstand for ovennævnte undersøgelse, havde følgende størrelse, udtrykt i procent af cif-værdien ved grænsen:

- Bulgarien Kremikovtzi Corporation, Sofia, Botunetz // 7,5 %

Alle andre selskaber // 7,5 %

- Sydafrika Iscor, Ltd. Pretoria, og Saldanha Steel (PTY) Ltd., Saldanha // 5,2 %

Highveld Steel and Vanadium Corp. Ltd. // 37,8 %

Alle andre selskaber // 37,8 %

(4) Ved samme beslutning godtog Kommissionen også et tilsagn om en mindstepris fra den eneste kendte eksporterende producent i Bulgarien og fra en af de to kendte eksporterende producenter i Sydafrika, nemlig Highveld.

3. De aktuelle undersøgelser

(5) I overensstemmelse med artikel 5 i beslutning nr. 2277/96/EKSF [4] (i det følgende benævnt "EKSF-beslutningen") offentliggjorde Kommissionen den 20. december 2001 en meddelelse (i det følgende benævnt "indledningsmeddelelsen") i De Europæiske Fællesskabers Tidende [5] om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af visse fladvalsede produkter af jern og ulegeret stål, af bredde 600 mm og derover, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, i oprullet stand, kun varmtvalsede (i det følgende benævnt "varmtvalsede bredbånd"), med oprindelse i Egypten, Ungarn, Iran, Libyen, Slovakiet og Tyrkiet.

[4] EFT L 308 af 29.11.1996, s. 11, senest ændret ved Kommissionens beslutning nr. 1000/1999/EKSF (EFT L 122 af 12.5.1999, s. 35).

[5] EFT C 364 af 20.12.2001, s. 5.

(6) I medfør af artikel 11, stk. 3, i EKSF-beslutningen offentliggjorde Kommissionen den 20. december 2001 en meddelelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende [6] om indledning af en fornyet undersøgelse af den endelige antidumpingtold og af de tilsagn, der var henholdsvis indført og godtaget ved Kommissionens beslutning nr. 283/2000/EKSF, ændret ved Kommissionens beslutning nr. 1043/2002/EKSF, vedrørende importen af varmtvalsede bredbånd med oprindelse i Bulgarien og Sydafrika.

[6] EFT C 364 af 20.12.2001, s. 8.

(7) Undersøgelserne blev indledt på grundlag af en klage og en anmodning om en fornyet undersøgelse indgivet i november 2001 af Foreningen af Europæiske Stålproducenter (Eurofer) (i det følgende benævnt "klageren") på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del af den samlede produktion i Fællesskabet af varmtvalsede bredbånd. Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted i forbindelse med denne vare med oprindelse i Egypten, Ungarn, Iran, Libyen, Slovakiet og Tyrkiet, og at der forvoldtes væsentlig skade som følge heraf. Anmodningen om en fornyet undersøgelse indeholdt beviser for, at der fortsat forekom dumping, og for, at de gældende foranstaltninger mod importen fra Bulgarien og Sydafrika ikke var tilstrækkelige til at afhjælpe de skadelige virkninger som følge af dumping. Beviserne i klagen og anmodningen om en fornyet undersøgelse blev anset for tilstrækkelige til at berettige en indledning af begge antidumpingundersøgelser. Af hensyn til en effektiv forvaltning blev undersøgelserne kombineret.

(8) Kommissionen underrettede officielt de klagende EF-producenter og de øvrige kendte producenter i Fællesskabet og de eksporterende producenter, importører, brugere i Fællesskabet og leverandører, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for eksportlandene om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt.

(9) En række eksporterende producenter samt klageren og andre producenter, importører og brugere i Fællesskabet tilkendegav deres synspunkter skriftligt. Alle parter, der anmodede herom, og som angav, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt mundtligt.

(10) Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, der vidstes at være berørt, og til alle andre selskaber, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget svar fra de ni klagende fællesskabsproducenter, syv andre producenter i Fællesskabet, ni eksporterende producenter og elleve importører, der var forretningsmæssigt forbundet med disse eksporterende producenter, to ikke-forretningsmæssigt forbundne importører, fire ikke-forretningsmæssigt forbundne importører/brugere og en bruger i Fællesskabet.

(11) Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en foreløbig afgørelse om dumping, heraf følgende skade og Fællesskabets interesser. Inden for rammerne af interimsundersøgelsen vedrørende den endelige antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Bulgarien og Sydafrika undersøgte Kommissionen desuden, om det var sandsynligt, at den skadevoldende dumping ville fortsætte eller igen ville finde sted, hvis antidumpingforanstaltningerne blev ændret eller fik lov til at udløbe, dvs. om de ændrede omstændigheder med rimelighed kunne anses for varige. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber:

a) Eksporterende producenter:

- Bulgarien:

Kremikovtzi Corporation, Sofia, Botunetz

- Egypten:

Alexandria National Steel and Iron Company, Alexandria

- Ungarn:

DUNAFERR SteelWorks Company Limited, Dunaujvaros DUNAFERR Kereskedöház Kft.(Trading House), Budapest DWA Hideghengermü Kft., Dunaujvaros

- Iran:

Mobarakeh Steel Company, Esfahan

- Libyen:

Libyan Iron and Steel Company (Lisco), Misurata

- Slovakiet:

U.S. Steel Kosice, Kosice

- Sydafrika:

Highveld Steel and Vanadium Corporation Ltd., Witbank Iscor, Ltd. Pretoria, og Saldanha Steel (PTY) Ltd., Saldanha

- Tyrkiet:

Ere/li Demir ve Celik Fabrikalari T.A.n, Zonguldak Borçelik Celik Sanayii Ticaret A.S., Bursa

b) Producenter i Fællesskabet:

- Aceralia Corporacion Siderurgica, Madrid, Spanien

- Corus Staal B.V., Ijmuiden, Nederlandene

- Corus U.K., London, Det Forenede Kongerige

- ILVA Spa, Genova, Italien

- Salzgitter Flachstahl GmbH, Salzgitter, Tyskland

- Sidmar N.V., Gent, Belgien

- Stahlwerke Bremen GmbH, Bremen, Tyskland

- Thyssen Krupp Stahl AG, Duisburg, Tyskland

c) Ikke-forretningsmæssigt forbundet importør i Fællesskabet:

- Stemcor Europe Limited, London, Det Forenede Kongerige

d) Ikke-forretningsmæssigt forbundet importør/bruger i Fællesskabet:

Marcegaglia S.p.A., Gazoldo Ippoliti, Italien

e) Forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet:

- US Steel Kosice Germany GmbH, Düsseldorf, Tyskland

f) Forretningsmæssigt forbundne selskaber uden for Fællesskabet:

-Kremikovtzi Trade EOOD, Sofia, Bulgarien

-Mac Steel International South Africa, Johannesburg, Sydafrika.

(12) Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2001 til 31. december 2001 (i det følgende benævnt "undersøgelsesperioden"). Skadesundersøgelsen omfattede perioden fra 1. januar 1998 til udgangen af undersøgelsesperioden ("den betragtede periode"). Disse perioder blev også benyttet ved den fornyede undersøgelse.

(13) I betragtning af den aktuelle undersøgelses kompleksitet blev der ikke indført midlertidige foranstaltninger i den procedure, der blev indledt i henhold til artikel 5 i grundforordningen.

(14) Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at anbefale, at:

(i) at indføre endelig antidumpingtold på importen af varmtvalsede bredbånd med oprindelse i Egypten, Slovakiet og Tyrkiet

(ii) at afslutte proceduren mod importen af varmtvalsede bredbånd med oprindelse i Ungarn, Iran og Libyen

(iii) at ændre Kommissionens beslutning nr. 283/2000/EKSF om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af varmtvalsede bredbånd med oprindelse i bl.a. Bulgarien og Sydafrika og om godtagelse af tilsagn afgivet af visse eksporterende producenter.

I henhold til grundforordningen blev parterne indrømmet en frist til at fremsætte bemærkninger til disse oplysninger.

(15) Der blev taget hensyn til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og de endelige afgørelser er i påkommende tilfælde blevet ændret i overensstemmelse hermed.

4. Åbning af de aktuelle undersøgelser

(16) Det er blevet fremført, at den manglende inddragelse af importen fra Rusland i klagen udgør forskelsbehandling og overtrædelse af artikel 9, stk. 5, i grundforordningen. I denne forbindelse bemærkes det, at der ikke var indgivet nogen klage mod dette land, og at der ikke forelå beviser for dumping og skade, der berettigede indledning af en antidumpingundersøgelse. Da undersøgelsen desuden ikke har ført til resultater, der kunne tyde på, at der forekommer skadevoldende dumping i forbindelse med eksporten fra dette land, fandtes påstanden om forskelsbehandling ikke at være underbygget.

5. Andre undersøgelser og de gældende foranstaltninger

(17) Den 28. september 2002 indførte Kommissionen ved sin forordning (EF) nr. 1694/2002 [7] endelige beskyttelsesforanstaltninger mod importen af visse stålprodukter, hvoraf varmtvalsede bredbånd er en varegruppe. På basis af denne forordning er varmtvalsede bredbånd nu omfattet af en ordning med toldkontingenter, over hvilke en yderligere beskyttelsestold finder anvendelse.

[7] EFT L 261 af 28.9.2002, s. 1.

(18) I øjeblikket er importen af varmtvalsede bredbånd fra Indien, Taiwan og Forbundsrepublikken Jugoslavien pålagt antidumpingforanstaltninger, der ikke er omfattet af den fornyede undersøgelse, jf. den i betragtning (2) nævnte beslutning truffet af Kommissionen.

(19) Ved Kommissionens beslutning nr. 284/2000/EKSF af 4. februar 2000 [8] blev der indført endelig udligningstold på importen af varmtvalsede bredbånd med oprindelse i Indien og Taiwan. Ved samme beslutning godtog Kommissionen tilsagn fra visse eksporterende producenter i Indien.

[8] EFT L 31 af 5.2.2000, s. 44.

B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

1. Den pågældende vare

(20) Definitionen af den pågældende vare er den samme, som blev benyttet i den i undersøgelsen nævnt ovenfor under betragtning (2).

(21) Den pågældende vare er fladvalsede produkter af jern og ulegeret stål, af bredde 600 mm og derover, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, i oprullet stand, kun varmtvalsede. Denne vare tariferes i øjeblikket under KN-kode 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 10, 7208 37 90, 7208 38 10, 7208 38 90, 7208 39 10 og 7208 39 90.

(22) Varmtvalsede bredbånd kan klassificeres efter varens finish: sorte bredbånd kan betragtes som grundproduktet i modsætning til bejdsede bredbånd, der gennemgår endnu en overfladebehandling kaldet bejdsning. Adskillelsen mellem de to hovedtyper afspejles i KN-koderne (7208 25 00, 7208 26 00 og 7208 27 00 er bejdsede).

(23) Det fremgik af undersøgelsen, at begge hovedtyper af varmtvalsede bredbånd importeres fra de eksportlande, der er omfattet af undersøgelsen ("de pågældende lande"), omend sorte bredbånd udgør hovedparten af importen, således som det også blev konstateret i den ovennævnte tidligere fornyede undersøgelse. Uanset det forhold, at hver KN-kode svare til en særlig type varmtvalsede bredbånd, hovedsagelig baseret på tykkelse og overfladebehandling, konstateredes det, at de alle har identiske eller tilsvarende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Følgelig anses alle typer varmtvalsede bredbånd for at være en og samme varer, henhørende under de KN-koder, der er angivet i betragtning (21).

