I SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(93) 171 endelig udg. 
Bruxelles, den 27. april 1993 
MEPPEUEISE FRA KOMMISSIONEN 
om satellitbaseret personkommunikation 
Udkast ti I 
RAPETS RESOIUTIQN 
om indførelse af satellitbaserede personkommunikationstjenester 
i det Europæiske Fællesskab 
(forelagt af Kommissionen) 
. z 
INDHOLD 
RESUMÉ 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN , 
1. Indledning , 
2. Baggrund , 
3. Økonomiske og industrielle overvejelser , 
4. Disponible frekvenser og fælles brug af frekvenser 
5. Standardisering 
6. Overvejelser vedrørende forskriftsordninger 
7. Politiske overvejelser 
8. Kommissionens tiltag til dato 
9. Forslag 
10. Konklusion 
UDKAST TIL RÅDETS RESOLUTION 
FINANSI ER INGSOVERSIGT 
-3-
RESUMÉ 
Der er fremsat en række forslag til satellitbaserede 
personkommunikationssysteroer (SPC-systemer), og disse har været genstand 
for megen debat på den verdensompændede administrative radiokonference 
(World Administrative Radio Conference - WARC) i Torremolinos, Spanien, 
i februar 1992, under navnet Low Earth Orbiting (LEO) Systems. 
SPC-net vil gøre det muligt at kommunikere via håndbåret udstyr ..direkte 
til satellitter og vil dække hele EF, ja hele verden. Disse systemer, 
der bygger på ny teknologi, kan forventes at medføre betydelige 
ændringer i kommunikationsmiljøet i EF, specielt hvad angår 
personkommunikation. 
Ud over spørgsmålet om spektrumallokering rejser de planlagte tjenester 
en række spørgsmål vedrørende EF's telekommunikations- og rumpolitik, 
som bør behandles snarest. 
Ikke-geostationære satellitsystemer og- tjenester samt næste generations 
geostationære satellitbaserede mobilkommunikationssystemer vil medføre 
et større skift hen imod mobilkommunikation (væk fra jordbaseret 
kommunikation), og dette kan resultere i omfattende ændringer i 
sattellitkommunikation og telekommunikation i almindelighed samt i 
reguleringen af teletjenesterne på globalt plan. 
SPC-systemer og -tjenester har derfor stor strategisk betydning.- Der er 
behov for en strategisk vurdering af alle aspekter i den nuværende 
tidlige fase for at nå frem til en velunderbygget, overordnet vurdering 
af denne type tjenestes betydning for det europæiske marked- og den 
europæiske industri og for at kunne afgøre, hvilken indsats der er 
nødvendig på forskrifts- og standardiseringsområdet. 
I denne meddelelse fremlægges en række principper, der kan danne 
grundlag for EF*s holdning. På baggrund af analysen i dette dokument har 
Kommisionen udarbejdet et forslag til en radsresolution om indførelsen 
af satellitbaserede personkommunikationstjenester i EF, som Rådet 
opfordres til at vedtage. 
-3a-
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
om satellitbaseret personkommunikation 
V 
- A -
1. INDLEDNING 
I løbet af det sidste ars tid er der lanceret et forbedret koncept i or 
satellitbaserede personkommunikationssystemer (SPC-systemer) med henbiik 
på implementering globalt i anden halvdel af dette årti. Konceptet 
bygger på direkte kommunikation mellem på den ene side mobile terminai er 
(herunder håndbåret udstyr) og på den anden side ikke-geostatioiure 
satellitter og den kommende generation af geostationære 
sate I I i tsystemer. 
Der er fremsat en række forslag til SPC-systemer, og disse har væiet 
genstand for megen debat på den verdensomspændende administrative 
radiokonference (World Administrative Radio Conference - WARC) i 
Torremolinos, Spanien, i februar 1992, under det ikke helt korrekt 
valgte navn Low Earth Orbiting (LEO) Systems. 
Forslagene opererer med brug af cirkulformede lave og mellemhøje baner, 
stærkt elliptiske baner og geostationære baner. For de ikke-
geostat ionære baners vedkommende vil satellitterne bevæge sig i forhold 
til jorden, og det kan derfor være nødvendigt * at 
kommunikationsforbindelserne videregives fra satellit til satellit. Hvad 
angår de geostationære satellitter, går forslagene ud på at udvikle den 
nuværende generation af satellitbaserede mobilkommunikationssystemer med 
henblik på anvendelse til personkommunikation. 
Kommunikation ved hjælp af SPC-systemer foregår ved, at der etableres en 
forbindelse mellem satellitterne og slutbrugerne, om nødvendigt via de 
eksisterende jordbaserede net. 
Det bliver stadig mere tydeligt, at de planlagte tjenester ud over 
spørgsmålet om spektrumallokering, der delvis blev behandlet på WARC-
konferencen, rejser en række spørgsmål vedrørende Er's 
telekommunikations-, handels-, regionaludviklings- og rumpolitik, som 
bør behandles snarest. Det drejer sig bl.a. om: 
forskriftsmæssige aspekter 
konkurrencepolitik 
spørgsmål om standardisering og intellektuel ejendomsret 
økonomiske og industrielle overvejelser 
multilaterale rammer og geopolitiske forhold 
en strategi for den tredje generation af 
mobilkommunikationssystemer (FPLMTS: Future Public Land-Mobile 
Telecommunication System - fremtidigt offentligt jordbascet 
mob iltelekommun i kat ionssystem). 
Ikke-geostationære satellitsystemer og- tjenester vil medføre et stev te 
skift hen imod mobil personkommunikation (væk fra jot dbasei e t 
kommunikation), og dette kan resultere i omfattende ærulr mgei • 
satellitkommunikation og telekommunikation i almindelighed saml i 
reguleringen af teletjenesterne på globalt plan. 
- 5 
SPC-systemer og -tjenester har derfor stor strategisk betydning. Der er 
brug for en strategisk vurdering af alle aspekter i den nuværende 
tidlige fase for at nå frem til en velunderbygget, overordnet vurdering 
af denne type tjenestes betydning for det europæiske marked og den 
europæiske industri og for at kunne afgøre, hvilken indsats der er 
nødvendig på forskrifts- og standardiseringsområdet. 
2. BAGGRUND 
På foranledning af forskellige arnerikansk-ledede selskaber og konsortier 
fremlagde den amerikanske delegation på WARC-92 forslag om to typer 
ikke-geostationære staellitsystemer: den lille 50-100 kg-klasse, til 
datakommunikation og "store and forward "-meddelelses tjenester, og den 
større 350-750 kg-klasse, til datakommunikation og tidstro 
taletransmission til håndbårne mobilenheder på hele kloden. Begge kan 
klassificeres som SPC-systemer, selv om brugen af geostationære 
satellitsystemer til kommunikation via håndbåret mobiludstyr også falder 
ind under dette overordnede begreb. 
Forlagene om de større ikke-geostationære systemer har det til fælles, 
at systemerne vil give stort set global dækning via en række satellitter 
i lav bane (700-12000 km), sammenlignet med de mere konventionelle 
geostationære systemer (36.000 km), der anvendes nu. Det ofte - omend 
fejlagtigt - anvendte udtryk Low Earth Orbiting Systems (LEO) bruges om 
systemer, hvor et ikke-geostationært system i lav bane fungerer sammen 
med batteridrevne håndbårne modtagere og med jordstationer, der er 
forbundet med hinanden og med det faste jordbaserede net. 
De små systemer, som der er fremsat forslag om, vil også have stort set 
global dækning og gøre brug af håndbårne terminaler, men kun til 
meddelelser og personsøgning, og der vil ikke være mulighed for tidstro 
taletransmission. Disse systemer er betydelig billigere og bygger 
tilsyneladende kun på almindelig gængs teknologi. 
Hovedfordelen ved alle disse systemer er, at de giver mulighed for 
global mobilkommunikation i områder, hvor der på grund af utilstrækkelig 
trafiktæthed ikke er nogen cellebaseret mobilkommunikationstjeneste, og 
i områder, der ingen kommunikationstjeneste og i særdeleshed ingen 
telefontjeneste har (fjerntliggende områder og visse regioner i 
udviklingslandene). 
- 6 -
Der er højst sandsynligt et betydeligt marked for sådanne tjenester, f. 
eks. ved bygge- og prospekteringsanlæg, blandt multinationale selskabers 
afdelingskontorer og omrejsende forretningsfolk samt som grundlæggende 
kommunikationstjenester i isolerede og mindre udviklede områder. 
