KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
Bruxelles, den 15.10.2002
KOM(2002) 557 endelig
RAPPORT FRA KOMMISSIONEN
ÅRSRAPPORT FOR SAMHØRIGHEDSFONDEN FOR (2001)
2INDHOLDSFORTEGNELSE
FORORD 5
RESUMÉ 6
1. BAGGRUND 8
1.1. Konvergens og økonomisk udvik ling i samhørighedslandene 8
1.1.1. Grækenland 81.1.2. Spanien 8
1.1.3. Irland 9
1.1.4. Portugal 101.2. Betinget støtte 102. P
RINCIPPER FOR GENNEMFØRELSEN OG BEVILGET STØTTE 12
2.1. Samordning med de øvri ge fællesskabspolitikker 12
2.1.1. Offentlige udbud 122.1.2. Konkurrence 122.1.3. Miljø 122.1.4. Transport 132.2. Samordning med strukt urfondene: de strategiske referencerammer 15
2.2.1. Miljø 152.2.2. Transport 172.3. Budgettet og dets gennemførelse, fo rpligtelses- og betalingsbevillinger 20
2.3.1. Disponible budgetbevillinger 202.3.2. Budgetgennemførelsen 202.3.3. Budgetgennemførelsen for den foregående periode (1993-1999) 213. V
EDTAGNE PROJEKTER OG AKTIONER 23
3.1. Samhørighedsfondens st øtte til de enkelte st øttemodtagende lande 23
3.1.1. Grækenland 233.1.1.1 Miljø 233.1.1.2 Transport 253.1.2. Spanien (inkl. regionerne i den yderste periferi) 253.1.2.1 Miljø 263.1.2.2 Transport 30
33.1.3. Irland 31
3.1.3.1 Miljø 323.1.3.2 Transport 323.1.4. Portugal 333.1.4.1. Miljø 333.1.4.2. Transport 353.2. Teknisk bistand og undersøgelser 363.2.1. Fondens generelle politik 363.2.2. Teknisk bistand på Kommissionens initiativ 36
4. O
VERVÅGNING , KONTROL OG UREGELMÆSSIGHEDER 37
4.1. Overvågning: Udvalg og overvågningsbesøg 374.1.1. Grækenland 374.1.1.1 Overvågningsudvalg 374.1.1.2 Overvågningsbesøg 374.1.2. Spanien 374.1.2.1 Overvågningsudvalg 374.1.2.2 Overvågningsbesøg 384.1.3. Irland 384.1.3.1 Overvågningsudvalg 384.1.3.2 Overvågningsbesøg 384.1.4. Portugal 394.1.4.1 Overvågningsudvalg 394.1.4.2 Overvågningsbesøg 394.2. Kontrolbesøg og konklusioner 394.2.1. Grækenland 404.2.2. Spanien 404.2.3. Irland 404.2.4. Portugal 404.2.5. Konklusioner 404.3. Uregelmæssigheder og suspension af støtten 415. V
URDERING OG EVALUERING 42
45.1. Generelle bemærkninger 42
5.2. Behandling og forudgående vurdering af projekterne 425.3. Samarbejde med EIB i forbinde lse med projektbehandlingen 42
5.4. Samhørighedsfondens  økonomiske og samfundsmæssige virkninger i
medlemsstaterne og den økonomiske og sociale samhørighed i EU, herunder
beskæftigelsesvirkningerne 43
5.5. Program for efterfølgende evalueringer 435.5.1. Miljø 435.5.2. Transport 436. D
IALOG MELLEM INSTITUTIONERNE , INFORMATION OG OFFENTLIGHED 45
6.1. Fremlæggelse af årsrapporten for 2000 456.1.1. Europa-Parlamentet 456.2. Information af medlemsstaterne 456.3. Andre informationsaktiviteter 456.3.1. Information af arbejdsmarkedets parter 456.4. Kommissionens informations- og offentlighedsforanstaltninger 45
B
ILAG I 47
5FORORD
Denne årsrapport dækker Samhørighedsfondens aktiv iteter i kalenderåret 2001.
Årsrapporten vedrører det andet år i progra mmeringsperioden 2000-2006.
Rapportens form tilgodeser kravene i forordningen om oprettelse af
Samhørighedsfonden. Ved rapportens uda rbejdelse er der taget hensyn til
bemærkningerne fra Europa-Parlamentet , Det Økonomiske og Sociale Udvalg og
Regionsudvalget.
Forhåbentlig kan rapporten tjene som nyttig re ference for alle, der er interesseret i at
støtte og fremme den økonomiske og sociale samhørighed i EU.
6RESUMÉ
Økonomiske rammevilkår og betinget støtte
De medlemsstater, der havd e modtaget støtte fra Sa mhørighedsfonden, havde for
størstedelens vedkommende fortsat overhol dt de makroøkonomiske kriterier. Kun for
Portugals vedkommende var situationen anderledes:
Den 25. juli 2002 meddelte de portugisiske myndigheder, at det offentlige underskud
for 2001 var nået op på 4,1 % af BNP, d.v.s. noget mere end referencesatsen på 3 %.
Herefter besluttede Kommissionen at iværksætte den procedure til imødegåelse af forstort underskud, der er omhandlet  i Rådets resolution om stabilitets- og vækstpakken.
Dette problem har ikke gjort sig gældende for de øvrige lande, der modtager støtte
fra Samhørighedsfonden.
Budgetgennemførelse
Samhørighedsfondens ende lige pristalsregulerede budget for 2001 udgjorde 2 715
mio. EUR.
Udnyttelsen af forpligtelses- og betalingsbevillingerne er vist nedenfor:
Tabel over Samhørighedsfondens bevillingsudnyttelse i 2001 (i EUR)
Forpligtelsesbevillinger Opr. bev. Bevægelser Endelig tildeling Udnyttet Annull. Fremfør. 2001
Budget 2001 2.715.000.000 0 2.715.000.000 2.711.685.504 0 3.314.496
Bevillinger fremført fra 2000 (ikke udnyttede) 413.546.759 0 413.546.759 413.546.759 0 0Genopførte bevillinger (frigørelse 2000) 0 0 0 0 0 0
Tilbagebetalte acontobeløb 0 0 0 0 0 0
I alt 3.128.546.759 0 3.128.546.759 3.125.232.263 0 3.314.496
Betalingsbevillinger
Opr. bev. Bevægelser Endelig tildeling Udnyttet Annull. Fremfør. 2001
Budget 2001 2.860.000.000 0 2.860.000.000 1.983.398.232 876.601.768 0
Bevillinger fremført fra 2000 (ikke udnyttede) 300.000.000 0 300.000.000 0 300.000.000 0Tilbagebetalte acontobeløb 0 0 0 0 0 0
I alt 3.160.000.000 0 3.160.000.000 1.983.398.232 1.176.601.768 0
Samordning med strukturfondene: strategiske referencerammer
Transport
Transportsektoren repræsenterede i 2001 48,5% af Samhørig hedsfondens samlede
forpligtelsesbevillinger. I lighed med tidligere havde Kommissionen insisteret på, atfondens aktiviteter skulle være kon centreret om jernbanetransport.
Miljø
Miljøsektoren tegnede sig for 51,5 % af Samhørighedsfondens samlede
forpligtelsesbevillinger for 2001. Prior iteterne på miljøområdet er fortsat
drikkevandsforsyning, spildevandsrensni ng og håndtering af fast affald.
Information og offentlighed
Den 24. oktober 2001 blev der i Bruxelles af holdt et informationsmøde med de 15
medlemsstater. På dette m øde fremlagde Kommissionen udkast til en forordning om
7forvaltnings- og kontrolsystemerne, proced uren for gennemførelse af de finansielle
korrektioner vedrørende samhørighe dsfondsstøtten samt årsrapporten for
Samhørighedsfonden for 2000.
Evaluering
I 1998 blev der iværksat et treårigt progra m for efterfølgende evaluering. I alt 120
projekter er blevet evalueret, nemlig 60 miljøprojekter og 60 transportprojekter.Gennemførelsen af miljøprojekterne har ikke givet anledning til størrevanskeligheder, og projekterne har opfyldt de fastsatte mål. På transportområdet harder derimod været mange vans keligheder, som er resulte ret i budgetoverskridelser og
forlængelse af fristerne.
Uregelmæssigheder og suspension af støtten
Samhørighedslandene er i me dfør af artikel 3 i Kommissionens forordning (EF) nr.
1831/94
1 om uregelmæssigheder og tilbageb etaling af beløb, der uberettiget er
udbetalt inden for rammerne af finansieri ngen af Samhørighedsfonden, samt om
oprettelse af et informationssystem på dette område, forpligtet til at sendeKommissionen en opgørelse over de uregelmæ ssigheder, om hvilke der foreligger en
rapport som det første led i en admin istrativ eller retlig forfølgning.
For 2001 har et af samhørighedslanden e, nemlig Grækenland, givet Kommissionen
meddelelse om fire tilfælde af uregelmæssigheder, som tilsammen repræsentererudgifter til et beløb af 2 429 040 EUR. Af  meddelelserne fremgår det endvidere, at
de nationale myndigheder har truffet de nødvendige foranstaltninger for at beskytte
fællesskabets finansielle interesser, idet der i tre af sagerne er taget skridt til attilbagesøge de uberettiget udbetalte beløb, mens  det er blevet pålagt entreprenøren i
den fjerde sag at korrigere fejlene i projekte t, hvilket allerede er sket. De tre øvrige
samhørighedslande har i henhold til ovennævnte forordni ng meddelt Kommissionen,
at de ikke har afdække t uregelmæssigheder i 2001.
                                                
1 EFT 191 af 29.07.94.
81. B AGGRUND
1.1. Konvergens og økonomisk udvikling i samhørighedslandene
1.1.1. Grækenland
Som følge af Rådets beslutning af  19. juni 2000 blev Grækenland pr. 1. j anuar 2001
optaget i euroområdet2. I 2001 fulgte Grækenlands økonomiske politik
retningslinjerne fra det første stabilite tsprogram, som i henhold til stabilitets- og
vækstpagten var blevet fremlagt i dece mber 2000. Det første stabilitetsprogram tog
sigte på at bekræfte de n makroøkonomiske politiks stabili tetsmålsætning og samtidig
forbedre markedernes funktion gennem str ukturreformer. Rådet afgav udtalelse om
programmet den 12. februar 20013.
Trods en væsentlig forbedring af Grækenlands budgetstilling i 2001 i forhold til 2000
blev det budgetmål, der var fastlagt i st abilitetsprogrammet fra 2000, ikke nået. Det
offentlige underskud faldt fra 0,8% af BNP i 2000 til 0,4% af BNP i 2001, men
udviste faktisk et mindre plus (0,1% af BNP), hvis UMTS-indtægterne medregnes. I
stabilitetsprogrammet var de r budgetteret med et overs kud på 0,5% af BNP i 2001.
Årsagerne til, at budgetmålet ikke blev nået , var dels lavere budgetindtægter, især
skatteindtægter, som følge af en langsommere stigning end forventet i BNP i fastepriser, dels en overskridelse af det fastsa tte niveau for løbende primære udgifter, som
dog delvis blev opvejet af væsentlig højer e indtægter af ikke-skattemæssig karakter
end forventet, især ikke-budgetterede indtægter fra salget af mobiltelefonlicenser(UMTS), som beløb sig til ca. 0,5% af BNP. Det primære overskud nåede op på
6,3% af BNP. Gældskvoten faldt yder ligere til 99,7% af BNP i 2001 fra 102,8% af
BNP i 2000.
I december 2001 fremlagde Grækenland sin første opdatering af
stabilitetsprogrammet for perioden 2001-2004. Programmet blev vurderet af Rådet
den 12. februar 2002
4. Ud fra budgetresultaterne for 2001 og med udsigt til en
langsommere realvækst i BNP end formodet i det oprindelige program, regnes der i
det opdaterede stabilite tsprogram med en stigning i overskuddet på de offentlige
finanser i perioden, men i et langsommere tempo. Over skuddet forventes således at
nå op på 0,8% af BNP i 2002 og 1,0% af  BNP i 2003. Gældskvoten skønnes at ville
falde yderligere til 97,3% af BNP i 2002. Budgetstrategien i det græske
stabilitetsprogram er at opretholde høje primæ re overskud støttet af  et væsentligt fald
i rentebetalingerne som følge af lavere  rentesatser og faldende gældskvote.
1.1.2. Spanien
De hovedretningslinjer for den økonomiske politik, der blev fulgt i Spanien i 2001,
var beskrevet i det opda terede stabilitetsprogra m for 2001-2004. Programmet
bekræftede på ny den økonomiske  strategi, der var blevet fulgt de foregående år, og
som var baseret på en konsolidering på sk atteområdet samt str ukturreformer. Rådet
anså programmet for at være i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten5.
                                                
2 EFT L 167 af 7.7.2000.
3 EFT C 77 af 9.3.2001.
4 EFT C 51 af 26.2.2002.
5 EFT C 109 af 10.4.2001.
9Som følge af verdensøkonomiens tilbagegang steg BNP i 2001 kun med 2,8%,
hvilket skal sammenholdes me d de 3,6%, der blev budge tteret med i det opdaterede
program. Trods denne svagere vækst i pr oduktionen og det realiserede underskud på
0,3% af BNP i 2000 lykkedes det at opnå de n tilstræbte balance på det offentlige
budget, mens gældskvoten forbedredes lid t mere end forventet. Til gengæld
udviklede priserne sig mere negativt e nd forventet, ikke alene på grund af
prisstigninger for de mere prisfølsomme varer, men også fordi kerneinflationen
forværredes.
Den tredje opdatering af stabilitetspr ogrammet omfattende perioden 2002-2005 blev
forelagt Europa-Kommissionen den 9. decem ber 2001 og blev bedømt af Rådet den
12. februar 20026. Rådet fandt, at opdateringen var i overensstemmelse med
bestemmelserne i st abilitets- og vækstpagten og med de brede økonomisk-politiske
retningslinjer. Den overordnede balan ce på budgettet, der blev opnået i 2001,
forventes opretholdt i 2002 og 2003, mens der for 2004 og 2005 regnes medoverskud på henholdsvis 0,1% og 0,2% af BN P. Den finanspolitiske strategi, der er
skitseret i opdateringen, er den samme som i de foregåen de programmer. Strategien
indebærer en stram politik hvad angår de løbende primære udgifter støttet af faldenderenteudgifter, hvilket giver mulighed for stigende offentlige investeringer. Til
gengæld er der planlagt en ny personskattereform med virkning fra 2003, som vilmedføre en reduktion af skattebyrde n, samtidig med at konsolideringen på
skatteområdet fortsættes. Der forventes et  yderligere fald i gældskvoten, nemlig til
under 56% i 2002 og helt ned til 50% ved ud gangen af programmeringsperioden.
1.1.3. Irland
Rådet fandt, at Irlands stabilitets program for perioden 2001-2003 var i
overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten
7. I modsætning til de foregående
år blev budgetmålet for 2001 langt fra nået , idet der nu regnes med et overskud på
1,7% af BNP i stedet for de budgetterede 4,3%. Hovedårsagen var, atskatteindtægterne var blevet stærkt overbud getteret, men også at udgifterne på visse
områder var løbet løbsk. De for lave ska tteindtægter i forhol d til budgettet kan især
tilskrives en vækst, der skønnes at ligge ca. 2 procentpoint under de 8,8%, der blev
budgetteret med for 2001. Gældskvoten faldt yderligere til ca. 36% i 2001.