2. Samme vare

(24) Som i den ovenfor nævnte undersøgelse under betragtning (2) fandtes det, at der ikke var forskelle i de grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål for de varmtvalsede bredbånd, der importeredes til Fællesskabet fra de pågældende lande, og de varmtvalsede bredbånd, der fremstilledes af EF-erhvervsgrenen. Der var heller ikke forskelle mellem varmtvalsede bredbånd, der fremstilledes i de pågældende lande og eksporteredes til Fællesskabet, og de bredbånd, der solgtes på hjemmemarkedet i de samme lande. Konklusionen var derfor, at både varmtvalsede bredbånd, der fremstilles og sælges af EF-erhvervsgrenen på markedet i Fællesskabet, og varmtvalsede bredbånd, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i de pågældende lande, var samme vare som varmtvalsede bredbånd, der importeres til Fællesskabet fra de pågældende lande, jf. artikel 1, stk. 4, i grundforordningen.

C. DUMPING

1. Generel metode

(25) Den nedenfor beskrevne generelle metode er blevet anvendt for alle eksportlande, der er berørt af den aktuelle procedure. Fremlæggelsen af undersøgelsesresultaterne vedrørende dumping beskriver derfor kun, hvad der er specifikt for hvert af de pågældende eksporterende lande.

Normal værdi

(26) For så vidt angår fastsættelsen af den normale værdi fastslog Kommissionen først for hver enkelt eksporterende producent, om dens samlede hjemmemarkedssalg af varmtvalsede bredbånd var repræsentativt i forhold til dens samlede eksportsalg til Fællesskabet. I overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen blev hjemmemarkedssalget anset for repræsentativt, hvis den mængde, som hver eksporterende producent solgte på hjemmemarkedet, udgjorde mindst 5 % af det pågældende selskabs samlede eksportsalg til Fællesskabet.

(27) Kommissionen identificerede efterfølgende de varetyper, som solgtes på hjemmemarkedet af selskaber med et repræsentativt hjemmemarkedssalg, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet. Varetyperne blev anset for at være direkte sammenlignelige, når de, omend de var næsten identiske, ikke desto mindre udviste nogle mindre fysiske forskelle, såsom længde eller bredde.

(28) For hver type, der solgtes af de eksporterende producenter på hjemmemarkedet og fandtes at være direkte sammenlignelige med typer, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet, blev det fastsat, hvorvidt hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til artikel 2, stk. 2, i grundforordningen. Hjemmemarkedssalget af en bestemt type blev anset for tilstrækkeligt repræsentativt, hvis den samlede mængde af den pågældende type, der solgtes på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, udgjorde mindst 5 % af den samlede solgte mængde af den sammenlignelige type, der eksporteredes til Fællesskabet.

(29) I medfør af artikel 2, stk. 3 og 4, i grundforordningen blev det også undersøgt, hvorvidt hjemmemarkedssalget for hver type kunne anses for at have fundet sted i almindelig handel, idet andelen af rentable salg af den pågældende type til uafhængige kunder blev fastsat. I tilfælde, hvor mængden af varen solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mindst 80 % af den samlede salgsmængde, og hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende type svarede til eller lå over produktionsomkostningerne, beregnedes den normale værdi på grundlag af den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner på hjemmemarkedet, der havde fundet sted i undersøgelsesperioden, uanset om disse havde været rentable eller ej. I tilfælde, hvor det fortjenstgivende salg af varmtvalsede bredbånd udgjorde mindre end 80 %, men 10 % eller derover af det samlede salg, baseredes den normale værdi på den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af de rentable salgstransaktioner.

(30) I tilfælde, hvor det fortjenstgivende salg af en type udgjorde mindre end 10 % af det samlede salg, fandt Kommissionen, at denne type solgtes i utilstrækkelige mængder til, at hjemmemarkedsprisen kunne give et passende grundlag for fastsættelsen af den normale værdi.

(31) I tilfælde, hvor hjemmemarkedsprisen på en bestemt type solgt af en eksporterende producent ikke kunne benyttes til at fastsætte den normale værdi, måtte der anvendes en anden metode. Dette var tilfældet for Bulgarien, Egypten, Slovakiet og Tyrkiet. I denne forbindelse fastsætter artikel 2, stk. 1, i grundforordningen, at en anden producents priser for den pågældende vare på hjemmemarkedet kan benyttes. I Bulgarien, Slovakiet og Tyrkiet var der imidlertid kun én eksporterende producent, og i Egypten samarbejdede kun én af de eksporterende producenter i forbindelse med den aktuelle procedure. Der forelå derfor ingen oplysninger om andre producenters salgspriser på hjemmemarkedet i disse lande. Under alle omstændigheder fandt Kommissionen også, at de mange forskellige typer af den pågældende vare med hensyn til stålkvalitet, bredde, længde, behandling og mønster ville have nødvendiggjort talrige justeringer, som igen ville have været baseret på skøn, hvis andre producenters priser for sådanne typer var blevet benyttet til at fastsætte den normale værdi. I overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i grundforordningen blev den normale værdi beregnet på grundlag af produktionsomkostningerne for de eksporterede typer plus en rimelig margen til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SAG-omkostninger) samt en rimelig fortjeneste på hjemmemarkedet.

(32) Kommissionen undersøgte derfor, om de SAG-omkostninger og den fortjeneste, som hver af de pågældende producerende eksportører havde haft på hjemmemarkedet, kunne anses for at udgøre pålidelige oplysninger.

(33) Faktiske SAG-omkostninger på hjemmemarkedet blev benyttet, hvis det pågældende selskabs hjemmemarkedssalg kunne anses for repræsentativt. Den indenlandske fortjenstmargen blev fastsat på grundlag af hjemmemarkedssalget i normal handel. I alle de tilfælde, hvor disse betingelser ikke var opfyldt, undersøgte Kommissionen, om oplysninger vedrørende andre eksportører eller producenter kunne benyttes. Som allerede nævnt ovenfor var der for Bulgariens, Slovakiets og Tyrkiets vedkommende kun en eksporterende producent, medens kun en af de to kendte eksporterende producenter for Egyptens vedkommende samarbejdede under denne undersøgelse. For så vidt angår Sydafrika samarbejdede kun to eksporterende producenter, og oplysningerne vedrørende den resterende samarbejdende eksporterende producent kunne derfor ikke benyttes til at fastsætte fortjenesten for den anden eksporterende producent, da ét sæt oplysninger ikke kan betragtes som et vægtet gennemsnit, jf. artikel 2, stk. 6, litra a), i grundforordningen. Hvor det var muligt, benyttede Kommissionen SAG-omkostningerne og fortjenesten for samme generelle varekategori som grundlag for beregningen af den normale værdi for den pågældende eksporterende producent, jf. artikel 2, stk. 6, litra b), i grundforordningen. I alle andre tilfælde blev SAG-omkostningerne og fortjenesten fastsat i overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, litra c), i grundforordningen, dvs. på grundlag af enhver anden rimelig metode.

(34) I tilfælde, hvor den eksporterende producent befandt sig i et land med betydelig inflation, blev den normale værdi endelig fastsat på månedligt grundlag for at gøre sammenligningen med eksportprisen så retfærdig som mulig.

Eksportpris

(35) I alle tilfælde, hvor varmtvalsede bredbånd eksporteredes til uafhængige kunder i Fællesskabet, fastsattes eksportprisen i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundforordningen, nemlig på grundlag af de eksportpriser der faktisk var betalt eller skulle betales.

(36) Hvis eksportsalget havde fundet sted gennem en forretningsmæssigt forbundet importør, beregnedes eksportprisen i henhold til artikel 2, stk. 9, i grundforordningen, behørigt justeret for alle omkostninger påløbet mellem import og videresalg plus et rimeligt beløb til SAG-omkostninger og fortjeneste for den forretningsmæssigt forbundne importør. I denne forbindelse blev den forretningsmæssigt forbundne importørs egne SAG-omkostninger benyttet. Fortjenstmargenen blev fastsat på grundlag af oplysninger fra samarbejdsvillige ikke-forretningsmæssigt forbundne importører.

Sammenligning

(37) For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvirkede prissammenligneligheden, jf. artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. Der blev i alle tilfælde foretaget justeringer, hvor dette var berettiget, korrekt og støttet af dokumentation.

Dumpingmargen for undersøgte selskaber

(38) I overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grundforordningen blev der for hver eksporterende producent og hver varetype foretaget en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi med den vejede gennemsnitlige eksportpris.

Restdumpingmargen

(39) For ikke-samarbejdsvillige selskaber blev der i overensstemmelse med artikel 18 i grundforordningen fastsat en restdumpingmargen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger.

(40) For de lande, hvor den rapporterede eksportmængde svarede til oplysningerne fra Eurostat, blev det landsdækkende samarbejde betragtet som omfattende. I disse tilfælde var der ingen grund til at antage, at nogen eksporterende producent ikke udviste samarbejdsvilje. Derfor besluttedes det at fastsætte restdumpingmargenen på grundlag af niveauet for det samarbejdende selskab, der havde den højeste dumpingmargen, for derved at sikre eventuelle foranstaltningers effektivitet.

(41) For lande, hvor samarbejdsniveauet var lavt, dvs. hvor de samarbejdende selskabers rapporterede eksportmængde udgjorde under 80 % af den af Eurostat registrerede importmængde, blev restdumpingmargenen blev fastsat på grundlag af det største dumpingeksportsalg til Fællesskabet af repræsentative mængder. Denne fremgangsmåde fandtes også nødvendig for at undgå at belønne manglende samarbejdsvilje og i betragtning af, at der ikke var tegn på, at en ikke-samarbejdsvillig part havde foretaget dumping på et lavere niveau.

2. Bulgarien

(42) Den eneste kendte eksporterende producent besvarede spørgeskemaet. En del af hjemmemarkedssalget havde fundet sted til et forretningsmæssigt forbundet selskab, der videresolgte den pågældende vare på hjemmemarkedet. Oplysningerne vedrørende videresalget af den pågældende vare til de første uafhængige kunder og om de omkostninger, der påløb ved videresalg af varen, blev indhentet og efterprøvet under et kontrolbesøg på stedet.

Normal værdi

(43) Da hjemmemarkedssalget af varmtvalsede bredbånd ikke var repræsentativt i forhold til eksporten af den pågældende vare til Fællesskabet, og da der ikke var andre kendte producenter af varmtvalsede bredbånd i Bulgarien, måtte den normale værdi beregnes i henhold til artikel 2, stk. 3, i grundforordningen.

(44) Det blev undersøgt, om SAG-omkostningerne og fortjenesten kunne fastsættes i henhold til artikel 2, stk. 6, litra b), i grundforordningen, dvs. på grundlag af de faktiske beløb, der påløb i forbindelse med produktion og salg af varer inden for samme generelle kategori. Da disse oplysninger ikke var disponible, baserede Kommissionen beregningen af SAG-omkostningerne og fortjenesten på ethvert rimeligt grundlag, jf. artikel 2, stk. 6, litra c). Da der ikke forelå mere pålidelige oplysninger, fandt Kommissionen, at de oplysninger, der var afgivet af EF-erhvervsgrenen i anmodningen, var det mest rimelige grundlag, og de blev derfor benyttet. Denne fremgangsmåde var under alle omstændigheder den mest favorable for den berørte eksporterende producent.

Eksportpris

(45) Hele eksportsalget fandt sted direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet, og eksportprisen blev derfor fastsat i henhold til artikel 2, stk. 8, i grundforordningen. Det bemærkes, at disse priser overholdt det gældende mindstepristilsagn.

Sammenligning

(46) Der blev foretaget justeringer for forskelle i omkostninger til indenlandsk fragt og bankgebyrer.

Dumpingmargen

(47) Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen viste, at der forekom dumping for så vidt angik den samarbejdende eksporterende producent, selvom eksportøren overholdt mindstepristilsagnet. Udtrykt i procent af cif-importprisen, Fællesskabets grænse, udgør dumpingmargenen følgende: Kremikovtzi Corporation, Sofia, Botunetz og Kremikovtzi Trade EOOD, Sofia, Botunetz: 8,6 %.