De foreslåede systemer er vidt forskellige hvad angår de tekniske 
elementer, investeringsomkostningerne og den endelige pris på 
tjenesterne. Det er yderst vanskeligt ud fra en overfladisk gennemgang 
af forslagene at danne sig en mening om deres gennemførlighed og om 
balancen mellem omkostninger og fordele. 
Forslagene til de større systemer omfatter bl.a. IRIDIUM (konsortium 
under ledelse af Motorola Inc.), ODYSSEY (konsortium under ledelse af 
TRW Inc.), GLOBALSTAR (konsortium under ledelse af Loral Inc./Qualcomm 
Inc.), ELLIPSO (konsortium under ledelse af Ellipsat Inc.), 
CONSTELLATION (Constellation Communications Inc.) og PROJECT-21 
(Immarsat). 
Forlagene til de små systemer omfatter bl.a. VITASAT (Vlounteers in 
Technical Assistance), ORBCOMM (Orbital Sciences Inc.), STARSYS ^(..) og 
GONETS (Den Russiske Føderative Republik). 
Desuden er der følgende projekter, som befinder sig i forskellige 
stadier af planlægning eller udarbejdelse, og hvis sigte er at benytte 
ikke-geostationære baner eller at konkurrere med de ovenfor nævnte 
forslag ved at benytte den geostationære bane: EMS og ARTEMIS, der 
udvikles af Den Europæiske Rumorganisation, ARCHIMEDES (der bygger på 
brug af en stærkt elliptisk bane, og som Den Europæiske Rumorganisation 
er i færd med at undersøge med henblik på brug til mobilkommunikation og 
digitallydudsendelse), Calling Communications (projektnavn ukendt), 
TRITIUM (Hughed Space Systems Inc.) (et geostationært system), CELSTAR 
(Celsat Inc. - et geostationært koncept)) og AMSC/TMI (fælles 
amerikansk-canadisk landsdækkende geostationært mobilkommunikations­
system) . 
3. ØKONOMISKE OG INDUSTRIELLE OVERVEJELSER 
De opførte investeringsomkostninger ved de foreslåede systemer strækker 
sig fra $0,5 til 3,5 milliarder, hovedsagelig til bygning og opsendelse 
af satellitkonstellationer, der omfatter fra 12 til 66 satellitter for 
de ikke-geostationære systemers vedkommende og muligvis færre for de 
geostationæres. Den forventede pris på håndsættene varierer mellem nogle 
få hundrede dollars (sammenligneligt med eksisterende modtageudstyr til 
cellebaserede systemer) og $3.500 for de mest sofistikerede. Skønnene 
over den endelige pris, brugerne skal betale for opkald, varierer også 
betydeligt: fra $0,30 til $3,00 pr. minut eller mere. 
- 7 -
Det økonomiske forhold mellem det satellitdrivende selskab og de 
selskaber, der tilvejebringer forbindelsen til de jordbaserede net og 
til ejerne af de mobile terminaler er uklar. Fordelingen af indtægterne 
er imidlertid af afgørende betydning for henholdsvis operatørernes og 
brugernes interesser. 
I de fleste forslag opereres der med konkurrencebaseret levering af 
håndsæt under uspecificerede licensbetingelser. Dette kan rejse lignende 
spørgsmål for dem, der er involveret i digital jordbaseret 
mobiltelefoni (i GSM-tilfældet: licensbetingelser, territoriale aspekter 
m.v.). 
Det forudses, at den europæiske rumfartsindustri vil står over for en 
langt mere konkurrencedygtig amerikansk civil rumfartsindustrii 
fremtiden som følge af teknologioverførslen fra den militære til den 
civile sektor ("fredsbonussen"), specielt med hensyn til ikke-
geostationære satellitsystemer. Der forventes især at være et betydeligt 
afkast fra SDI-projektet (Strategic Defence Initiative) til de 
foreslåede systemer. 
Teknologioverførslen fra den militære til den civile sektor har altid 
spillet en vigtig rolle i den amerikanske rumfartsindustris succes. Den 
amerikanske regerings ordrer på kommunikationssatellitsystemer udgør 75% 
af den samlede ordremængde (militære kontrakter 65%, andre 
regeringskontrakter 10%). I Europa ligger ordrerne på 
regeringskommunikationssatellitter 10 gange lavere i absolutte tal og 
udgør 40% af de samlede ordrer. Et slående eksempel er det amerikanske 
Global Positioning System (GSP), et militært udviklet system, der har 
ført til et monopol i den civile sektor. 
Det eneste middel, som den europæiske industri råder over til at 
reducere uligevægten i støtten til forskning og udvikling, har været Den 
Europæiske Rumorganisations og de nationale rumagenturers budgetter. 
Det er derfor af en vis betydning, at den europæiske rumfartsindustri 
får lejlighed til at deltage i SPC-programmer. Da antallet af globale 
SPC-systemer, der kan eksistere side om side, nok er begrænset til 2 
eller 3, kan USA-baserede operatører opnå verdensdominans på dette 
område, selv om europæiske operatører deltager i opsendelsen af 
satellitter og i visse dele af produktionen. Hvis den europæiske 
udstyrs- og tjenesteindustri i højere grad kunne deltage i Inmarsats 
Projekt-21, ville den amerikanske dominans formentlig blive reduceret. 
Der forekommer at være en yderligere risiko for, at arnerikansk-ledede 
konsortier får monopol på disse tjenester. De fleste investeringer må 
foretages, før der kan iværksættes en tjeneste af et vist omfang. Der 
er et begrænset antal "gateways" til de jordbaserede net (stort set kun 
telekommunikationsoperatørerne og operatørerne af de jordbaserede 
mobilnet), og ligegyldigt hvor stor en succes det overordnede koncept 
- 8 -
bliver, skal der formodentlig flere hundrede tusinde abonnenter til, før 
to eller flere konkurrerende satellitoperatører kan få udgifter og 
indtægter til at balancere. Det system, der først opnår licens, vil 
derfor have en betydelig konkurrencemæssig fordel, der kan føre til et 
de facto-monopol eller en dominerende position. 
Et vigtigt aspekt i den nuværende fase af udviklingen af koncepterne for 
SPC-systemer og -tjenester er selve koncepternes relative umodenhed. 
Selv om megen af teknologien tilsyneladende har bevist sin styrke i 
andre - militære og civile - rumprogrammer, er selve tjenestekonceptet 
helt nyt. Det vil derfor være overilet at udstede licenser for disse 
systemer på et for tidligt stadium, da der er risiko for, at større 
ændringer i systemernes design vil kræve andre forskrifts- og 
1icensordninger. 
På dette tidlige stadium er der rig lejlighed til at udvikle en pro­
aktiv og fremsynet licens- og forskriftsordning i sammenhæng med den 
nødvendige forsknings- og udviklingspolitik og støtteaktiviteterne for 
industrien, aom bør sigte mod at sikre en vellykket implementering af 
konkurrencedygtige koncepterunder forhold, hvor både spektrum og marked 
er begrænset. 
4. DISPONIBLE FREKVENSER OG FÆLLES BRUG AF FREKVENSER 
I 1991 foreslog USA en ny allokering af spektret mellem 1610 og 1626,5 
MHz til de større ikke-geostationære systemer. WARC-92 vedtog en global 
allokering af disse tjenester i størstedelen af denne båndbredde på "co-
primary" basis, samt en allokering i 2 GHz-båndet, kun gældende for USA, 
med diverse fodnoter og begrænsninger, hvis følger endnu ikke er fuldt 
klarlagt. 
En fodnote vedrørende en tidlig indførelse af satellitbaserede 
mobilkommunikationstjenester i 2 GHz-båndet i USA udgør allerede en 
potentiel trussel mod europæiske interesser, medmindre den ændres på en 
fremtidig verdensomspændende radiokonference. Ifølge fodnoten vil USA 
nemlig kunne nægte potentielle konkurrenter adgang til dette spektrum og 
lette starten for de hjemlige leverandører mellem 1996 og 2005, så disse 
får et forspring for ikke-amerikanske konkurrenter. 
Det blev foreslået, at de små systemer skulle benytte båndbredden 137-
138 MHz og 400.15-401 MHz til "downlink-forbindelser" (rum til jord) og 
148-149.9 MHz til "uplink-forbindelser" (jord til rum). Disse 
båndbredder har været og vil forsat blive anvendt til meteorologiske 
satellitter, rumforsknings- og rumfartstjenester samt 
mobilkommunikationstjenester og faste tjenester. WARC-92 vedtog at 
allokere disse tjenester på dels "co-primary" og dels sekundært 
grundlag, også med fodnoter (begrænsninger). 