Den nye opdatering af stabilitetsprogra mmet, der omfatter perioden 2002-2004, blev
bedømt af Rådet den 12. februar 2002
8. For 2002 forventer de irske myndigheder et
mindre overskud efterfulgt af et mindre underskud i de følgende år. Ibudgetfremskrivningerne for 2003-2004 er dog indregnet store hensættelser til
uforudsete udgifter, og uden disse hensættelser ville resultatet de følgende år blive etmindre overskud i hvert af årene. Rådet konkl uderede derfor, at hvis hensættelserne
ikke bliver aktuelle, vil stabilitets- og væ kstpagtens mål, nemlig nogenlunde ligevægt
på budgettet, stort set blive opfyldt for hele programmeringsperioden. For perioden
frem til 2004 regnes der i stabilitetsprogramme t med en stabilisering af gældskvoten
på et meget lavt niveau: ca. 34% af BNP.
                                                
6 EFT C 51/08 af 26.2.2002.
7 EFT C 77 af 9.3.2001.
8 EFT C 51 af 26.2.2002.
10Som følge af den meget høje vækst i de se neste ti år faldt arbe jdsløsheden til 3,8% i
2001 efter at have toppet med 15,6% i 1993. O pbremsningen i den internationale og
hjemlige økonomi i 2001 har dog medført en moderat stigning i arbejdsløsheden
siden midten af 2001, nemlig til 4,3% i februar 2002. Irla nd er nået langt med
opfyldelsen af de nominelle konvergensm ål. BNP pr. indbygger skønnes at være
steget fra 77% af det nominelle EU-g ennemsnit i 1991 til 121% i 2001. Målt i BNI,
som nok giver et bedre billede af Irlands re sultater i betragtning af, at en væsentlig
del af overskuddene bliver sendt ud af lande t, har der været en stigning fra 71% til
skønsmæssigt 102%.
1.1.4. Portugal
I 2001 fulgte budgetudviklingen den stra tegi, der var lagt i det opdaterede
stabilitetsprogram (2001-2004), som blev  bedømt af Rådet den 12. marts 20019.
Programmets budgetmål var et underskud på 1,1% af BNP. I meddelelsen af februar
2002 regner de portugisiske myndigheder med et underskud på 2¼% af BNP. Dette
resultat, der er betydelig dårligere e nd forventet for 2001, skyldes i høj grad en
langsommere økonomisk vækst end forventet. Men der er også andre forklaringer,
især en undervurdering af indtægtsta bene som følge af den i 2001 gennemførte
reform af de direkte skatter og en overvur dering af gevinsten ved effektiviseringen af
skatteopkrævningen og –forvaltningen. E ndvidere overskred de løbende primære
udgifter budgetmålet trods en udgiftsstramning i juni.
Den tredje opdatering af stabilitetspr ogrammet, som omfa tter perioden 2001-2005,
blev vedtaget af den portugisiske regeri ng den 13. december 2001 og vurderet af
Rådet den 12. februar 2002. Selv  om budgettet ikke helt holdt i 2001, er budgetmålet
fortsat at opnå ligevægt senest i 2004, hv ilket vil kræve en kraftig styrkelse af
konsolideringsindsatsen på skatteområde t i perioden 2002-2004. Råde t finder, at den
portugisiske regering, når det økonomiske genops ving er en realitet, bør styrke sin
indsats for at nå det fastsatte mål på  mellemlangt sigt, ne mlig balance i 2004. Dette
kræver som et minimum en streng overholde lse af loftet på 4% over stigningen i
centralforvaltningens løbende primære ud gifter for 2003 og 2004 og eventuelt også
yderligere foranstaltninger efter regeringens valg.
Den 25. juli 2002 meddelte de portugisiske myndigheder, at det offentlige underskud
for 2001 var nået op på 4,1 % af BNP, d.v.s. noget mere end referencesatsen på 3 %.
Herefter besluttede Kommissionen at iværksætte den procedure til imødegåelse af forstort underskud, der er omhandlet  i Rådets resolution om stabilitets- og vækstpakken.
1.2. Betinget støtte
De medlemsstater, der havd e modtaget støtte fra Sa mhørighedsfonden, havde for
størstedelens vedkommende fortsat overhol dt de makroøkonomiske kriterier. Kun for
Portugals vedkommende var situationen anderledes:
Efter at de portugisiske myndigheder de n 25.7. 2002 havde meddelt, at der blev tale
om et offentligt underskud på 4,1 % af BNP (jf. punkt 1.1.4.), besluttede
Kommissionen at udarbejde en rapport til De t Økonomiske og Finansielle Udvalg til
                                                
9 EFT C 109/4 af 10.4.2001.
11udtalelse. Derefter kan Kommissionen tilstille Rådet en henstilling. Sidstnævnte skal
så træffe beslutning om, hvad der videre skal ske i sagen.
Dette problem har ikke gjort sig gældende for de øvrige lande, der modtager støtte
fra Samhørighedsfonden.
122. P RINCIPPER FOR GENNEMFØRELSEN OG BEVILGET STØTTE
2.1. Samordning med de øvr ige fællesskabspolitikker
2.1.1. Offentlige udbud
Kommissionen er særlig påpasselig med at  kontrollere, at Fællesskabets lovgivning
vedrørende offentlige udbud bliver nøje overholdt i forbindelse med de af
Samhørighedsfonden st øttede projekter.
Ifølge støtteansøgningsformularen skal der til brug for behandlingen af ansøgningen
fremsendes kopier af udbudsbekendtgørels er samt andre oplysninger, der kan
bekræfte, at proceduren for tildeling af kontrakter er forskriftsmæssig. Såfremtkontrakterne endnu ikke er indgået på ansøgningstidspunktet, skal det
støttemodtagende land i forbindelse med de mellemliggende betalinger eller vedfremlæggelsen af den endelige rapport fre mlægge oplysninger om overholdelsen af
udbudsreglerne.
Under de forskellige kontrolbesøg kont rollerer Kommissionen også rutinemæssigt
overholdelsen af de relevante fællesskab sdirektiver vedrørende offentlige udbud og
forskriftsmæssigheden af  udvælgelsesprocedurerne.
2.1.2. Konkurrence
Ifølge Rådets forordning (EF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden skal
dennes interventioner især være i ove rensstemmelse med konkurrencepolitikken. På
denne baggrund behandles støtteansøgningerne i det væsentlige ud fra en vurderingaf foreneligheden med traktaten af de af fonden medfinansierede aktioner for at sikre,
at fondens interventioner fuldt ud overholder Fællesskabetskonkurrencebestemmelser, især best emmelserne om statsstøtte.
I lighed med tidligere har Kommissionen kons tateret, at der so m hovedregel ikke er
uforenelighed mellem interventionerne og  konkurrenceretten, idet interventionerne
generelt er rettet mod transportinfrastruktur- og miljøbeskyttelsesprojekter, som ikkegiver bestemte virksomheder særlige fordele, medmindre bestemmelserne omtildeling af offentlige kontrakter bliver  overtrådt. Ud fra et konkurrencemæssigt
synspunkt er Fællesskabets kontrol derfor fortsat en kontrol af, om samtligeoperatører, der opfylder de tekniske og retlige betingelser, har fri adgang tilinfrastrukturerne.
2.1.3. Miljø
I årsrapporten for 2000 er der redegjort for principperne for miljøpolitikken, således
som disse er fastlagt i trak tatens artikel 174, samt for de direktiver, der har betydning
for gennemførelsen af de af Samhørig hedsfonden medfinansierede projekter.
I rapporten fremhæves også dels vigtigheden af, at Samhørighedsfonden bidrager til
gennemførelsen af traktatens målsætninger og især til løsningen af specifikkeproblemer som f.eks. bekæmpelse af vandforurening og indførelse af enhensigtsmæssig affaldshåndtering, de ls nødvendigheden af at integrere
13miljødimensionen i projekterne vedrørende transportinfrastrukturer for at minimere
og kontrollere uønskede følgevirkninger.
I 2001 fortsatte Kommissionen sin indsats for at gennemføre miljølovgivningen, ikke
alene ved direkte at finansiere de til spildevandsrensning og affaldshåndteringnødvendige infrastrukturer, men også ved at  gøre finansieringen betinget af en
korrekt anvendelse af en række direk tiver. Her tænkes såve l på de tematiske
direktiver med en stærk lokal og regi onal dimension (f.eks. direktiverne om
naturbevaring, håndtering af affald og spild evand) som på direktivet om vurdering af
virkningerne på miljøet (VVM).
Kommissionen prioriterer stadig udarbej delsen af EF-lister over Natura 2000-
områder meget højt. Den førs te EF-liste over Natura  2000-bevaringsområder blev
godkendt den 28. december 2001 for den maka ronesiske region (Canarias, Madeira
og Açores).
Kommissionen har taget initiativ til at gøre fællesskabsstøtten betinget af, at Natura
2000-listerne, som allerede s kulle have været udarbejdet i 1995, foreligger, hvilket i
høj grad har fremskyndet processen.
Som led i sit arbejde me d Samhørighedsfonden har Kommissionen, når den har
skønnet det relevant, vurderet, om støtteansøgningerne opfylder betingelserne i
artikel 6 i habitat-direktivet (direktiv 92/43/EF).
Hvad angår håndtering af kommuna lt affald har Kommissionen vurderet
støtteansøgningerne under hensyntagen til politikken og lovgivningen på detteområde.
Med hensyn til byspildevand
10 er det bestemt, at der ved bevillingen af støtte til
rensning af byspildevand skal tages hensyn til, om der er tale om mindre følsomme,normale eller følsomme områder, således at der ikke vælges en mere vidtgående
rensning (primær, sekundær eller tertiæ r rensning) end nødvendigt, jf. direktiv
91/271/EØF.
Kommissionen har under behandlingen af stø tteansøgningerne ligeledes taget hensyn
til, om projekterne er led i integrerede beskyttelsessystemer, og om de er ioverensstemmelse med vandområdeplanerne.
I forbindelse med de af Samhørighedsfonden støttede projekter har det ved at udnytte
gradueringen af støttesatserne været mu ligt at gennemføre princippet “forureneren
betaler”
11. Anvendelsen af dette pr incip vil snart blive yderligere udbredt, nemlig når
rammedirektivet vedrørende vandpolitiske foranstaltninger12 bliver gennemført.
2.1.4. Transport
Mens TEN-transportprojekter af fælles in teresse finansieres over TEN-budgetposten,
yder Samhørighedsfonden specifikt støtte til TEN’s transportinfrastruktur.
                                                
10Direktiv 91/271/EØF.
11Arbejdsdokument nr. 1, GD REGIO’s anvendelse af princippet “forureneren betaler”.
12Direktiv 2000/60/EF.
14Samordningen mellem budgettet for de tr anseuropæiske transportnet (TEN) og
Samhørighedsfonden er af st or betydning, fordi disse finansielle EF-instrumenter
tager hensyn til nødvendigheden af at forbi nde fællesskabsregioner, der lider under
strukturelle handicap, eller som har status som øer, indlandsområder eller perifere
områder, med Fællesskabets centrale regioner.
TEN-forordningen giver ikke mulighed for at  støtte én projektfase med midler såvel
fra TEN-budgettet som fra andre fællesskabskilder, men i visse tilfælde kanfeasibilityundersøgelser, der er finansiere t over TEN-budgettet, efterfølges af støtte
fra Samhørighedsfonden og EI B til finansieringen af anlæ gsarbejderne i forbindelse
med den egentlige investering.
Finansforordningen for TEN (EF nr. 2236/95) blev ændret ved forordning (EF) nr.
1655/99 for at indføre planlægning på me llemlangt sigt via vejledende flerårige
programmer for EF-finansiering og for at fremme offentlige/private partnerskaber,ligesom der blev afsat mindre beløb på budgetposten (1%-2%) til at støtte projekter,der involverer risikovillig kapital.
I det vejledende flerårige investerings program for 2001-2006, som blev vedtaget af
Kommissionen i september 2001, er der fastsa t et samlet beløb på ca. 2,8 mia. EUR
til 11 prioriterede projekter (Essen-projekterne), projektet vedrørende globalesatellitbaserede navigationssystemer (“Galileo” ) og fire grupper projekter af “fælles
interesse”.
I 2001 blev der afsat i alt 563 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger til dels TEN-
transportprojekter (under det flerårige i nvesteringsprogram), de ls Galileo-projektet
og projekter af fælles inte resse (uden for det flerår ige investeringsprogram).
Langt den største del af EU’s bevillin ger på TEN-transportbudgettet for 2001 var
afsat til jernbaneprojekter (n æsten 55%) efterfulgt af Galileo (20,6%) og vejprojekter
(12%).
Kommissionen vedtog den 12. september 2001 en hvidbog om transport, der især
lægger op til overvejelser om, hvorledes tr ansportvilkårene kan forbedres, idet
hovedvægten er lagt på følgende områder:
– Reduktion af trafikpropper
– Anlæg af nye infrastrukturer, især til brug for jernbanerne
– Takstpolitikken som middel til at  genoprette ligevægten mellem
transportformer og finansie ring af infrastrukturer.
Kommissionens bevillinger til disse ambitiøse mål vil hidrøre fra budgetterne for
TEN-transport, Samhørighe dsfonden, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling
(EFRU) samt førtiltrædelsesinstrumentet (ISPA) for de fremtidige medlemslande.
152.2. Samordning med strukturfondene: de strategiske referencerammer
2.2.1. Miljø
Grækenland
Den strategiske referenceramme for miljøsektoren er beskrevet i et særskilt kapitel i
det operationelle program for miljøet under Grækenlands EFSR for perioden 2000-
2006. Det operationelle program blev g odkendt af Kommissionen den 24. juli 2001
(beslutning C(2001) 1357). Den strategiske re ferenceramme er et instrument i den
overordnede indsats for at forbedre Græken lands overholdelse af sine forpligtelser i
henhold til EU’s miljølovgivning og fremme den bæredygtige udvikling.
Samhørighedsfondens økonomiske  bidrag til gennemførelse n af denne miljøplan kan
ikke dække alle Grækenla nds infrastrukturbehov inden for drikkevand, byspildevand
og håndtering af fast affald, men bidraget  forventes dog at vende udviklingen i den
rigtige retning.
Den overordnede handlingsplan inden for hå ndtering af fast affald bygger på den
nationale plan for håndtering af fast affald, der er udarbejdet af Ministeriet for Miljø,Planlægning og Offentlige Arbejder og forelagt EU.
Det generelle mål er ud fra nationale, regionale og lokale forvaltningsplaner at sikre
en korrekt håndtering af alle former for fast affald og i givet fald en genopretning afmiljøet de steder, hvor det er blevet  ødelagt og forurenet af affald.
I overensstemmelse med direktiv 91/271/EØ F er der for hele landet udarbejdet
tilsvarende planer for rensning af byspild evand. Samhørighedsfonden og EFRU vil
hjælpe de græske myndigheder med at opfylde kravene i direktivet.
Spanien
De prioriterede indsatsområder, der skal finansieres gennem Samhørighedsfonden i
programmeringsperioden 2000-2006, er:
– Håndtering af kommunalt affald, i ndustriaffald samt farligt affald
– Kloakering og spildevandsrensning
– Vandforsyning.
Disse interventioner bør følge koordinerede strategier, der fas tlægges for de enkelte
udvalgte sektorer, og indgå i programmer, der identificerer hovedindsatsområderne i
de forskellige sektorer. Interventionern e skal også koordineres med de tilsvarende
interventioner, der finansieres over st rukturfondsbudgetterne. Indholdet af de
strategiske referencerammer for de enkelte sektorer er beskrevet i årsrapporten for
Samhørighedsfonden for 2000.