(48) Der konstateredes en høj grad af samarbejdsvilje i Bulgarien, og restdumpingmargenen blev fastsat til niveauet for det samarbejdsvillige selskab, dvs. 8,6 %.

3. Egypten

(49) En eksporterende producent besvarede spørgeskemaet. En del af hjemmemarkedssalget havde fundet sted til et forretningsmæssigt forbundet selskab, der videresolgte den pågældende vare på hjemmemarkedet.

Normal værdi

(50) Næsten halvdelen af hjemmemarkedssalget fandt sted i normal handel, og den normale værdi blev derfor fastsat på grundlag af salgsprisen på hjemmemarkedet, jf. artikel 2, stk. 1, i grundforordningen. For de resterende varetyper, der eksporteredes til Fællesskabet, og for hvilke hjemmemarkedssalget enten slet ikke eller kun i utilstrækkelig grad havde fundet sted i normal handel, blev den normale værdi beregnet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i grundforordningen.

(51) Den normale værdi blev beregnet på grundlag af de produktions- og SAG-omkostninger pr. varetype, der påløb i forbindelse med hjemmemarkedssalget, og som var blevet fastslået under undersøgelsen; det vil sige, at omkostningerne pr. varetype blev benyttet. Fortjenstmargenen blev fastsat på grundlag af hjemmemarkedssalget i normal handel, jf. artikel 2, stk. 6, i grundforordningen.

(52) For så vidt angår salget af den pågældende vare på hjemmemarkedet gennem det forretningsmæssigt forbundne selskab blev den normale værdi fastsat på grundlag af prisen ved videresalg til den første uafhængige kunde. For at fastslå, om dette salg fandt sted i normal handel, blev det forretningsmæssigt forbundne selskabs SAG-omkostninger som fastsat under kontrolbesøget lagt til den eksporterende producents oplyste produktionsomkostninger for de relevante varetyper.

Eksportpris

(53) Hele eksportsalget fandt sted direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet, og eksportprisen blev derfor fastsat i henhold til artikel 2, stk. 8, i grundforordningen.

Sammenligning

(54) Der blev foretaget justeringer for rabatter, indenlandsk transport, søtransport, bankgebyrer samt paknings- og kreditomkostninger.

(55) For så vidt angår bankgebyrer i forbindelse med eksportsalg til Fællesskabet måtte disse korrigeres på grundlag af resultaterne af kontrolbesøget på grund af en indberetningsfejl. Omkostningerne til den remburs, der var udstedt for hvert eksportsalg, var heller ikke blevet oplyst og måtte tillægges på basis af de faktiske tal, der blev fundet under undersøgelsen på stedet.

(56) Selskabet ønskede også en justering for importafgifter pålagt råmaterialer, som blev benyttet til at fremstille den pågældende vare, når den var bestemt til forbrug på hjemmemarkedet, og som ikke blev opkrævet eller refunderet for den vare, der udførtes til Fællesskabet, jf. artikel 2, stk. 10, litra b), i grundforordningen. Selv om der blev modtaget et vist beløb pr. eksporteret ton flade produkter, herunder varmtvalsede bredbånd, kunne der ikke sættes tal på det beløb, der blev modtaget, når der kun eksporteredes varmtvalsede bredbånd. Der kunne desuden ikke fremlægges bevis for, at den told, der blev refunderet ved eksport af varen, indgik i den normale værdi. Kravet måtte derfor afvises.

Dumpingmargen

(57) Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen viste, at der forekom dumping for så vidt angik den samarbejdende eksporterende producent. Udtrykt i procent af cif-importprisen, Fællesskabets grænse, udgør dumpingmargenen følgende: Alexandria National Iron & Steel Company, Eldekheila, Alexandria: 34,4 %.

(58) Det konstateredes, at der for Egyptens vedkommende blev udvist en lav grad af samarbejdsvilje. Restdumpingmargenen blev derfor fastsat på grundlag af den vægtede gennemsnitlige dumpingmargen for den største dumpingvaretype, der blev eksporteret til Fællesskabet, og som repræsenterer 10 % af den samlede eksportsalgsmængde i undersøgelsesperioden. Restdumpingmargenen udgjorde således 58,4 %.

4. Ungarn, Iran og Libyen

(59) Af de grunde, der er beskrevet i betragtning (186) og (130) nedenfor blev proceduren vedrørende import af varmtvalsede bredbånd med oprindelse i Ungarn, Iran og Libyen afsluttet. Det skal bemærkes, at der fastsattes en dumpingmargen på ca. 20 % for den eneste ungarske eksporterende producent efter en sammenligning mellem den normale værdi og eksportpriserne.

5. Slovakiet

(60) Den eneste kendte eksporterende producent og dens fire forretningsmæssigt forbundne importører besvarede spørgeskemaet.

Normal værdi

(61) Den eksporterende producents hjemmemarkedssalg af varmtvalsede bredbånd var ikke repræsentativt i forhold til dens eksport af varen, og hjemmemarkedspriserne kunne derfor ikke benyttes som grundlag for den normale værdi. Da der ikke var andre kendte producenter af varmtvalsede bredbånd i Slovakiet, kunne den normale værdi ikke baseres på andre sælgeres eller producenters priser.

(62) Den eksporterende producent hævdede, at selv om hjemmemarkedssalget lå under den grænse, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, i grundforordningen, var det stadig af tilstrækkelig størrelse til at tjene som grundlag for fastsættelsen af den normale værdi. Det skal bemærkes, at ikke blot var hjemmemarkedssalget betydeligt under grænsen på 5 %, men de faktiske mængder, som solgtes af selskabet, var også forholdsvis begrænsede.

(63) Den normale værdi blev derfor beregnet. I overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, litra b), benyttede man de SAG-omkostninger og den fortjeneste, der var relevante i forbindelse med produktion og salg af samme generelle kategori af varer, dvs. varmtvalsede produkter (bredbånd, plader og bånd), for den pågældende eksporterende producent i Slovakiet. Der havde været et betydeligt hjemmemarkedssalg af varmtvalsede produkter.

(64) Den eksporterende producent hævdede, at de SAG-omkostninger og den fortjeneste, som Kommissionen havde benyttet, var påvirket af den store fortjeneste på en bestemt vare blandt varer i samme generelle kategori, der blev benyttet til at fastslå SAG-omkostninger og fortjeneste. Den eksporterende producent krævede en justering for fysiske forskelle i henhold til artikel 2, stk. 10, litra a), i grundforordningen, svarende til et rimeligt skøn over markedsværdien af forskellen mellem bredbånd og den dyrere vare. Alternativt burde der indrømmes en justering for andre faktorer, jf. artikel 2, stk. 10, litra k).

(65) Det bemærkes, at som nævnt i betragtning (61) og i overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, i grundforordningen kunne oplysninger om salget af den pågældende vare i dette tilfælde ikke benyttes til fastsættelse af den beregnede normale værdi, og i stedet blev SAG-omkostningerne og fortjenesten for samme generelle kategori af varer benyttet. Pr. definition består den generelle kategori af flere varer, hvis faktiske SAG-omkostninger og fortjeneste udgør et gennemsnit, og de individuelle værdier kan derfor ligge over eller under det gennemsnit, der opnås. Desuden er eksportørens argument en cirkelslutning: da SAG-omkostningerne og fortjenesten for den pågældende vare ikke kunne bruges, da de ikke var repræsentative, er det også umuligt at basere en justering på disse upålidelige oplysninger.

(66) Endelig vedrører artikel 2, stk. 10, forskelle, der påvirker prissammenligneligheden mellem den normale værdi og eksportprisen på den pågældende vare. En påstået forskel i fortjenstmargenerne mellem den samme vare og en af varerne i samme generelle kategori af varer er ikke i sig selv relevant i henhold til artikel 2, stk. 10. Da der ikke blev foretaget nogen sammenligning mellem varmtvalsede bredbånd (den pågældende vare) og de øvrige varer, der udgør samme generelle kategori af varer, er der ikke behov for nogen justering. Desuden er forskelle i fysiske egenskaber mellem varerne i samme generelle kategori afspejlet i såvel omkostninger som priser. Ved at benytte de faktiske omkostninger og priser for hver af varerne har Kommissionen taget behørigt hensyn til alle sådanne forskelle.

Eksportpris

(67) Omkring 50 % af eksportsalget fandt sted direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet, og eksportprisen fastsattes derfor i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundforordningen, nemlig på grundlag af de eksportpriser der faktisk var betalt eller skulle betales. Den resterende del af eksportsalget fandt sted gennem fire forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet.

(68) Hvor eksportsalget fandt sted gennem en forretningsmæssigt forbundet importør, blev eksportprisen beregnet i henhold til artikel 2, stk. 9, i grundforordningen.

(69) Kommissionen fandt det passende at se bort fra den eksporterende producents salg til en forretningsmæssigt forbundet endelig bruger, som udgjorde 10 % af den eksporterede mængde, og som ikke blev videresolgt i den tilstand, hvori varerne var importeret, idet det resterende eksportsalg var et repræsentativt grundlag for dumpingberegningen.

Sammenligning

(70) Der blev foretaget justeringer for forskelle i fysiske egenskaber, handelstrin, provisioner, omkostninger til transport, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, forsikring, emballering, kreditter og bankgebyrer.

(71) For så vidt angår justeringen for forskelle i fysiske egenskaber var selskabet ikke i stand til at kvantificere sin påstand. Da der ikke foreligger andre og mere pålidelige oplysninger, blev justeringen beregnet på grundlag af forskellen i prisen på basisvarer og ikke-basisvarer solgt på hjemmemarkedet.

(72) For så vidt angår justeringen for handelstrin hævdede den eksporterende producent, at den pågældende vare på hjemmemarkedet udelukkende solgtes til endelige brugere, mens kun omkring halvdelen af den eksporterede mængde blev solgt til denne kundegruppe og resten til distributører. Endvidere påstod den eksporterende producent, at han udførte forskellige funktioner alt efter kundens kategori, idet han ydede teknisk bistand og tjenesteydelser efter salget til brugere, mens sådanne tjenester ikke blev ydet i forbindelse med salget til distributører.

(73) Ved undersøgelsen af denne påstand fandt Kommissionen, at varer solgt ved eksport til forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet efterfølgende blev videresolgt til uafhængige endelige brugere og distributører. I dette tilfælde blev eksportprisen beregnet som anført i betragtning (36). Det var imidlertid ikke muligt præcist at identificere det fremkomne handelstrin efter beregningen af eksportprisen. Det blev derfor besluttet ikke at benytte disse mængder med henblik på en sammenligning. Kommissionen fandt, at det direkte eksportsalg til ikke-forretningsmæssigt forbundne distributører og endelige brugere, som udgjorde mere end halvdelen af det pågældende eksportsalg, med rimelighed afspejler den samlede dumpingmargen. Under alle omstændigheder ville en justering som krævet af selskabet ikke have nogen indflydelse på den endelige told.

(74) For så vidt angår det direkte eksportsalg til uafhængige distributører konkluderedes det, at den ønskede justering var berettiget. Da den eksporterende producent ikke solgte på dette handelstrin på hjemmemarkedet, blev justeringen i overensstemmelse med selskabets ønske fastsat i henhold til artikel 2, stk. 10, litra d), nr. ii), på grundlag af 10 % af bruttomargenen (SAG-omkostninger plus fortjeneste) på produktion og salg af samme generelle kategori af varer, jf. fællesskabsinstitutionernes sædvanlige praksis.

Dumpingmargen

(75) Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen viste, at der forekom dumping for så vidt angik den samarbejdende eksporterende producent. Udtrykt i procent af cif-importprisen, Fællesskabets grænse, udgør dumpingmargenen følgende: U.S. Steel Kosice, s.r.o., Kosice, Slovakiet: 25,8 %.