Hvad angår de større systemer er det spektrum, der er til rådighed inden 
for de højere frekvenser, ret lille (højst 10-20 MHz), og det er endnu 
ikke afgjort, hvor mange af disse systemer der kan eksistere side om 
side under konkurrenceforhold og hvor længe. 
- 9 -
Selv om frekvensspektre ofte erhverves efter princippet "den, der kommer 
først til mølle ...", har man altid bestræbt sig på at sikre alle ITU-
medlemslande adgang til et vist minimum af frekvensspektret. Spørgsmålet 
er, om det meget begrænsede spektrum, der nu er til rådighed for ikke-
geostationære satellitsystemer, nogensinde vil kunne deles på en rimelig 
måde. Hvis ikke, må man overveje, om først-til-mølle-princippet stadig 
kan anvendes som grundlag, når det tages i betragtning, hvilke 
interesser der er på spil. 
På grund af det begrænsede frekvensspektrum ser det således ud til, at 
der kun kan gives licenser til ganske få (sandsynligvis 2-5) systemer, 
herunder både de små og de større systemer, der benytter de to 
foreslåede adgangsteknikker, CDMA (Code Division Multiple Access) og 
TDMA (Time Division Multiple Access i samme frekvensbånd. 
Dette, sammen med den økonomiske kendsgerning, at markedet sandsynligvis 
kun vil kunne bære nogle få systemer, betyder, at det er vigtigt fra 
første færd at overveje, hvilke licens- og forskriftsordninger der skal 
gælde for disse systemer, og hvordan hele det globale forskriftssystem 
skal udformes, for at forskellige industrier og nationer kan deltage i 
et balanceret forhold. De fundamentale spørgsmål om rimelig adgang til 
frekvensspektre og fælles brug af frekvenser må behandles på globalt 
plan snarere end på et udelukkende nationalt plan, før der gives licens 
til nogen af disse systemer. 
5. STANDARDISERING 
For at øge muligheden for roaming for mobilkommunikationssystemer, vil 
det være nødvendigt at fastlægge standarder (helst én standard for hele 
verden, men dette bliver vanskeligt at opnå), som kan danne grundlag for 
typegodkendelse og udstedelse af licenser. Det betyder, at ETSI enten må 
acceptere, at de amerikanske standarder kommer til at gælde for 
Europa, eller føre forhandlinger med USA og resten af verden, enten 
bilateralt eller multilateralt inden for rammerne af CCIR/CCITT. 
Disse og andre bekymringer blev fremsat af adskillige deltagerlande ved 
WARC-92-konferencen, først og fremmest udviklingslandene, og som følge 
heraf blev der vedtaget en resolution med krav om, at der fastlægges 
standarder for driften af ikke-geostationære SPC-systemer. -
Det står endnu ikke klart, hvilke følger denne resolution vil få. ITU 
anmodes om - som en prioritetssag - at gennemføre en undersøgelse af de 
tekniske, driftsmæssige og forskriftsmæssige aspekter med det formål at 
sikre "rimelige og ensartede adgangsvilkår for alle lande". Der bør 
derfor tages skridt til at drøfte en fælles holdning på EF-plan eller på 
et bredere europæisk plan. 
- 10 -
Kommissionen har allerede givet ETSI mandat til at udarbejde en teknisk 
rapport, hvor standardiseringsaspekterne undersøges indgående og det 
vurderes, om standarder er ønskelige og nødvendige, når der tages hensyn 
til de strategiske målsætninger for indførelsen af tjenesten. 
6. OVERVEJELSER VEDRØRENDE FORSKRIFTSORDNINGER 
De eksisterende forskriftsordninger for satellittjenester rundt omkring 
på kloden er vidt forskellige, og dette kan blive en hindring for mange 
af de SPC-systemer, der sigter mod global dækning. Uoverensstemmelserne 
skyldes, at forskellige landes telekommunikationspolitik befinder sig på 
forskellige udviklingsstadier, hovedsagelig på grund af forskellene i 
landenes økonomiske og industrielle udvikling. 
Selv om det kunne være ønskeligt, at disse forskriftsordninger blev 
harmoniseret, er det urealistisk at tro, at noget sådant kan ske inden 
for en nær fremtid og på globalt plan. Der er dog iværksat indledende 
bestræbelser på at opnå en vis form for tilnærmelse mellem 
forskriftsordningerne i Vesten, som det er udtrykt i f.eks. Den 
Transatlantiske Erklæring1), undertegnet af EF og USA i november 1990. 
Kommissionen er ved at lægge sidste hånd på et forslag til rådsdirektiv 
om gensidig anerkendelse af licenser og andre nationale tilladelser 
vedrørende satellitnettjenester, dvs. etablering og drift af 
satellitjordstationsnet, og/eller satellitkommunikationstjenester. 
SPC-tjenester vil høre ind under en sådan ordning. 
Hvad angår udstedelse af globale licenser skal det dog bemærkes, at 
berettigede krav fra forskriftsmyndighederne, der har følger for de 
tekniske krav på systemniveau, sandsynligvis vil være vanskelige at 
opfylde fuldt ud, da de vil få verdenomspændende følger for andre 
forskriftsordninger. Man kan vanskeligt forestille sig, at der kan tages 
hensyn til alle de forskellige krav fra forskriftsmyndigheder i hele 
verden. 
1) I denne fælles erklæring om de langsigtede perspektiver i forholdet 
mellem USA og EF vedtog parterne at rådføre sig med hinanden i 
vigtige spørgsmål af fælles interesse. Forsøg på tilnærmelse af 
forskriftsordningerne ses som et muligt diskussionsemne, uden at 
dette dog skal indskrænke parternes indbyrdes uafhængighed. 
- 11 -
Den amerikanske regering er i øjeblikket et stykke foran i 
licensprocessen, men dette skyldes hovedsagelig, at man i USA udsteder 
licens ikke blot til selve tjenesten, men også til konstruktion og 
opsendelse af systemet. 
Den tidlige udstedelse I USA af licenser til konstruktion og opsendelse 
af systemerne samt efterfølgende drift, medfører, at der er fastlagt 
licensvilkår for de nuværende forslag på et tidligt stadium, længe før 
de globale vilkår for adgang til spektret og de verdensompændende 
standarder, der er nødvendige for typegodkendelse og efterfølgende 
licensudstedelse, er fastlagt. 
Det er derfor sandsynligt, at man med de amerikanske systemer vil få 
påtvunget bestemte standarder og driftsformer, da udviklingen af system-
og tjenestekonceptet vil finde sted, længe før der er fastlagt globale 
standarder. De industrielle interesser og tidligere tiders holdning 
taget i betragtning, kan man forvente, at den amerikanske regering vil 
støtte den amerikanske industri i denne sag. 
Der er tale om et dilemma, da man på den ene side bør tillade udvikling 
af forskellige konkurrerende system- og tjenestekoncepter, men på den 
anden side ikke kan acceptere, at der opstår en situation, hvor denne 
tidlige udvikling dikterer, hvilken vej der skal følges i fremtiden. 
Problemet forværres yderligere af begrænsningerne i både spektrum og 
marked. 
Følgelig kan de første beslutninger om spektrum og licensvilkår 
forventes at blive afgørende, og den gældende tidshorisont for 
fastlæggelse af forskrifts- og licensbestemmelser i USA kan føre til 
holdninger hos både industrien og myndighederne, der er til skade for 
andre. 
Man bør derfor på et tidligt tidspunkt overveje, hvilken 
forskriftsordning der er mest hensigtsmæssig for disse tjenester i EF på 
baggrund af anbefalingerne i satellitgrønbogen, den heraf følgende EF-
politik for satellitkommunikation og de særlige økonomiske og tekniske 
kendetegn ved globale satellitbaserede mobilkommunikationstjenester og 
-systemer. 
7. POLITISKE OVERVEJELSER 
De politiske overvejelser vedrører hovedsagelig SPC-systemernes og 
-tjenesternes globale dimension og deres strategiske rolle i 
tilvejebringelsen af mobilkommunikationstjenester såvel som den globale 
forskriftsstruktur. 
- 12 -
Et af de centrale spørgsmål i denne henseende er, hvilket institutionelt 
grundlag systemerne skal have, og hvilken rolle ejerne af systemerne, 
tjenesteleverandørerne, satellitoperatørerne, producenterne osv. skal 
spille i den overordnede struktur. 