Efter at strukturfondsprogrammeringe n for perioden 2000-2006 vedrørende de
spanske mål 1- og mål 2-regione r var blevet afsluttet i 2001 ved
forvaltningsmyndighedens vedtagelse af de respektive programtillæg, blevfinansieringen af de forskellige typer strukturfondsinterventioner fastlagt. Hvad
angår foranstaltningerne vedrørende de sektorer, der er va lgt som prioriterede
16indsatsområder for Samhørighedsfonde n, kræves tillige en koordinering mellem de
myndigheder, der er ansvarlige for forvaltn ingen af de respektive fonde og projekter.
Irland
De irske myndigheder fremlagde deres strategiske referenceramme for miljøsektoren
i 2000. Referencerammen er fortsat grundlag et for beslutninger om at støtte
individuelle projekter vedrør ende spildevand og fast affald. Koncentrationen af
samhørighedsfondsstøtte om et mindre antal store anlægsprojekter gør det
forholdsvis let at sikre en sammenhæ ng mellem strukturfondsprogrammerne og
samhørighedsfondsprioriteterne. Der er e ndnu ikke forelagt acceptable projektforslag
vedrørende fast affald, en undersektor,  der kræver betydelige investeringer.
Referencerammen er nærmere be skrevet i årsrapporten for 2000.
Portugal
For perioden 2000-2006  er der i den strategiske ramme for Portugals miljøsektor
anført følgende prioriterede mål:
– Yderligere udvikling samt færdiggørelse af den grundlæggende
miljøinfrastruktur
– Tilvejebringelse af vilkår, der muliggør en bæredygtig udvikling,
miljøbeskyttelse og forvaltning af naturressourcer.
Der er planlagt samhørighedsfondsstøtte til de større infrastrukturprojekter
vedrørende vandforsyning, kloakering og rensning af byspildevand samt håndtering
af fast kommunalt affald.
Hovedformålene med forbedringen af  vandforsyningen, kloakeringen og
spildevandsrensningen er at sikre en væsentlig forøgelse af befolkningsdækningen ogfor vandforsyningens vedkommende at forbedre drikkevandskvaliteten, således atdenne opfylder kravene i EF-direktiverne, samt øge forsyningssikkerheden.
% af befolkningen, der berøres i 2006
(det portugisiske fastland)
Drikkevandsforsyning 95
Kloakering og spildevandsrensning 90
Håndtering af fast affald 98
Generelt er såvel vandforsyni ng som kloakering og spildevandsrensning omfattet af
integrerede systemer med en “rygrad” af tværkommunale anlæg omfattende hele“vandcyklussen”, der forvaltes af samme  enhed. Disse tvær kommunale systemer
dækker normalt større dele af et eller flere afvandingsområder i modsætning til
tidligere, hvor de fleste kommuner havd e deres egne individuelle systemer.
Den enhed, der forvalter disse systemer, er enten en af de offentlige virksomheder,
som kommunerne nu ejer en stor del af, eller en tværkommunal sammenslutning meden særlig statut. I begge tilfælde har overdragelsen og fordelingen afforvaltningsansvaret for disse integrerede systemer krævet kompliceredeforhandlinger og indgåelse af serviceaftaler mellem parterne.
17Støtten fra Samhørighedsfonde n vil blive suppleret med støtte fra EFRU til at bygge
eller renovere de mindre lokale dele af  anlæg, der indgår i de tværkommunale
systemer. Denne tostrengede støttemekanisme kræver og vil fortsat kræve en tætsamordning mellem den overordnede tidsplan for projektudviklingen og
prioriteringen for at sikre, at de overo rdnede systemer, dvs. Samhørighedsfondens
“rygrad”, og de mindre projekter integrer es på en passende måde i de regionale
programmer (Norte, Centro, Al entejo, Lisboa e Vale do Tejo, Algarve, Madeira e
Açores).
I 2001 blev temagruppen vedrørende miljø etableret under EF-støtterammens
overvågningsudvalg. En af temagruppen s vigtigste opgaver er at overvåge
implementeringen af den strategiske ramme for miljøsektoren i Portugal ograpportere herom.
2.2.2. Transport
Grækenland
Grækenlands strategiske referenceramme fo r transportsektoren blev godkendt via de
operationelle programmer ve drørende dels veje, ha vne og byudvikling, dels
jernbaner, lufthavne og bytransport i henholdsvis marts og april 2001. Ifølge den
strategiske referenceramme er det planen at gennemføre interventioner medmedfinansiering fra EFRU, navnlig med sigte på at:
a) færdiggøre TEN-nettets vigtigste ve jakser i Grækenland, nemlig PATHE- og
EGNATIA-motorvejene, den IONISKE akse samt motorvejen Korinthos-Tripoli-Kalamata-/Sparti
b) færdiggøre PATHE-jernbaneaksen og elektrificeringen heraf fra Athen til den
bulgarske grænse
c) færdiggøre og modernisere infrastrukturen i de to havne i Igoumenitsa og Heraklion
og
d) færdiggøre moderniseringen af lu fttrafikkontrolsyste met i Grækenland.
Transportsektorens højeste prioriteter i den nuværende programmeri ngsperiode er – i
overensstemmelse med den aftalte strate gi – motorveje, jernbaner og havne.
Hensigten er især at fortsætte TEN-projektet ved at anlægge de prioriterede PATHE-
og EGNATIA-motorveje.
På jernbaneområdet er det nødvendigt med en yderligere indsats for at færdiggøre
PATHE-jernbaneaksen og elektrificerin gen af Athen-Thessaloniki-Promachon-
korridorerne.
Spanien
Som led i Kommissionens og Spaniens fælles overvejelser har de spanske
myndigheder fremlagt et dokument om investeringerne i TEN-transport, sombeskriver den generelle TEN-strategi for programmeringsperioden 2000-2006. De
spanske myndigheder har suppleret dette dokument med en strategi for udnyttelsen af
18støtten fra strukturfondene og Samhørighedsfonden, der bedre kan sikre, at der er
sammenhæng mellem di sse to instrumenter, og at de supplerer hinanden.
Strategien med at udnytte fondenes støtte  til finansiering af investeringer i TEN-
transport, der er relativt enkel og klar, kan sammenfattes således:
– De linjer med højhastighedstog, der er fastlagt i den strategiske ramme
(Madrid-Barcelona-den franske grænse , Madrid-Valladolid, Madrid-Valencia
og Córdoba-Malaga), er de hovedakser, de r skal bidrage til en bedre intermodal
balance og en mere rationel og miljøvenlig fordeling mellemtransportformerne. Disse projekter er hovedprioriteten i perioden 2000-2006.
Projektets høje prioritering og tværre gionale karakter (bortset fra Córdoba-
Malaga-linjen) bevirker, at Samhørighedsfonden vil blive
hovedfinansieringskilden for tre af de fire linjer. Undtagelsen er Córdoba-
Malaga-linjen, der vil blive medfinansieret af EFRU
– At de store jernbanelinjer alene me dfinansieres af strukturfondene og
Samhørighedsfonden, må ikke  føre til, at ønsket om at give disse fonde en
løftestangseffekt ved at indføre offe ntlige/private partne rskaber skubbes i
baggrunden. For jernbaners  vedkommende vil sådanne  partnerskaber dog kun
være mulige, hvis der indføres et konkurrencedygtigt takstsystem, der kan
tiltrække trafik fra andre konkurrenced ygtige transportformer (vej- og
lufttransport), og som samtidig gør de t muligt at opnå den tilstræbte ligevægt
mellem transportformerne
– Investeringerne i højhastighedslinjerne v il ikke tjene deres formål, hvis de ikke
ledsages af en udvikling af de konv entionelle jernbane linjer, således at
fordelene ved de nye højhastighedslinjer kan udstrækkes til hele landet. DaSamhørighedsfonden ikke kan bidrage til opnåelsen af dette mål, synes en
prioritering af EFRU-bevillingerne til dette formål at være løsningen, hvis allemål 1-regioner skal have fordel af linjerne
– Med hensyn til vejtransport kan de store færdselsårer deles i to kategorier,
nemlig dels veje, der skal supplere de ek sisterende net, eller som forbinder de
store transportakser, dels veje, der især har til formål at mindske belastningen ibestemte udviklede områder. Anlæg af de førstnævnte veje kræver
nødvendigvis støtte fra fondene (EFRU). In dførelse af vejafgiftssystemer kan
muligvis anspore den private sektor til at  deltage i udviklingen af sidstnævnte
veje
– Også havne og lufthavne må anses for meget vigtige transportinfrastrukturer.
Men fordi havne og lufthavne er mindre arealkrævende end vej- og
jernbaneinfrastrukturer, der er  opbygget som net, er de lettere at finansiere, idet
dette kan ske via prispolitikken for sø- og lufttransport. I Spanien er deroprettet offentlige organer med dette fo rmål, der specifikt er ansvarlige for
havne- og lufthavne. Det kan dog ikke udelukkes, at de investeringer, der er
nødvendige for at reducere havnes og lufthavnes underskud, kræver en vis
medfinansiering fra EF-fondene.
19Irland
De irske myndigheder fremlagde deres strategiske referenceramme for
transportsektoren i 2000. Referenceramme n fungerer fortsat som grundlag for
beslutninger om at støtte e nkeltstående vej- og jernbaneprojekter. Det er forholdsvis
enkelt at sikre en sammenhæng mellem de  relevante strukturfondsprogrammer og
Samhørighedsfondens prio ritering, fordi støtten fra Samhørighedsfonden er
koncentreret om et mindre antal store anlægsprojekter. De vigtigste af de prioriteredeprojekter er blevet udvalgt i begge undersektorer.
Referencerammen blev nærmere beskrevet i årsr apporten for 2000.
Portugal
I 2001 skete der ikke væsentlige ændrin ger i de strategiske hovedlinjer for
Samhørighedsfondens stø tte til transportsektoren.
Dog var Samhørighedsfondens indsats stærkt  koncentreret om jernbaneprojekter, idet
der blev ydet støtte til den egentlige igangsætning af moderniseringen af to vigtigestrækninger på Norte-linjen, ligesom to an søgninger vedrørende den sidste strækning
af den direkte jernbaneforbindelse melle m Lissabon og Alentejo og Algarve blev
godkendt.
Således er samtlige projekter vedrørende moderniseringen af nord/sydaksen under
gennemførelse (bortset fra en mindre stræ kning af omfartsvejen omkring Lissabon),
hvilket sammen med andre i nvesteringer i moderniseringen af Algarve-linjen i 2004
vil muliggøre en forkortelse af rejsetid en mellem Lissabon og Fa ro på 2 timer og 45
minutter.
Det er hidtil ikke lykkedes at forbedre  jernbanesektorens konkur renceevne væsentligt
i forhold til vejsektoren, når det drejer sig om person- og godstransport. Dettebegrunder den større vægt, der i 2001 blev la gt på jernbanesekt oren med henblik på
at bidrage til opnåelsen af en bedre balanc e mellem transportforme rne i hele landet.
Fondens støtte til investeri nger i Lissabon/Faro-korridoren  har allerede forbedret
forbindelsen mellem det nationale jernba nenet og Sines-havnen, hvilket gør det
lettere at håndtere de voksende godsmæ ngder til og fra havnen, give denne
jernbanelinje nyt liv og øge  dens konkurrenceevne i forhol d til vejtransporten, når det
gælder rejser til Algarve.
De pågældende investeringer tager især  sigte på renovering og fuldstændig
elektrificering af jernbanelinjen, der herved bliver hurtigere, mere pålidelig og meresikker. Det vil ligeledes blive muligt at indføre nye passagertjenester i form afpendlertog.
Endelig blev der i 2001 godkendt en metrostrækning i Lissabon, hvilket vil forbedre
forbindelsen mellem metronettet og den internationale banegård “Oriente” og såledesgive adgang til det interna tionale jernbanene t. Metroprojektet må også nødvendigvis
få positive miljøkonsekvenser.
202.3. Budgettet og dets gennemførelse, forpligtelses- og betalingsbevillinger
2.3.1. Disponible budgetbevillinger
I henhold til artikel 4 i forordning nr. 1164/94, som ændret ved forordning nr.
1264/99 (samhørighedsfondsforordningen), er der for 2001 afsatforpligtelsesbevillinger på i a lt 2 615 mio. EUR i 1999-priser til
Samhørighedsfonden. Det ende lige, pristalsregulerede  beløb i budgettet udgør
2 715 mio. EUR.
I overensstemmelse med de nedre og øvre grænser for tildelingerne til de enkelte
medlemsstater, som er fastsat i bilag I til samhørighedsfondsfo rordningen, er den
vejledende fordeling af tildelingerne mellem landene følgende:
Land Grænse Grænse
Mio. EUR % Mio. EUR %
Spanien 1.655 61,0% 1.723 63,5%
Grækenland 434 16,0% 488 18,0%
Irland 54 2,0% 163 6,0%
Portugal 434 16,0% 488 18,0%
Teknisk bistand 2 2
Budgetmyndigheden har endvidere besluttet at afsætte 2 860 mio. EUR ibetalingsbevillinger til Samhørighedsfonden.
I medfør af finansforordningens artikel  7 har Kommissionen besluttet at godkende
fremførslen af 413,5 mio. EUR i forpligtel sesbevillinger, den disponible saldo ultimo
2000 og fremførslen af 300 mio. EUR i betalingsbevillinger. De frigørelser, der blevgennemført i 2001 (10,9 mio. EUR) er annulleret.
2.3.2. Budgetgennemførelsen
Nedenstående tabeller viser den budgetmæ ssige udnyttelse af Samhørighedsfondens
tildelinger i 2001 med angivelse af  de til 2002 fremførte bevillinger.
Tabel over Samhørighedsfondens bevillingsudnyttelse i 2001 (i EUR)
Forpligtelsesbevillinger Opr. bev. Bevægelser Endelig tildeling Udnyttet Annull. Fremfør. 2001
Budget 2001 2.715.000.000 0 2.715.000.000 2.711.685.504 0 3.314.496
Bevillinger fremført fra 2000 (ikke udnyttede) 413.546.759 0 413.546.759 413.546.759 0 0Genopførte bevillinger (frigørelse 2000) 000000
T i l b a g e b e t a l t e  a c o n t o b e l ø b 000000I alt 3.128.546.759 0 3.128.546.759 3.125.232.263 0 3.314.496
Betalingsbevillinger
Opr. bev. Bevægelser Endelig tildeling Udnyttet Annull. Fremfør. 2001
Budget 2001 2.860.000.000 0 2.860.000.000 1.983.398.232 876.601.768 0
Bevillinger fremført fra 2000 (ikke udnyttede) 300.000.000 0 300.000.000 0 300.000.000 0T i l b a g e b e t a l t e  a c o n t o b e l ø b 000000
I alt 3.160.000.000 0 3.160.000.000 1.983.398.232 1.176.601.768 0
I henhold til finansforordningens artikel 7 bortfalder de bevillinger, der ikke er
disponeret over ved regnskabsårets afsl utning, medmindre Kommissionen træffer en
særlig beslutning om fremførsel. De fremførte forpligtelsesbevillinger er blevetudnyttet fuldt ud inden den 31. marts 2002. Der blev ikke fremført nogenbetalingsbevillinger til 2002.
Nedenfor følger tabellerne over bevillingsudnyttelsen fordelt på lande og på
projekttype (miljø, transport eller blandet).