(76) Der var en høj grad af samarbejdsvilje i Slovakiet, og restdumpingmargenen blev fastsat til niveauet for den samarbejdsvillige eksporterende producent, dvs. 25,8 %.

6. Sydafrika

(77) De to kendte eksporterende producenter i Sydafrika besvarede spørgeskemaet.

(78) En af de eksporterende producenter består af en koncern forretningsmæssigt forbundne selskaber, hvoraf to producerer den pågældende vare, idet begge har solgt varmtvalsede bredbånd på hjemmemarkedet og eksporteret varen til Fællesskabet. Koncernen omfattede desuden tre forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet og et forretningsmæssigt forbundet selskab i Sydafrika i samme koncern involveret i eksporten af den pågældende vare. Alle disse forretningsmæssigt forbundne selskaber besvarede spørgeskemaet. For denne eksporterende producent blev der fastsat en enkelt individuel dumpingmargen, da den blev betragtet som en enkelt økonomisk enhed.

(79) Der var blevet godtaget et tilsagn fra den anden eksporterende producent under den oprindelige undersøgelse. Det blev fastslået, at denne eksporterende producent ikke havde eksporteret den pågældende vare til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. Der kunne derfor ikke fastsættes noget dumpingmargen i forbindelse med den aktuelle undersøgelsesperiode. Det blev imidlertid undersøgt, om det var sandsynligt, at der igen ville forekomme dumping, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe (se betragtning (226) til (233)).

Normal værdi

(80) Den normale værdi for de to producenters del af koncernen blev fastsat separat, da de begge solgte den pågældende vare på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden.

(81) For en af disse producenter fandt intet af hjemmemarkedssalget sted i normal handel, og den normale værdi måtte derfor fastsættes i henhold til artikel 2, stk. 3, i grundforordningen. De opgivne produktionsomkostninger og de faktiske SAG-omkostninger blev benyttet ved beregningen af den normale værdi.

(82) For så vidt angår det beløb, der ville være rimeligt i forbindelse med fortjenesten, blev det først undersøgt, om det kunne fastsættes i overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, litra b), i grundforordningen. Da selskabet ikke fremstillede og solgte andre varer i samme generelle varekategori end den pågældende vare, fastsatte Kommissionen fortjenstmargenen på ethvert andet rimeligt grundlag, jf. artikel 2, stk. 6, litra c), i grundforordningen. Da der ikke forelå mere pålidelige oplysninger, fandt Kommissionen, at de oplysninger, der var afgivet af EF-erhvervsgrenen i anmodningen, var det mest rimelige grundlag, og de blev derfor benyttet.

(83) For den anden producent i denne koncern fandt næsten 90 % af hjemmemarkedssalget sted i normal handel, og den normale værdi for dette salg blev fastsat på grundlag af salgsprisen på hjemmemarkedet, jf. artikel 2, stk. 1, i grundforordningen. For de varetyper, der eksporteredes til Fællesskabet, og for hvilke hjemmemarkedssalget enten slet ikke eller kun i utilstrækkelig grad havde fundet sted i normal handel, blev den normale værdi beregnet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i grundforordningen. I denne forbindelse blev selskabets egne oplysninger om produktionsomkostninger, SAG-omkostninger og fortjeneste i forbindelse med den pågældende vare benyttet.

(84) Den normale værdi blev ikke beregnet for den anden eksporterende producent i Sydafrika, der ikke havde eksporteret den pågældende vare i undersøgelsesperioden.

Eksportpris

(85) For den eksporterende producent, der ikke eksporterede den pågældende vare i undersøgelsesperioden, kunne der ikke fastsættes nogen eksportpris.

(86) Eksportpriserne blev fastsat separat for de to producenter i samme koncern, da de begge havde eksporteret den pågældende vare til Fællesskabet i undersøgelsesperioden.

(87) En af disse producenter foretog hele sit eksportsalg direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet, og eksportprisen blev derfor fastsat i henhold til artikel 2, stk. 8, i grundforordningen.

(88) For alt salg til eksport gennem det forretningsmæssigt forbundne selskab måtte eksportprisen beregnes i henhold til artikel 2, stk. 9, i grundforordningen.

(89) Det blev fremført, at for så vidt angik salg gennem en af de forretningsmæssigt forbundne importører til uafhængige kunder, var kun det forretningsmæssigt forbundne selskab i Sydafrika involveret, og at eksportprisen derfor ikke burde beregnes, men fastsættes på grundlag af de priser, der var betalt eller skulle betales, jf. artikel 2, stk. 8, i grundforordningen. Imidlertid fremgik det af undersøgelsen, at alle forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet, også den pågældende importør, i strid med selskabets påstand var ansvarlige for regelmæssigt at markedsføre varen. Den forretningsmæssigt forbundne importør var derfor klart involveret i salget af den pågældende vare i Fællesskabet, og omkostninger, der var påløbet for denne importør i forbindelse med import og videresalg af varmtvalsede bredbånd i Fællesskabet, måtte fratrækkes eksportprisen, jf. artikel 2, stk. 9, i grundforordningen. Mere vigtigt var priserne mellem den eksporterende producent i Sydafrika og dens forretningsmæssigt forbundne importør i Fællesskabet overførselspriser inden for koncernen. De måtte derfor anses for upålidelige. Eksportprisen for det salg, der havde fundet sted gennem de forretningsmæssigt forbundne importører, måtte derfor beregnes i overensstemmelse med artikel 2, stk. 9, i grundforordningen.

Sammenligning

(90) Der blev foretaget justeringer for provisioner, omkostninger til transport, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, forsikring, emballering, kreditter og bankgebyrer.

(91) Den eksporterende producent hævdede, at opstartsomkostningerne skulle tages i betragtning, og at produktionsomkostningerne for undersøgelsesperioden derfor skulle baseres på oplysninger vedrørende udgangen af 2001 eller begyndelsen af 2002. Kontrolbesøget på stedet viste imidlertid, at produktionen til salg blev indledt allerede i 1999, og at kapacitetsudnyttelsesgraden mellem 1999 og udgangen af undersøgelsesperioden var betydelig, idet selskabet næsten udnyttede hele sin produktionskapacitet. Endelig er alle produktionsudgifter blevet behandlet som en del af de normale omkostningsregnskaber i selskabets interne regnskaber siden juli 1999. Derfor kunne ønsket om at tage opstartomkostninger i undersøgelsesperioden i betragtning ikke imødekommes.

Dumpingmargen

(92) Der blev beregnet en enkelt individuel dumpingmargen for én eksporterende producent i Sydafrika, nemlig den koncern, der bl.a. bestod af to forretningsmæssigt forbundne producenter, da den var den eneste, der havde et eksportsalg.

(93) Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen viste, at der forekom dumping for så vidt angik denne eksporterende producent. Dumpingmargenen blev beregnet på grundlag af det samlede dumpingbeløb, der konstateredes for hver individuel producent i denne koncern. Udtrykt i procent af koncernens samlede cif-importpris, Fællesskabets grænse, udgør dumpingmargenen følgende: Iscor Steel, Saldanha Steel, Macsteel International South Africa (Pty) Ltd og Macsteel International UK Ltd: 85,1 %.

(94) Som nævnt i betragtning (79) eksporterede en eksporterende producent i Sydafrika ikke den pågældende vare i undersøgelsesperioden. Der kunne derfor ikke fastsættes nogen ny dumpingmargen for dette selskab.

(95) Der var en høj grad af samarbejdsvilje i Sydafrika, og restdumpingmargenen blev fastsat på grundlag af niveauet for det samarbejdende selskab, der havde den højeste dumpingmargen, for derved at sikre eventuelle foranstaltningers effektivitet; denne margen var på 85,1 %.

7. Tyrkiet

(96) Den eneste kendte eksporterende producent i Tyrkiet besvarede spørgeskemaet. Denne eksporterende producent havde en forretningsmæssigt forbundet kunde, som hovedsagelig benyttede de indkøbte mængder som råmateriale til yderligere forarbejdning, men som i undersøgelsesperioden også videresolgte meget små mængder af den pågældende vare både til hjemmemarkedet og til Fællesskabet. I begge tilfælde udgjorde de videresolgte mængder mindre end 1 % af den eksporterende producents samlede salg. Den eksporterende producents direkte salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet og i Fællesskabet blev derfor anset for tilstrækkeligt repræsentativt. Det blev derfor besluttet at se bort fra det salg, der havde fundet sted gennem den forretningsmæssigt forbundne kunde.

Normal værdi

(97) Da Tyrkiet havde en betydelig inflation i undersøgelsesperioden, blev den normale værdi fastsat på månedligt grundlag for at begrænse eventuelle forvridninger som følge heraf.

(98) Ca. en tredjedel af hjemmemarkedssalget fandt sted i normal handel, og den normale værdi for dette salg blev derfor fastsat i henhold til artikel 2, stk. 1, i grundforordningen.

(99) For det resterende hjemmemarkedssalg blev den normale værdi beregnet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i grundforordningen.

(100) For så vidt angår produktionsomkostningerne fordelte selskabet omkostningerne på de forskellige solgte typer af varmtvalsede bredbånd på grundlag af en statistisk koefficient, der tog hensyn til forskelle i varernes bredde, tykkelse og stålkvalitet. Denne fordelingsmetode blev imidlertid reelt aldrig benyttet i selskabets omkostningsregnskaber, men kun foreslået med henblik på denne procedure. I selskabets omkostningsregnskaber blev produktionsomkostningerne anført efter type (varekategorier). Det kunne ikke fastslås, hvorvidt omkostningsfordelingen på grundlag af den statistiske koefficient var mere præcis end fordelingsmetoden på grundlag af varekategorier. Det fandtes derfor mere hensigtsmæssigt at benytte den fordelingsmetode, som selskabet havde anvendt i dets regnskaber, dvs. månedlige produktionsomkostninger pr. varekategori. Denne fremgangsmåde blev også godtaget af selskabet.

(101) Produktionsomkostningerne for varekategorier, for hvilke den eksporterende producent ikke gav oplysninger om omkostningerne i bestemte måneder, blev fastsat på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, dvs. på grundlag af de højeste konstaterede omkostninger for enhver anden varekategori i samme måned. Selskabet anfægtede denne fremgangsmåde. Selskabet afgav imidlertid modstridende oplysninger om produktions- og salgsmængden og fremlagde endvidere ikke dokumentation for, at den af Kommissionen benyttede metode var urimelig. Kommissionens fremgangsmåde blev derfor anset for den mest passende.

(102) Den normale værdi blev beregnet på grundlag af produktionsomkostningerne med tillæg af et rimeligt beløb til dækning af SAG-omkostninger og fortjeneste. For så vidt angår SAG-omkostningerne på hjemmemarkedet benyttedes de omkostninger, der blev konstateret under kontrolbesøget, dvs. på grundlag af varekategorier (varetyper). Fortjenstmargenen blev fastsat på grundlag af hjemmemarkedssalget i normal handel, jf. artikel 2, stk. 6, i grundforordningen.

Eksportpris

(103) Det af selskabet opgivne eksportsalg blev oprindeligt omregnet fra dollars til tyrkiske lira på grundlag af de månedlige vekselkurser, der oplystes af Kommissionens tjenestegrene. På grund af den stærke inflation i Tyrkiet i undersøgelsesperioden fandtes det mere nøjagtigt at benytte den tyrkiske centralbanks daglige vekselkurser som oplyst på stedet.

(104) Eksportsalget blev fastsat i henhold til artikel 2, stk. 8, i grundforordningen.

Sammenligning

(105) Der blev indrømmet justeringer for forskelle i kreditomkostninger, udskudte rabatter samt håndterings-, lastnings- og pakningsomkostninger.