På WARC-92-konferencen foreslog nogle lande, at systemerne skulle 
reguleres af en antagelig ny mellemstatslig organisation. Det forekommer 
usandsynligt, at dette forslag, som ganske vist er et klart udtryk for 
bekymringerne på dette område, vedtages, når man tager de aktuelle 
ændringer i de eksisterende mellemstatslige sateHitsystemer i 
betragtning. 
Ikke desto mindre er det dog strategisk og politisk et af de mest 
afgørende spørgsmål, hvilke globale forskriftsrammer der skal gælde for 
SPC-systemerne. 
Fraværet af en global forskriftsmyndighed har tidligere været 
medvirkende til, at der er blevet oprettet mellemstatslige strukturer, 
hvor regeringerne, som parter i den konstituerende konvention, i 
fællesskab regulerer brugen af systemerne. „ 
De nuværende forskelle i udviklingen på forskriftsområdet og i 
telekommunikationspolitikken fører nu til, at disse strukturer tages op 
til fornyet overvejelse, eftersom de umoderne og ufleksible midler ikke 
mere slår til. Den manglende ensartethed skyldes i de fleste tilfælde 
forskelle i økonomisk udvikling og i særdeleshed den kendsgerning, at 
udviklingslandene prioriterer udskiftningen af telekommunikations­
systemer og tilvejebringelse af et større udbud af tjenester lavere. 
Hvad angår udviklingslandene, er det indlysende, at de foretrækker mere 
kontrol over operatører, der leverer grundlæggende teletjenester, og at 
de ønsker at bibeholde potentielt vigtige indtægter i fremmed valuta. Da 
der sandsynligvis ikke i alle udviklingslande vil være grundlag for en 
produktion af terminaler, vil disse landes omkostninger blive store, 
uden at landene får noget konkret udbytte, medmindre de kan deltage på 
anden vis. 
De større SPC-systemer vil nok i højere grad blive betragtet af 
udviklingslandene som et middel til at tilvejebringe en grundlæggende 
telefonitjeneste. Faktisk er mange udviklingslande interesseret- i disse 
systemer som et alternativ til at investere i en konventionel 
telekommunikationsinfrastruktur. 
Indførelsen af disse systemer i udviklingslandene kan imidlertid - som 
det var tilfældet med INTELSAT - opfattes som et middel til at fremme 
bestemte aspekter af udviklingen af de generelle industrielle og 
geopolitiske relationer mellem disse lande og USA som et led i 
sidstnævntes overordnede udenrigspolitik. 
- 13 -
Japans rolle og også Ruslands og andre SNG-staters nye rolle, samt Kinas 
fremtidige rolle i denne sag er af stor betydning, da disse nationer har 
betydelige rumaktiviteter - både hvad angår opsendelsesaktiviteter og 
geostationære satellitsystemer - som indgår i det komplekse samspil 
mellem industriel deltagelse og konkurrenceevne og geopolitiske 
interessesfærer. 
Den amerikanske regerings og specielt den forbundsstatslige 
kommunikationskommissions (Federal Communications Commission) rolle i 
det igangværende arbejde med at udstede licenser til geostationære 
satellitsystemer i USA er derfor af afgørende betydning. Det begrænsede 
spektrum, der er til rådighed, og det økonomiske forhold, at markedet 
sandsynligvis kun vil kunne bære nogle få systemer, betyder, at kun de 
første (få) systemer, der opnår licens, vil kunne realiseres finansielt. 
Følgelig får de vilkår, som den amerikanske regering fastsætter som led 
i licensprocessen, sandsynligvis forskriftsmæssige følger globalt, skønt 
dette måtte være utilsigtet. 
Den amerikanske regerings fremadrettede aktiviteter, som i høj grad har 
bidraget til opmærksomheden omkring SPC-systemerne, bør nu modsvares af 
en dynamisk indsats fra alle interesserede parter i Europa, både på 
nationalt plan og på EF-plan, så chancen for europæisk indflydelse ikke 
forspildes. 
8. KOMMISSIONENS ARBEJDE TIL DATO 
Kommissionen har taget adskillige initiativer for at skabe øget 
opmærksomhed om forslagene til SPC-systemer og medvirke til, at der 
fastlægges en fælles EF-politik. 
Kommissionens delegation ved den verdensomspændende administrative 
radiokonference i Spanien i februar 1992 hæftede sig særligt ved 
forskriftsudviklingen på radioområdet og ved de holdninger, de 
forskellige stater indtog i drøftelserne. Kommissionens delegation 
anmodede den amerikanske regerings repræsentanter om samråd snarest. 
I september 1992 mødtes en europæisk delegation under Kommissionens 
ledelse og med deltagelse af CEPT med den amerikanske -regering 
(udenrigsministeriet, handelsministeriet og den forbundsstatslige 
kommunikationskommission - FCC) i Washington for at drøfte de fremlagte 
forslag, og for at europæerne kunne få større indsigt i den amerikanske 
licensudstedelsesproces. 
- 14 
Herved blev det bekræftet, at der er behov for mere indgående europæiske 
drøftelser, før man fuldt ud kan vurdere de fremlagte forslag og deres 
betydning i forbindelse med indførelsen af SPC-tjenester. 
Kommissionen afholdt derfor en to-dages høring i Bruxelles i november 
1992, hvor repræsentanter for de seks igangværende projekter for store 
satellitsystemer præsenterede deres systemer. Omkring 130 europæiske 
telekommunikationsoperatører, satellitorganisationer, udstyrsprodu-
center, rumorganisationer, nationale forskriftsmyndigheder og standar­
diseringsorganer overværede høringen. Et uafhængigt ekspertpanel har 
udarbejdet en rapport, som er blevet uddelt til alle interesserede 
parter. 
Ud over at præsentere systemerne besvarede foredragsholderne spørgsmål 
fra tilhørere og referenter. Der var almindelig enighed om, at høringen 
opfyldte to formål: at gøre det muligt for de interesserede europæiske 
parter at foretage en sammenlignende vurdering af de foreslåede systemer 
og at understrege betydningen af de umiddelbare europæiske synspunkter 
over for de fortrinsvis USA-baserede konsortier. 
I rapporten over høringen konkluderes det, at det er nødvendigt at 
behandle en række politiske spørgsmål angående: 
a. problemer vedrørende forslagenes forenelighed med de forskrifts­
mæssige rammer, der er ved at blive fastlagt i EF-regi, og 
foreneligheden mellem den internationale (ITU's), USA's og EF* s 
fastlæggelse af regler, 
b. europæiske industripolitiske interesser, både hvad angår udstyr og 
tjenester, 
c. økonomiske usikkerheder vedrørende forretningsplaner og teknologisk 
modenhed, omsat til politiske spørgsmål vedrørende konkurrence og 
frekvensallokering. 
I rapporten fremhæves særlig følgende spørgsmål: 
1. ITU's fastlæggelse af globale standarder og især harmonisering af 
forskrifterne på radioområdet på grundlag af en resolution, der blev 
vedtaget på WARC-92 med krav om, at der gennemføres en undersøgelse 
af de tekniske, driftsmæssige og forskriftsmæssige aspekter med det 
formål at sikre "rimelige og ensartede adgangsvilkår for alle 
lande". 
2. Den flydende situation på forskriftsområdet i Europa, der udgør ey 
ekstra usikkerhedselement for dem, der ønsker at indføre SPC-
tjenester i Europa. 
- 15 -
3. Spørgsmålet om, hvilken indsats der er nødvendig fra Kommissionens 
side og fra CEPT/ECTRA (European Committee for Telecommunications 
Regulatory Affairs - Det Europæiske Udvalg for Retsforskrifter på 
Teleområdet), CEPT/ERC (European Radiocommunications Committee - Den 
Europæiske Radiokommunikationskomite) og de nationale myndigheder 
for at lette indførelsen af disse systemer. 
4. Behovet for enighed om en række standardiseringsspørgsmål, såsom 
interoperabilitet, teknisk kompatibilitet, sundheds- og 
sikkerhedsaspekter (herunder strålingsbeskyttelse og elektromagne­
tisk kompatibilitet) og intellektuelle ejemdomsrettigheder. 
5. Behovet for at behandle konkurrencerelaterede spørgsmål såsom 
sammenkobling med eksisterende og planlagte net, takster, rimelig 
fordeling af indtægter fra international traffik, nationale 
telekommunikationsoperatørers deltagelse i disse systemer på lige 
vilkår, omgåelse af nettet, m.m. 
