Regionsudvalgets udtalelse om »Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om "Det Europæiske Fællesskabs vandpolitik"« (97/C 34/07)

REGIONSUDVALGET har -

under henvisning til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om Det Europæiske Fællesskabs vandpolitik (KOM(96) 59 endelig udg.),

under henvisning til sin beslutning af 12. juni 1996 om at afgive udtalelse i henhold til artikel 198 C, stk. 4, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, og henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 5 »Fysisk Planlægning, Miljø og Energi«,

under henvisning til Underudvalg 5's forslag til Regionsudvalgets udtalelse, som blev vedtaget den 27. juni 1996 med Henning Tellerup som ordfører (CdR 186/96 rev.) -

på den 14. plenarforsamling den 18.-19. september 1996 (mødet den 19. september) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse.

Vand og vandpolitik

1. Meddelelsen indeholder mål, udfordringer og principper for en bæredygtig vandpolitik.

Regionsudvalget hilser initiativet til en samlet stillingtagen til en bæredygtig udvikling på vandområdet velkommen. Regionsudvalget finder, at netop de lokale og regionale myndigheder er afhængige af, at reguleringerne på vandområdet er sammenhængende. Vandproblemer afstedkommer ofte i første omgang problemer for den regionale og lokale udvikling.

Det betyder også en harmonisering af bestemmelserne om vandpolitikken med den integrerede miljøret, der indføres med det nye direktiv om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening.

Bæredygtig udvikling - Fire delmål

2. Kommissionen har i politikpapiret lagt op til at sikre en bæredygtig udvikling, ved at fastlægge følgende fire delmål:

1) Drikkevandsforsyningerne skal sikres,

2) vandressourcer til andre økonomiske krav skal sikres (bl.a. industri, landbrug, fiskeri, transport, elproduktion og rekreative behov),

3) vandressourcernes kvalitet og mængde skal som hovedregel være tilstrækkelig til at beskytte og bære vandmiljøets økologiske tilstand,

4) vand skal forvaltes, således at man undgår eller begrænser negative påvirkninger fra oversvømmelser og minimerer tørkevirkningerne.

Kommissionen anser det tredje mål, nemlig miljøbeskyttelsen, som særligt sårbart, og finder, at dette mål kræver særlig opmærksomhed.

3. Regionsudvalget kan tilslutte sig behovet for at sikre vandet i forhold til disse målsætninger. Regionsudvalget kan endvidere tilslutte sig Kommissionens vurdering, at det tredje blandt de fire delmål i en bæredygtig udvikling er særligt sårbart og kræver opmærksomhed.

ØSU henleder opmærksomheden på de langsigtede udfordringer for bæredygtigheden og på behovet for en integreret strategisk indfaldsvinkel til forholdet mellem vækst, vand og miljø.

4. Regionsudvalget går i denne forbindelse ud fra, at nummereringen af delmålene ikke er et udtryk for en indbyrdes prioritering. Som Kommissionen selv angiver, er alle fire mål ikke altid gensidigt forenelige. I sådanne situationer finder Regionsudvalget, at det er vigtigt at fastholde nærhedsprincippet, således at den endelige prioritering afhænger af de lokale og regionale problemstillinger.

5. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at sikre, at der anlægges et holistisk syn på vandkvalitetsbegrebet omfattende vandkvalitetens miljøaspekter, fysisk planlægning, brugen af eksisterende EU- finansieringsordninger og de sociale konsekvenser af tørke og oversvømmelser.

6. Regionsudvalget opfordrer til, at vandpolitikken løbende vurderes og ajourføres, ikke mindst i sammenhæng med Kommissionens samlede initiativer.

7. I den sammenhæng opfordrer Regionsudvalget til et fortsat og udbygget samarbejde med regionernes lokale repræsentanter med baggrund i de konsekvenser, som situationen på vandområdet har for regionerne og det lokale miljø.

Udfordringer

8. I politikpapiret oplister Kommissionen de væsentligste udfordringer, som skal overvindes, for at de fire delmål kan opfyldes, nemlig forurening, herunder forurening fra punktkilder, diffuse kilder og uheld, samt forsuring, eutrofiering, vandmangel og andre negative antropogene påvirkninger.

9. Regionsudvalget gør opmærksom på, at de oplistede udfordringer i det væsentlige er faktorer, som påvirker vandets kredsløb direkte. I den forbindelse henleder Regionsudvalget Kommissionens opmærksomhed på, at udfordringerne i forbindelse med sikring af vandmiljøet også bør omfatte forhold, der indirekte påvirker vandet, som for eksempel støtteordninger, der påvirker produktionsformer, herunder dyrkningsformer, som påvirker vandmiljøet.

Principperne for Det Europæiske Fællesskabs vandpolitik

10. I politikpapiret har Kommissionen oplistet principperne bag opnåelsen af en bæredygtig udvikling, som disse principper er fastsat i artikel 130 R, og i ikke-autoritativ form angivet, hvorledes disse kan finde anvendelse på vandpolitikken.

Disse principper er: højt beskyttelsesniveau, forsigtighedsprincippet, forebyggende indsats, indgreb over for miljøskader ved kilden, forureneren betaler, integration af vandpolitikken i forskellige sektorpolitikker, optimal anvendelse af eksisterende videnskabelige og tekniske data, respekt for de forskellige miljømæssige forhold i Fællesskabets områder, fordele og ulemper, sikring af et rimeligt forhold mellem de foreslåede foranstaltninger og deres virkninger på miljøet, den økonomiske og sociale udvikling i Fællesskabet som helhed og den afbalancerede udvikling i dets områder, internationalt samarbejde samt nærhedsprincippet.

11. Regionsudvalget har noteret sig Kommissionens fortolkning af traktatens artikel 130 R og skal understrege behovet for, at nærhedsprincippet prioriteres højt i forbindelse med udmøntningen af vandpolitikken.

Regionsudvalget er af den opfattelse, at rammedirektivet om vand skal planlægges inden for rammerne af en central procedure på grundlag af artikel 130 S, stk. 1 eller stk. 2, og at stk. 2 skal anvendes, når der er tale om forvaltning af vandressourcer.

Særlige emner

12. I forbindelse med gennemgangen af ovennævnte principper har Kommissionen i politikpapiret set på følgende bredere emner: Emissionsgrænseværdier og miljøkvalitetsmålsætninger, åbenhed, offentlighed og ansvarlighed, integreret forvaltning af vandressourcer og forvaltning af vandløbssystemer.

13. Regionsudvalget finder det positivt, at Kommissionen i forbindelse med udarbejdelsen af en vandpolitik har søgt at operationalisere traktatens principper.

Emissionsgrænseværdier og miljøkvalitetsmålsætninger

14. For så vidt angår metoden vedrørende emissionsgrænseværdier og metoden vedrørende miljøkvalitetsmålsætninger kan Regionsudvalget tilslutte sig, at disse 2 metoder skal anvendes kombineret.

Fastlæggelsen af emissionsgrænseværdier skal ske på grundlag af den bedste tilgængelige teknik. Derved skal man nå frem til, at der for anvendelsen af vand i hele EU først og fremmest skal gælde ensartede krav baseret på teknikkens stade uanset den aktuelle vandkvalitet. Endvidere kan det blive nødvendigt at fastsætte høje kvalitetsmål med hensyn til kravene til vandressourcerne. Hvad angår udledninger i vandområder er Regionsudvalget af den opfattelse, at det strengeste kriterium skal gælde. Argumenter vedrørende omkostningseffektivitet må ikke føre til en opblødning af emissionsnormerne og tillade, at vandområder i god tilstand fyldes op med farlige stoffer.

15. Regionsudvalget kan tilslutte sig en fremgangsmåde, der indebærer, at der i det kommende rammedirektiv fastsættes kriterier for valg af parameterværdier, frem for at parameterværdierne direkte fastsættes i selve direktivet. Det er dog vigtigt, at nationerne og regionerne støttes i arbejdet med fastsættelsen af parameterværdierne.

Regionsudvalget henstiller til Kommissionen, at problemet omkring udledning i vandet fra diffuse kilder tages op under forhandlingerne om rammedirektivet. I den sammenhæng må der lægges særlig vægt på, at der over hele Unionens område indføres god miljømæssig praksis i landbruget, og at der fastlægges strenge forskrifter for godkendelse af stoffer, som er skadelige for vandet.

Regionsudvalget anmoder desuden Kommissionen om under forhandlingerne om rammedirektivet at sørge for, at det kommer til at omfatte regler om anvendelse af vandskadelige stoffer i visse anlæg. Sådanne regler skal tage sigte på, at vandressourcerne ikke kan forurenes eller påvirkes i negativ retning gennem udledninger fra sådanne anlæg.

Udpegning af områder

16. Regionsudvalget finder, at en eventuel udpegning af områder kan være med til at sikre nærhedsprincippet. Regionsudvalget skal opfordre til, at områdeudpegningen så vidt muligt koordineres med andre områdeudpegninger, idet antallet af områdeudpegninger allerede i dag er uoverskueligt. Der er en risiko for, at der opstår forskellige beskyttelsesniveauer i de enkelte områder med tendens til et fald i de lokale og regionale mål og dermed en risiko for dumping. Derfor støtter Regionsudvalget iværksættelsen af minimale fællesmål.

Disse bestemmelser må dog ikke føre til, at de lokale og regionale myndigheder går så vidt som til at kræve kompensation, når først tilladelserne er givet.

Vandmængde

17. Regionsudvalget er enig i, at forvaltningen af vandmængderne i mange tilfælde har grænseoverskridende miljømæssige konsekvenser.

18. Regionsudvalget skal dog understrege, at disse konsekvenser også kan være tørke og oversvømmelser, der kan få endnu større menneskelige og økonomiske konsekvenser. Regionsudvalget skal anmode om, at miljøkonsekvenser i denne sammenhæng forstås bredere end vandets økologiske kvalitet og også omfatter ovenstående påvirkninger.

Overvågningskrav

19. Regionsudvalget kan tilslutte sig intentionerne om, at overvågningskrav strømlines for at undgå modstridende og overlappende krav, samt at de søges samlet i et nyt rammedirektiv. Regionsudvalget kan endvidere tilslutte sig vurderingen af et behov for en koordination i forhold til de enkelte vandløbssystemer.

20. Regionsudvalget deler ikke Kommissionens opfattelse, »at der på nogle områder er behov for en mere effektiv fællesskabskontrol«. Ifølge nærhedsprincippet skal de regionale og kommunale myndigheder selv - og det er de i stand til - sikre en effektiv gennemførelseskontrol i overensstemmelse med de forskellige forvaltningsstrukturer. Ud over rapportering er det ikke nødvendigt med direkte EU-kontrolforanstaltninger. Men i lyset af de forskellige administrative strukturer i EU erkendes det imidlertid, at der er et behov for koordinering af kontrol på EU-, nationalt og regionalt plan.

Rapporteringspligter

21. Den påtænkte rationalisering af overvågningskravene bør ledsages af en revision af den eksisterende rapporteringspligt med det formål at reducere rapporternes omfang og hyppighed. Når der i fremtiden vedtages retsakter, skal man være opmærksom på, at rapporteringspligten begrænses til det absolut nødvendige.

Åbenhed, offentlighed og ansvarlighed

22. Regionsudvalget kan tilslutte sig, at den brede offentlighed bør have ret til at kende resultaterne af overvågningen af miljøet og få præsenteret disse på en forståelig måde.

23. Regionsudvalget finder, at Kommissionens offentliggørelse af dette vandpolitikpapir er et godt eksempel på åbenhed om den politik, der vedtages for at beskytte miljøet, og Regionsudvalget skal opfordre Kommissionen til at sikre denne åbenhed i sit virke i øvrigt.

Integreret forvaltning af vandressourcer

24. Regionsudvalget kan tiltræde ønsket om integrerede programmer, som indeholder alle fællesskabsforanstaltninger og foranstaltninger udsprunget af medlemsstatens retsforskrifter i forhold til vandet på medlemsstatsniveau. Dette vil kunne medvirke til at sikre åbenhed, offentlighed og ansvarlighed i forbindelse med implementeringen af foranstaltningerne og afdække behovet for yderligere initiativer på fællesskabsniveau eller i andet regi.

25. Der er behov for en integreret forvaltning af vandressourcerne med udgangspunkt i grundvandsforekomsternes grænseoverskridende karakter samt vandkredsløbet.

Forvaltning af vandløbssystem

26. Regionsudvalgets vurdering af mulighederne for at etablere en integreret forvaltning vil ligeledes afhænge af definition, metode og regionernes medindflydelse herpå.