(106) Der blev udtrykt ønske om en justering af den normale værdi for forskelle i kreditomkostninger. Undersøgelsen viste imidlertid, at den eksporterende producent ikke havde pådraget sig sådanne kreditomkostninger. Det konstateredes, at selv om selskabet indrømmede såkaldte "udskudte betalingsbetingelser", var det kunden og ikke selskabet, der bar omkostningerne ved den indrømmede kredit. Det konstateredes, at systemet fungerede således: Kunden udstedte en obligation på fakturabeløbet. På obligationens udløbsdato indkasserede den eksporterende producent et beløb svarende til salgsprisen plus renter. I forbindelse med denne undersøgelse er der imidlertid ved sammenligningen kun taget hensyn til det beløb, der svarer til salgsprisen, dvs. uden renter. Det var derfor ikke berettiget at foretage en justering. Den eksporterende producent modsatte sig disse konklusioner, men kunne ikke fremlægge dokumentation, der kunne drage dem i tvivl. Kravet måtte derfor afvises.

(107) Den eksporterende producent gav også oplysninger om sit eksportsalg til Fællesskabet, som kunne verificeres, og som derfor blev fratrukket eksportprisen ved beregningen af dumpingmargenen. Efter at være blevet underrettet om resultaterne hævdede den eksporterende producent imidlertid, at disse omkostninger ikke burde tages i betragtning, da de ikke havde nogen indvirkning på fastsættelsen af salgsprisen. Dette nye argument kunne ikke underbygges med beviser og måtte derfor afvises.

(108) For så vidt angår justeringen for udskudte rabatter på hjemmemarkedet angav selskabet modstridende oplysninger. Efter undersøgelse af alle oplysninger og forklaringer måtte det konkluderes, at det ikke var muligt at etablere en direkte sammenhæng mellem de indrømmede rabatter og salget af den pågældende vare i undersøgelsesperioden. Der blev desuden ikke fremlagt bevis for, at rabatterne vedrørende dette salg rent faktisk var blevet betalt. Selskabet gav oplysninger om udskudte rabatter for salget af en hel kategori af varer (varmtvalsede produkter), herunder den pågældende vare, men beløbene for rabatter i forbindelse med hjemmemarkedssalget af varmtvalsede bredbånd i undersøgelsesperioden kunne ikke specificeres. Kravet måtte derfor afvises.

(109) Selskabet oplyste ikke håndterings- og lastningsomkostninger for hjemmemarkeds- og eksportsalget af den pågældende vare, selv om det blev anmodet herom i spørgeskemaet. Under kontrolbesøget blev selskabet igen anmodet om at give nærmere oplysninger om disse omkostninger, hvilket imidlertid ikke skete.

(110) Da der ikke forelå mere pålidelige oplysninger måtte Kommissionen beregne de relevante justeringer på grundlag af skøn i overernsstemmelse med artikel 18 i grundforordningen. Det fandtes, at den mest rimelige metode var at basere beregningen af de relevante justeringer på de omkostninger, der var fundet og verificeret for det egyptiske selskab, der var omfattet af samme procedure. Dette egyptiske selskab mindede meget om det tyrkiske selskab med hensyn til de relevante elementer, idet begge selskaber er beliggende ved kysten og har deres egne havnefaciliteter. De således fastsatte håndterings- og lastningsomkostninger blev fratrukket den normale værdi og eksportprisen.

(111) Selskabet krævede også en justering for forskelle i fysiske egenskaber mellem den vare, der solgtes på hjemmemarkedet, og den vare, der eksporteredes til Fællesskabet. Størrelsen af den ønskede justering var baseret på den årlige gennemsnitlige forskel mellem produktionsomkostningerne efter disse varetypers bredde, tykkelse og stålkvalitet i undersøgelsesperioden. Som ovenfor nævnt fandtes det, at der ikke var nogen omkostningsforskelle knyttet til disse faktorer.

(112) Selskabet fremførte efterfølgende, at forskellene i fysiske egenskaber skulle beregnes på grundlag af prislister, der var afgivet under undersøgelsen. Det skal først bemærkes, at dette blev fremført på et meget sent tidspunkt i proceduren, og at de oplysninger, som blev afgivet i denne forbindelse, var ufuldstændige og under alle omstændigheder ikke kunne verificeres. Det skal endelig bemærkes, at Kommissionen i den aktuelle undersøgelse benyttede interne varekoder, der henviste til forskellige varekategorier som identificeret af selskabet i dets regnskaber. Det fandtes, at disse varetyper er identiske på hjemmemarkedet og eksportmarkedet, og det var derfor muligt at foretage en sammenligning, uden at der var behov for talrige justeringer.

Dumpingmargen

(113) Eksportsalget til EF fandt sted på fob-basis. Omkostninger til søtransport og forsikring blev fastsat på grundlag af oplysninger fra den tyrkiske eksporterende producent.

(114) Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen viste, at der forekom dumping for så vidt angik den samarbejdende eksporterende producent. Udtrykt i procent af cif-importprisen, Fællesskabets grænse, udgør dumpingmargenen følgende: Ere/li Demir ve Celik Fabrikalari T.A.n, Zonguldak, Turkey: 11,5 %.

(115) Der var en høj grad af samarbejdsvilje i Tyrkiet, og restdumpingmargenen blev derfor fastsat til niveauet for det samarbejdsvillige selskab, dvs. 11,5 %.

D. DEFINITION AF ERHVERVSGRENEN I FÆLLESSKABET

1. Produktionen i Fællesskabet

(116) I undersøgelsesperioden fremstilledes varmtvalsede bredbånd i Fællesskabet af:

- ni klagende producenter, som samarbejdede i forbindelse med proceduren, men hvoraf en ikke kunne afgive alle de oplysninger, som var nødvendige for undersøgelsen

- syv ikke-klagende producenter, som kun delvist samarbejdede i forbindelse med proceduren, men som afgav generelle oplysninger til Kommissionen; seks selskaber støttede klagen, og et selskab gav ikke udtryk for sin holdning.

(117) De varmtvalsede bredbånd, der fremstilles af disse selskaber tilsammen, udgør produktionen i Fællesskabet i henhold til artikel 4, stk. 1, i grundforordningen.

2. Definition af erhvervsgrenen i Fællesskabet

(118) De otte fuldt ud samarbejdsvillige EF-producenter, der støttede klagen og afgav tilstrækkelige oplysninger, tegnede sig i undersøgelsesperioden for en betydelig del af den samlede produktion i Fællesskabet af varmtvalsede bredbånd, nærmere bestemt 60,2 %.

(119) Det konstateredes, at de købte fra de pågældende lande. I undersøgelsesperioden svarede de købte mængder til mindre end 0,4 % af EF-erhvervsgrenens egen produktion bestemt for det frie marked og til mindre end 0,15 % af EF-erhvervsgrenens samlede produktion. For det selskab, der foretog de største indkøb fra de pågældende lande, var de tilsvarende tal henholdsvis 1,61 % og 0,81 %. Der er fremsat bemærkninger vedrørende sondringen mellem den produktion, der er bestemt for det frie marked, og den samlede produktion i punkt E.1. (betragtning (121) til (126)).

(120) Da de tegner sig for en betydelig andel af den samlede produktion i Fællesskabet og kun købte små mængder fra de pågældende lande, ansås de otte ovennævnte producenter i Fællesskabet for at udgøre EF-erhvervsgrenen, jf. artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, i grundforordningen. De benævnes i det følgende "EF-erhvervsgrenen".

E. SKADE

1. Fastlæggelse af det relevante fællesskabsmarked

(121) Med henblik på at fastslå, om EF-erhvervsgrenen led skade, og på at bestemme forbruget og de forskellige økonomiske indikatorer for EF-erhvervsgrenens situation blev det undersøgt, hvorvidt og i hvilken grad den efterfølgende anvendelse af EF-erhvervsgrenens produktion af den pågældende vare skulle tages i betragtning i analysen.

(122) Varmtvalsede bredbånd benyttes som et mellemmateriale for andre stålprodukter (såsom brede og smalle bånd, koldtvalsede produkter og hule produkter) i samme stålværk eller samme koncern af selskaber, eller de videresælges uændret til en tredjepart, uanset om denne er forretningsmæssigt forbundet eller ej. Førstnævnte mulighed betegnes som bundet anvendelse. Salg til tredjeparter kan ske på det frie marked, men kan også under særlige betingelser være bundne, nemlig når de ikke foregår på almindelige markedsbetingelser, eller når kunderne ikke har et frit leverandørvalg.

(123) I forbindelse med undersøgelsen defineredes bundet anvendelse som intern levering af produktionen i værket eller inden for en koncern af virksomheder med henblik på yderligere forarbejdning. Hvor der forekom bundet anvendelse, var interne overførsler ikke ledsaget af fakturaer, eller de var salg til overførselspriser, som ikke var fastsat på markedsvilkår, eller de fandt sted til et selskab, der ikke havde mulighed for frit at vælge leverandør. Den bundne anvendelse måtte derfor analyseres med hensyn til den producerede mængde og denne mængdes andel af den samlede produktion. Alle andre situationer blev betragtes som salg på det frie marked.

(124) For at give et så fuldstændigt billede af EF-erhvervsgrenens situation som muligt blev der indhentet og analyseret oplysninger om alle aktiviteter i forbindelse med varmtvalsede bredbånd, og det blev fastslået, om varen var bestemt for bundet anvendelse eller for det frie marked. Varmtvalsede bredbånd bestemt til bundet anvendelse fandtes ikke at være direkte påvirket af importen af samme vare. Derimod fandtes den produktion, der var bestemt for salg på det frie marked, at være i direkte konkurrence med importen af varmtvalsede bredbånd, fordi den fandt sted på normale markedsvilkår, hvilket indebærer frit valg af leverandør. Opmærksomheden blev derfor koncentreret om det frie marked. Når det var berettiget, blev oplysningerne om salget på det frie marked og bunden anvendelse kombineret, men der blev ved analysen også taget særskilt hensyn til det frie marked og bundne leverancer, når dette var nødvendigt og muligt.

(125) Det fremgik af undersøgelsen, at der bedst kunne fremsættes bemærkninger til visse økonomiske indikatorer for EF-erhvervsgrenen ved henvisning til den samlede aktivitet. Produktionskapaciteten, produktionen (for både den bundne anvendelse og salget på det frie marked), kapacitetsudnyttelsen, produktionsomkostningerne, lagrene, investeringerne, beskæftigelsen og produktiviteten afhænger af alle aktiviteter i forbindelse med varmtvalsede bredbånd, uanset om de producerede varer leveres videre inden for en koncern med henblik på yderligere forarbejdning, eller om de sælges på det frie marked.

(126) De øvrige økonomiske indikatorer i forbindelse med EF-erhvervsgrenen vil særlig blive analyseret og evalueret i forhold til situationen på det frie marked, hvor der findes målelige markedsvilkår, og hvor transaktioner finder sted på normale markedsbetingelser, hvilket indebærer frit valg af leverandør: navnlig salgsmængde og salgspriser på fællesskabsmarkedet, eksportmængde og priser. I denne forbindelse blev forbruget og markedsandelene fastsat på grundlag af salget på det frie marked og importen.

2. Forbruget i Fællesskabet

(127) Forbruget i Fællesskabet blev fastsat på grundlag af EF-erhvervsgrenen og de øvrige fællesskabsproducenters salg af varmtvalsede bredbånd på fællesskabsmarkedet, oplysninger fra Eurostat og besvarelserne af spørgeskemaerne om de importerede mængder med oprindelse i de pågældende lande og i andre tredjelande.

>TABELPOSITION>

(128) Forbruget af varmtvalsede bredbånd i Fællesskabet var næsten uændret i den betragtede periode.

3. Importen til Fællesskabet af varmtvalsede bredbånd med oprindelse i de pågældende lande

(129) Kommissionen overvejede, om importen af varmtvalsede bredbånd med oprindelse i Bulgarien, Egypten, Ungarn, Slovakiet, Sydafrika og Tyrkiet skulle vurderes kumulativt i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4, i grundforordningen. Det fastsættes i denne artikel, at importen skal vurderes kumulativt, når den dumpingmargen, der er fastlagt for importen fra hvert land, er højere end den minimumsværdi, der er defineret i artikel 9, stk. 3, i grundforordningen, og den indførte mængde ikke er ubetydelig, og vilkårene for konkurrencen mellem de importerede varer og vilkårene for konkurrencen mellem de importerede varer og de i Fællesskabet fremstillede varer gør en sådan vurdering hensigtsmæssig.

3.1. Ubetydelig import

(130) Det fremgik af Eurostats statistikker og besvarelserne af spørgeskemaerne, at importen med oprindelse i Iran og Libyen lå under den grænse på 1 %, der er anført i artikel 5, stk. 7, i grundforordningen. Proceduren bør derfor afsluttes for disse to lande. Importen fra disse lande vil ikke desto mindre blive taget i betragtning ved analysen af årsagssammenhængen under andre faktorer end dumpingimporten.

3.2. Kumulativ vurdering af importen

(131) Egypten, Ungarn, Sydafrika og Slovakiet fremsatte krav om, at de ikke skulle kumuleres med de øvrige lande, og at virkningerne af importen fra disse lande således skulle vurderes isoleret fra importen fra de andre lande, der var berørt af denne procedure.

3.2.1. Ungarn

(132) Den ungarske eksporterende producent hævdede, at udviklingen i importen fra selskabet i perioden 1998-2001 og selskabets tilsvarende forholdsvis stabile markedsandel samt faldet i importen mellem 2000 og undersøgelsesperioden (marginalt over ubetydelighedsgrænsen) skulle medføre dekumulation fra de øvrige relevante lande og tillade en isoleret evaluering.

>TABELPOSITION>

(133) Importen fra Ungarn steg udtrykt i mængde med 5 % i perioden 1998-2001, mens markedsandelen svingede mellem 1 % og 1,2 %. Undersøgelsen viste imidlertid også, at importen fra Ungarn modsat al anden import faldt mellem 2000 og undersøgelsesperioden med 12 %, hvilket førte til tab af markedsandel til lige over 1 %. Desuden var priserne på en stor del af det ungarske salg de højeste for alle erhvervsdrivende (både EF-producenter og import). Kommissionen finder derfor, at de konkurrencevilkår, på hvilke ungarske varmtvalsede bredbånd solgtes på fællesskabsmarkedet, var forskellige fra de vilkår, der gjaldt for de øvrige berørte selskaber, og at virkningerne af denne import derfor måtte vurderes særskilt.

(134) Udviklingen i importen af varmtvalsede bredbånd med oprindelse i Ungarn afveg derfor grundlæggende fra den udvikling, der kunne iagttages for de øvrige relevante lande. Det er derfor berettiget at analysere de mulige virkninger af importen fra Ungarn isoleret set. Kravet blev derfor imødekommet.

3.2.2. Egypten

(135) En egyptisk eksporterende producent fremførte på grundlag af tal fra Eurostat, at dens høje gennemsnitlige importpris, der var stabil i perioden 2000-2001, gjorde landet anderledes end de andre berørte lande som følge af en angivelig forskel i prispolitikken.

(136) Under kontrolbesøget konstateredes det, at den samarbejdsvillige egyptiske eksporterende producent eksporterede til Fællesskabet til en cif-pris, der var sammenlignelig med de øvrige af undersøgelsen berørte eksporterende producenters pris. Denne direkte eksport til EU i undersøgelsesperioden tegnede sig for 76,5 % af den mængde, der var opgivet af Eurostat.

(137) Den høje gennemsnitlige importpris i henhold til Eurostats tal kunne tilskrives de særlige leveringsbetingelser for en ikke-forretningsmæssigt forbundet forhandlers import af varmtvalsede bredbånd af egyptisk oprindelse. Denne EF-forhandler leverede ufortoldede egyptiske varmtvalsede bredbånd til en vigtig bruger af denne vare i Fællesskabet. Denne bruger forestod selv toldbehandlingen og oplyste toldmyndighederne en cif-købsværdi og pris pr. ton, der svarede til Eurostats tal. Den rapporterede importværdi omfattede derfor det dækningsbidrag, som blev opnået af EF-forhandleren, der var den første uafhængige køber af varmtvalsede bredbånd i Fællesskabet. De tal, der blev konstateret under kontrolbesøget hos den samarbejdsvillige egyptiske eksporterende producent, blev derfor bekræftet.

(138) Den importerede mængde af varmtvalsede bredbånd med oprindelse i Egypten nidobledes i løbet af den betragtede periode og steg med 66 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden. Dens markedsandel nåede 1,52 % i undersøgelsesperioden, sammenholdt med 0,17 % i 1998 og 0,88 % i 2000.

(139) Da der ikke kunne konstateres nogen væsentlig forskel i udviklingstendenserne for den samlede pris, mængde og markedsandel i forhold til de andre berørte lande, blev kravet om, at virkningerne af importen med oprindelse i Egypten skulle vurderes isoleret, derfor afvist.

3.2.3. Sydafrika

(140) En sydafrikansk eksporterende producent fremførte, at det ikke var berettiget at foretage en kumulativ vurdering med hensyn til Sydafrika, fordi dets markedsandelen havde udviklet sig anderledes i den betragtede periode, og mere præcist fordi denne markedsandel angiveligt var ubetydelig og faldende.

(141) Det skal bemærkes, at sandsynligheden for fortsat eller genopstående skadelig dumping skal undersøges i en fornyet undersøgelse, og at spørgsmålet om markedsandel i den forbindelse er irrelevant. Sydafrikas andel af salget på det frie marked i Fællesskabet i undersøgelsesperioden fandtes imidlertid ikke at være ubetydelig. Fra 1998 til 2000 forekom der rent faktisk et fald i markedsandelen, der bragte denne ned under ubetydelighedsgrænsen. Uanset indførelsen af antidumpingforanstaltninger i februar 2000 mere end tredobledes importen udtrykt i mængde imidlertid, svarende til en markedsandel på 1,09 % i undersøgelsesperioden. Det kunne derfor ikke bekræftes, at markedsandelen som hævdet havde været faldende, og endvidere fandtes det, at importen med oprindelse i Sydafrika i undersøgelsesperioden havde fundet sted til dumpingpriser. Der blev desuden ikke påberåbt forskelle i konkurrencevilkår, og der blev ikke påvist sådanne.

(142) Kravet om, at virkningerne af importen af varmtvalsede bredbånd med oprindelse i Sydafrika skulle analyseres særskilt, blev derfor afvist.

3.2.4. Slovakiet

(143) Den slovakiske eksporterende producent hævdede, at den kun tegnede sig for en ubetydelig import til Fællesskabet, hvis salget til producenter i Fællesskabet blev fradraget dens samlede salg til Fællesskabet, og at den solgte gennem andre distributionskanaler og ved anvendelse af en anden markedsføringsstrategi end de øvrige berørte lande.

(144) For så vidt angår salget til producenter i Fællesskabet skal det bemærkes, at det salg, som den slovakiske eksporterende producent ønskede udeladt, fandt sted til dumpingpriser på det frie marked. Der er derfor ingen grund til ikke at medtage dette salg i analysen.

(145) Der blev ikke modtaget nogen dokumentation, der gør det muligt at konkludere, at de påståede anderledes distributionskanaler og markedsføringsstrategier ville have ført til konkurrencevilkår, der var anderledes end for de andre berørte lande.

(146) Endelig er de samlede importtendenser i overensstemmelse med den samlede tendens for de pågældende lande. Efter en forholdsvis stabil periode mellem 1998 og 2000 mere end fordobledes importen fra Slovakiet af varmtvalsede bredbånd mellem 2000 og undersøgelsesperioden, således at markedsandelen steg fra 1,24 procentpoint til 2,83 procentpoint, hvilket er vel over de minimis-niveauet.

(147) Kravet om, at virkningerne af importen fra Slovakiet af varmtvalsede bredbånd skulle vurderes særskilt, blev derfor afvist.

3.2.5. Konklusion vedrørende kumulativ vurdering af importen

(148) Af ovennævnte årsager konkluderedes det, at alle betingelser for at kumulere importen med oprindelse i Bulgarien, Egypten, Slovakiet, Sydafrika og Tyrkiet var opfyldt.

(149) Situationen fandtes at være en anden for Ungarn, særlig i betragtning af udviklingen i importmængden mellem 2000 og undersøgelsesperioden samt salgsprisernes størrelse i undersøgelsesperioden. Den samlede import var forholdsvis stabil i løbet af den betragtede periode og faldt endda med 12 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden. Desuden var priserne på de vigtigste typer af varmtvalsede bredbånd importeret fra Ungarn højere end for alle andre berørte selskaber, der solgte denne vare på fællesskabsmarkedet i undersøgelsesperioden. Det fandtes derfor, at importen fra dette land ikke skulle kumuleres med importen fra de øvrige berørte lande.

3.3. Kumulativ udvikling i importen med oprindelse i Bulgarien, Egypten, Slovakiet, Sydafrika og Tyrkiet

>TABELPOSITION>

(150) Den importerede mængde fra Bulgarien, Egypten, Slovakiet, Sydafrika og Tyrkiet steg betydeligt i løbet af perioden fra 1998 til 2001, nemlig med 64 %. Efter et mindre importniveau i 1999 og 2000 var stigningen mest udtalt mellem 2000 og 2001, hvor importen steg med 90 %.

(151) Eurostats statistikker viser, at den gennemsnitlige importpris på varmtvalsede bredbånd fra Bulgarien, Egypten, Slovakiet, Sydafrika og Tyrkiet faldt med 2 % i perioden fra 1998 til 2001. Statistikkerne inkluderer imidlertid det højere prisniveau for Egypten, der er omhandlet i betragtning (135) til (137), hvilket betyder, at det gennemsnitlige kumulative prisniveau faktisk er lavere. Navnlig faldt den gennemsnitlige importpris mellem 2000 og undersøgelsesperioden med over 12 %.

(152) Markedsandelen for importen fra Bulgarien, Egypten, Slovakiet, Sydafrika og Tyrkiet steg betydeligt i perioden fra 1998 til 2001, og denne stigning var særlig udtalt mellem 2000 og 2001, hvor markedsandelen næsten fordobledes.

3.4. Prisunderbud

(153) Med henblik på at fastsætte prisunderbuddet undersøgte Kommissionen prisoplysningerne for undersøgelsesperioden. De pågældende salgspriser for EF-erhvervsgrenen er nettopriser efter fradrag af rabatter og nedslag. Disse priser justeredes om nødvendigt til ab fabrik, dvs. med fradrag af fragtomkostninger i Fællesskabet. Importpriserne var også nettopriser efter fradrag af rabatter og nedslag, om nødvendigt justeret til cif-priser, Fællesskabets grænse. Prissammenligningen fandt sted i samme handelsled.

(154) De vejede gennemsnitlige prisunderbudsmargener, udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens salgspriser, tyder på, at den slovakiske eksporterende producent i undersøgelsesperioden i gennemsnit underbød EF-erhvervsgrenens salgspriser med 3,7 %. Det fandtes også, at de pågældende eksporterende producenter underbød visse typer varmtvalsede bredbånd med op til 17,7 %.

(155) Desuden blev den prisdæmpende virkning vurderet. Denne virkning fremgik af, at EF-erhvervsgrenen havde et betydeligt tab af markedsandel (-3,7 procentpoint mellem 2000 og undersøgelsesperioden) og måtte sænke sine priser betydeligt (-10 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden) for at undgå yderligere tab af ordrer i undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrene led ikke desto mindre betydelige tab i undersøgelsesperioden.

4. EF-erhvervsgrenens situation

4.1. Analyse af faktorer af relevant for de samlede aktiviteter i forbindelse med varmtvalsede bredbånd

4.1.1. Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse

>TABELPOSITION>

(156) EF-erhvervsgrenens produktion af og produktionskapacitet for varmtvalsede bredbånd gælder den kombinerede bundne produktion og produktionen bestemt for det frie marked. Den samlede produktion faldt med 8 % i løbet af den betragtede periode, mens kapaciteten var forholdsvis stabil og steg med 1 %; den kombinerede virkning heraf var, at kapacitetsudnyttelsen faldt fra 86,5 % til 79 %.

(157) Det skal bemærkes, at produktionsfaciliteterne også kan benyttes til at fremstille varer, der ikke er omfattet af denne procedure, såsom legerede bredbånd eller smalle bånd. Kapacitetsudnyttelsen er derfor blevet fastsat på grundlag af den kapacitet, der officielt var opgivet til Kommissionen inden for rammerne af EKSF-traktaten. Denne tekniske kapacitet tager hensyn til faktorer såsom ferieperioder, opsætningstider og perioder, hvor udstyret ikke bruges på grund af vedligeholdelse. I stålsektoren er afgørende, at der opretholdes en høj produktionskapacitet.

(158) Da produktionskapaciteten kan benyttes i forbindelse med en række produkter, bør den have begrænset betydning som skadesbestemmende faktor for varmtvalsede bredbånd. Faldet i produktionen af varmtvalsede bredbånd mellem 2000 og undersøgelsesperioden og det tilsvarende fald i kapacitetsudnyttelsen tillægges imidlertid fortsat relevans.

>TABELPOSITION>

(159) Produktionen til det frie marked faldt med 11 % generelt mellem 1998 og undersøgelsesperioden. Nærmere bestemt var det forholdsvis stabilt i perioden 1998 til 2000, men faldt med omkring 10 % i undersøgelsesperioden.

(160) På samme måde faldt den bundne produktion med 6 % i løbet af den betragtede periode. Igen nærmere bestemt steg den med 4 % mellem 1998 og 2000, men faldt med 9 % i undersøgelsesperioden.

(161) Produktionen af varmtvalsede bredbånd til bundne formål hjalp EF-erhvervsgrenen til at opretholde kapacitetsudnyttelsen. Forholdet mellem produktionen til bundne formål og til det frie marked var imidlertid ret stabilt, og for begge produktionstypers vedkommende var der tale om et betydeligt fald mellem 2000 og undersøgelsesperioden.

4.1.2. Lagre

>TABELPOSITION>

(162) Lagrene af egenproducerede varmtvalsede bredbånd omfatter både bredbånd til bunden anvendelse og bredbånd, der sælges på det frie marked. I praksis skelner selskaber ikke mellem, om deres lagerbeholdninger skal benyttes til bundne formål eller sælges på det frie marked. Varmtvalsede bredbånd fremstilles snarere i henhold til forretningsmæssigt forbundne eller ikke-forbundne kunders specifikationer eller for de mest benyttede eller solgte specifikationer til interne formål eller salg på det frie marked fra lagrene. I forhold til den samlede produktion (til bunden anvendelse og salg på det frie marked) var lagerbeholdningernes betydning ret konstant i perioden 1998 til 2001.

4.1.3. Produktions- og lønomkostninger

>TABELPOSITION>

(163) Stigningen i produktionsomkostningerne kan tilskrives yderligere afskrivninger efter investeringer i nye processer, navnlig i 2000, og virkningerne af den lavere producerede mængde, der førte til, at visse faste udgifter såsom afskrivninger blev fordelt på en mindre mængde og derved øgede enhedsomkostningerne pr. fremstillet ton.

(164) I denne forbindelse steg gennemsnitslønnen pr. ansat med 2,5 % mellem 1998 og undersøgelsesperioden, hvilket svarer til inflationen på årsbasis i samme periode.

4.1.4. Investeringer

>TABELPOSITION>

(165) Investeringerne har traditionelt været betydelige og omfatter både udskiftning af maskiner og udstyr og de allerede nævnte investeringer i nye processer. De sidstnævnte investeringer, der hovedsagelig fandt sted i 2000, faldt sammen med indførelsen af antidumpingforanstaltninger efter den i betragtning (2) nævnte procedure, hvilket tyder på en forventet forbedring af markedsvilkårene.

4.1.5. Beskæftigelse og produktivitet

>TABELPOSITION>

(166) Beskæftigelsen i forbindelse med den pågældende vare faldt med 9 % i løbet af den betragtede periode, idet det største årlige fald (4 %) fandt sted mellem 2000 og undersøgelsesperioden.

(167) Produktivitetsforbedringen mellem 1998 og 1999 skyldtes faldet i beskæftigelsen. Mellem 1999 og 2000 muliggjorde kombinationen af øget produktion og reduceret beskæftigelse den mest udtalte stigning i produktiviteten i den betragtede periode. Mellem 2000 og undersøgelsesperioden kunne den yderligere reduktion af antallet af ansatte ikke opveje faldet i produktionen, hvilket bragte produktiviteten tilbage til niveauet fra 1999.

4.2. Analyse af faktorer af relevans for aktiviteter i forbindelse med varmtvalsede bredbånd på det frie marked

4.2.1. Salgsmængde, salgspris, markedsandel og vækst

>TABELPOSITION>

(168) Salget i Fællesskabet var udtrykt i mængde forholdsvist stabilt mellem 1998 og 2000, men faldt med 10 % i undersøgelsesperioden.

(169) De gennemsnitlige salgspriser faldt med 6 % i perioden fra 1998 til undersøgelsesperioden. Efter et meget stort fald i 1999, hvor gennemsnitspriserne var 21 % lavere end i 1998, nåede priserne i 2000 igen lidt op over 1998-niveauet. Mellem 2000 og undersøgelsesperioden faldt priserne imidlertid igen med 9 %.

(170) I perioden 1998-2001 tabte EF-erhvervsgrenen markedsandel med 4,5 procentpoint, idet det største tab i et enkelt år fandt sted mellem 2000 og 2001, hvor der blev tabt markedsandele på 3,7 procentpoint.

4.2.2. Faktorer, der påvirkede hjemmemarkedspriserne

(171) Det fremgik af undersøgelsen, at EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige trykkede salgspris mere eller mindre lå på samme niveau som prisen på dumpingimporten af varmtvalsede bredbånd i undersøgelsesperioden. Type for type fandtes det imidlertid, at de pågældende eksporterende producenters priser i visse tilfælde lå væsentligt under EF-erhvervsgrenens priser. Kombinationen af denne form for underbud og den øgede dumpingimport fra de pågældende lande påvirkede med sikkerhed EF-erhvervsgrenens hjemmemarkedspriser. Faldet i hjemmemarkedspriserne mellem 2000 og undersøgelsesperioden fandt sted nøjagtig samtidig med den største stigning i dumpingimporten, hvilket forårsagede et nedadgående pres på salgspriserne på fællesskabsmarkedet.

4.2.3. Rentabilitet

>TABELPOSITION>

(172) Trods stigningen i produktionsomkostningerne i 2000 blev EF-erhvervsgrenen igen rentabel på grund af stigningen i salgspriserne, der blev påvirket af indførelsen af antidumpingtold på dumpingimporten efter den i betragtning (2) omhandlede procedure. Efterfølgende faldt det gennemsnitlige prisniveau med 10 % mellem 2000 og 2001, men produktionsomkostningerne steg med 9 %, og der forvoldtes derved tab på 9 %. Kombinationen af lavere salgspriser og mindre produktionsmængde, der betød højere produktionsomkostninger pr. ton, førte til betydelige tab for EF-erhvervsgrenen i undersøgelsesperioden.

4.2.4. Afkast af investeringer

(173) De oplysninger, der blev afgivet om investeringer, vedrører produktionskapaciteten, der betjener både de bundne brugeres og det frie markeds behov. Nettoresultatet af salget på det frie marked vedrører imidlertid kun den produktionskapacitet, der teoretisk set svarer til dette salg. Afkastet af investeringerne, der blev beregnet ved at dividere nettoresultatet af salget på det frie marked med den teoretiske andel af anskaffelsesværdien af investeringer vedrørende dette salg, var -6,5 % i undersøgelsesperioden mod 9,6 % i 2000.

4.2.5. Likviditet og evne til at tilvejebringe kapital

(174) EF-erhvervsgrenens likviditet var negativ i undersøgelsesperioden, hvilket betyder, at de kontante udgifter var større end de kontante indtægter, og at de finansielle resultater var utilstrækkelige til at dække afskrivninger, værdijusteringer og hensættelser. De fortsatte investeringer kunne derfor ikke sikres uden at tiltrække yderligere ekstern finansiering.

(175) Evnen til at tilvejebringe kapital fandtes ikke at være påvirket af de negative resultater i undersøgelsesperioden, idet der blev opnået fode finansielle resultater i 2000. Desuden udgør varmtvalsede bredbånd kun en del af stålselskabernes samlede aktiviteter og er derfor ikke den eneste faktor, der påvirker disse virksomheders samlede finansielle evne.

4.2.6. Dumpingens størrelse og virkningen af tidligere dumping og subsidiering

(176) I betragtning af størrelsen af og priserne på dumpingimporten kan virkningerne for EF-erhvervsgrenen af de faktiske væsentlige dumpingmargener ikke anses for at være ubetydelige.

(177) I betragtning af stålindustrien karakter samt indholdet af betragtningerne (165) ovenfor og (243) herunder, anses EF-erhvervsgrenen stadig for at være i gang med at genoprette de negative virkninger af tidligere dumping og subsidiering.

4.3. Bundne formål

>TABELPOSITION>

(178) Nogle indikatorer vedrørende bunden anvendelse indgår i analysen af alle aktiviteter i forbindelse med den pågældende vare (nemlig produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse, produktionsomkostninger, lagerbeholdninger, investeringer, beskæftigelse og produktivitet). For visse faktorer, der er analyseret ovenfor i forbindelse med det frie marked (salgsmængde, priser og rentabilitet), er de modtagne oplysninger ifølge deres natur ikke egnet til en umiddelbar og objektiv sammenligning med de oplysninger, der blev indhentet om det frie marked. Ikke desto mindre fandtes der ingen beviser for, at det var mere rentabelt at fremstille varen med henblik på bunden anvendelse end til det frie marked. Denne analyse fokuserer derfor på produktionen til bunden anvendelse og undersøger, om udviklingen her er sammenlignelig med udviklingen for det frie (og samlede) marked.

(179) Produktionen til bundet anvendelse steg med over 1 mio. tons eller 4 % mellem 1998 og 2000, således at EF-erhvervsgrenen kunne øge den samlede produktion, selv om produktionen til det frie marked var næsten uændret. Mellem 2000 og undersøgelsesperioden faldt den bundne anvendelse imidlertid med 9,2 % - en smule mindre end faldet i produktionen til det frie marked på 10,5 % - hvilket førte til et fald i den samlede produktion på mere end 4 mio. tons eller 9,6 %.

5. Konklusion om skade

(180) I den betragtede periode steg den importerede mængde fra Bulgarien, Egypten, Slovakiet, Sydafrika og Tyrkiet med 64 %. Dens markedsandel steg fra 5,9 % til 9,8 %, og de gennemsnitlige importpriser faldt med 2 %.

(181) Stigningen i markedsandelen og importmængden og faldet i salgspriserne var særlig udtalt mellem 2000 og undersøgelsesperioden. Importen næsten fordobledes i denne periode, markedsandelen steg fra 5 % til 9,8 %, og importpriserne faldt med 12 %. Desuden konstateredes det, at EF-erhvervsgrenens priser for varmtvalsede bredbånd på det frie marked blev underbudt af de pågældende eksporterende producenter med op til mere end 10 % alt efter varens type, og at dette underbud trykkede priserne på alle former for varmtvalsede bredbånd.

(182) Kun tre økonomiske indikatorer for EF-erhvervsgrenens situation udviste en moderat positiv udvikling i den betragtede periode, nemlig installeret produktionskapacitet, investeringer og produktivitet. Produktionen faldt med 8 %, kapacitetsudnyttelsesgraden faldt fra 86,5 % til 79 %, salget på det frie marked i Fællesskabet faldt med 10 %, de tilsvarende gennemsnitlige salgspriser faldt med 6 %, markedsandelen faldt fra 52,1 % til 47,6 %, produktionsomkostningerne steg med 15 %, rentabiliteten i Fællesskabet faldt fra 10,6% til -9 %, beskæftigelsen faldt med 9 % og likviditeten var negativ i undersøgelsesperioden.

(183) Under hensyntagen til alle de ovennævnte faktorer, særlig faldet i produktion, salgsmængde, priser og markedsandel samt de finansielle tab i undersøgelsesperioden, finder Kommissionen, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade.

F. ÅRSAG TIL SKADE

1. Indledning

(184) I overensstemmelse med artikel 3, stk. 6 og 7, i grundforordningen undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten af varmtvalsede bredbånd med oprindelse i Bulgarien, Egypten, Ungarn, Slovakiet, Sydafrika og Tyrkiet har forvoldt EF-erhvervsgrenen skade. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have tilføjet EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.

2. Dumpingimportens følgevirkninger

2.1. Ungarn

(185) Idet der henvises til betragtning (148) i denne forordning, fandtes det, at importen fra Ungarn steg med 5 % i perioden 1998-2001 men faldt med 12 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden. I sidstnævnte periode faldt de ungarske varers markedsandel fra 1,19 % til 1,08 %. I samme periode forværredes EF-erhvervsgrenens finansielle situation alvorligt, idet en gennemsnitlig fortjeneste på 10 % udviklede sig til et gennemsnitligt tab på 9 %. Dog var priserne på en stor del af de varer, der importeredes fra Ungarn, højere end for alle andre berørte selskaber, herunder EF-erhvervsgrenen, der solgte varmtvalsede bredbånd på fællesskabsmarkedet i undersøgelsesperioden.

(186) Sandsynligheden for, at importen fra Ungarn isoleret set har bidraget betydeligt til den væsentlige skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt i undersøgelsesperioden, anses derfor for meget begrænset. Proceduren bør derfor afsluttes for så vidt angår importen af varmtvalsede bredbånd med oprindelse i Ungarn, og virkningerne af denne import vil blive taget i betragtning i forbindelse med analysen af virkningerne af den øvrige import.

2.2. Importen fra resten af de pågældende lande

(187) Selv om forbruget af varmtvalsede bredbånd i Fællesskabet var stabilt i den betragtede periode, er dumpingimporten med oprindelse i Bulgarien, Egypten, Slovakiet, Sydafrika og Tyrkiet steget betydeligt i samme periode og udgjorde 2,2 mio. tons i undersøgelsesperioden, hvilket svarede til en forøgelse af dens markedsandel fra 5,9 % til 9,8 % i løbet af den betragtede periode. I samme periode faldt EF-erhvervsgrenens markedsandel fra 52,1 % til 47,6 %.

(188) Disse tendenser var endnu mere udtalte mellem 2000 og undersøgelsesperioden. Forbruget i Fællesskabet faldt med 2,9 %, mens dumpingimporten med oprindelse i Bulgarien, Egypten, Slovakiet, Sydafrika og Tyrkiet næsten fordobledes, hvilket svarede til en forøgelse af markedsandelen fra 5 % til 9,8 %. Samtidig faldt EF-erhvervsgrenens markedsandel fra 51,3 % til 47,6 %.

(189) Gennemsnitspriserne på de varer, der importeredes fra Bulgarien, Egypten, Slovakiet, Sydafrika og Tyrkiet, lå ikke væsentligt under EF-erhvervsgrenens priser. Set type for type konstateredes der dog et betydeligt prisunderbud på op til 17,7 %. Tilstedeværelsen af denne import forhindrede EF-erhvervsgrenen i at hæve sine priser, og væksten i denne lavprisimport forøgede yderligere det nedadgående pristryk på fællesskabsmarkedet.

(190) I denne forbindelse er det værd at bemærke, at fællesskabsmarkedet for varmtvalsede bredbånd er særlig gennemsigtigt, idet varen er en råvare, og de vigtigste erhvervsdrivende er kendt. Sælgerne af varmtvalsede bredbånd er bekendt med brugernes behov, og køberne kender prisniveauet på stort set dagligt grundlag. Følgelig udøver selv lejlighedsvis prisunderbydning på forskellige typer varmtvalsede bredbånd stadig et betydeligt pres på priserne generelt.

(191) Det konkluderes derfor, at den øgede tilstedeværelse af varer importeret til lave dumpingpriser fra Bulgarien, Egypten, Slovakiet, Sydafrika og Tyrkiet på fællesskabsmarkedet bidrog til de trykkede priser og derfor havde en væsentlig negativ indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation.

3. Virkningen af andre faktorer

3.1. Udviklingen i forbruget

(192) I den betragtede periode var forbruget i Fællesskabet ret uændret, undtagen i 1998 og 2000, hvor det var henholdsvis 2 % og 3 % højere end i 1999 og undersøgelsesperioden. Under normale omstændigheder, nemlig uden dumpingimport, burde faldet i forbruget mellem 2000 og undersøgelsesperioden have påvirket alle erhvervsdrivende, der solgte varmtvalsede bredbånd på fællesskabsmarkedet, på stort set samme måde. Undersøgelsen viste, at dette ikke var tilfældet. Mens dumpingimporten steg med 90 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden, faldt EF-erhvervsgrenens salg på det frie marked med 10 %.

(193) Faldet i forbruget i Fællesskabet mellem 2000 og undersøgelsesperioden kan have bidraget til det skade, der forvoldtes EF-erhvervsgrenen. Under de aktuelle omstændigheder er det imidlertid meget sandsynligt, at et højere forbrug hovedsagelig ville være blevet dækket af dumpingimport og ikke af EF-erhvervsgrenen. Det svage fald i forbruget i undersøgelsesperioden kan således ikke forklare faldet på 10 % i EF-erhvervsgrenens salg på det frie marked.

(194) Kommissionen finder på grundlag af ovennævnte kendsgerninger og overvejelser, at en eventuel skade som følge af faldet i forbruget ikke kunne være væsentlig.

3.2. Importen af varmtvalsede bredbånd fra andre tredjelande

>TABELPOSITION>

(195) I undersøgelsesperioden og med undtagelse af de lande, der er omfattet af denne procedure, lå kun importen med oprindelse i Rusland væsentligt over ubetydelighedsgrænsen på 1 % af forbruget i Fællesskabet. Det skal bemærkes, at de russiske importmængder er genstand for en frivillig begrænsningsaftale med et kvantitativt loft for importmængden. De "andre tredjelande" er alle lande, der ikke er omfattet af de aktuelle undersøgelser (herunder Ungarn, Iran og Libyen som følge af afslutningen) med undtagen af Rusland, der er nævnt separat.

(196) Importen fra Rusland steg i alt med 26 % i perioden 1998-2001. Efter en meget kraftig stigning fra 1998 til 2000, faldt importen fra Rusland imidlertid med omkring en tredjedel mellem 2000 og 2001. Den øvrige import faldt med 29 % i løbet af den betragtede periode. Den samlede import med oprindelse i tredjelande, der ikke var omfattet af de to procedurer, faldt med 19 % i løbet af den betragtede periode.

>TABELPOSITION>

(197) I den betragtede periode udviklede priserne på importen fra tredjelande sig på tilsvarende måde som priserne på importen fra Bulgarien, Egypten, Slovakiet, Sydafrika og Tyrkiet og som EF-erhvervsgrenens priser. Ifølge de foreliggende oplysninger afspejler de lave russiske importpriser, at varen er uensartet og af lav kvalitet, hvilket forklarer prisforskellen i forhold til anden import.

>TABELPOSITION>

(198) Ruslands markedsandel steg med 28 % eller 0,72 procentpoint i perioden 1998-2001, hvilket svarede til stigningen i den importerede mængde. Markedsandelen steg med 2,26 procentpoint indtil 2000, med faldt fra 2000 til undersøgelsesperioden med 1,54 procentpoint. Importen med oprindelse i andre lande mistede en markedsandel på 3,45 procentpoint i den betragtede periode. Samlet mistede lande, der ikke var berørt af de to procedurer, 2,73 procentpoint i den betragtede periode. Deres markedsandel i 2000 var 0,65 procentpoint højere end i 1998, hvorefter der fulgte et fald på 3,38 procentpoint mellem 2000 og undersøgelsesperioden.

(199) På grundlag af faldet på 34 % i importen fra Rusland mellem 2000 og undersøgelsesperioden, det tilsvarende tab af markedsandel på 1,5 % og den faldende betydning af importen fra andre lande konkluderedes det, at dumpingimporten fra Bulgarien, Egypten, Slovakiet, Sydafrika og Tyrkiet har bidraget væsentligt til den EF-erhvervsgrenen forvoldte skade som følge af den betydelige stigning i denne imports mængde og markedsandel til trykkede priser.

3.3. EF-erhvervsgrenens eksportaktiviteter

>TABELPOSITION>

(200) EF-erhvervsgrenens eksportaktivitet i undersøgelsesperioden udgjorde 8,6 % af dens samlede salg på det frie marked af egenproducerede varmtvalsede bredbånd, sammenlignet med 9,7 % i 1998, 8,7 % i 19998 og 9 % 2000. Da eksporten af varmtvalsede bredbånd til tredjelande derfor er en forholdsvis ubetydelig og stabil aktivitet, anses enhver skade, hvad angår produktions- eller salgsudvikling, der måtte være forårsaget af udviklingen i eksporten i den betragtede periode, for at være ikke-eksisterende. Desuden er eksportpriserne i undersøgelsesperioden sammenlignelige med salgspriserne på det frie marked i Fællesskabet.

3.4. Den globale situation og stålindustriens cykliske karakter

(201) Den skadelige situation, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen i undersøgelsesperioden, kan ikke ses fuldstændig isoleret fra de fremherskende vilkår på verdensmarkederne for stål. Mange rapporter, herunder en nylig OECD-undersøgelse, har understreget behovet for at omstrukturere stålindustrien og nødvendigheden af hurtigt at fjerne overskydende produktionskapacitet på verdensplan. Nogle vigtige stålproducenter, f.eks. i Japan og Fællesskabet, har allerede foretaget en frivillig omstrukturering, mens andre ikke har gjort dette.

(202) Mens det ikke kan ignoreres, at situationen for stål globalt og den tilsvarende faldende prisudvikling har bidraget til den skadevoldende situation for EF-erhvervsgrenen, burde dette imidlertid have påvirket alle markedsaktører på samme måde. Stigningen i lavprisimporten og den tilsvarende erobring af markedsandele for Bulgarien, Egypten, Slovakiet, Sydafrika og Tyrkiet kan ikke forklares på grundlag af den globale situation på stålområdet og forhindrede EF-erhvervsgrenen at fastholde sin markedsandel.

(203) Det er også blevet fremført, at udviklingen i stålpriserne er af cyklisk natur som illustreret af de forholdsvis høje priser i 1998 og 2000, der fulgtes af lavere priser i 1999 og 2001. I denne forbindelse hævdes den skadelige situation for EF-erhvervsgrenen i undersøgelsesperioden at være en følge af en cyklisk nedgang og derfor pr. definition midlertidig.

(204) Det kan faktisk bekræftes, at stålsektoren til en vis grad har cyklisk karakter. Analysen af udviklingen i mængde og priser på fællesskabsmarkedet i de seneste år tyder imidl