6. Spørgsmålet om, hvilke følger indførelsen af sådanne systemer i stor 
målestok vil få for den europæiske rum- og 
telekommunikationsindustri, både udstyrs- og tjenestesektoren. 
Kommissionen har allerede taget fat på nogle af disse spørgsmål. Den 
Europæiske Rumorganisation (ESA), Det Europæiske Institut for 
Telestandarder (ETSI) og Det Europæiske Radiokommunikationskontor (ERO, 
et CEPT-organ) er blevet bedt om at give deres vurdering af henholdsvis 
følgerne for rumindustrien, standardiseringsstrategier og 
frekvensspørgsmål. 
Følgerne for industrien er af særlig strategisk betydning på et 
tidspunkt, hvor Europas rumindustri står over for en vidtrækkende 
omlægning af ESA's langtidsplaner, hvor der er overkapacitet på 
satellitproduktionsområdet, og hvor industrien har meget vanskeligt ved 
at opnå kontrakter på satellitsystemer uden for EF, bortset fra 
opsendelseskontrakter. 
For at den europæiske industri kan deltage på SPC-markedet på lige 
vilkår, vil det være rimeligt at gennemføre den nødvendige teknologiske 
udvikling via de offentligt finansierede forsknings- og 
udviklingsprogrammer på nationalt og europæisk plan. 
I overensstemmelse med Kommissionens overordnede rumpolitik, sådan som 
den præsenteres i meddelelsen om Det Europæiske Fællesskab og 
Rummet2), er det Kommissionens opfattelse, at der på EF-plan er behov 
for et tættere samarbejde med ESA og andre organisationer (f.eks. de 
nationale rumagenturer) for at behandle dette spørgsmål. I særdeleshed 
2) KOM(92) 360, endelig udg 
- 16 -
skal Kommissionens rammeprogrammer for forskning og teknologisk 
udvikling (FTU) supplere ESA's arbejde, og der skal føres nære 
drøftelser om de politiske og forskriftsmæssige spørgsmål, for så vidt 
angår deres mulige virkninger for industrien. 
Både ESA og medlemsstaterne bør opfordres til at investere på det 
nødvendige plan i de forskellige forskningsprojekter, det være sig 
ESA's, EF's, EUREKA eller nationale programmer. Investeringerne bør 
struktureres og koordineres på en sådan måde, at de får størst mulig 
virkning på industrielt plan. 
Kommissionen har endvidere indledt drøftelser med medlemsstaterne via 
Gruppen af Højtstående Embedsmænd vedrørende Telekommunikation (SOGT). 
Herved er medlemsstaterne blev holdt underrettet om Kommissionens 
arbejde og resultaterne heraf. 
9. FORSLAG 
SPC-systemerne og -tjenesterne har stor strategisk betydning, ikke blot 
i henseende til indførelsen af en ny tjeneste, men også i henseende til 
industriens deltagelse og udbytte samt de geopolitiske forhold. 
Der bør udvikles en strategi for indførelsen af satellitbaserede 
mobilkommunikationstjenester via disse systemer, som bygger på favorable 
vilkår for den europæiske industri og for de europæiske slutbrugere. En 
sådan strategi må også tage hensyn til systemernes geopolitiske 
betydning. 
Det foreslås, at denne strategi baseres på følgende principper: 
1. Det er EF's opfattelse, at etableringen af satellitbaserede 
mobilkommunikationstjenester og andre tjenester via SPC-systemer vil 
være til gavn for både brugerne og industrien, og EF bør forsøge at 
høste udbytte af disse tjenester på acceptable vilkår. 
2. I overensstemmelse med Den Transatlantiske Erklæring og det sigte at 
søge at harmonisere forskriftsordningerne for SPC-systemer og 
-tjenester, og til direkte gavn for dem, der søger at opnå licens, 
bør EF drøfte disse spørgsmål med den amerikanske regering. -
3. Der optages kontakt med andre interesserede regeringer for at udvide 
drøftelserne til at omfatte andre parter end EF og USA. 
- 17 -
4. EF udvikler en strategi for indførelsen af disse tjenester, der 
tager hensyn til EF's telekommunikations-, handels-, rum- og 
regionalpolitik og i særdeleshed konkurrencereglerne. 
5. EF fastlægger en holdning i spørgsmål vedrørende standardisering, 
kriterier for fælles brug af frekvensspektre og udstedelse af 
licenser. 
6. Som forberedelse til de nært forestående drøftelser på globalt plan 
i ITU-regi bør opmærksomheden rettes mod en fælles holdning i 
standardiseringsspørgsmål på EF-plan eller på et bredere europæisk 
plan. 
7. Der etableres et for strategiske drøftelser for at give de 
interesserede parter i industrien, blandt brugerne og 
forskriftsmyndighederne mulighed for at komme til orde, og for at 
der kan fastlægges en sammenhængende fælles holdning inden for 
rammerne af en bredere fremtidig EF-politik for mobilkommunikation. 
8. De nødvendige ekstra forsknings- og udviklingsaktiviteter 
gennemføres via de relevante mekanismer i EF, ESA og på nationalt 
plan. Ved hjælp af en klart formuleret politik sikres det, at 
arbejdet koordineres med henblik på at opnå størst mulig virkning på 
industrielt plan. 
Formålet bør være at forsøge at rejse legitime spørgsmål vedrørende 
indførelsen af SPC-systemer og -tjenester og de forskriftsordninger, de 
skal fungere under. 
Det står klart, at industrien og brugerne kan drage fordel af disse 
systemer og tjenester enten ved at deltage i selve projekterne eller ved 
at udnytte de forskellige nye tjenestetilbud. 
EF bør således tage følgende emner op til behandling: 
Disponible frekvenser og fælles brug af frekvenser 
1. Ved fastlæggelsen af en politik for adgangen til det disponible 
frekvensspektrum bør der tages hensyn til følgende aspekter;-
- 18 -
hvorvidt det er ønskeligt, at adgangen baseres på ensartede 
vilkår for alle frem for på princippet "den, der kommer først 
til mølle ...", 
det begrænsede spektrum, der er til rådighed for nuværende og 
fremtidige systemer, 
nødvendigheden af, at systemerne deler spektret, og at der 
tages hensyn til en balanceret vækst og indførelse af fremtidige 
systemer, 
kravene om verdensomspændende kompatible frekvensallokeringer, 
den tredje generation af globale FPLMTS-systemer (Future Public 
Land-Mobile Telecommunication System). 
Aspekter vedrørende forskrifts- og licensordninger 
2. De nationale licensordninger bør tilnærmes hinanden i en sådan grad, 
at SPC-systemerne kan sættes i drift på et solidt 
forskriftsgrundlag. 
3. Der bør tilskyndes til udvikling af systemkoncepter og afprøvning af 
nøgleteknologier på forsøgslicens for at sikre, at kun fuldt 
funktionsdygtige systemkoncepter får licens til fuld drift. Det vil 
være yderst hensigtsmæssigt, at forskriftsmyndighederne samarbejder 
om at yde vejledning i forbindelse med en sådan udvikling under et 
vist minimum af åbenhed. 
Politiske aspekter 
4. Ved fastlæggelsen af licensordninger for SPC-systemer og -tjenester 
bør der tages fuldt hensyn til telekommunikations-, handels-, 
regional- og rumpolitikken og i særdeleshed konkurrencepolitikken. 
Følgerne af de forskellige nationale ordninger må drøftes . for på 
forhånd at udrydde kilder til fremtidige misforståelser. 
Standardisering 
5. Udarbejdelsen af globale standarder bør finde sted på et tidligt 
stadium og parallelt med forsøgs- og afprøvningsfasen for de første 
systemkoncepter for at sikre, at der foreligger globale standarder, 
når de første systemer sættes i drift for alvor. I denne sammenhæng 
ville det være nyttigt at nå til enighed om en reaktion over for ITU 
vedrørende den standardiseringspolitik, der er formuleret i WARC-
resolution nr. 70^). 
3) Tidligere WARC-resolution, COM 5/11. 
- 19 -
6. Spørgsmålet om intellektuel ejendomsret skal behandles for at finde 
en løsning på spørgsmål, der har haft stor betydning i andre 
tilfælde. 