27. Regionsudvalget finder Kommissionens betragtninger vedrørende administrationen af vandet ud fra vandløbssystemoplande interessant. Regionsudvalget kan tilslutte sig en række af de koordinationsønsker, der ligger i en sådan sammenhæng. Regionsudvalget henleder opmærksomheden på, at koordination ikke alene er nødvendig inden for et og samme vandløbssystem, men også mellem systemer, der ligger i nærheden af hinanden (f.eks. sammenkobling mellem vandløbssystemer med underskud af vand og andre med overskud).

Det gør dog opmærksom på, at planerne ikke må føre til bindende lovgivning. Dette ville blive en alt for tung proces og derfor have ringe effekt. Regionsudvalget går imod en forvaltning af vandressourcerne på europæisk plan.

28. Regionsudvalget bemærker i den sammenhæng, at medlemsstaternes decentrale myndighedsstrukturer og forvaltning ikke er, og ikke bør være, oprettet ud fra en enkelt serviceydelse/myndighedsopgave. Myndighedsstrukturen bør sikre en samlet samfundsmæssig udvikling på tværs af kompetenceområder, således at det er muligt at inddrage f.eks. sammenhængen med den økonomiske og sociale udvikling i formuleringen af en politik på de enkelte administrationsområder.

29. Regionsudvalget skal henlede Kommissionens opmærksomhed på, at de enkelte landes administrative struktur ikke kan reguleres gennem direktiver.

Integrerede vandforvaltningsplaner

30. Regionsudvalget kan tilslutte sig det overordnede ønske om, at der etableres en samlet planlægning for vandet i medlemsstaterne.

31. Regionsudvalget finder dog, at et sådant plansystem ikke overflødiggør fastsættelsen af fællesskabsnormer, der kan medvirke til at sikre vandkredsløbet, herunder reguleringer af produktion, produkter, forbrug og belastning af vand. Regionsudvalget skal i den forbindelse bl.a. pege på behovet for, at der etableres EU-minimumsnormer til beskyttelse af vandressourcerne.

32. Regionsudvalget hilser tanken om inddragelse af vandmassernes kvantitet i en integreret planlægning velkommen. Regionsudvalget håber, at et sådant skridt vil kunne fremme en mere helhedsorienteret administration af vandressourcerne.

33. Regionsudvalget kan tilslutte sig ønsket om:

- integration mellem vandressourceforvaltning og beskyttelse af vandmiljøets naturlige økologiske tilstand og funktion,

- integration mellem forvaltning af vandkvalitet og forvaltning af vandmængde (inklusive bestemmelser om fastlæggelse af en tilladelsesordning for vandindvinding),

- integration mellem forvaltning af overfladevand (inklusive kystvand),

- integration mellem foranstaltninger som emissionskontrol og miljømål,

hvorved der også kan skabes åbenhed om vandpolitikken.

34. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til, såfremt der opstilles procedurekrav i et rammedirektiv, at sikre regionernes medindflydelse på de pågældende integrerede vandforvaltningsplaner. Det er regionerne, der må bære konsekvenserne af vandpolitikken og de integrerede vandforvaltningsplaner.

Regelforenkling

35. Regionsudvalget kan tilslutte sig behovet for en samordning og koordination af de hidtidige reguleringer på vandområdet og hilser dette initiativ velkommen sammen med intentionen om at indarbejde det foreliggende udkast til direktiv vedrørende økologisk kvalitet til et samlet vanddirektiv. Regionsudvalget anser det for vigtigt at anvende et fælles koncept på vandområdet.

36. Regionsudvalget kan konstatere, at der lægges op til en sammenskrivning af overfladevanddirektivet, fiskevanddirektivet, skaldyrvandsdirektivet, grundvandsdirektivet og det foreslåede direktiv om vandområders økologiske kvalitet.

37. Kommissionen har samtidig tilkendegivet, at de øvrige direktiver på vandområdet i det store hele ikke vil blive berørt af dette forslag, idet Kommissionen dog vil overveje mulighederne for at overføre nogle af deres definitioner og overvågningskrav samt andre relevante elementer i rammedirektivet.

38. Regionsudvalget kan tilslutte sig Kommissionens intentioner om at søge at koordinere definitioner, overvågningskrav m.v. Regionsudvalget opfordrer dog til, at Kommissionen i videst muligt omfang - og gerne ud over det skitserede niveau - foretager en regelforenkling og koordination for Fællesskabets retsgrundlag på vandområdet.

Bruxelles, den 19. september 1996.

Pasqual MARAGALL i MIRA

Formand for Regionsudvalget