Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "Fremtidig strategi for regionerne i EU's yderste periferi"

(2002/C 221/10)

Det Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 31. maj 2001 under henvisning til forretningsordenens artikel 23, stk. 3, at afgive udtalelse om "Fremtidig strategi for regionerne i EU's yderste periferi".

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed, som udpegede Margarita López Almendáriz til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 7. maj 2002.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 391. plenarforsamling af 29.-30. maj 2002, mødet den 29. maj 2002, følgende udtalelse med 103 stemmer for og 3 hverken for eller imod.

1. Indledning

1.1. EU's yderregioner (RYP), dvs. de franske oversøiske departementer, Azorerne, Madeira og De Kanariske Øer, er en fuldgyldig del af EU, men deres situation er helt speciel.

1.2. Disse regioner har det til fælles, at en række geografiske, landskabsmæssige og historiske faktorer på afgørende vis betinger deres økonomiske og sociale udvikling.

1.3. Som anerkendt i fællesskabsretten i traktatens artikel 299, stk. 2(1), kendetegnes RYP af en fjern beliggenhed, status som øsamfund, et lille areal (bortset fra Guyana), vanskelige topografiske forhold, befolkningstæthed og deres økonomiske afhængighed af nogle erhvervsaktiviteter.

1.4. Derfor bebyrdes RYP med ekstraomkostninger i forhold til resten af EU, hvilket forhindrer dem i at deltage fuldt ud i det indre marked. Forhåbentlig vil den succesrige indførelse af euroen bidrage til disse regioners integration indbyrdes og i forhold til de øvrige regioner i EU.

1.5. RYP er præget af et betydeligt udviklingsefterslæb i forhold til de øvrige regioner i EU. Skønt denne situation på visse områder er bedret gennem årene - i høj grad takket være støtten fra EU - er disse regioner stadig præget af et betydeligt udviklingsefterslæb på grund af de strukturelle, vedvarende og alvorlige handicap, som er en følge af deres afsides beliggenhed.

1.6. Som følge af deres strategiske beliggenhed i nærheden af andre kontinenter udgør RYP EU's yderste grænse, hvilket giver mange muligheder, men også mange usikkerhedsmomenter.

2. Den retlige og administrative ramme om EU's indsats i RYP

2.1. EU har lige fra begyndelsen anerkendt yderregionernes særlige situation, og denne anerkendelse blev traktatfæstet i Amsterdam-traktatens artikel 299, stk. 2.

2.2. I 1986 oprettede Kommissionen en tværtjenestelig gruppe for RYP bestående af repræsentanter for de forskellige generaldirektorater. Denne gruppe, som er tilknyttet Kommissionens generalsekretariat og direkte ansvarlig over for Kommissionens formand, koordinerer EU's foranstaltninger i disse regioner og formidler kontakten med de berørte nationale og regionale forvaltninger.

2.3. Kommissionen besluttede i sin tid at anlægge en fælles strategi for disse regioner via Posei-programmerne om særlige foranstaltninger for RYP som kompensation for deres afsides beliggenhed og økarakter: Poseidom for de oversøiske franske departementer (Martinique, Guadalupe, Guyana og Réunion); Poseican for De Kanariske Øer og Poseima for Madeira og Azorerne.

2.3.1. Posei-programmerne er baseret på princippet om, at RYP tilhører EU, men har deres egen specifikke regionale karakter. Disse programmer har gjort det muligt at tilpasse visse fælles politikker og indføre særlige foranstaltninger for disse regioner uden at krænke princippet om fællesskabsrettens sammenhæng og integritet og for at opfylde målet om økonomisk og social samhørighed.

2.4. Imidlertid har Kommissionen i sin beretning fra marts 2000(2) erkendt, at denne tilgang er utilstrækkelig og partiel, og at den bør styrkes.

2.5. Kommissionen er klar over, at EU's indsats til fordel for RYP skal gøres mere målrettet, fleksibel og effektiv i lyset af de store forandringer, som følger med udvidelsen og globaliseringen.

2.5.1. Optagelsen af nye medlemsstater med et BNP pr. indbygger langt under EU-gennemsnittet vil betyde, at RYP'ernes reelle udviklingsefterslæb i forhold til det øvrige EU træder i baggrunden, hvilket kan medføre, at EU-støtten i stedet går til de nye medlemsstater i Østeuropa.

2.6. I ovennævnte rapport påpeger Kommissionen, at artikel 299, stk. 2, indleder en ny etape i EU's strategi over for RYP og er et kvalitativt spring i forhold til tidligere, som bør udmøntes i en strategi for bæredygtig udvikling i disse regioner.

I konklusionerne fra topmøderne i Lissabon, Feira, Nice, Göteborg og Laeken er Rådet blevet opfordret til at tage fat på de konkrete forslag om gennemførelse af særlige foranstaltninger for RYP.

2.7. Ud over Kommissionen har Europa-Parlamentet og Regionsudvalget også udtalt sig om den bedst mulige gennemførelse af artikel 299, stk. 2, med henblik på opfyldelse af de fastsatte mål og udjævning af forskellene mellem RYP og EU's øvrige regioner, således at RYP kan nyde godt af det indre markeds fordele på samme vilkår som resten af EU.

2.8. ØSU vil også bidrage til fastlæggelsen af foranstaltninger til gennemførelse af artikel 299, stk. 2, som skal indgå i en ægte strategi hen imod bæredygtig udvikling for RYP og muliggøre deres fulde integration i EU.

3. Argumenter for indførelse af specifikke foranstaltninger

3.1. Situationen i EU's yderste periferi er omhandlet i traktatens artikel 299, stk. 2, og Kommissionen fastslår i sin rapport fra marts 2000, at denne artikel danner et samlet, fælles retsgrundlag for foranstaltningerne til gavn for RYP.

3.1.1. I ovennævnte rapport præciserer Kommissionen, at listen over områder, inden for hvilke Rådet kan vedtage særlige foranstaltninger for RYP, ikke er udtømmende. Følgelig kan forskellige områder komme på tale afhængigt af udviklingen i EU's politik.

3.2. Artikel 299, stk. 2, udgør en ny etape i EU's strategi for RYP. Følgelig vil de særlige foranstaltninger, der vedtages fremover, være et led i denne nye strategi helt uafhængigt af den overgangsperiode med henblik på fuld integration i EU, som gælder for nogle af disse regioner. Der er tale om et virkeligt kvalitativt spring fremad i EU's strategi for RYP, idet denne fremover skal udgøre en samlet strategi for EU's yderste periferi som helhed.

3.3. Eftersom randområderne er strukturelt og permanent præget af deres afsides beliggenhed må gennemførelsen af EU's fælles politikker i disse områder afpasses herefter, og artikel 299, stk. 2, er et passende retsgrundlag for opfyldelsen af dette mål. Dette retsgrundlag bør føre til indførelsen af en særlig ordning, som ikke underminerer fællesskabsrettens og det indre markeds sammenhæng.

3.3.1. Det skal understreges, at tilpasningen af de fælles politikker og indførelsen af særlige foranstaltninger for RYP inden for Posei-programmernes rammer aldrig er gået ud over sammenhængen i fællesskabsretten og det indre marked.

3.3.2. RYP er sårbare regioner med specifikke permanente vanskeligheder og et stort udviklingsefterslæb, høj arbejdsløshed og meget usikre beskæftigelsestyper. Derfor vil de særlige foranstaltninger, der træffes til gavn for dem, på ingen måde være til skade for det indre marked, men skal derimod ligestille disse regioner med EU's øvrige regioner og opfylde målet om samhørighed.

3.4. Kommissionen understregede i sin rapport fra marts 2000, at den i stedet for at besvare konkrete spørgsmål fra disse regioner ville vurdere, hvilke aspekter af yderregionernes situation der må undersøges nærmere forud for udarbejdelsen af en hvilken som helst lovgivning i EU.

3.4.1. Fremover - og navnlig på baggrund af udvidelsen - må EU's indsats til fordel for RYP ikke alene fortsætte, men styrkes, eftersom disse regioner stadig vil være ugunstigt stillede på grund af deres afsides beliggenhed.

4. Særlige bemærkninger

4.1. ØSU beklager, at den nye strukturfondsforordning for perioden 2000-2006 ikke tager hensyn til kriteriet afsides beliggenhed ved anerkendelsen af disse regioner som mål 1-områder.

4.2. Hvad angår adgangen til strukturfondsstøtte efter 2006 er ØSU af den opfattelse, at artikel 299, stk. 2, giver et tilstrækkeligt solidt retsgrundlag for anvendelsen af kriterier, der bedre afspejler disse regioners afsides beliggenhed end det rent statistiske kriterium BNP pr. indbygger.

4.3. ØSU er bekymret over, at Kommissionen på trods af sine tilsagn i rapporten fra marts 2000 ikke i praksis udnytter alle operationelle muligheder i artikel 299, stk. 2, især inden for visse områder af EU-politikken, således som det er nødvendigt for at opfylde forpligtelsen til at sikre RYP'ernes udvikling.

4.4. ØSU er bekymret over, at Kommissionen er tilbageholdende med at anvende denne artikel, når den forelægger Rådet konkrete forslag til støtte for disse regioner, idet den begrænser dens rækkevidde betydeligt og henviser til den som underordnet bestemmelse.

4.5. Efter ØSU's mening er artikel 299, stk. 2, langt fra en underordnet bestemmelse, men derimod det specifikke retsgrundlag for RYP, hvorefter disse regioners udvikling er det vigtigste mål.

5. Forslag og anbefalinger

5.1. Kommissionen bør efter ØSU's mening efterleve de tilsagn, den gav i rapporten fra marts 2000, og tillægge artikel 299, stk. 2, den betydning, den fortjener som retsgrundlag for undtagelser fra den generelle fællesskabsret for at opveje de handicap, der følger af den afsides beliggenhed, og således fremme RYP'ernes udvikling.

5.2. ØSU mener, at:

- der er et presserende behov for, at EU udvikler en samlet strategi for regionerne i EU's yderste periferi med en definition af principper, mål, disponible midler og en tidsplan for de foranstaltninger, der skal træffes;

- dette behov er særligt påtrængende i lyset af globaliseringen og udvidelsen, som vil betyde, at EU vil fokusere mere på østlandene;

- der bør indledes en ny etape i EU's strategi over for RYP, som kan udgøre et kvalitativt spring fremad i forhold til den traditionelle strategi og et passende retsgrundlag med mulighed for undtagelser fra og tilpasninger til den generelle fællesskabsret til gavn for RYP med henblik på udarbejdelse af en egentlig fællesskabspolitik for EU's yderste periferi;

- beliggenhed i EU's yderste periferi bør medtages som kriterium på alle stadier i gennemførelsen af EU's politik.

5.3. Derfor anser ØSU det for nødvendigt at opstille følgende vejledende og ikke udtømmende liste over foranstaltninger, som Kommissionen opfordres til at træffe:

5.3.1. Den opfordres til at foreslå konkrete foranstaltninger til fordel for RYP på grundlag af artikel 299, stk. 2. I betragtning af den varige og strukturelle karakter af vilkårene for EU's randområder bør de særlige foranstaltninger ikke være tidsbegrænsede, men dog regelmæssigt tages op til vurdering.

5.3.2. Ved udarbejdelsen af enhver EU-lovgivning bør Kommissionen tage hensyn til RYP'ernes særlige karakter og behov og eventuelt udarbejde et skøn over den pågældende lovgivnings indvirkning på disse regioner. Ligeledes bør den medtage beliggenhed i EU's yderste periferi som kriterium på alle niveauer i gennemførelsen af EU-politikken.

5.3.3. Beliggenhed i EU's yderste periferi bør betragtes som et tilstrækkeligt kriterium for medtagelsen af RYP i anvendelsesområdet fort EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), især for så vidt angår kriterierne for anvendelse af statsstøtte til regionale formål.

5.3.4. Kommissionen bør fremme RYP'ernes adgang til EU-programmerne og give deres projekter en høj prioritering.

5.3.5. Med henblik på reformen af regionalpolitikken efter 2006 opfordres Kommissionen til allerede nu at undersøge, hvilken rolle RYP kan spille i den nye regionale kontekst under hensyntagen til bestemmelserne i artikel 299, stk. 2. Kommissionen anerkender i sin anden samhørighedsrapport, at RYP som særligt sårbare regioner er et af EU's prioriterede indsatsområder. ØSU opfordrer Kommissionen til i denne undersøgelse og med henblik på adgangen til strukturfondsstøtte under den nye regionalpolitik også at tage hensyn til andre kriterier, som bedre afspejler vilkårene for RYP, end BNP pr. indbygger.

5.3.6. I forbindelse med fastlæggelsen af retningslinjerne for reformen af den fælles fiskeripolitik bør der åbnes mulighed for særlige foranstaltninger for RYP på blandt andet følgende områder: opretholdelse på ubestemt tid af kompensationsordningerne for ekstraomkostninger ved afsætning af visse fiskeprodukter med regelmæssig ajourføring af arter, beløb og kvoter; indførelse af særlige ordninger for disse regioners fiskerflåder under det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet (FIUF); iværksættelse af en politik for bevarelse, forvaltning og undersøgelse af fiskeressourcerne i disse regioner; udvidelse og forlængelse af særordningerne for import af fiskeprodukter, som ikke forekommer i disse regioner; afsættelse af midler til regelmæssig evaluering af fiskeressourcerne og udforskning af nye arter af spisefisk på EU-plan samt indførelse af særlig støtte såsom støtte til privat oplagring, prolongationsstøtte eller støtte til erhvervsorganisationer.

5.3.7. På landbrugsområdet bør der foretages en tilpasning af de fælles markedsordninger til de særlige produktionsforhold inden for planteavl og dyrehold i RYP, især af de ordninger, som har den mest direkte indvirkning på deres produktion (bananer, frugt og grøntsager, blomster og planter, mejeriprodukter, oksekød, fåre- og gedekød, sukker, vin, ris osv.), enten via Posei-programmerne eller anerkendelse af en særstilling for deres produkter inden for selve markedsordningerne. For at imødegå faren for, at RYP'ernes traditionelle landbrugsprodukter skal forsvinde, bør der endvidere ved den kommende reform af den fælles landbrugspolitik tages behørigt hensyn til landbrugets særlige vilkår i disse regioner, som navnlig består i afhængighed af få produkter og ingen reelle muligheder for diversificering.

5.3.8. Kommissionen bør også sikre ligestilling af importerede produkter og lokale produkter og blandt andet overveje følgende tiltag: konsolidering og styrkelse af landbrugsafsnittet i Posei-programmerne gennem sikring af tilstrækkelig budgetdækning, forbedring af betingelserne for reeksport og videresendelse af forarbejdede produkter, som er fremstillet af (importerede) råvarer; stabilisering af støtten gennem fastlæggelse af et minimumsstøtteniveau.

5.3.9. Hvad angår den fælles markedsordning for bananer, bør Kommissionen styrke og konsolidere sine mekanismer, således at EU-producenternes indkomster fortsat vil blive sikret. Ligeledes bør den opretholde kvoteordningen og dermed afstå fra indførelse af enhedstold fra 2006 samt foretage en grundig analyse af konsekvenserne for producenterne i RYP før enhver væsentlig ændring af den nuværende ordning.

5.3.10. På grund af den kraftige specialisering af landbruget i RYP'erne bør Kommissionen vedtage nye foranstaltninger til fremme af konkurrenceevnen for RYP'ernes landbrugsproduktion, såsom tomater samt blomster, planter og frugter, der må konkurrere med lignende produkter fra lande tæt ved EU som for eksempel Marokko, der nyder godt af associeringsaftaler med EU eller fra lande, der har autonome præferenceordninger, såsom AVS-landene. Endvidere bør den indføre passende foranstaltninger på toldområdet for at sikre nøje overholdelse af de kvoter, som tildeles i henhold til disse aftaler af bilateral karakter, for derigennem at sikre den fastsatte balance mht. omfanget af den produktion, der kan importeres fra tredjelande uden at skabe markedsforvridning.

5.3.11. Kommissionen bør arbejde for fastlæggelse af klausuler, som giver mulighed for at træffe beskyttelsesforanstaltninger for yderregionernes markeder, hvis importen af visse produkter, som er omfattet af præferencetold eller samarbejdsaftaler med tredjelande, truer deres økonomiers udvikling.

5.3.12. På afgiftsområdet bør RYP fortsat nyde godt af de særlige afgiftsordninger, der er nødvendige for den økonomiske udvikling af disse regioner.

5.3.13. På toldområdet bør suspensionen af toldafgifter for visse produkter, der er økonomisk følsomme for RYP, opretholdes, og alle produkter, som produceres i RYP gennem en tilstrækkelig forarbejdning af råvarer, der stammer fra tredjelande, bør fritages for told og frit kunne omsættes som kompensation for EU's præferencebehandling af tredjelande på toldområdet, RYP'ernes manglende stordriftsøkonomi og deres afsides beliggenhed i forhold til industricentrene.

5.3.14. På transportområdet opfordres Kommissionen til at indføre passende mekanismer og procedurer for at opnå reel integration af regionerne i den yderste periferi mht. til alle aspekter af den fælles transportpolitik, som har betydning for deres udvikling. Den bør snarest foretage en analyse af de følger, som liberaliseringen af transportmarkederne kan få for RYP, og fortsætte bestræbelserne på at inddrage disse regioners projekter i de transeuropæiske net. Ligeledes opfordres Kommissionen til grundigt at undersøge muligheden for en særlig ramme for statsstøtte og tjenester af almen økonomisk interesse vedrørende sektoren for transport til og inden for RYP.

5.3.15. I transportsektoren bør Kommissionen navnlig fremskynde vedtagelsen af direktivet om liberalisering af havnetjenester på grund af behovet for at nedbringe disse regioners forsyningsomkostninger og den bør tage hensyn til behovet for at inddrage problematikken omkring den yderste periferi i alle aspekter af den fælles transportpolitik, som er af betydning for deres udvikling i overensstemmelse med Kommissionens tilsagn i rapporten fra marts 2000.

5.3.16. Kommissionen bør overveje fastlæggelse af mekanismer, som sikrer offentlig finansiering af transportinfrastrukturen i RYP, vedtagelse af særprogrammer for offentlig transport og indførelse af kriterier for lempelser af kravene til forsyningspligtydelser i disse regioner, således at der opnås en passende handlingsmargen i tilfælde af problemer med ruter, hyppighed, tjenestens kvalitet, fartplaner og omkostninger ved sø- og luftfart for at afbøde problemet med "dobbelt afsondrethed".

5.3.17. På energiområdet kræver udnyttelsen af mulighederne inden for fornyelig energi og anlæg af energiforsyningsnet i EU's yderregioner - som er en faktor, der medvirker til økonomisk sikkerhed og energieffektivitet, og som gør det muligt at gennemføre målene om bæredygtig udvikling - store finansieringer i denne geografiske kontekst, og der må derfor åbnes mulighed for at trække på flere europæiske finansieringskilder samtidig.

5.3.18. Kommissionen bør tilskynde til liberalisering af energimarkederne, træffe beskyttelsesforanstaltninger til sikring af takster, som ligger på samme niveau eller under taksterne på det europæiske kontinent, og fremme særligt gunstige betingelser for RYP'ernes adgang til de horisontale energiprogrammer.

5.3.19. På miljøområdet bør Kommissionen fremme EU-finansiering af miljøforvaltningens infrastruktur, fastlægge tilpasninger og fritagelser fra de horisontale miljøbestemmelser under hensyntagen til RYP'ernes naturværdier.

5.3.20. Med hensyn til SMV og udvikling af nye aktiviteter inden for produktions- og servicesektoren bør Kommissionen overveje følgende foranstaltninger: tilskyndelse til udformning af tiltag, som kan fremme et gunstigt klima for iværksættelse og udvikling af virksomheder i RYP; fremskaffelse af flere finansielle midler gennem udnyttelse af teknikker og programmer af finansiel karakter (risikokapital, gensidig forsikring osv.), således at SMV får lettere adgang til disse finansieringskilder for at overvinde hindringerne for deres oprettelse og udvikling; udbredelse af kendskabet til optagelse af EIB-lån og udnyttelse af risikokapital; forbedring af proceduren for udveksling af erfaringer og god praksis mht. politikken og støtteforanstaltningerne for små og mellemstore virksomheder.

5.3.21. Ved fastlæggelsen af kriterierne for at opnå støtte fra EU's horisontale programmer bør der tages hensyn til artikel 299, stk. 2. Ofte har RYP ikke haft mulighed for at nyde godt af disse programmer, fordi de er udarbejdet på grundlag af forholdene og behovene i regionerne på fastlandet, som afviger meget fra dem, der gør sig gældende i den yderste periferi.

5.3.22. Kommissionen opfordres til at bidrage til udviklingen af de menneskelige ressourcer i RYP, især via støtte til foranstaltninger på uddannelsesområdet, herunder faglig uddannelse for såvel arbejdsgivere som arbejdstagere og sikre anvendelse af strukturfondsmidlerne på beskæftigelsesområdet.

5.3.23. Kommissionen bør overveje at indføre en række foranstaltninger, som kan bidrage til at afbøde følgerne af den irregulære indvandring til RYP, i betragtning af, at de danner EU's ydre grænse.

5.3.24. Da informationssamfundet og teknologisk innovation giver RYP reel mulighed for at afhjælpe visse handicap, som uvægerligt følger med den afsides beliggenhed, bør RYP betragtes som prioriterede regioner ved gennemførelsen af foranstaltninger inden for disse områder. Således opfordres Kommissionen til at fastlægge en række integrerede regionale strategier for F& U samt innovation i RYP, som kan bidrage til at øge disse regioners deltagelse i EU's rammeprogrammer for F& U betydeligt, fremme forskningen inden for de vigtigste økonomiske sektorer i RYP gennem teknologioverførselsprojekter og -foranstaltninger, som tager højde for disse regioners særegne karakter, og tilskynde til etablering af specifikke F& U-infrastrukturer f.eks. med henblik på udnyttelse af naturressourcerne eller inden for den astronomiske forskning, hvor man kan udnytte RYP'ernes særlige geografiske og klimatiske forhold.

5.3.25. På telekommunikationsområdet bør den nye lovramme gælde fuldt ud for RYP, især hvad angår adgang til infrastruktur (det internationale, nationale og lokale net), liberalisering af abonnentnet og gennemførelse af en ikke-diskriminatorisk takstpolitik.

5.3.26. Der bør træffes de nødvendige foranstaltninger for at give RYP reel mulighed for at samarbejde med tilstødende tredjelande. Under fællesskabsinitiativet Interreg III er et sådant samarbejde praktisk taget umuligt, eftersom der ikke findes koordineringsmekanismer mellem finansieringsinstrumentet (EFRU) og instrumenterne til finansiering af samarbejde med tredjelande (MEDA, EUF). Sådanne foranstaltninger bør også omfatte handelsmæssige aspekter, hvilket kræver udvikling af strategier for opnåelse af markedsandele i omliggende tredjelande. På denne måde kan man afhjælpe nogle af de vanskeligheder, der skyldes mangel på stordriftsfordele på disse meget små markeder.

5.3.27. Kommissionen opfordres til hvert år at udarbejde en nøjagtig tidsplan for de foranstaltninger, den agter at træffe for at gennemføre artikel 299, stk. 2, samt en toårsrapport for at evaluere de resultater, der er opnået i de foregående seks måneder.

5.3.28. Kommissionens gruppe på tværs af tjenestegrenene bør styrkes og udstyres med tilstrækkelige menneskelige og operative ressourcer, så den fortsat kan udføre sine koordinerings-, opfølgnings- og initiativopgaver på de bedst mulige vilkår. Dermed vil den tværtjenestelige gruppe og især dens formand få større manøvrerum mellem de forskellige enheder i Kommissionen, som kan blive inddraget i spørgsmål vedrørende RYP.

Bruxelles, den 29. maj 2002.

Göke Frerichs

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Artikel 299, stk. 2

Denne traktat gælder for de franske oversøiske departementer, Azorerne, Madeira og De Kanariske Øer.

For at tage hensyn til den strukturelle sociale og økonomiske situation i de franske oversøiske departementer samt på Azorerne, Madeira og De Kanariske Øer, der forværres af deres fjerne beliggenhed, deres status som øsamfund, deres lille areal, deres vanskelige topografiske og klimatiske forhold, deres økonomiske afhængighed af nogle få produkter, forhold, som er vedvarende og kumulative, og som alvorligt hæmmer disse regioner i deres udvikling, vedtager Rådet imidlertid med kvalificeret flertal på forslag af Kommissionen og efter høring af Europa-Parlamentet særlige foranstaltninger, der navnlig tager sigte på at fastsætte betingelserne for anvendelsen af denne traktat i de pågældende regioner, herunder fælles politikker.

Når Rådet vedtager de relevante foranstaltninger, der er nævnt i andet afsnit, tager det hensyn til områder som f.eks. told- og handelspolitik, finanspolitik, frizoner, landbrugs- og fiskeripolitik, betingelser for levering af råvarer og nødvendige forbrugsvarer, statsstøtte samt betingelser for adgang til strukturfondene og Fællesskabets horisontale programmer.

Rådet vedtager de i andet afsnit nævnte under hensyn til de særlige karakteristika og begrænsninger i forbindelse med regionerne i den yderste periferi uden at underminere fællesskabsrettens, herunder det indre markeds og de fælles politikkers, integritet og sammenhæng.

(2) KOM(2000) 147 endelig: Rapport fra Kommissionen om foranstaltninger til gennemførelse af artikel 299, stk. 2 - regionerne i Den Europæiske Unions yderste periferi.