Forskning og udvikling 
7. Der skal gennemføres betydelige forbedringer i koordineringen og 
finansieringen af forsknings- og udviklingsaktiviteter for at opnå 
den størst mulige virkning på industrielt plan med det formål at 
opnå balance mellem den europæiske industri og ikke-europæiske 
konkurrenter. 
For at være bedre rustet til at udarbejde en fremsynet og pro-aktiv 
politik og forskriftsmæssige rammer, således at der kan indføres SPC-
tjenester til gavn for fællesskabet, har Kommissionen bestilt en 
omfattende undersøgelse af SPC-systemernes følger for EF's 
telekommunikations-, handels-, rum-, regional- og industripolitik. 
Undersøgelsen skulle give svar på en række af de spørgsmål, der er rejst 
ovenfor. 
Der er imidlertid behov for yderligere omfattende drøftelser. De mange 
forskellige interesser i EF og resten af Europa nødvendiggør, at der 
etableres et , via hvilket der kan fremsættes detaljerede anbefalinger, 
ikke blot til Rådet og Kommissionen men også til andre instanser som 
f.eks. ESA, CEPT og forskellige nationale organer. Herved kan der 
fastlægges en overordnet politik, således at hver institution kan 
bidrage til arbejdet inden for fælles rammer. 
- 20 -
10. KONKLUSION 
Kommissionen finder det vigtigt, at der fastlægges en EF-holdning 
vedrørende SPC-systemer og deres betydning for det europæiske 
kommunikationsnet. Den opfordrer derfor Rådet til at vedtage den 
vedlagte resolution, der er tænkt et grundlag for den fremtidige 
politik på dette område. 
- 21-
Udkast tit 
RAPETS RESOLUTION 
om indførelse af satellitbaserede personkommunikatIonstjenester 
i det Europa i ske Fcllesskab 
- 12. -
BEGRUNDELSE 
I løbet af det sidste års tid er der lanceret et forbedret koncept lor 
satellitbaserede personkommunikationssystemer (SPC-systemer) med henblik 
på implementering globalt i anden halvdel af dette årti. Konceptet 
bygger på direkte kommunikation mellem på den ene side mobile terminaler 
(herunder håndbåret udstyr) og på den anden side ikke-geostationære 
satellitter og den kommende generation af geostationære 
sate I I itsystemer. 
Kommunikation ved hjælp af SPC-systemer foregår ved, at der etableres en 
forbindelse mellem satellitterne og slutbrugerne, om nødvendigt via de 
eksisterende jordbaserede net. 
Hovedfordelen ved alle disse systemer er, at de giver mulighed for 
global mobilkommunikation i områder, hvor der på grund af utilstrækkelig 
trafiktæthed ikke er nogen cellebaseret mobilkommunikationstjeneste, og 
i områder, der ingen kommunikationstjeneste og i særdeleshed ingen 
telefontjeneste har (fjerntliggende områder og visse regioner i 
udviklingslandene). 
Der er højst sandsynligt et betydeligt marked for sådanne tjenester, f. 
eks. ved bygge- og prospekteringsanlæg, blandt multinationale selskabers 
afdelingskontorer og omrejsende forretningsfolk samt som grundlæggende 
kommunikationstjenester i isolerede og mindre udviklede områder. 
Fordelene beskrives nærmere i Kommissionens meddelelse om satellitbaseret 
personkommunikation. 
- 23-
Det bliver stadig mere tydeligt, at de planlagte tjenester ud over 
spørgsmålet om spektrumallokering, der delvis blev behandlet på WARC-
konferencen, rejser en række spørgsmål vedrorende EF s 
telekommunikations-, handels-, regionaludviklings- og rumpolitik, som 
bør behandles snarest. Det drejer sig bl.a. om: 
forskriftsmæssige aspekter 
konkurrencepolitik 
spørgsmål om standardisering og intellektuel ejendomsret 
økonomiske og industrielle overvejelser 
multilaterale rammer og geopolitiske forhold 
en strategi for den tredje generation af 
mobilkommunikationssystemer (FPLMTS: Future Public Land-Mobile 
Telecommunication System - fremtidigt offentligt jordbaseret 
mobiItelekommunikat ionssystem). 
Ikke-geostationære satellitsystemer og- tjenester vil medføre et større 
skift hen imod mobil personkommunikation (væk fra jordbaseret 
kommunikation), og dette kan resultere i omfattende ændringer i 
sattelI itkommunikation og telekommunikation i almindelighed samt i 
reguleringen af teletjenesterne på globalt plan. 
SPC-systemer og -tjenester har derfor »tor «trategisk betydning. Der er 
brug for en strategisk vurdering af alle aepekter i den nuværende 
tidlige fase for at nå frem til en velunderbygget, overordnet vurdering 
af denne type tjenestes betydning for det europæiske marked og den 
europæiske industri og for at kunne afgøre, hvilken indsats der er 
nødvendig på forskrifts- og standardiseringsområdet. 
Man bør derfor på et tidligt tidspunkt overveje, -hvilken 
forskriftsordning der er mest hensigtsmæssig for disse tjenester i EF på 
baggrund af anbefalingerne i satellitgrønbogen, den heraf følgende EF-
politik for satellitkommunikation og de særlige økonomiske og tekniske 
kendetegn ved globale satellitbaserede mobilkommunikationstjenester og 
-systemer. 
Kommissionen finder det vigtigt, at der fastlægges en EF-holdning 
vedrørende SPC-systemer og deres betydning for det europæiske 
kommunikationsnet. Den opfordrer derfor Rådet til at vedtage den 
vedlagte resolution, der er tænkt et grundlag for den fremtidige 
politik på dette område. 
- 2 V 
Udkast ti I 
RAnFTS RESOLUTION 
om indførelse af satellitbaserede personkommunikationstjenester 
i det Europæiske Fællesskab 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER -
som henviser til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske Økonomiske 
Fællesskab, 
som henviser til grønbogen om etablering af et fælles marked for 
teletjenester og -udstyr af 30. juni 1987, 
som henviser til grønbogen om en fælles politik for 
satellitkommunikation i Det Europæiske Fællesskab af 28. november 1990, 
og -
som tager følgende i betragtning: 
ifølge Grønbogen om etablering af et fælles marked for teletjenester og 
-udstyr og den efterfølgende handlingsplan skal der gives forrang til 
udarbejdelsen af en EF-holdning til den fremtidige regulering og 
udvikling af satellitkommunikationen i EF; 
ifølge Rådets resolution af 30. juni 1988 om etablering af et fælles 
marked for teletjenester og -udstyr^-) er det en politisk 
hovedmålsætning på telekommunikationsområdet at fastlægge en fælles 
holdning med hensyn til satellitkommunikation, således at denne sektor 
kan udvikle sig i et positivt miljø på grundlag af Traktatens 
konkurrencebestemmelser og medlemsstaternes eksisterende internationale 
forpligtelser; 
1) EFT nr. C 257, 4.10.1988, s.l 
- ts-
i grønbogen om en fælles politik for satellitkommunikation i Det 
Europæiske Fælesskab foreslås en fremtidsorienteret struktur for 
etableringen af satellitkommunikation i EF, og rammerne for retlige 
foranstaltninger og tiltag på EF-plan skitseres; 
i Rådets resolution af 19. december 1991 om etablering af et fælles 
marked for satellitteletjenester og -udstyr^) støttes de overordnede 
mål, der skitseres i Kommissionens satellitgrønbog, og det noteres med 
interesse, at Kommissionen har til hensigt at stille forslag om de 
foranstaltninger, der er nødvendige for at nå disse mål; endvidere 
henstilles det til medlemsstaterne, at de hurtigst muligt fastlægger 
effektive, ikke-diskriminerende og fremskyndede procedurer for 
oprettelse af separate satellitsystemer; det noteres også med interesse, 
at Kommissionen har til hensigt at analysere forslagenes følger for den 
europæiske satellitkommunikationsindustri; 
Kommissionens forslag til rådsdirektiv" om indbyrdes tilnærmelse af 
medlemsstaternes lovgivning vedrørende satellitjordstationsudstyr, og om 
udvidelse af anvendelsesområdet for Rådets direktiv 91/263/EØF3) sigter 
mod at indføre en EF-ordning for typegodkendelse af 
satellitjordstationsudstyr og gensidig anerkendelse heraf; 
i Kommissionens meddelelse 'til Rådet om Det Europæiske Fællesskab og 
Rummet af 23. september 1992 understreges vigtigheden af, at EF bidrager 
til den europæiske indsats i rummet ved at være med til at fastlægge 
rimelige vilkår for udviklingen af markeder for anvendelse af rummet og 
en konkurrencedygtig europæisk rumindustri; det er EF"s mål at sikre 
rimelige forskriftsvilkår, således at der kan udvikles nye markeder for 
satellitkommunikationstjenester,, og at fremme konsolidering og vækst i 
en konkurrencedygtig rumindustri samt støtte dennes interesser på 
internationalt plan; 
den planlagte indførelse af SPC-net og -tjenester i global målestok er 
af stor betydning for udviklingen af telekommunikationstjenesterne i EF 
i almindelighed og for satellitbaserede tjenester og 
mobilkommunikationstjenester i særdeleshed samt for udviklingen i EF* s 
rum- og telekommunikationsindustrier; 
2) EFT nr. C H, 14.1.1992, 
3) EFT nr. 