21
Udnyttelse af bevillinger for 2001, inkl. bevillinger fremført til 2002
Forpligtelsesbevillinger for 2001 (inkl. bevillinger fremført til 2002)
Land Miljø Transport Bland. I alt
Beløb % miljø Beløb % Transp. Beløb Beløb %
Spanien 865.912.007 51,7% 810.332.029 48,3% 0 1.676.244.036 61,8 %
Grækl. 253.138.698 54,2% 214.261.684 45,8% 0 467.400.382 17,2 %
Irland 39.734.066 34,6% 75.265.934 65,4% 0 115.000.000 4,2 %
Portugal 237.919.087 52,2% 217.780.043 47,8% 0 455.699.130 16,8 %
Teknisk bistand 0 0,0% 0 0,0% 656.452 656.452
I alt 1.396.703.858 51,5% 1.317.639.690 48,5% 656.452 2.715.000.000 100,0 %
Betalingsbevil. for2001
Land Miljø Transport Bland. I alt
Beløb % miljø Beløb % Transp. Beløb Beløb %
Spanien 647.308.574 66,1% 332.222.094 33,9% 0 979.530.668 49,5 %
Grækl. 161.587.555 63,4% 93.393.201 36,6% 0 254.980.756 12,9 %
Irland 203.731.649 65,5% 107.313.707 34,5% 0 311.045.356 15,7 %
Portugal 201.503.013 46,5% 232.134.366 53,5% 0 433.637.379 21,9 %
Teknisk bistand 0 0,0% 0 0,0% 4.204.073 4.204.073
I alt 1.214.130.792 61,3% 765.063.368 38,7% 4.204.073 1.983.398.233 100,0 %
For at vise udnyttelsen af forpligtelses bevillingerne for 2001 er udnyttelsen af de
bevillinger, der er fremført til 2002, inklude ret i tabellen ovenfor , mens udnyttelsen
af de bevillinger, der blev fremf ørt fra 2000 til 2001, ikke er medtaget.
Under budgetgennemførelsen i 2001 var de t muligt at genoprette ligevægten i
tildelingerne til de forskellige samhørig hedslande, hvilket var nødvendigt, fordi
tildelingerne for 2000 til en vis grad afveg fra de vejle dende tildelinger,
Kommissionen havde vedtaget. Lande, der som f.eks. Irland havde overskredet deres
tildeling i 2000, fik reduceret deres tilde linger i 2001, og vice versa, som for
Grækenlands vedkommende.
Tabellen nedenfor viser for de enkelte lande den akkumul erede udnyttelse i perioden
2000-2001 (ekskl. teknisk bistand):
Akkumuleret udnyttelse af forpligtelsesbevillin gerne. i 2000-2001 (inkl.fremførsl. til n+1)
I mio EUR
LandGennemsnitlig
procentdel2000 2001 I alt
Spanien 61,02% 1.601,3 1.676,9 3.278,2
Grækenl. 16,81% 435,6 467,4 903,0
Irland 5,30% 169,6 115,0 284,6Portugal 16,87% 450,8 455,7 906,5I alt 100,00% 2.657,3 2.715,0 5.372,3
2.3.3. Budgetgennemførelsen for de n foregående periode (1993-1999)
Der blev disponeret over samtlige forpligtelsesbevillinger for perioden 1993-1999
inden udløbet af den fastsa tte frist (31.12.1999). Nedenfor vises indfrielsen i 2001 af
de uindfriede forpligtelser (UF) for perioden 1993-1999
22Indfrielse i 2001 af forpligtelserne for perioden 1993-1999
Land Oprl. UF Frigørelser Betalinger Endel. UF
Spanien 2.060.532.662 7.125.100 622.003.948 1.431.403.61 4
Grækenland 749.668.182 769.818 168.696.947 580.201.41 7
Irland 251.821.464 0 99.415.024 152.406.44 0
Portugal 320.356.542 2.414.493 162.610.592 155.331.45 7
Teknisk bistand 1.393.518 561.659 521.698 310.161
I alt 3.383.772.368 10.871.070 1.053.248.209 2.319.653.08 9
Ved udgangen af 2000 var de uindfriede forpligtelser for perioden 1993-1999 mindre
end Samhørighedsfondens budget for ét år.
En væsentlig del af de uindfriede forpligtelser vedrørte projekter, der skulle
videreføres i den nye programmering speriode 2000-2006. Dette indebærer, at
indfrielsen af disse uindfriede forpligtel ser vil ske på grundl ag af mellemliggende
betalinger og ikke  saldobetalinger.
233. V EDTAGNE PROJEKTER OG AKTIONER
3.1. Samhørighedsfondens st øtte til de enkelte støttemodtagende lande
3.1.1. Grækenland
I 2001 godkendte Kommissionen støtte fra Samhørighedsfonden på i alt 797,8 mio.
EUR, hvoraf der blev disponeret over 398,2 mio. EUR i budgettet for 2001.
Når de forpligtelser, der blev indgået som følge af beslutninger truffet i de
foregående år (69,2 mio. EUR) medregne s, blev der i 2001 disponeret over i alt
467,4 mio. EUR.
Tabellen nedenfor viser de n samhørighedsfondsstøtte, der blev godkendt i 2001,
samt det samlede be løb, der blev disponeret over i 2001.
Støtteberettigede
omkostninger i altSF-støtte i alt Forpligtelser
2001*
Miljø 374.627.934 298.827.349 253.138.698
Transport 919.635.445 499.036.159 214.261.684
SF i alt 1.294.263.379 797.863.508 467.400.382
% miljø 29% 37% 54%
% transport 71% 63% 46%
* inklusive forpligtelser baseret på beslutninger truffet i 2001 og i de foregående år.
3.1.1.1 Miljø
I 2001 koncentrerede Samhørighedsfonden  sin økonomiske støtte om følgende
prioriterede indsatsområder : kloakering og spildevandsrensning, håndtering af fast
affald, vandforsyning samt bekæmpelse af oversvømmels er. Målet var at afslutte
interventionscyklussen for at fylde ”hullerne” i de nuværende systemer og
implementere den aftalte strategiske referenceramme.
I 2001 godkendte Kommissionen støtte fra Samhørighedsfonden på i alt 298,8 mio.
EUR, hvoraf der blev disponeret ove r 242,8 mio. EUR i budgettet for 2001. Den
godkendte støtte og de indgåede forpligtelser fordeler sig således:
– 21 nye projekter svarende til en sam hørighedsfondsstøtte  på i alt 280,2 mio.
EUR blev godkendt i 2001, hvoraf der blev disponeret over 224,2 mio. EUR i
budgettet for 2001. Nedenstående tabel vise r de projekter, der blev godkendt i
2001:
24Projekt nr. Projektbetegnelse Omkost-
ninger i altStøtte
Samhørig-
hedsfondenForpligtelser
2001
(i EUR) (i EUR)
CCI 2001GR16CPE 014 Anlæg og forbedring af vandforsynings- og kloaknettet, udvidelse
af renseanlægget i LARISSA -kommune25 000 000 18 750 000 15 000 000
CCI 2001GR16CPE013 Anlæg og forbedring af vandforsynings- og kloaknettet, udvidelse
af renseanlægget i KARDITSA -kommune20 000 000 15 000 000 12 000 000
CCI 2001GR16CPE 030 Udnyttelse af XIRIAS -bjergfloden 40 194 000 29 443 500 23 554 800
CCI 2001GR16CPE 016 Anlæg og forbedring af vandforsynings-, regnvands- og
spildevandsnettene i Nafplio11 372 000 8 529 000 6 823 200
CCI 2001GR16CPE 002 Integreret affaldshåndteringssystem i regionen Vestmakedonien
(fase A)12 974 868 9 731 151 7 784 921
CCI 2001GR16CPE 003 Interne og eksterne vandforsyningsnet i kommunen Kozani  og
tilgrænsende områder, telekontrol – telestyring af utætheder27 940 000 20 955 000 16 764 000
CCI 2001GR16CPE 004 Anlæg af afløb (sektion II) i Vestattika 21 300 000 15 975 000 12 780 000
CCI 2001GR16CPE 005 Regnvands- og spildevandsledninger i den tilbageværende del af
Preveza -kommune10 271 460 7 703 595 6 162 876
CCI 2001GR16CPE 006 Vandforsyning og kloakering i Igoumenitsa -kommune 10 564 930 7 923 698 6 338 958
CCI 2001GR16CPE 001 Udvidelse – forbedring og modernisering af vandforsynings- og
spildevandssystemerne i Ioannina -kommune10 270 924 7 703 193 6 162 554
CCI 2001GR16CPE 007 Spildevandsnet og renseanlæg i byen Grevena 15 115 518 11 336 639 9 069 311
CCI 2000GR16CPE 007 Spildevands- og regnvandsledninger i byen Patras 14 271 500 10 703 625 8 562 900
CCI 2000GR16CPE 002 Vandforsyning til Patras  fra floderne Piros  og Parapiros :
projektering og eksproprieringer14 600 000 10 950 000 8 760 000
CCI 2000GR16CPE 003 Vandforsyning til den udvidede region omfattende øerne Korfu
og Paxi : første fase, projektering og eksproprieringer10 271 460 7 703 595 6 162 876
CCI 2001GR1-CPE-024 Spildevandsnet og anlæg til rensning af spildevand fra rådhuset i
Chalastra19 515 000 14 636 250 11 709 000
CCI 2000GR16CPE023 Spildevands- og regnvandsledninger til rådhuset i Kilkis 15 800 000 11 850 000 9 480 000
CCI 2001GR16CPE022 Udvidelse og forbedring af vandforsynings- og
spildevandsledninger til rådhuset i Serres11 000 000 8 250 000 6 600 000
2001-GR-16-C-PE-026 Anlæg af spildevands- og regnvandsledninger til rådhusene i
Iraklio  og Alikarnassos  samt forbedring af renseanlægget i
Iraklio – Kreta21 302 274 15 976 706 12 781 365
2001-GR-16-C-PE-009 Anlæg af kloaknet til brug for fire kommunekontorer i byen
CHANEA  – Kreta19 000 000 14 250 000 11 400 000
2001-GR-16-C-PE-025 Vandforsynings-, spildevands- og regnvandsledninger – Korfu 20 000.000 15 000.000 12 000.000
2001-GR-16-C-PE-008 Vandforsynings-, spildevands- og regnvandsledninger til rådhuset
i Ermopolis, Syros23 864 000 17 898 000 14 318 400
I alt 374 627 934 280 268 952 224 215 161
– I 2001 godkendte Kommissionen syv anmodni nger om ændring af beslutninger
truffet de foregående år. Samhørig hedsfondsstøtten beløber sig til 18,5 mio.
EUR, og der blev disponeret ove r hele beløbet i budgettet for 2001
Nedenstående tabel viser de ændrede beslutninger, der blev vedtaget i 2001:
Projekt nr. Projektbetegnelse Omkost-
ninger i altStøtte
Samhørig-
hedsfondenForpligtelser
2001
(i EUR) (i EUR)
CCI 1994GR16CPE 003
94/09/61/029-3Spildevandsledninger og renseanlæg i Pyrgos -kommune 1 230 618  984 494  984 494
CCI 1995GR16CPE 001
95/09/61/011-10Evinos -dæmningen: elektromekaniske installationer  990 500  742 875  742 875
CCI 1994GR16CPE 001
94/09/61/027-3, 078Spildevandsledninger og udvidelse af renseanlæg i Markopoulo -
kommune, spildevandsledninger i Kalyvia -kommune og
spildevandsledninger i Kouvaras -kommune10 867 161 8 145 814 8 145 814
CCI 1994GR16CPE 087
94/09/61/024Spildevandsledninger og renseanlæg i Parga- kommune 2 680 000 2 144 000 2 144 000
CCI 1994GR16CPE 076
94/09/61/034Renovering af losseplads i Ano Liossia 6 670 000 5 336 000 5 336 000
CCI 1994GR16CPE055 Kloaknet og renseanlæg i Soufli -kommune  440 518  352 414  352 414
CCI 1994GR16CPE074 Kloaknet og renseanlæg i Didymoteiho 1 066 000  852 800  852 800
I alt 23 944 797 18 558 397 18 558 397
– Herudover blev der på grundlag af en beslutning truffet det foregående år
disponeret over 10,4 mio. EUR i forpli gtelsesbevillinger i budgettet for 2001
(vandforsyning til Thessaloniki-Aliakmon)
25– Endelig forelagde Grækenland 54 anmodninger om ændringer uden
økonomiske konsekvenser, som blev godk endt af Kommissionen. De ændrede
beslutninger vedrører mindre fysi ske ændringer, reallokeringer i
finansieringsplanen samt ekstraarbejder.
3.1.1.2 Transport
I henhold til de støttebeslutninger, de r blev godkendt i 2001 af Kommissionen,
beløber støtten fra Samhør ighedsfonden til transports ektoren sig til 499 mio. EUR,
hvoraf der blev disponeret over  214 mio. EUR på budgettet for 2001.
Den godkendte støtte og de samlede forp ligtelsesbevillinger fordeler sig således:
– Seks nye projekter repræsenterende st øtte fra Samhørighedsfonden på i alt
400,5 mio. EUR blev godkendt i 2001, og heraf blev der disponeret over120,5 mio. EUR i budgettet for 2001. Nede nstående tabel viser de nye
projekter, der blev vedtaget i 2001:
PROJEKTBETEGNELSE Forpligtelser Jernbaner Motorveje Omkost-ninger i alt SF-støtte
2000GR16CPT004
Anlæg af ny jernbanelinje til Limena Ikoniou31.823.091 31.823.091 143.000.000 71.495.710
2001GR16CPT003
Egnatia-strækningen af Nymfopetra-Rentina-
Asprovalta17.905.500 17.905.500 160.580.675 88.428.566
2001GR16CPT001
Korinthos-Tripolis-Megalopolis-Kalamata-vejen3.520.000 3.520.000 8.000.000 4.400.000
2001GR16CPT004
Via EGNATIA, METSOVO-udfletning-PANAGIA32.070.941 32.070.941 255.710.613 140.814.720
2000GR16CPT005
Arta-Filippiada-omkørsel21.336.120 21.336.120 48.500.000 26.670.150
2000GR16CPT006
Agrinio-omkørsel13.829.985 13.829.985 125.000.000 68.737.500
I alt 120.485.637 31.823.091 88.662.546 740.791.288 400.546.646
– Kommissionen godkendte tre anmodninger  om ændringer af beslutninger
truffet de foregående år. Støtten fra Samhørighedsfonden beløber sig til
98,5 mio. EUR, hvoraf der blev dis poneret over 35 mio. EUR i budgettet for
2001. Nedenstående tabel vi ser de ændringer, der blev vedtaget i 2001:
PROJEKTBETEGNELSE Forpligtelser Motorveje Omkost-
ninger i altSF-støtte
1994GR16CPT941
PATHE-strækningen Raches-Agroinvest (240 km – 244 km)3.651.817 3.651.817 15.601.387 8.591.372
1994GR16CPT942 "
PATHE-strækningen: SKOTINA-LITOHORO-DION-KATERINI6.586.212 6.586.212 28.537.050 15.714.783
940833036 940965016-k
SAMHØRIGHED - VIA EGNATIA, STRÆKNINGEN DODONI-
TUNNELLEN24.709.462 24.709.462 134.705.720 74.183.358
I alt 34.947.491 34.947.491 178.844.157 98.489.513
– Herudover er der på grundlag af beslutni nger truffet i de foregående år blevet
indgået forpligtelser til et beløb af 58,8 mio. EUR over budgettet for 2001
– Endelig forelagde Grækenland 11 anmodninger om ændringer uden
økonomiske konsekvenser, som blev godk endt af Kommissionen. De ændrede
beslutninger vedrører mindre fysi ske ændringer, reallokeringer i
finansieringsplanen samt ekstraarbejde.
3.1.2. Spanien (inkl. regionerne i den yderste periferi)
Kommissionen har godkendt en samhørighe dsfondsstøtte på 2 213 mio. EUR, hvoraf
der blev disponeret over 1 677 mio. EUR i budgettet for 2001. Disse forpligtelser,
26hvoraf 51,7% er afsat til miljøse ktoren og 48,3% til transpor tinfrastrukturer, vedrører
dels nye beslutninger truffet i 2001, dels æ ndringer af tidligere trufne beslutninger
eller årlige trancher i forbindelse med tidligere beslutninger. Nedenstående tabelviser fordelingen af støtten på sektorer:
Støtteberetti-gede omkostninger i alt*
(mio. EUR)Støtte i alt*
(mio. EUR)Forpligtelser 2001*
(mio. EUR)
Miljø 1.400 1.092  867
Transport 1.621 1.121  810
SF i alt 3.020 2.213 1.677
% miljø 50,5 % 49,3 % 51,7 %
% transport 49,5 % 50,7 % 48,3 %
* afrundede tal
3.1.2.1 Miljø
Samhørighedsfonden koncentrerede fortsa t sin økonomiske støtte om de tre
prioriterede indsatsområder : vandforsyning, kloakering og spildevandsrensning samt
håndtering af fast kommunalt affald, i ndustriaffald og farligt affald. Som en
undtagelse blev der i 2001 godkendt tre by miljøprojekter med henblik på at afslutte
anden fase af tidligere vedtagne projek ter. Målet var at hjælpe kommunerne og
regionerne med at forbedre drikkeva nds- og spildevandsledningerne samt
affaldsindsamlingen og –håndteringen.
Samhørighedsfondens bidrag til de enkelte sektorer viser, at størstedelen af
miljøbevillingerne fortsat anvendes på kloa kering og spildevandsrensning og i 2001
også på affaldshåndtering.
Sektor Støttebe-rettigede omkost-ninger i alt
(mio. EUR)Støtte i alt
(mio. EUR)% af støtten Forpligtelser 2001
(mio. EUR)
Vandforsyning 267,13 218,19 19,99 162,66
Kloakering og
Spildevandsrensning575,99 464,94 42,59 375,50
Håndtering af fast affald 550,63 403,75 34,33 301,37
Bymiljø 41,23 32,98 3,02 26,38
Teknisk bistand 0,95 0,81 0,07 0,65
I alt 1.456,24 1.137,94 100,00 866,56
Vandforsyning
I 2001 udgjorde fællesskabsstøtten til va ndforsyning 218,2 mio. EUR svarende til
20% af miljøbevillingerne.
De finansierede vandforsyningsprojekter vil især gøre det muligt i overensstemmelse
med fællesskabsdirektiverne at sikre tilstrækkelige drikkevandsforsyninger ogkvaliteten af det vand, der dist ribueres til forbrugerne. Projekterne tager sigte på dels
at forbedre drikkevandskvaliteten i flere byer som f.eks. i hele Granada-området ogprovinserne Murcia og Alicante (ved at anlægge en underjordisk kanal, der kan lede
vand af høj kvalitet til disse om råder), dels at løse tø rkeproblemerne i Córdoba-
provinsen (Colada-dæmning) og Huel va-provinsen (regionen Andevalo).
27VANDFORSYNING – projekter vedtaget i 2001
Projekt nr. Projektbetegnelse Omkost-ninger i
alt (mio. EUR)SF-støtte
(mio. EUR)
2000 ES 16 C PE 008 Vandforsyning i Guadiana-afvandingsområdet: Colada-
dæmningen17.516.490 13.137.367
2000 ES 16 C PE 010 Vandforsyning i Segura-afvandingsområdet 77.957.530 66.263.900
2000 ES 16 C PE 011 Vandforsyning i Ebro-afvandingsområdet 10.789.700 9.171.245
2000 ES 16 C PE 074 Vandforsyning på Canarias. 2001 – Gruppe I 18.030.380 14.424.304
2000 ES 16 C PE 078 Vandforsyning i Duero-afvandingsområdet – 2001 5.389.000 4.311.200
2000 ES 16 C PE 094 Vandforsyning i Tajo-afvandingsområdet – 2001 12.578.895 10.063.116
2000 ES 16 C PE 113 Vandforsyning i Ebro-afvandingsområdet – 2001 – Gruppe 1 7.301.580 5.841.264
2000 ES 16 C PE 115 Vandforsyning i Guadiana-afvandingsområdet – 2001 – Gruppe
119.474.109 15.579.287
2000 ES 16 C PE 121 Vandforsyning i Norte-afvandingsområdet – Gruppe 2001 13.639.823 10.911.858
2000 ES 16 C PE 133 Vandforsyning i Guadiana-afvandingsområdet: Andevalo-
regionen14.274.020 11.419.216
2001 ES 16 C PE 002 Vandforsyning i Lorca og Puerto Lumbreras 10.691.899 9.088.114
2001 ES 16 C PE 020 Vandforsyning på Canarias. 2001 – Gruppe II 5.201.930 4.161.544
2001 ES 16 C PE 023 Vandforsyning i Norte-afvandingsområdet: Asturias, 2001 8.187.144 6.549.715
2001 ES 16 C PE 039 Vandforsyning i den nordøstlige del af de sammensluttede
Montejurra-kommuner9.991.826 7.993.461
2001 ES 16 C PE 040 Drikkevandsforsyning i Granada-området 28.170.639 22.536.511
Spildevandsrensning
Denne sektor modtog i 2001 den stør ste andel af Samhørighedsfondens
miljøbevillinger, nemlig 465 mio. EUR svare nde til 43% af miljøbevillingerne. Også
i 2001 var indsatsen koncentreret om ge nnemførelse af direktiv 91/271/EØF og
udarbejdelse af den nationale plan fo r kloakering og spildevandsrensning.
Der blev vedtaget 32 beslutninger om pr ojekter og projektgrupper vedrørende de
vigtigste afvandingsområder samt en beslutni ng om ændring af et allerede vedtaget
projekt. Disse projekter vedrører forb edring af spildeva ndsnet, samlebrønde og
renseanlæg.
28SPILDEVANDSRENSNING – projekter vedtaget i 2001
Projekt nr. Projektbetegnelse Omkost-ninger i
alt (mio. EUR)SF-støtte
(mio. EUR)
2000ES16CPE005 Kloakering og rensning i Segura-afvandingsområdet 35 812 000 28 649 600
2000ES16CPE026 Kloakering og rensning i Guadalquivir-afvandingsområdet: Entorno de
Doñana5 051 000 4 293 350
2000ES16CPE040 Kloakering og rensning i País Vasco – Norte III-afvandingsområdet 18 288 000 14 630 400
2000ES16CPE067 Kloakering og rensning i Guadiana-afvandingsområdet: Campiña Sur,
Guadajira-floden og Vegas Bajas55 593 000 47 254 050
2000ES16CPE068 Kloakering og rensning i Júcar-afvandingsområdet: EDAR de Alzira 22 291 000 18 947 350
2000ES16CPE070 Kloakering og vandforsyning i Duero-afvandingsområdet 2001 8 765 589 7 012 471
2000ES16CPE073 Kloakering og rensning i Canarias 14 311 412 11 449 130
2000ES16CPE075 Kloakering og rensning i Guadiana-afvandingsområdet – (Gruppe 2001) 7 947 582 6 358 065
2000ES16CPE077 Kloakering og vandforsyning i Sur- og Guadalquivir-afvandingsområderne 16 740 149 13 392 119
2000ES16CPE079 Kloakering i Duero-afvandingsområdet 2001 – Gruppe 1 12 389 685 9 911 748
2000ES16CPE080 Kloakering og rensning i Júcar-afvandingsområdet – 2001 – Gruppe 1 9 573 982 7 659 186
2000ES16CPE082 Kloakering og rensning i lokalområder i Cataluña. Ebro-afvandingsområdet –
Gruppe 200025 831 026 20 664 821
2000ES16CPE085 Kloakering i Norte III-afvandingsområdet: País Vasco – 2001 – Gruppe 2 24 392 387 19 513 910
2000ES16CPE086 Samlet vandforvaltning i Ripoll-bækkenet – Sabadell 11 665 762 9 332 610
2000ES16CPE090 Kloakering og rensning i Guadalquivir-afvandingsområdet – 2001 – Gruppe1 17 256 819 13 805 455
2000ES16CPE096 Kloakering i Norte-afvandingsområdet: Galicia – Gruppe 2001 20 013 023 16 010 418
2000ES16CPE097 Kloakering i Norte-afvandingsområdet: Asturias – Gruppe 2001 7 999 745 6 399 796
2000ES16CPE104 Renovering af bykloaknettet i Terrasa 10 453 800 8 363 040
2000ES16CPE105 Kloakering og rensning i Guadalquivir-afvandingsområdet – 2001 – Gruppe 2 17 465 354 13 972 283
2000ES16CPE129 Kloakering på Baleares – 2001 – Gruppe 1 4 818 960 3 855 176
2001ES16CPE015 Kloakering i Duero-afvandingsområdet 2001 – Gruppe 2 18 858 662 15 086 930
2001ES16CPE016 Kloakering i Guadiana-afvandingsområdet – 2001 – Gruppe 2 8 791 770 7 033 416
2001ES16CPE018 Kloakering i Ebro-afvandingsområdet: Cataluña-bækkenet 2001 – Gruppe 3 24 707 273 19 765 818
2001ES16CPE022 Kloakering og vandforsyning Norte-afvandingsområdet – Galicia – 2001 8 589 716 6 871 773
2001ES16CPE032 Kloakering i Norte-afvandingsområdet: Galicia – 2001 – Gruppe 2 10 605 737 8 483 790
2001ES16CPE034 Kloakering i Ebro-afvandingsområdet – 2001 – Gruppe 2 7 632 857 6 106 286
2001ES16CPE036 Kloakering i Norte-afvandingsområdet: Galicia – 2001 – Gruppe 3 24 446 167 19 556 934
2001ES16CPE048 Kloakering i Norte-afvandingsområdet: Asturias – 2001 – Gruppe 2 15 379 899 12 303 919
2001ES16CPE049 Kloakering i Norte-afvandingsområdet: País Vasco – 2001 – Gruppe 1 27 456 928 21 965 542
2001ES16CPE051 Kloakering i Canarias-afvandingsområdet – 2001 – Gruppe 2 6 521 500 5 217 200
2001ES16CPE056 Kloakering og rensning i Tajo-afvandingsområdet – 2001 – Gruppe 2 35 472 793 28 378 234
2001ES16CPE061 Kloakering i Tajo-afvandingsområdet – 2001 – Gruppe 3 18 703 718 14 962 974
Affald
Med henblik på gennemførelse n af den nationale affaldsp lan, der blev godkendt i
2000, fremlagde de spanske myndigheder mange affaldsprojekter.
For 2001 blev 23 beslutninger om affaldshå ndtering og én beslutning om ændring af
et tidligere vedtaget projekt vedtaget . De fleste af projekterne vedrørte
enkeltkommuner eller kommune r samlet i selvstyrende samfund. Der blev bevilget
en støtte på 375 mio. EUR svarende til 34% af de samle de miljøbevillinger.
Der blevet givet høj prioritet til projekter vedrørende fast kommunalt affald,
herunder kildesortering, komposterings-  og genbrugsanlæg, biogasanlæg,
affaldssugesystemer samt lukning af lossepladser, f.eks. Valdemingómez-
lossepladsen i Madrid med efterfølgende energimæssig udnyttelse af den genereredegas.
29AFFALD – Projekter vedtaget i 2001
Projekt nr. Projektbetegnelse Omkost-ninger i alt
(mio. EUR)SF-støtte
(mio. EUR)
2000ES16CPE002 Anlæg til industriel udnyttelse af almindeligt fast kommunalt affald og
industriaffald i Cantabria65 194 920 15 405 578
2000ES16CPE014 Affaldshåndteringsforanstaltninger i Asturias 2001 – Gruppe I 8 668 100 1 134 000
2000ES16CPE018 Affaldshåndteringsforanstaltninger i Castilla-La Mancha 20 709 900 16 567 920
2000ES16CPE020 Affaldshåndteringsforanstaltninger i Extremadura (anden fase af den
overordnede plan)16 972 500 13 578 000
2000ES16CPE029 Affaldshåndteringsforanstaltninger i Murcia 11 083 500 8 866 800
2000ES16CPE069 Anlæg til biometanisering og kompostering af nedbrydelige dele af det faste
kommunale affald, herunder energimæssig udnyttelse af gassen fra Pinto-lossepladsen45 580 758 36 464 606
2000ES16CPE132 Affaldssugesystem – fast kommunalt affald i Palma de Mallorcas historiske
bymidte15 311 600 12 249 280
2000ES16CPE138 Affaldshåndtering i Andalucía – 2001 – Gruppe 1 31 636 559 25 309 247
2000ES16CPE140 Affaldshåndtering i Castilla-La Mancha – 2001 – Gruppe 1 16 564 736 13 251 789
2000ES16CPE141 Affaldshåndtering i det selvstyrende samfund Castilla-León – 2001 35 517 017 28 413 614
2000ES16CPE146 Affaldshåndtering i Melilla 3 792 471 3 033 977
2001ES16CPE005 Kildesortering i Zarzaquemada Sur og udvikling af kildesorteringssystem i
Zarzaquemada Norte10 930 910 8 744 728
2001ES16CPE007 Affaldshåndtering Andalucía – 2001 –Gruppe 2 16 348 755 13 079 004
2001ES16CPE009 Affaldshåndtering i Asturias – 2001 12 899 865 10 319 892
2001ES16CPE010 Affaldshåndtering i Cataluña – 2001 16 088 089 12 870 471
2001ES16CPE011 Affaldshåndtering i Galicia – 2001 – Gruppe 1 10 070 843 8 056 674
2001ES16CPE012 Affaldshåndtering i Madrid – 2001 – Gruppe 2 76 785 683 61 428 546
2001ES16CPE014 Underjordiske beholdere til fast kommunalt affald i Cantabria 3 355 297 2 684 238
2001ES16CPE026 Affaldshåndtering i Valencia-samfundet – 2001 – Gruppe 2 39 256 200 31 404 960
2001ES16CPE030 Anlæg til behandling, genbrug og udnyttelse af fast kommunalt affald i det
selvstyrende samfund La Rioja9 766 446 7 813 157
2001ES16CPE045 Affaldshåndtering i Galicia – 2001 – Gruppe 2 26 270 031 21 016 025
2001ES16CPE046 Kommunesammenslutningens biometaniseringsplan for håndtering af fast
kommunalt affald i La Ribera – Navarra4 577 603 3 662 082
Bymiljø
Undtagelsesvis er der truffet tre beslutninger om bymiljø. Disse projekter svarer til
anden fase af tidligere godkendte projekte r, som herved færdiggøres. I 2001 modtog
denne sektor 33 mio. EUR i støtte svarende til 3% af de samlede miljøbevillinger.
BYMILJØ – projekter vedtaget i 2001
Projekt nr. Projektbetegnelse Omkost-ninger i alt
(mio. EUR)SF-støtte
(mio. EUR)
2000ES16CPE043 Genoprettelse af floderne i Pamplona: Arga (anden fase), Elorz og Sadar 10 800 638 8 640 510
2000ES16CPE061 Miljømæssig genoprettelse af den sidste del af Besos-flodløb. Fase II 16 275 417 13 020 333
2001ES16CPE060 Revitalisering af bymiljøet i kommuner i det selvstyrende samfund Cataluña 14 149 877 11 319 901
Teknisk bistand
Der er ydet 812 268 EUR i teknisk bistand til forvaltningen af Samhørighedsfonden i
denne periode. Bistanden har til formål at forbedre kvaliteten af støtteansøgningerne,forbedre evalueringen og overvågningen af projekterne, forbedre styringen afkontrolbesøgene samt le tte de selvstyrende samfunds og kommunernes forvaltning af
Samhørighedsfonden.
Regioner i den yderste periferi
Aktionerne tager fortsat hensyn til den betydning, der tillægges udviklingen af
regionerne i den yderste periferi (Can arias), og som bekræftes i Kommissionens
rapport KOM/2000/0147 om foranstaltninger til gennemførelse af traktatens artikel
299, stk. 2. Fællesskabsstøtten udgør 35 mio. EUR.
Drikkevandsforsyning
30Samhørighedsfonden lægger særlig vægt på  drikkevandsforsyningen på Canarias på
grund af de særlige forhold, der gør sig gæ ldende her. De i 2001 fremlagte aktioner
viderefører indsatsen for at forbedre  vandforsyningsnette ne i almindelighed.
SpildevandsrensningCanarias halter bagefter på dette område, og der bliver gjort en stor indsats for at
opnå en væsentlig forbedring af va ndkvaliteten. I de i 2001 fremlagte aktioner
lægges der vægt på en fo rbedring af renseanlæggene.
AffaldCanarias har, fordi de er øer, st ore problemer med affaldshåndteringen.
Samhørighedsfonden har gjort en indsats fo r at afhjælpe probl emerne og etablere
basisinfrastrukturen. Tidligere påbegy ndte aktioner vedrørende etablering af
miljøinstallationer videreføres.
3.1.2.2 Transport
Ser man på samtlige stø ttebeslutninger, som Kommissionen godkendte i 2001,
fremgår det, at transportsektoren tegnede sig for 51% af den samlede støtte og 48,3%
af de indgåede forpligtelser.
I 2001 vedtog Kommissionen i alt 12 be slutninger om finansiering af
transportprojekter, der kræver invester inger på i alt 1 621 mio. EUR. Der blev
godkendt en støtte på 1 121 mio. EUR.
Fordelingen efter transportform fremgår af nedenstående tabel:
Transportform Støttebe-rettigede omkost-
ninger i alt (mio. EUR)SF-støtte
(mio. EUR)% af
støttenForpligtelser
2001 (mio. EUR)
Veje 183,5 156,0 13,9 91,6
Jernbaner 1.055,9 762,7 68,0 651,7
Havne 381,6 202,2 18,1 67,0
I alt 1.621,0 1.120,9 100,0 810,3
Vejnettet
På vejtransportområdet blev der i 2001 fort sat givet høj priorite t til arbejdet med at
anlægge veje, der forbinder Spanien med Frankrig, samt anlæg af forbindelsesvejemellem TEN-vejnet.
I 2001 godkendte Kommissionen støtte til begge de projekter, der var fremlagt af de
spanske myndigheder. Projekterne vedrører ringvejen omkring Zaragoza, der er etvigtigt knudepunkt, og en del af den tværgå ende akse i Catal uña mellem Cervera og
Santa María del Camí. Dette  arbejde lukker det sidste  “hul” i denne vigtige
kommunikationsakse.
Nedenstående tabel viser de vejp rojekter, der blev vedtaget i 2001:
VEJE – projekter vedtaget i 2001
Projekt nr. Projektbetegnelse Støtteberet-tigede
omkostninger (mio. EUR)SF-støtte
(mio. EUR)
2001.ES.16.C.PT.011 Autovía Cervera -S.M. Camí 128,2 108,9
2001.ES.16.C.PT.013 Autovía Ronda Sur, Zaragoza 55,3 47,0
I ALT 183,5 155,9
31Jernbanenettet
I 2001 fortsatte indsatsen til fordel for inve steringerne i højhastighedslinjen Madrid-
Barcelona-den franske grænse. Denne jernbane linje er et af de store projekter, der
blev udpeget som prioriterede projekter af Det Europæiske Råd i Essen (9.-10.
december 1994). De beslutninger, der blev godkendt i 2001, vedrører især
strækningen i det selvstyrende samf und Cataluña i retning mod Barcelona.
JERNBANER – projekter vedtaget i 2001
Projekt nr. Projektbetegnelse Støtteberet-tigede
omkostniner (mio. EUR)SF-støtte
(mio. EUR)
98.11.65.002 Ændring HHT (Madrid – Lleida) 141,1 101,7
Diverse projekter HHT (Lleida - Tarragona - Martorell) 914,8 660,9
I alt 1.055,9 762,6
Havne
I 2001 ydede Samhørighedsfonden støtte til udvidelsen af Barcelonas havn. Støtten
vedrører alene visse faser af havneudvidels en, nærmere bestemt de to læmoler (øst
og syd) og visse korrigerende fora nstaltninger til at reducere udvidelsens
miljømæssige følger. Disse arbejder indgår i den overordnede plan for Barcelonashavn, som omfatter alle fa ser af havneudvidelsen.
Den overordnede plan for havnen omfatter foranstaltninger til fjernelse af de største
strukturelle flaskehalse i Ba rcelonas havn: pladsmangel og  jernbaneforbindelserne til
det øvrige Europa.
Udvidelsen af Barcelonas havn er et pr ojekt af fælles interesse som omhandlet i
artikel 7 i beslutning nr. 1692/96/EF om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af
det transeuropæiske transportnet ( TEN). Med sin økonomiske støtte yder
Samhørighedsfonden et afgørende bidrag  til udvidelsesprojektets overlevelse.
Samhørighedsfondens bidr ag til dette projekt udgør 202 mio. EUR. Ud over
Samhørighedsfonden bidrag er også Den Europæis ke Investeringsbank i
finansieringen af andre faser af den overordnede plan med 250 mio. EUR.
3.1.3. Irland
I 2001 godkendte Kommissionen kun samhørighe dsfondsstøtte til ét ny projekt i
Irland – støtten var på i alt 87,1 mio. EUR,  hvoraf der blev disponeret over 37,8 mio.
EUR i budgettet for 2001. Fire andre forpligtelser blev indgået i 2001 til et beløb af ialt 77,2 mio. EUR (den første årlige tranche e ller senere trancher vedrørende allerede
vedtagne projekter). Forpligtelsesmønsteret er påvirket af størrelsen af tildelingen tilIrland og af de senere års tendens til at gå bort fra støtte til mindre projekter og istedet støtte store projek ter med flerårige budgetter.
For perioden 2000-2006 tilstræbes der en ba lance mellem forpligtelsesbevillingerne
til henholdsvis transport- og milj øprojekter, og det går den rigtige vej, idet forholdet
har ændret sig fra 19,3%/80,7% i 2000 til 38,0%/62,0% i 2000-2001. Når der er tale
om en mindre gruppe store projekter, er det forholdsvis vanskeligt at sikre balancen i
de enkelte år. Målet er  dog stadig at opnå en 50:50-balance over hele
programmeringsperioden.
32Ni projekter fra perioden 1993-1999 blev også afsluttet, og de e ndelige rapporter for
fem andre projekter blev behandlet i 2001. Der blev tillige foretaget 22projektændringer vedrørende beslutninger fra perioden 1993-1999.
IRLAND – PROJEKTER STØTTET I 2001- SPILDEVANSRENSNING
Projekt nr. Projektbetegnelse Projekt/forpligtelsestype Forpligtelser
2001
(mio. EUR)
2000 IE 16 C PE 001 Spildevandsrensning, Dublin-regionen
(fase V)Anden årlige tranche 16,27
1999 IE 16 C PE 002 Hovedkloak, Limerick (fase III) Anden årlige tranche 23,46
I ALT 39,73
IRLAND – PROJEKTER STØTTET I 2001 VEJE
Projekt nr. Projektbetegnelse Projekt/forpligtelsestype Forpligtelser2001
(mio. EUR)
2000 IE 16 C PT 001 M50 South Eastern-motorvejen (fase II) Første årlige tranche 37,88
2000 IE 16 C PT 002 M1 Cloghran - Lissenhall (fase II) Anden årlige tranche 19,40
2000 IE 16 C PT 003 M1 Lissenhall Balbriggan Første årlige tranche (1)17,98
I ALT 75,26
(1) støtten var blevet vedtaget i december 2000.
3.1.3.1 Miljø
De to prioriterede indsatsområder i miljøsektoren i denne programmeringsperiode er
indsamling og rensning af spildevand samt håndtering af fast kommunalt affald.
Indsamling og rensning af spildevand
Intet nyt projekt blev støttet i 2001.
Fast affald
Intet nyt projekt blev støttet i 2001.
3.1.3.2 Transport
I lighed med miljøsektoren er der kun to prioriterede indsatsområder i
transportsektoren i denne programmeringsperiode: veje og offentlig transport.
Veje
I 2001 blev der truffet én beslutning om støtte, og den vedrør te anlægsfasen i et
tidligere støttet motorvejsprojekt. Projekte t vedrører en strækning på M50, en højt
prioriteret vej, der er en del af  det transeuropæiske transportnet.
Veje
Projekter vedtaget i 2001
Projekt nr. Projekt-betegnelseStøtteberet-tigede omkostninger i alt
(mio. EUR)SF-støtte
(mio. EUR)
2000/IE/16/C/PE/001M50 South Eastern-
motorvejen (fase II)87,1 74,0
Formålene med M50-projekte t kan sammenfattes således:
M50 South Eastern-motorvejen (fase II): M50 South Eastern-motorvejen er en del af
Dublins M50-ringvej, som igen er en  del af E01 mellem havnene i Larne og
Rosslare. Projektet er “det manglende led” i rækken af projekter til færdiggørelse afC-motorringvejen omkring Dublin. Samhørig hedsfonden ydede også støtte til fase I
33(planlægning og opmåling) omfattende de tailprojektering, terrænundersøgelse samt
VVM. Kommissionen bidrager til finansieringen af bygge- oganlægsomkostningerne for ca. 8,6 km af se lve motorvejen samt broer mv. og tre
udfletninger.
Kommissionen og de irske myndigheder har i lighed med tidligere prioriterede
vejprojekter støttet af Samhørighedsfonden og i be tragtning af de omfattende
anlægsarbejder, der er forbundet med projekterne i forhold til den begrænsede
samhørighedsfondsstøtte, der er til rådighed, aftalt, at den støtte, der ydes tilprojekterne, skal anvendes til udvalgte anlægsarbejder.
Jernbaner
Intet nyt projekt blev støttet i 2001.
3.1.4. Portugal
I 2001 godkendte Kommissionen 16 nye projekter, hvortil der blev ydet i alt
566,7 mio. EUR i støtte, hvoraf der blev disponeret over 327,7 mio. EUR i budgettet
for 2001.
Nedenstående tabel viser forpligtelsern e for 2001, når de forpligtelser, der blev
indgået for projekter vedtaget i de fore gående år, som påvirker budgettet for 2001,
medregnes:
Støtteberettigede omkostninger i alt
(mio. EUR)SF-støtte i alt
(mio. EUR)Forpligtelser 2001
(mio. EUR)
Miljø 2001 457 302,3 231,7
Transport 2001 354,7 264,4 96
Miljø, foregående år 116,8 64,6 6,3
Transport, foregående år 649,4 504,5 121,8
I alt 1577,9 1135,8 455,8
3.1.4.1. Miljø
I lighed med den foregående programmeringsperiode er de vigtigste prioriteter for
perioden 2000-2006 spildevandsrensning, dr ikkevandsforsyning samt håndtering af
kommunalt affald. Det skal bemærkes, at Portugal i overensstemmelse medretningslinjerne i rammedirektivet vedr ørende vandpolitiske foranstaltninger har
valgt en ny vandforvaltningsmodel. De fr emlagte projekter tager deres udgangspunkt
i afvandingsområder og omfatter hele vandcyklussen, dvs. indsamling, behandling ogdistribution af drikkevand sa mt behandling af spildevand (kloakering). Derfor viser
nedenstående tabel alene tallene for he le vandsektoren under ét og tallene for
kommunalt affald.
I 2001 vedtog Kommissionen således 12 nye miljøprojekter, heraf syv vedrørende
vandsektoren og fem vedr ørende kommunalt affald.
Støtteberettigede
omkostninger i alt
(mio. EUR)Finansiel støtte
(mio. EUR)% af samlet
miljøstøtteForpligtelser 2001
(mio. EUR)
Vandsektoren under ét 301 185,2 61,3 % 148,2
Kommunalt affald 156 117,1 38,7 % 83,4
Projekter fra tidligere år - - - 6,3
I alt 457 302,3 100 % 237,9
34Vandsektoren
Støtten fra Samhørighedsf onden i den foregående programmeringsperiode var
koncentreret om regionerne med den st ørste befolkningstæthed. I indeværende
periode er en del af indsatsen, som det allerede var tilfældet sidste år, rettet mod demindre befolkede regioner, herunder den se lvstyrende region Madeira, hvilket er i
overensstemmelse med den fastla gte strategi for vandsektoren.
Indførelsen af tværkommunale styresystemer har gjort det muligt at iværksætte store
projekter, som giver væsentlige stordriftsford ele og gør det lettere at følge strategien.
De syv godkendte projekter repræsentere r en investering på 301 mio. EUR, hvoraf
185,2 mio. EUR er ydet af Samhørighedsf onden. Dette svarer til ca. 61,3% af den
støtte, der i 2001 blev ydet til portugisiske miljøprojekter.
Vandsektoren Projekter vedtaget i 2001
Projekt nr. Projektbetegnelse Støtteberet-tigede
omkostninger i alt
(mio. EUR)SF-støtte
(mio. EUR)
1998/PT/16/C/PE/002 Spildevandsrensning i Lissabon – renseanlæg i
Alcântara33,4 10
2000/PT/16/C/PE/005-
010Undersøgelsespakke, tekniske projekter og teknisk
bistand – første fase36,6 31,1
2000/PT/16/C/PE/009 Tværkommunalt system i Minho Lima 39,1 25,4
2000/PT/16/C/PE/007 Tværkommunalt system i Zêzere Côa 54,9 34,6
2001/PT/16/C/PE/002 Optimalt vandforvaltningssystem i den selvstyrende
region Madeira – første fase39,7 29
2001/PT/16/C/PE/007 Tværkommunalt system i Zêzere Nabão 63,7 44,6
2000/PT/16/C/PE/004Spildevandsrensning i den sydlige del af Storporto
– renseanlæg i Sobreiras33,6 10,5
Kommunalt affald
Som det allerede va r tilfældet i den foregående programmeringsperioden (1993-
1999) lægger Kommissionen og Portugal fo rtsat særlig vægt på håndteringen af
kommunalt affald med henblik på at nå målene i den strategiske plan for fast
kommunalt affald (PERSU), som blev vedtaget i 1996.
I 2001 godkendte Samhørighedsfonden såle des fem nye projekter, som konkretiserer
den fastlagte strategi, og som bl.a. vedrører  etablering på nationalt plan af et net af
primære infrastrukturer til indsamling, behandling og bortskaffelse af affald samtlukning af ikke-kontrollerede lossepladse r (lixeiras), hvor størstedelen af det
kommunale affald er deponeret på  en miljømæssigt uacceptabel måde.
Mens sådanne infrastrukturer tidligere hovedsagelig blev etableret i Portugals
kystområder, som er de tættest befolked e regioner, støtter Samhørighedsfonden nu,
som det allerede var tilfældet sidste år, regionerne i det indre af landet for at sikre, athele Portugal bliver dækket af di sse infrastrukturer på kort sigt.
På denne baggrund godkendte Kommissionen i 2001 to nye projekter (se tabellen
nedenfor) vedrørende to nye systemer til hå ndtering af affald fra regioner i det indre
af landet, en række nye faser af to tidlig ere vedtagne projekter og endnu et projekt
vedrørende foranstaltninger til forbedring af affaldshåndteringen i visse eksisterendesystemer.
35De fem godkendte projekter repræsentere r en investering på 156 mio. EUR, hvoraf
117,1 mio. EUR er ydet af Samhørighedsf onden. Dette svarer til ca. 38,7% af den
støtte, der i 2001 blev ydet til portugisiske miljøprojekter.
Håndtering af KOMMUNALT AFFALD
Projekter vedtaget i 2001
Projekt nr. Projektbetegnelse Omkostninger i alt
(mio. EUR)SF-støtte
(mio. EUR)
2001/PT/16/C/PE/001 Affaldshåndteringssystem i Baixo Alentejo 22,1 18,9
97/10/61/015 Affaldshåndteringssystem i region Oeste – forøgelse af
støtten31,3 26,6
2000/PT/16/C/PE/002 Forbrændingsanlæg på Madeira – anden fase 68 45,4
2000/PT/16/C/PE/015 Affaldshåndteringssystem i Cova da Beira 16,4 13,9
2001/PT/16/C/PE/003 Supplerende affaldshåndteringsforanstaltninger 18,2 13,6
3.1.4.2. Transport
Som følge af den omfattende støtte til jernbaneprojekter vedtaget i 2000 var
muligheden for at støtte nye transportprojekter meget begrænset, idetforpligtelsestrancherne for disse projekte r på budgettet for 2001 allerede opslugte en
væsentlig del af den portugisiske kvote. Nede nstående tabel viser beløbene til de nye
projekter samt forpligtelsesbevillingerne svarende til 2001-trancherne for de i 2000
vedtagne projekter. Det fremgår ligeledes, at næsten samtlige transportbevillinger(92,6%) blev anvendt til jernbanesektoren.
Ligesom i 2000 ydede Samhørighedsfonden i 2001 en meget væsentlig støtte til
jernbaneinvesteringer i Portug al. Indsatsen var fortsat koncentreret om to strategisk
meget vigtige linjer nemlig Norte-linjen og Algarve-linjen (prioriteret projekt nr. 8).
Støtteberettigede
omkostninger i alt
(mio. EUR)Finansiel støtte
(mio. EUR)% af samlet
transportstøtteForpligtelser 2001
(mio. EUR)
Jernbanesektoren 315,6 244,8 92,6 % 80,3
Havnesektoren 39,1 19,6 7,4 % 15,7
Projekter fra tidligere år 121,8
I alt 354,7 264,4 100 % 217,8
Kommissionen vedtog fire nye projekter (se tabellen nedenfor), he raf to som led i et
omfattende moderniseringsprogram for Al garve-linjen, ét vedrørende udvidelse af
metronettet i Lissabon me d en strækning, der muliggør intermodale forbindelser, og
endelig ét vedrørende forbedring af adgangen til havnen i Aveiro.
De fire godkendte projekter repræsente rer en investering på 354,7 mio. EUR, hvoraf
264,4 mio. EUR er ydet af  Samhørighedsfonden.
Jernbanesektoren Projekter vedtaget i 2001
Projekt nr. Projektbetegnelse Omkostninger i alt
(mio. EUR)SF-støtte
(mio. EUR)
2001/PT/16/C/PT/001 Modernisering af Algarve-linjen – strækning IV 9,5 7,6
2001/PT/16/C/PT/002 Lissabons metro – strækningen S.Sebastião/Alameda 132,1 98
2001/PT/16/C/PT/003 Modernisering af Algarve-linjen – strækning V 174 139,2
2000/PT/16/C/PT/010 Havnen i Aveiro – vej- og jernbanetilslutning 39,1 19,6
363.2. Teknisk bistand og undersøgelser
3.2.1. Fondens generelle politik3.2.2. Teknisk bistand på Kommissionens initiativ
Spanien
Den tekniske bistand på Kommissionens initiativ blev anvendt til
forhåndsevalueringen af et miljøgenopre ttelsesprojekt vedrørende mineaffald i
regionen Riotinto i Andalucía. Formålet var at evaluere udnyttelsen af mineområdet iAguzadera.
374. O VERVÅGNING , KONTROL OG UREGELMÆSSIGHEDER
4.1. Overvågning: Udvalg og overvågningsbesøg
4.1.1. Grækenland
4.1.1.1 Overvågningsudvalg
MiljøOvervågningsudvalget og ad hoc-udvalgene for de store Psyttalia-, Evinos- og
EYDAP-projekter holdt møder i Athen i maj 2001. Overvågningsudvalgenes arbejde
er beskrevet i mødereferaterne.
TransportOvervågningsudvalget holdt møde Athen i maj 2001. Overvågningsudvalgets arbejde
er beskrevet i mødereferatet.
4.1.1.2 Overvågningsbesøg
Der blev foretaget en række projektbes øg i 2001. Formålet var dels at kontrollere
fremskridtene i gennemf ørelsen af de relevante projekter, dels at afklare nogle
vanskeligheder i forbinde lse med visse projekter.
Listen over projektbesøgene findes i bilag I.
4.1.2. Spanien
4.1.2.1 Overvågningsudvalg
Overvågningsudvalget holdt sit 15. m øde den 26. og 27. april 2001 i Madrid.
Overvågningsudvalget er opdelt i syv separa te underudvalg efter sektorer og efter
forvaltningsmyndigheder:
– De selvstyrende samfunds projekter
– Genplantningsprojekter
– Lokale myndigheders projekter
– Transportprojekter under centralforvaltningen
– HHT SUR-projektet: Madrid-Barcelona-linjen
– Det offentlige/private partnerskabs projekter
– Centralforvaltningens  miljøprojekter, herunder vandprojekter.
Hvert underudvalg gennemgik situatione n pr. 31.12.2000 for en række projekter og
projektgrupper (63 beslutninger i alt), der på forhånd var udvalgt af medarbejdere fra
Finansministeriet i samarbejde med Ko mmissionen. Oplysningerne vedrørende de
38ikke-udvalgte projekter blev endvidere fo relagt overvågningsudvalget og videresendt
til Kommissionen til orientering.
Drøftelserne vedrørte transportpolitiske emner af strategisk interesse samt visse
problematiske aspekter ved en række miljøprojekter. Samtidig gjorde Kommissionenrede for de nye retningslinjer for ændring af beslutninger, der vil blive udarbejdet.
De spanske myndigheder meddelte, at de ville fremsende anmodninger om ændring
af finansieringsplanen samt datoerne for en lang række projekters færdiggørelse.
Samtidig oplyste de om afslutningen af visse projekter, men gjorde opmærksom på,at administrative spørgsmål i forbindels e med afleveringsfor retningen ville kunne
forsinke fremlæggelsen af  de endelige rapporter.
Anmodningerne om saldobetaling for genplan tningsprojekterne blev fremlagt som
planlagt.
I 2001 blev 19 projekter endeligt af sluttet og sal dobeløbene betalt.
4.1.2.2 Overvågningsbesøg
De gennemførte overvågningsbesøg havde  til formål at evaluere og kontrollere
forløbet af de igangværende projekte r og belyse problemer opstået under
projekternes gennemførelse (se bilag I).
4.1.3. Irland
4.1.3.1 Overvågningsudvalg
Overvågningsudvalget holdt to møder i 2001, nemlig den 18. maj og den 18. oktober.
Kommissionen var generelt tilfreds med kvaliteten af de oplysninger, den modtog frade irske myndigheder om projektstyringe n, og udestående spørgsmål blev afklaret.
På disse møder gennemgik udvalget skrif tlige statusrapporter for ca. 41 uafsluttede
projekter fra perioden 1993-1999 og syv projekter fra perioden 2000-2006.
Der var sket fremskridt, idet yderligere ni  projekter blev afsluttet med succes i 2001.
De endnu ikke afsluttede projekter fr a perioden 1993-1999, der skulle gennemføres
inden udgangen af 2001, udgjorde ca. 30% af  de støttede projekter fra perioden
1993-1999.
Hvad angår de anmodninger om ændringer og/eller udvidelse af projekter, der blev
fremsat i 2001, meddelte Kommi ssionen de irske myndigheder, at den var i gang
med at revidere sin politik med hensyn til forlængelse af fristerne for gennemførelsenaf samhørighedsfondsprojekter, og at de r til brug for medlemsstaterne ville blive
udarbejdet nye retningslinjer for projek tændringer, der afsp ejlede Kommissionens
mere restriktive politik. Selv om de ny e retningslinjer ikke foreligger endnu, er
Kommissionen allerede begyndt  at anvende en klausul, der begrænser muligheden
for at ændre beslutninger, der allere de er blevet ændret flere gange.
4.1.3.2 Overvågningsbesøg
Overvågningsbesøgene i 2001 havde følgende formål:
39– at kontrollere fremskridtene i eller af slutning af de relevante projekter
– at belyse de vanskeligheder i forbindels e med visse projekter, der tidligere var
blevet indberettet til overvågningsudvalge t, og at godkende projektændringer.
Listen over overvågningsbesøg findes i bilag I.
4.1.4. Portugal
4.1.4.1 Overvågningsudvalg
Som bestemt i samhør ighedsfondsforordningen holde r overvågningsudvalget møder
to gange årligt.
I 2001 fandt møderne sted den 15.-16. maj og den 11.-12. december. På disse møder
blev hvert enkelt projekt ge nnemgået, men der var også mulighed for at drøfte
generelle spørgsmål som f.eks. offentlighed, kontrol, offentlige udbud,gennemførelsesbestemmelser, diverse oplysninger mv.
I Portugal er der oprettet et særligt udvalg  til overvågning af udvidelsen af Madeiras
lufthavn og et særligt udvalg til overvågning  af projekter vedrørende fast affald.
Projektet vedrørende bygningen af vandkraf tværket i Alqueva ove rvåges ganske vist
af det overordnede overvågningsudvalg, men følges derudover mere generelt af
strukturfondenes overvågningsudvalg for de t særlige program for den integrerede
udvikling af Alqueva-området (PEDIZA).
4.1.4.2 Overvågningsbesøg
Portugal-enheden under GD Regionalpolitik deltog i overvågningsudvalgets møder,
men foretog herudover flere overvågningsb esøg i 2001 for at vurdere projekternes
forløb, blive orienteret på stedet om  de problemer, der var opstået under
gennemførelsen, og søge at finde de mest hensigtsmæssige løsninger, der muliggøren normal gennemførelse af projekterne.
Portugal-enheden deltog også den 5.-7. november 2001 i et kontrolbesøg foretaget af
den enhed i GD Regionalpolitik, der er ansvarlig for kontrollen med
Samhørighedsfondens støtte  til projekterne 95/10/61/026 – Valorsul og 95/10/65/002
– Lissabons havn – Sta. Apolónia.
Endvidere blev der i løbet af året foreta get andre tekniske besøg i forbindelse med
behandlingen af en række ansøgninge r bl.a. vedrørende  de tværkommunale
integrerede vandsystemer i regionen Oeste, Simtejo og Simlis. Sidstnævnte besøgfandt sted den 14. december 2001 med de ltagelse af Àguas de Portugal.
En liste over overvågningsbesøg foretaget af Portugal-enheden under GD
Regionalpolitik findes i bilag I.
4.2. Kontrolbesøg og konklusioner
I 2001 foretog Kommissionen seks kontrolbes øg vedrørende Sa mhørighedsfonden.
Formålet var at gennemgå  medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer på
samhørighedsfondsområdet samt at kontrollere en række projekter.
404.2.1. Grækenland
Kontrol foretaget af GD REGIO:
I 2001 foretog GD REGIO et besøg i Grækenland for at kontrollere
samhørighedsfondssystemerne samt et stort projekt. Det blev bl.a. konstateret, at
arbejderne havde givet anledning til store budgetoverskridelser.Ekstraomkostningerne var blevet afholdt uden hensyntagen til udbudsdirektivet, bl.a.
når der blev afgivet ordre på uforudset arbe jde. Dette skyldes især dårlig forberedelse
af de projekter, der var blevet forelagt Kommissionen.
4.2.2. Spanien
Kontrol foretaget af GD REGIO:
I 2001 blev der gennemført tre kontro lbesøg i Spanien, nemlig ét hos
centralforvaltningen og to hos to selv styrende samfund. Situ ationen i Spanien er
meget forskellig, idet den decentrale opbygning af forvaltningen giver deselvstyrende samfund større ansvar for forv altningen og kontrollen af projekterne. De
foreløbige kontrolresultater har imidlertid afdækket en systemfejl, idet de lokale
myndigheder fører utilstrækkelig kontrol med systemerne og projekterne.Udbudsbestemmelserne sy nes således at være blevet overtrådt.
4.2.3. Irland
Kontrol foretaget af GD REGIO: I 2001 fandt ingen kontrolbesøg sted i Irland.
4.2.4. Portugal
Kontrol foretaget af GD REGIO:
I 2001 blev der foretaget to besøg i Port ugal med henblik på at kontrollere dels
Portugals samhørighedsfondssystemer, dels fi re specifikke projekter. Det blev bl.a.
konstateret, at kontrollen var mangelfuld (i ngen kontrol på første og andet niveau),
og at der manglede personale. Det skal også bemærkes, at beslutningen fra 1996 om
offentlighed ikke var blevet overholdt ved de fire samhørigheds fondsprojekter, der
blev kontrolleret.
I forbindelse med et indtægtsskabende projekt var indtægterne budgetteret meget
unøjagtigt, således at de faktis ke indtægter var langt større  end de indtægter, der blev
budgetteret med i støtteansøgningen til Kommissionen.
4.2.5. Konklusioner
Selv den begrænsede kontrol, de r blev foretaget af GD REGIO på
samhørighedsfondsområdet i 2001, har afdæ kket en række problemer som f.eks.
manglende offentlighed omkring EU-finansie ring (beslutning af 1996), eksistensen
af ikke-støtteberettigede udgifter, udbudsprocedurer, der ikke altid er
tilfredsstillende, manglende hensyntagen til indtægter, utilstrækkeligprojektforberedelse og manglende adskillelse mellem betalings- ogkontrolfunktionen.
41Den kontrol, der blev påbegyndt i 2001, fortsætter i 2002, men vil blive yderligere
strammet. Kontrollen vil omfatte en detaljeret gennemgang af de firesamhørighedslandes forvaltnings- og kontro lsystemer samt en revision af et større
antal store projekter.
Udkastet til forordning om reglerne for gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr.
1164/94 hvad angår forvaltnings- og kontro lsystemerne samt ge nnemførelsen af de
finansielle korrektioner på samhørighedsfondsområdet blev færdiggjort og forventes
vedtaget af Kommissionen i første halvår 2002.
4.3. Uregelmæssigheder og su spension af støtten
Ifølge artikel 3 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1831/94
13 om
uregelmæssigheder og tilbagebetaling af be løb, der uberettiget er udbetalt inden for
rammerne af finansieringen af Samhør ighedsfonden, samt om  oprettelse af et
informationssystem på dette område sk al samhørighedslande ne sende Kommissionen
en opgørelse over de uregelmæssigheder, om  hvilke der foreligger en rapport som det
første led i en administrativ eller retslig forfølgning.
Kommissionen har fra en af samhørighe dslandene, nemlig Grækenland, modtaget
meddelelse om fire tilfælde  af uregelmæssigheder i 2001, der involverer i alt
2 429 040 EUR. Uregelmæssighederne be stod i, at der var blevet betalt
omkostninger, der ikke var forudset ved g odkendelsen af projekterne. De fire tilfælde
blev afdækket af Finansministeriets kontro ltjenester. Af meddelelserne fremgår det,
at de græske myndigheder har truffet de  nødvendige foranstaltninger for at beskytte
Fællesskabets økonomiske interesser, idet pr ocedurerne for tilbagesøgning af beløb,
der uberettiget er udbetalt, i tre af de fire tilfælde er sat i gang, mens entreprenøren i
det fjerde tilfælde er blevet pålagt at afhjælpe de konstatere de mangler, hvilket
allerede er sket.
De tre øvrige samhørighedslande har i henhold til ovennævnte forordning meddelt
Kommissionen, at de ikke har af dækket uregelmæssigheder i 2001.
                                                
13 EFT L191 af 29.07.94.
425. V URDERING OG EVALUERING
5.1. Generelle bemærkninger
Ifølge forordningen skal Kommissione n og samhørighedslandene vurdere og
evaluere samhørighedsfondsprojekterne for at sikre fællesskabsst øttens effektivitet.
Alle støtteansøgninger skal ledsages af en forhåndsevaluering af det pågældende
projekt, hvoraf det skal fremgå, at de sociale og økonomiske fordele på mellemlangt
sigt står i rimeligt forhold til de anvendte ressourcer. Kommissionen gennemgårevalueringsrapporten, eventuelt med bista nd fra Den Europæiske Investeringsbanks
eksperter eller eksterne konsulenter. He refter godkender Kommissionen i givet fald
projektet og fastsætter medfinansieringssatsen.
Når projektet er afsluttet og den pågælde nde infrastruktur tage t i brug, foretager
Kommissionen en efterfølgende evaluering  for at vurdere, om de oprindelige
projektmål er eller vil blive nået, og hvilke miljøkonsekvenser projektet vil få.
5.2. Behandling og forudgående vurdering af projekterne
I forbindelse med opdateringen af  vejledningen i gennemførelsen af
costbenefitanalyser for store projekter gjorde Kommissionen i 2001 et stort internt
arbejde for at gøre den forudgående finans ielle analyse af de forskellige projekter
mere konsekvent. Overvejelserne vedrør te bl.a. størrelsen af den anvendte
diskonteringsfaktor, retningslinjerne for anvendelse af princippet “forureneren
betaler” i forbindelse med vandforvaltningsprojekter, medtagelse irentabilitetsberegningen af omkostninger til historisk kostpris afholdt før projektetsforelæggelse for Kommissionen samt den eventuelle bogføring af finansielle
omkostninger. Resultaterne af disse overvejelser vil i 2002 blive forelagt
medlemsstaterne som et oplæg til videre drøftelser.
5.3. Samarbejde med EIB i forbin delse med projektbehandlingen
I henhold til en rammekontrakt, som EIB og Kommissionen indgik i 2000, og som
løber indtil udgangen af 2006, kan Kommissionen anmode Den EuropæiskeInvesteringsbank om teknisk bistand til vur dering af samhørighedsfondsprojekter
samt store projekter støttet af EFRU eller projekter fi nansieret over ISPA. Endvidere
modtager Kommissionen systematisk fra EIB alle relevante oplysninger om de
projekter, der er forelagt en af disse tre fonde, og som EIB selv vil yde støtte til.
I 2001 anmodede Kommissionen EIB om over 20 analyser vedrørende
samhørighedsfondsprojekter, hvoraf de fleste  blev gennemført i Spanien og vedrørte
transportsektoren. Efter at have modtag et disse analyser anmodede Kommissionen
medlemsstaterne om at ændre visse projekter e ller foretage supplerende
forundersøgelser. Herved lykkedes de t dels at nedbringe de budgetterede
omkostninger ved en række transpor tprojekter og således reducere
investeringsomkostningerne uden at bringe må lopfyldelsen i fare, dels at foregribe
potentielle tekniske eller administrative vanskeligheder i forbindelse medgennemførelsen af kloakeringsprojekterne.
435.4. Samhørighedsfondens økonomiske og samfundsmæssige virkninger i
medlemsstaterne og den økonomiske og sociale samhørighed i EU, herunderbeskæftigelsesvirkningerne
Ifølge forordningen om oprettelse af  Samhørighedsfonden skal Kommissionen
vurdere virkningerne af fondens indsats for den økonomiske og sociale samhørighed,
herunder indvirkningen på besk æftigelsen, idet både det enkelte projekts virkninger
og den samlede fællesskabsstøtte s virkninger skal vurderes.
Opdateringen i 2001 af vejledningen i genne mførelsen af costbenefitanalyser for
store projekter vil gøre det lettere at vur dere de sociale og økonomiske virkninger af
hvert enkelt projekt under såvel forhå ndsevalueringerne som de efterfølgende
evalueringer. Den nye vejledning, der fo rventes offentliggjort i foråret 2002, vil
indeholde praktiske eksempler på costbenefitanalyser af transport- og miljøprojekter.Disse eksempler vil illustrere de krav, Kommissionen stiller til analysen af defremlagte projekter. De mere ensartede analyser vil tillige gøre det lettere at vurderede samlede virkninger af fællesskabsinterventionerne.
5.5. Program for efterfølgende evalueringer
I 1998 blev et treårigt program for efterfølgende evalueringer iværksat. I alt 120
projekter er blevet evalueret, nemlig 60 miljøprojekter og 60 transportprojekter.
5.5.1. Miljø
Gennemførelsen af miljøprojekterne har ikke givet anledning til større
vanskeligheder, og projektmålene er blev et nået. Projekterne har generelt haft et
tilfredsstillende forløb såvel i planlægningsfasen som i anlægs- og driftsfasen, selvom en række renseanlæg har krævet ek straarbejde, og selv om en række
affaldshåndteringsprojekter er blevet forsinket som følge af brugernes uventedemodstand mod at tilpasse sig kravene til kildesortering.
Projekternes miljømæssige virkninger var meget tilfredsstillende, især hvad angår
kloakeringsprojekterne, der har øjeb likkelige virkninger. Ved at forbedre
levevilkårene og virke jobskabende har projekterne haft meget positivesamfundsmæssige virkninger, bl.a. i form af stigende grundværdier og udvikling af
turismen og økonomien i områder, som betjenes af de nye infrastrukturer.
5.5.2. Transport
Transportprojekterne er derimod stødt på mange vanskeligheder, der har resulteret i
enten budgetoverskridelser i større eller mindre grad eller forsinkelser igennemførelsen, f.eks. højere ekspropriationsomkostninger end forventet,opjustering af priserne under anlægsfasen, ændringer af det oprindelige projekt og
administrative eller institutionelle problemer.
Men alt i alt har projekterne haft mege t positive sociale og økonomiske virkninger,
og opfyldelsen af den tilstræbte økonomiske og sociale konvergens mellem
regionerne er gået bedre end forventet. De nye infrastrukturer har i mange tilfældemedført bemærkelsesværdige tidsbesparelser og en væsentlig forbedring afsikkerheden. Trafikken på det transe uropæiske net overs tiger prognoserne.
Projekterne har klart forbedret visse EU-regioners tilgængelighed. Randområdernes
økonomiske isolation er brudt, grænseeffe kten er mindsket, og trafikken i de
44byområder, der berøres af de nye infrast rukturer, er blevet kraftigt aflastet.
Projekternes jobskabende virkning har væ ret moderat. Endelig er der ofret stor
opmærksomhed på miljøet, idet ansøgningerne har været ledsaget af en vurdering afprojekternes indvirkning på miljøet, lig esom der er truffet en lang række
foranstaltninger til at mindske projekternes eventuelle negative virkninger.
456. D IALOG MELLEM INSTITUTIONERNE , INFORMATION OG OFFENTLIGHED
6.1. Fremlæggelse af årsrapporten for 2000
6.1.1. Europa-Parlamentet
Europa-Parlamentet udtrykker i sin betænkning14 tilfredshed med årsrapporten, som
er vigtig for bedømmelsen af fondens aktiviteter.
Parlamentet bemærker dog, at Kommissione n ikke har været fuldt ud tilfreds med
kvaliteten af forhåndsevalueringerne . Endvidere finder Parlamentet, at
Kommissionen i 2000 har gennemf ørt alt for få kontroller,  nemlig færre end i de
foregående år.
De kontroller, der blev iværksat i 2001, er blevet væsentligt styrket i 2002.
Europa-Parlamentet bemærker tillige, at Kommissionen nøje må overvåge
overholdelsen af reglerne om gennemsi gtighed i forbindelse med offentlige udbud.
6.2. Information af medlemsstaterne
Den 24. oktober 2001 blev der i Bruxelles af holdt et informationsmøde med de 15
medlemsstater.
På dette møde fremlagde Kommissionen år srapporten for Samhørighedsfonden for
2000 og runddelte udkastet til forordning om  forvaltnings- og kontrolsystemer og om
finansielle korrektioner gæ ldende for Samhørighedsf onden. Der opstod herefter en
debat om visse artikler i dette forordningsudkast.
6.3. Andre informationsaktiviteter
6.3.1. Information af arbe jdsmarkedets parter
Den 14. marts 2001 blev der afholdt et møde  med arbejdsmarkedets parter. Her blev
der gjort status over Samhør ighedsfondens aktiviteter i 2000.
6.4. Kommissionens informations- og offentlighedsforanstaltninger
Kommissionen har arbejdet meget med sine  publikationer i 2001 og har udgivet nye
brochurer (landeantologier, “success stories”  fordelt på emner og en serie brochurer
med en beskrivelse af forholdene i særl ige områder som f.eks. bjergområder og
kystområder). I samtlige disse nye brochurer er eksempler på vellykkede projektermedfinansieret af Samhørighe dsfonden blevet fremhævet.
Årsrapporten er blevet offentliggjort i et  hensigtsmæssigt format, og et sammendrag
af rapporten er trykt i Inforegio-nyhedsbrevene, som udgives af GD Regionalpolitik.
Der fremstilles ad hoc-materiale til særlige lejligheder såsom informationsmøder,
konferencer og udstillinger (flytbare stande, dias, grafisk computerdesign samt
                                                
14 Turco-betænkningen
46audiovisuelt og trykt materiale). En del af dette informationsmateriale er direkte
tilgængeligt på Inforegios websted på Kommissionens “europa”-server.
Endelig har Kommissionen afholdt møde r med de portugisiske og græske
myndigheder om information og offentlighed i forbindelse med regionalpolitikken ogsamhørigheden. På disse møder blev og så informationsaktiviteterne vedrørende
Samhørighedsfonden taget op.
47BILAG I
Liste over overvågnings- og kvalitetsbesøg i 2001 
Grækenland
– Marts: Renseanlæg i Kozani
– Marts: Teknisk møde om vej-, jernbane- og havneprojekter
– April: Teknisk møde om de ændr inger af Samhørighedsfondens
miljøprojekter, der er anmodet om
– Maj: Møde i overvågningsudvalget vedr ørende samhørighedsfondsprojekter
– Maj: Møde med Økonomiministeriet om  vej- og jernbaneprojekter
– Juni: Indvielse af et samhørig hedsfondsprojekt i Athen samt
uddannelsesseminar om samh ørighedsfondsprojekterne
– Juli: Møde med Miljøministeriet om  samhørighedsfondsprojekterne
– Oktober: Møde om samhørighedsf ondsprojekterne i Epiros-regionen.
Spanien
Den spanske enhed har foretaget følgende overvågningsbesøg:
– Januar: “HHT-projekt. Madrid-Barcel ona-den franske grænse”. Besøg
foretaget sammen med EIB-repræsenta nter med henblik på opdatering af
evalueringsrapporten
– Juli: Barcelona. Projekt 2000.ES.16.C PE.061. “Recuperación ambiental del
tramo final del río Besos. 2ª fa se”. Besøg på stedet som led i
projektbehandlingen for at få oplysninger om projektets miljømål fra deansvarlige myndigheder.
Irland
25.-27. marts – Dublin
Projekt nr. 96/07/61/011 – Offentlighed og information: Kommissionen blev
informeret om fremskridtene og årsagerne til, at fristen for projektets færdiggørelsevar blevet forlænget. Kommissionen vur derede, hvorvidt pr ojektets målelige
virkninger oversteg kravene i Kommissione ns beslutning 96/455/EF af 25. juni 1996.
Three Rivers-projektet: nr. 94/07/61/014 (o rdning for måling af vandkvaliteten i
Suir-flodens afvandingsområde), nr. 95/07/ 61/001 (plan for beskyttelse af Boyne-
flodens afvandingsområde), og nr . 94/07/61/015 (plan for Liffey-flodens
afvandingsområde): Kommissione n forhørte sig om begrundelsen for at integrere
dele af de tre beslutninger i projektet vedrørende overvågning og forvaltning af
48afvandingsområder og udbad sig fuldstændige og gennemsigtige økonomiske
oplysninger om elementerne i hvert af projekterne.
Projekt nr. 95/07/61/013 – Dublins vandforsyni ng III: Formålet med besøget var dels
at kontrollere fremskridtene med de proj ektelementer, der havde nødvendiggjort en
forlængelse af fristen for færdiggørel sen (Stillorgan-reservoirerne), dels at
kontrollere, at de ændringer i anlægsar bejderne, der var krævet i henhold til
beslutningen om ydelse af samhørighe dsfondsstøtte, var blevet foretaget (Dun
Laoghaire/ Killiney).
Projekt nr. 96/07/61/001 – Vandbevaring i Dublin: Formålet med besøget var at
undersøge, om vandbevaringsstrategien for D ublin blev fulgt, og at få dokumentation
for nødvendigheden af en forlæ ngelse af færdiggørelsesfrist en, og for at det arbejde,
der er nødvendigt for at bringe projektet i overensstemmelse med støttebeslutningens
fysiske beskrivelse, bliver gennemført.
Projekt nr. 99/07/61/003 – Spildevandsrensni ng i Dublin-regionen (renseanlæg), fase
V: Formålet med besøget var at få fast slået, hvor langt man var nået med bygningen
af renseanlægget i Ringsend i Dublin. Be søget på renseanlægget omfattede en kort
præsentation af projektet på projektkontor et og en omvisning på byggepladsen. Der
blev udleveret nyt informations- og reklamemateriale samt billeder af byggepladsen.
Projekt nr. 98/07/61/004 – Spildevandsrensning i Dublin-regionen
(undervandsledning i Dublin). Besøget, der blev koblet sammen med et besøg på
Ringsend-byggepladsen, omfattede en kort  rundvisning på den lokalitet i Ringsend,
hvor spildevandsledningen var ved at blive lagt, og en inspektion af dereklameplakater, der var ophængt ved naturreservatet og på den indhegnede
havnefront i nærheden af ledningsarbejdet.
Projekt nr. 99/07/65/002 – Heuston-stati onen og SW-jernbanekorridoren: Formålet
med besøget var en første inspektion af de t projekt vedrørende Heuston-stationen og
SW-korridoren, der for nylig var blevet vedtaget.
17. maj - DublinProjekt nr. 96/07/65/010 - M50 Southern Cr oss-motorvejen: Formålet med besøget
var at undersøge, hvor fremskredent projektet var, og om der kunne åbnes fortrafikken i sommeren 2001, samt vurdere de informations- og PR-arrangementer, der
var blevet gennemført indtil da.
Portugal
Overvågningsbesøg
– 4. maj - Setúbal
Projekt nr. 97.10.61.018 – Kloakeringssystem i Setúbal, herunder tilløbsbassiner, og
renseanlæg.
– 5. og 6. juni - Vila Nova de Gaia, Esposende og Vila do Conde
Projekt nr. 94/10/61/010-011; 97/10/61/004 – Kloakeringssystem i Vila Nova de
Gaia og renseanlæg.
49Projekt nr. 95/10/61/015 – Kloakeringss ystem i Esposende og renseanlæg.
Projekt nr. 96/10/61/019 – Tilløbsbassin i den sydlige del af Vila do Conde.
– 26. november 2001 – Madeira (Funchal)
Projekt nr. 2001/PT/16C/PE/002 – Optimal vandforvaltning på Madeira-øgruppen.
– 22. juni 2001 – Madeira (Funchal)
Projekt nr. 96/10/61/007 og 2000/PT/16/C/PE/002 – Første og anden fase af
affaldshåndteringscentralen på Madeira-øgruppen.