'2C-
diooe globale SPC-net og -tjenester har stor strategisk betydning, og 
det bliver stadig mere tydeligt, at den planlagte type tjenester rejser 
en række oporgsmål vedrørende EF«s telekommunikations-, handels-, 
regional- og rumpolitik, der hurtigst muligt bør tages op til 
behandling; 
en timelig udvikling af en fielles løsning er nødvendig som fcilge af 
den satellitbaserede personlige kommunikations globale dimension; 
udviklingen af en sådan Éelles lp'sning gennem flere tosidige 
handlinger medlemsstaterne imellem vil medfare betragtelige 
forsinkelser og besværlige procedurer som fdlge af det store antal 
individuelle handlinger; 
disse handlinger kan derfor bedst gennemfares på Êellesskabsniveau; 
ifølge Rådets resolution af 19. december 1991 om etablering af et fælles 
marked for _satellitteletjenester og -udstyr er det vigtigt at haye 
opmærksomheden nøje rettet mod de industrielle aspekter, herunder også 
behovet for, at den europæiske industri er konkurrencedygtig på 
satellitkommunikationsområdet; 
en koordineret indsats fra EF og Den Europæiske Rumorganisation bør 
sigte mod at bringe industrien op på et niveau af konkurrencedygtighed, 
så den kan deltage fuldt ud i tilvejebringelsen af SPC-net og 
—tjenester; 
det begrænsede spektrum, der på nuværende tidspunkt er allokeret til 
satellitbaserede mobilkommunikationst jenester generelt, er et aspekt, 
der kræver nøje opmærksomhed i forbindelse med indførelsen af SPC— 
tjenester; e 
det er af afgørende betydning, at der udarbejdes passende standarder i 
forbindelse med etableringen af et konkurrenceorienteret marked for SPC-
systemer, -tjenester og -udstyr; Det Europæiske Institut for 
Telestandarder (ETSI) bør spille en vigtig rolle i udarbejdelsen 'af 
disse standarder, der bør finde sted hurtigt og under hensyntagen til de 
internationale standarder, der benyttes af alle parter i international 
handel; * 
indførelsen af SPC-tjenester kan spille en vigtig rolle i forbindelse 
med udarbejdelsen af satellitkomponenten i den fremtidige generation af 
mobilkommunikationsnet, og UMTS-projekterne (Universal Mobile 
Telecommunications System) i EF* s RACE-program bidrager til dette 
formål; 
i EF'n tclokommunikationspolitik og i særdeleshed dets 
satellitkommunikationspolitik understreges behovet for . en 
konkurrencebaseret levering af tjenesteydelser i overensstemmelse med 
Traktatens konkurrencebestemmelser; forslag til en plan for indførelsen 
af SPC-tjenester må indeholde en indgående vurdering af konflikten 
mellem konkurrencebaseret levering af tjenesteydelser og begrænsede 
frekvensressourcer; 
de første beslutninger der træffes om, hvilke frekvenser der stilles til 
rådighed og om fælles brug af frekvenser samt licensvilkår, vil 
sandsynligvis få afgørende betydning for den konkurrencebaserede 
levering af SPC-tjenester; en fælles holdning bør sigte mod at undgå en 
udvikling på industri- og forskriftsområdet, der strider mod EF* s 
interesser; 
-**l-
SPC-systemernes globale dimension og deres strategiske rolle i 
forbindelse med tilvejebringelsen af mobilkommunikationstjenester samt 
den dermed forbundne globale forskriftsstruktur er emner, der bør spille 
en vigtig rolle i overvejelserne vedrørende en EF-politik; de globale 
forskriftsrammer for disse systemer er strategisk og politisk et af de 
mest centrale aspekter, der skal behandles; 
samråd med interesserede parter har bekræftet behovet for, at 
spørgsmålet om SPC-tjenesternes betydning behandles snarest, og der bør 
derfor fortsat føres bilaterale og multilaterale drøftelser med alle 
interesserede parter; 
en indsats og koordinering på EF-plan af den overordnede strategi for 
indførelsen af SPC-tjenester er den mest effektive måde at sikre det 
størst mulige udbytte for industrien, tjenesteleverandørerne og brugerne 
på -
ANERKENDER 
1. at den planlagte indførelse og brug af satellitter til 
personkommunikation er af stor betydning, og værdsætter de 
muligheder, dette giver europæiske producenter, tjenesteleverandører 
og brugere 
2. at SPC-tjenesterne har global karakter, især hvis de stilles til 
rådighed via ikke-geostationære sate11itsystemer, og at deres 
særlige egenskaber spiller en rolle for de europæiske og 
internationale forskriftsordninger 
3. at EF står over en udfordring med hensyn til at udarbejde en 
fremsynet og pro-aktiv politik og forskrifter, der gør det muligt at 
indføre SPC-tjenester under fuld hensyntagen til systemernes globale 
karakter, og at en koordineret EF-indsats er ønskelig; 
UNDERSTREGER DERFOR 
vigtigheden af at fastlægge en EF-politik for SPC-systemer og 
-tjenester, der bygger på EF's eksisterende telekommunikations-, rum-, 
regional- og handelspolitik i almindelighed og mobil- og 
satellitkommunikation i særdeleshed, og som tager i betragtning, at 
sådanne systemer ejes og drives på international basis; 
-m-
HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE 
at de hurtigst muligt fastlægger en EF-politik for SPC-systemer og 
-tjenester og en fælles EF-holdning over for tredjelande, specielt i de 
internationale organisationer som f.eks. Den Internationale 
Telekommunikationsunion; 
OG HENSTILLER TIL KOMMISSIONEN, at den: 
1. undersøger, hvilke følger SPC-systemerne får for EF's 
telekommunikations-, rum-, handels-, industri- og regionalpolitik 
2. yderligere styrker samarbejdet med Den Europæiske Rumorganisation om 
at fastlægge en effektiv fælles politik for disse systemer med 
henblik på at forbedre de europæiske rum- og telekommunikations­
industriers konkurrenceposition 
3. fortsat følger nøje med i den internationale udvikling, især 
udviklingen på forskriftsområdet i USA, og om relevant rådfører sig 
med lande uden for EF om en koordineret indførelse af disse systemer 
på globalt plan 
4. styrker samarbejdet med ETSI og ERC/ERO om undersøgelse af 
henholdsvis standardiserings- og frekvensspørgsmålene på dette 
område 
5. stiller forslag om harmoniserede licensvilkår for disse net og 
tjenester 
6. etablerer et for strategiske drøftelser blandt alle 
interesserede parter, der kan munde ud i detaljerede anbefalinger 
vedrørende en sammenhængende EF-politik 
7. hvor det er relevant, stiller forslag om en EF-holdning over for de 
relevante internationale organisationer, f.eks. Den Internationale 
Telekommunikationsunion 
8. regelmæssigt aflægger rapport om udviklingen på disse områder, og, om 
nødvendigt, foreslår passende foranstaltninger og/eller aktiviteter. 
FINANSIERINGSOVERSIGT ' ' 
I. ØKONOMISKE FØLGER 
1. Foranstaltningens betegnelse 
Rådets resolution om satellitbaseret personkommunikation 
2. Budgetposter 
A 2510: Udgifter til møder i udvalg og komitéer, hvis høring er 
obligatorisk i forbindelse med udstedelse af fællesskabsretsakter 
(gruppe ^J 
A 1178: Teknisk og administrativ bistand på forskellige 
aktivitetsområder 
Afsnit Al og A2: Personale- og driftsudgifter 
B5-4010: Telekommunikationspolitik 
B5-4011: Standardisering 
3. Retsgrundlag 
Artikel 57, stk. 2 og artikel 100 A. 
- Grønbog om en fælles politik for satellitkommunikation i Det 
Europæiske Fællesskab, KOM(90) 490 endelig udg., 28.11.1990. 
- Rådets resolution af 19. december 1991 om etablering af et 
fælles marked for satellitteletjenester og -udstyr, EFT nr. C 8, 
14.1.1992. 
Rådets direktiv nr. 93/.../EØF (om gensidig anerkendelse af 
licenser og andre nationale tilladelser vedrørende 
satellitnettjenester og/eller satellitkommunikationstjenester]. »•s > 
- 3° • 
4. Beskrivelse 
4.1 Foranstaltningens specifikke mål 
Sigtet med denne foranstaltning er at lette indførelsen af 
satellitbaseret personkommunikation (SPC) ved at følge nøje med i 
udviklingen inden for denne nye kommunikationstjeneste og bidrage 
til, at der udarbejdes en passende licensordning, ledsaget af de 
nødvendige standarder på udstyrsområdet. 
Foranstaltningen vil få stor betydning for udviklingen af SPC-
tjenester i EF og det øvrige Europa, og den berettiges af 
nødvendigheden af at etablere en EF-ordning for tjenester af en 
klart international karakter. Desuden er det formålet at støtte den 
europæiske industris deltagelse i fremstillingen af rum- og 
jordudstyr samt levering af tjenesteydelser. En gennemtænkt EF-
strategi og -støtte vil dermed etablere et bredt grundlag for 
markedet for SPC-tjenester og -udstyr i EF. 
4.2 Varighed 
Den foreslåede foranstaltning er en årlig foranstaltning. Dens 
varighed er ubegrænset. 
4.3 Målgruppe 
Resolutionen vedrører direkte de leverandører af satellittjenester 
og -udstyr, der er involveret i satellitbaseret personkommunikation 
(dvs. bl.a. leverandører af rumsegment- og jordsegmentudstyr), og 
brugerne af SPC-tjenester i EF. 
5. Klaseicering 
- Ikke-obligatorisk udgift 
- Opdelte bevillinger 
6. Udgiftens art 
Det økonomiske bidrag fra EF vil - alt afhængigt af arbejdets 
karakter - højst udgøre 50-100% af de midler, der investeres fra 
anden side. Bidraget skal bruges til at foretage en vurdering af 
følgerne for EF's handels-, rum-, telekommunikations- og 
regionalpolitik og til at fastlægge standarder og harmoniserede 
licensvilkår via tilskud til ECTRA, ERC/ERO og ETSI til udarbejdelse 
af disse vilkår. 
7 Økonomiske følger for interventionsbevillingerne 
Ifølge den foreslåede foranstaltning skal der iværksættes en 
undersøgelse i 1993 af SPC-systermernes følger for EF's handels-, 
rum-, regional- og telekommunikationspolitik. Til denne undersøgelse 
er der brug for 450.000 ECU i 1993, der dækkes via budgetkonto B5-
4010 i det gældende budget. 
Forslaget indebærer også, at ETSI gives mandat til at udarbejde 
harmoniserede standarder. Til dette formål kræves et årligt beløb på 
20.000 ECU, der dækkes via budgetkonto B5-4011. 
Vejledende tidsplan: 
1994 20.000 ECU 
1995 20.000 ECU 
1996 20.000 ECU 
1997 20.000 ECU 
1998 20.000 ECU 
8. Bestemmelser om forebyggelse af svig 
Kommissionen kontrollerer udbetalinger og rekvirerede tjenester, 
indledende undersøgelser, gennemførligheds- og 
evalueringsundersøgelser, før betalingen finder sted. I den 
forbindelse tages alle kontraktmæssige forpligtelser, økonomiske 
principper og god finansiel praksis og anden ledelsespraksis i 
betragtning. Alle aftaler og kontrakter, der indgås mellem 
Kommissionen og modtagere af vederlag, vil indeholde bestemmelser 
til forebyggelse af svig (tilsyn, krav om rapportaflæggelse m.v.). 
, 32. 
II. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION 
EF's bidrag dækkes via budgetbevillingerne, afsnit A-l og A-2. 
Bevillingerne er nødvendige for at dække bidraget til det arbejde, 
der skal udføres af ECTRA og ERC/ERO i forbindelse med udarbejdelsen 
af harmoniserede vilkår for tilrådighedstillelse af fælleseuropæiske 
tjenester, professionel bistand og udvalgsmøder. Hvad angår de to 
sidste punkter skønnes der at være tale om ekspertydelser svarende 
til ca. 1 mandår årligt samt et møde om året i et 24-personers 
udvalg, der nedsættes i henhold til Rådets direktiv nr. 93/.../EØF 
(om gensidig anerkendelse af licenser og andre nationale tilladelser 
vedrørende satellitnettjenester og/eller satellitkommunikations­
tjenester] . 
De samlede omkostninger ved foranstaltningen skønnes for 1994 at 
blive 165.000 ECU. De forventes ikke at stige de følgende år. 
Mandatet til ERC/ERO og ECTRA vil koste yderligere ca. 50.000 ECU om 
året, som dækkes via budgetkonto A-1178. Det yderligere personale, 
der er brug for (A 1) skønnes at koste 100.000 ECU, som dækkes via 
afsnit Al i budgettet. Det ekstra møde vil koste ca. 15.000 ECU pr. 
år. Dette beløb dækkes via budgetkonto A-2510. 
III. ANALYSE AF FORHOLDET MELLEM OMKOSTNINGER OG EFFEKTIVITET 
1. Målsætninger - overensstemmelse med den økonomiske planlægning 
1.1 Resolutionsforslagets målsætning er at følge nøje med i den tekniske 
og politiske udvikling samt udviklingen på forskriftsområdet inden 
for SPC-sektoren, og at fastlægge, hvilke tiltag EF skal gennemføre 
for at lette indførelsen af SPC-t jenester i EF. Her tænkes der især 
på udarbejdelse af harmoniserede licensvilkår og standarder. 
1.2 Foranstaltningen indgår i generaldirektoratets økonomiske 
planlægning. 
1.3 Resolutionsforslagets målsætning er i overensstemmelse med den 
generelle målsætning, dvs. "etablering af et indre marked for 
teleudstyr og -tjenester", som fastlagt i generaldirektoratets 
økonomiske planlægning. .. _ 
-33-
Begrundelse for foranstaltningen 
Resolutionsforslaget vedrører foranstaltninger, der er nødvendige 
for at etablere et indre marked for SPC-tjenester. 
De planlagte tjenester rejser en række spørgsmål vedrørende EF* s 
telekommunikations-, regional- og rumpolitik, som bør behandles 
hurtigst muligt.. 
Disse tjenester kan medføre omfattende ændringer i 
satellitkommunikation og telekommunikation i almindelighed samt i 
reguleringen af teletjenesterne på globalt plan. 
Der er behov for en strategisk vurdering af alle aspekter i den 
nuværende tidlige fase for at nå frem til en velunderbygget, 
overordnet vurdering af denne type tjenestes betydning for det 
europæiske marked og den europæiske industri og for at kunne afgøre, 
hvilken indsats der er nødvendig på forskrifts- og 
standardiseringsområdet. 
Den foreslåede foranstaltning er i fuld overensstemmelse ed 
nærhedsprincippet, da indførelsen af et sådant koncept via 
multilaterale foranstaltninger i medlemsstaterne ville medføre meget 
store forsinkelser og besværlige procedurer, fordi der ville være 
behov for en række individuelle forhandlinger. Målet kan derfor 
bedre nås ved at handle på EF-plan. 
Medlemsstaterne har givet deres fulde støtte til foranstaltningen 
og anmodet Kommissionen om at udarbejde en EF-politik som beskrevet. 
Medlemsstaternes anmodning omfatter ikke blot udarbejdelse af 
politiske og forskriftsmæssige rammer, men indebærer også en 
finansiel forpligtelse med henblik på bl.a. at undersøge, hvilke 
muligheder der er, at give mandat til udarbejdelsen af harmoniserede 
standarder og licensvilkår og at udarbejde EF*s licensvilkår med 
bistand fra et udvalg. 
3. Opfølgning og evaluering af foranstaltningen 
Ifølge resolutionsforslaget skal Kommissionen regelmæssigt, aflægge 
rapport om spørgsmål vedrørende udviklingen inden for dette område. 
ISSN 0254-1459 
KOM(93) 171 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 
Katalognummer : CB-CO-93-191-DA-C 
ISBN 92-77-54864-9 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg