RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RAADET Vaekst- og beskaeftigelsesinitiativet Finansielle stoetteforanstaltninger for innovative og jobskabende smaa og mellemstore virksomheder (SMV'er) - Status pr. 31. december 1999

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RAADET Vaekst- og beskaeftigelsesinitiativet Finansielle stoetteforanstaltninger for innovative og jobskabende smaa og mellemstore virksomheder (SMV'er) Status pr. 31. december 1999

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. INDLEDNING

2. ETF-IVAERKSAETTERFACILITETEN

2.1. Indledning

2.2. Beskrivelse

2.3. Kronologisk oversigt

2.4. De foerste resultater

2.4.1. Venturekapitalfonde

2.4.2. Modtager-SMV'er

2.5. Budgetmaessige oplysninger

2.6. Informations- og PR-aktiviteter

2.7. Forventede beskaeftigelsesmaessige virkninger

2.8. Perspektiver

3. EUROPAEISKE JOINT VENTURES (JEV)

3.1. Indledning

3.2. Beskrivelse

3.3. Kronologisk oversigt

3.4. De foerste resultater

3.4.1. Finansielle formidlere

3.4.2. Joint venture-projekter

3.5. Budgetmaessige oplysninger

3.6. Informations- og PR-aktiviteter

3.7. Forventede beskaeftigelsesmaessige virkninger

3.8. Perspektiver

4. SMV-GARANTIFACILITETEN

4.1. Indledning

4.2. Beskrivelse

4.3. Kronologisk oversigt

4.4. De foerste resultater

4.4.1. Finansielle formidlere

4.4.2. Modtager-SMV'er

4.5. Budgetmaessige oplysninger

4.6. Informations- og PR-aktiviteter

4.7. Forventede beskaeftigelsesmaessige virkninger

4.8. Perspektiver

BILAG

BILAG 1: ETF-IVAERKSAETTERFACILITETEN

BILAG 2: JEV

BILAG 3: SMV-GARANTIFACILITETEN

1. INDLEDNING

Europa-Parlamentet tog initiativ til at sikre oegede bevillinger paa budgettet til fordel for innovative og jobskabende SMV'er [1], hvorefter Raadet den 19. maj 1998 vedtog afgoerelsen om finansielle stoetteforanstaltninger for saadanne SMV'er, det saakaldte vaekst- og beskaeftigelsesinitiativ (afgoerelse 98/347/EF). I henhold til denne afgoerelse er Kommissionen forpligtet til hvert aar at aflaegge rapport til Europa-Parlamentet og Raadet om de forskellige ordninger, der er ivaerksat. Kommissionen skal specielt goere rede for SMV'ers adgang til de forskellige former for finansiering og dermed ogsaa for de forventede virkninger for beskaeftigelsen.

[1] I Kommissionens henstilling af 3. april 1996 defineres SMV'er som virksomheder, der har faerre end 250 ansatte og har enten en omsaetning, der ikke overstiger 40 mio. EUR, eller en aarlig balance paa hoejst 27 mio. EUR. De skal samtidig opfylde kriteriet om uafhaengighed.

Programmet skal ses i forlaengelse af Amsterdam-initiativet og beskaeftigelsestopmoedet i Luxembourg. Det fokuserer paa innovative SMV'er med vaekstpotentiale. Saadanne virksomheder har ofte svaert ved at skaffe finansiering paa grund af den risiko, der er forbundet med deres specielle udviklingsstadium. Det gaelder for SMV'er i vaekstfasen og for SMV'er, der oensker at etablere graenseoverskridende joint ventures.

Programmet skal fremme oprettelsen af nye SMV'er og vaeksten i eksisterende virksomheder og dermed saette dem i stand til at skabe flere job. Med henblik herpaa er der indfoert tre ordninger - ETF-ivaerksaetterfaciliteten, Europaeiske Joint Ventures (JEV) og SMV-garantifaciliteten - for at hjaelpe saa mange SMV'er som muligt gennem de forskellige vaekstfaser.

Den samlede tildeling paa det fleraarige budget for de tre ordninger beloeber sig til 420 mio. EUR .

2. ETF-IVAERKSAETTERFACILITETEN

2.1. Indledning

Som det tidligere er blevet understreget paa topmoederne baade i Luxembourg og Cardiff, er risikokapital helt afgoerende for finansieringen af hurtigtvoksende virksomheder, isaer de hoejteknologi- og videnbaserede. Erfaringerne fra USA viser, at disse virksomheder indtager en noegleposition i bestraebelserne paa at oege produktiviteten og stoette vaeksten, hvilket igen skaber flere job.

Ogsaa i Europa er der i visse lande foretaget undersoegelser, som naar til samme konklusion [2]. En undersoegelse foretaget af et britisk konsulentfirma viste, at antallet af beskaeftigede i virksomheder, der havde adgang til venturekapital, voksede med 24% om aaret sammenholdt med en samlet aarlig vaekstrate paa landsplan paa 1,3%. Antallet af beskaeftigede i virksomheder med adgang til venturekapital steg tre gange saa hurtigt som i FTSE 100-virksomheder og 60% hurtigere end i FTSE Mid-250-virksomheder. I Tyskland voksede beskaeftigelsen i venturekapitalstoettede virksomheder, som var noteret paa Neuer Markt, med gennemsnitligt 40% om aaret, hvilket resulterede i 21 000 nye job. I Frankrig har man konstateret, at beskaeftigelsen i virksomheder, der er noteret paa Nouveau Marché, voksede med 47%. Her blev der skabt 3 600 nye job.

[2] Kommissionens arbejdsdokument SEK (1999) 172.

Hvad angaar europaeisk venturekapital, har der vaeret tale om en hurtig vaekst i de seneste fem aar, men Europa halter stadig langt bag efter USA. Europa er ogsaa i mindre grad indstillet paa at stoette nye og innovative [3] virksomheder. I Europa blev der i 1998 investeret ca. 7 mia. EUR i venturekapital, hvilket skal sammenholdes med 12 mia. EUR i USA [4]. Der blev kun investeret 1,6 mia. EUR i virksomheders opstartfase, sammenholdt med 4,5 mia. EUR i USA.

[3] I henhold til Europa-Kommissionens groenbog om innovation af 20. december 1995 "gaar innovation ud paa at forny og udvide produkt- og servicesortimentet og de hermed forbundne markeder; forny produktions-, leverings- og distributionsmetoderne; aendre ledelsen og tilrettelaeggelsen af arbejdet, arbejdsbetingelserne og medarbejdernes uddannelse".

[4] Tallene refererer til investeringer i egenkapital med henblik paa en virksomheds oprettelse, opstartfase eller ekspansion; MBO- og MBI-transaktioner er ikke medregnet.

Denne svaghed skal afhjaelpes med ETF-ivaerksaetterfaciliteten, som er indfoert for at give bedre adgang til kapital til finansiering af etablerings- og opstartfasen via investering i specialiserede venturekapitalfonde. I modsaetning til de oevrige aktiviteter, der gennemfoeres af Den Europaeiske Investeringsfond (EIF) og Den Europaeiske Investeringsbank (EIB), er ETF-ivaerksaetterfacilitetens investeringspolitik rettet mod mere risikovillige venturekapitalfonde.

2.2. Beskrivelse

Formaalet med ETF-ivaerksaetterfaciliteten er at stille mere risikokapital til raadighed for innovative SMV'er i etablerings- og opstartfasen.

Faciliteten forvaltes af EIF, der investerer i specialiserede venturekapitalfonde, som er oprettet specifikt med henblik paa at skaffe egenkapital eller anden form for risikokapital til SMV'er. De fonde, der kan komme i betragtning til stoette fra denne facilitet, er mindre eller nyetablerede fonde, isaer fonde, der opererer paa regionalt plan, fonde, der fokuserer paa bestemte erhvervssektorer eller teknologier, og fonde, der finansierer udnyttelse af F&U-resultater.

Investeringerne foretages paa samme vilkaar som for andre egenkapitalinvestorer og skal udgoere mellem 10 og 25% af den paagaeldende venturekapitalfonds samlede kapital, dog hoejst 10 mio. EUR .

EIF vurderer ansoegningerne fra fondene paa grundlag af forskellige kriterier, som f.eks. fondens stoerrelse, stoette fra andre investorer i den private sektor, investeringsstrategi, maalmarked, transaktionsniveau, foreslaaede vilkaar, forventet afkast og det ledelsesteam, der arbejder paa projektet, samt i hvor hoej grad ETF-investeringen kan forventes at faa en katalysatorvirkning ved fremskaffelsen af kapital. Man tilstraeber samtidig, at programmet som helhed sikrer en rimelig geografisk balance inden for EU.

Naar investeringsprojekterne er godkendt af Kommissionen, undertegner EIF kontrakter med fondenes ledere og oevrige investorer. Derefter faar venturekapitalfondene udbetalt de foerste rater af ETF-stoetten, saa de kan begynde at foretage investeringer.

SMV'er, der er interesseret i denne form for finansiel stoette, kan henvende sig til en af de udvalgte venturekapitalorganisationer.

2.3. Kronologisk oversigt

19. maj 1998: Raadets afgoerelse.

24. juli 1998: Undertegnelse af forvaltningsaftalen med EIF.

1. oktober 1998: Offentliggoerelse i De Europaeiske Faellesskabers Tidende af en meddelelse om facilitetens ivaerksaettelse.

11. november 1998: Den foerste venturekapitalfond godkendes.

27. januar 1999: Den foerste kontrakt undertegnes mellem EIF og en venturekapitalfond.

2.4 De foerste resultater

2.3.1. Venturekapitalfonde

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Kommissionen har siden samarbejdsaftalens undertegnelse godkendt investeringsforpligtelser over for ni fonde, der er udvalgt af EIF; forpligtelserne beloeber sig til i alt 54 mio. EUR. Disse ni fonde forventes at tilvejebringe en samlet kapitalpulje paa 306 mio. EUR. Diagrammet viser de godkendte investeringsforpligtelsers fordeling efter de lande, hvori fondene forvaltes.

Syv af disse fonde har accepteret juridisk bindende forpligtelser for i alt 38 mio. EUR, saaledes at den samlede tilvejebragte kapital beloeber sig til 189 mio. EUR. Bilag 1 indeholder en detaljeret fortegnelse over fondene.

2.3.2. Modtager-SMV'er

Pr. 30. september 1999, som er det seneste tidspunkt, frem til hvilket der paa nuvaerende tidspunkt foreligger indberetninger fra venturekapitalfondene til EIF, havde 49 SMV'er i EU modtaget investeringer fra fonde, der deltager i ETF-faciliteten. Den samlede investering beloeber sig til 20,2 mio. EUR med en gennemsnitlig investering pr. SMV paa 0,4 mio EUR.

Detaljerede oplysninger om modtager-SMV'er vil foerst foreligge i august 2000, eftersom hver enkelt modtager-SMV'er er forpligtet til hvert aar at udfylde og indsende et spoergeskema om bl.a. jobskabelse og investeringer.

2.5. Budgetmaessige oplysninger

Budgetpost B5-510

>TABELPOSITION>

2.6. Informations- og PR-aktiviteter

Ud over den meddelelse, der er offentliggjort i EFT, har EIF udgivet brochurer om ETF-ivaerksaetterfaciliteten paa alle 11 EU-sprog. Desuden har EIF ladet relevant information om faciliteten indgaa i sit eget markedsfoeringsmateriale og informerer ligeledes om faciliteten i saerskilte afsnit paa sit websted (www.eif.org).

2.7. Forventede beskaeftigelsesmaessige virkninger

Detaljerede oplysninger om den beskaeftigelsesmaessige effekt foreligger foerst i august 2000, naar EIF har modtaget de foerste udfyldte spoergeskemaer fra de beroerte SMV'er.

2.8. Perspektiver

Ud over de ni fonde, som allerede er godkendt, er der forhandlinger i gang med fire andre venturekapitalfonde. Desuden er EIF i oejeblikket i faerd med at gennemgaa en raekke henvendelser om yderligere 13 forslag. Alt i alt forventer EIF at godkende 25-30 venturekapitalfonde fra alle 15 medlemsstater.

3. EUROPAEISKE JOINT VENTURES (JEV)

3.1. Indledning

Fuldfoerelsen af det indre marked og Den Europaeiske Monetaere Union har skabt gunstige oekonomiske betingelser for samarbejde mellem virksomheder, som kan skabe vedvarende vaekst og oeget beskaeftigelse i hele EU. Udviklingen af nye afsaetningsmuligheder i andre medlemslande - enten gennem eksport af varer eller via direkte investeringer i produktion paa stedet - giver virksomhederne mulighed for en strategisk og fremsynet indsats, der kan sikre dem det fulde udbytte af de store fordele ved det indre marked.

Selv om forskellige undersoegelser viser, at SMV'ere er interesserede i at samarbejde med SMV'er fra andre europaeiske lande, fremgaar det ogsaa, at de skal overvinde en raekke forskellige hindringer, foer de kan etablere et joint venture. Det vaere vanskeligt at komme ind paa et udenlandsk marked med en helt anden kultur og baggrund og andre lovgivningsmaessige og finansielle rammer. Desuden har SMV'er kun sjaeldent tilstraekkeligt mange medarbejdere med et solidt kendskab til fremmedsprog i starten af internationaliseringsfasen. Og sidst - men ikke mindst - skal SMV'er finde finansielle ressourcer til at saette deres projekter i vaerk.

Paa grund af disse hindringer er det meget sjaeldent, at det lykkes SMV'er at realisere deres ideer, og antallet af tvaernationale joint ventures, der er etableret af SMV'er, er meget begraenset, som det ogsaa fremgaar af den femte rapport fra Det Europaeiske Observationsorgan for SMV.

JEV-programmet blev udviklet for at loese disse problemer og hjaelpe SMV'erne til at etablere tvaernationale joint ventures inden for EU.

3.2. Beskrivelse

EU-bidraget skal daekke nogle af de udgifter, der er forbundet med oprettelsen af et joint venture. Beloebet (hoejst 100 000 EUR pr. projekt) og vilkaarene for denne stoette er foelgende:

Den foerste del af stoettebeloebet daekker op til 50% af de stoetteberettigede udgifter, dog hoejst 50 000 EUR. Ved stoetteberettigede udgifter forstaas udgifter til planlaegning og oprettelse af et tvaernationalt joint venture, som dannes af europaeiske SMV'er. Herunder hoerer bl.a. udgifter til markedsundersoegelser, forberedelse af de juridiske rammer og udarbejdelse af en virksomhedsplan, analyse af miljoekonsekvenser samt alle andre udgifter, der er absolut noedvendige for at oprette et joint venture.

Den anden del af stoetten daekker op til 10% af det samlede beloeb for den foretagne investering.

Alle deltagerne i det paagaeldende joint venture skal vaere SMV'er. Begrebet "joint venture" skal opfattes i bredeste betydning, dvs. det kan vaere et konsortium, et partnerskab eller et joint venture inden for industri-, service-, handels- eller haandvaerkssektoren mellem mindst to SMV'er eller selvstaendige erhvervsdrivende fra forskellige medlemsstater.

Det paagaeldende joint venture skal tage sigte paa at skabe nye oekonomiske aktiviteter, der indebaerer investeringer og oprettelse af arbejdspladser i EU. Ingen af deltagerne maa eje mere end 75% af den faelles kapital i det paagaeldende joint venture.

Stoetten til det forberedende arbejde og til selve investeringen goer det lettere at faa adgang til kapital til finansieringen af joint ventures. Det er hovedaarsagen til, at JEV-programmet gennemfoeres via et net af finansielle formidlere.

Nettet af finansielle formidlere fungerer som mellemled mellem Europa-Kommissionen og SMV'erne. SMV'er, der oensker at ansoege om stoette under denne ordning, skal henvende sig til en af de finansielle formidlere i JEV-nettet. Det paagaeldende organ skal foretage en evaluering af ansoegningen og, hvis vurderingen er positiv, forelaegge den for Kommissionen. Kommissionen kontrollerer, at ansoegningen er i overensstemmelse med programmets maalsaetninger, isaer i relation til projektets levedygtighed og dets beskaeftigelsesmaessige virkninger.

Nettet er etableret paa grundlag af en indkaldelse af interessetilkendegivelser og bestod pr. 31. december 1999 af 83 finansielle formidlere (banker og venturekapitalfonde) med mere end 10 000 afdelinger rundt omkring i alle EU-landene. Disse institutioner har undertegnet en rammeaftale med Kommissionen

3.3. Kronologisk oversigt

5. november 1997: Kommissionens afgoerelse: Ivaerksaettelse af JEV som en pilotaktion i forbindelse med GD XXIII's fleraarige program for SMV'er (budgetpost B5-512). Indledende arbejde med oprettelsen af nettet af finansielle formidlere paa grundlag af det eksisterende JOP-net.

23. december 1997: Undertegnelse af de foerste rammeaftaler med finansielle formidlere.

28. februar 1998: Offentliggoerelse i De Europaeiske Faellesskabers Tidende af indkaldelsen af interessetilkendegivelser for at udbygge JEV-nettet.

19. maj 1998: Raadets afgoerelse.

15. juli 1998: Foerste moede i styringsudvalget: Godkendelse af de foerste projekter; styringsudvalget moedes mindst en gang om maaneden.

16. december 1998: Ny rammeaftale, der ogsaa omfatter informations- og PR-faciliteten.

24. april 1999: Offentliggoerelse i De Europaeiske Faellesskabers Tidende af meddelelsen om informations- og PR-faciliteten.

3.4. De foerste resultater

3.4.1. Finansielle formidlere

Nedenstaaende tabel viser fordelingen af finansielle formidlere paa EU-lande. Nye finansielle formidlere kan ansoege om at blive integreret i dette net. Listen over nuvaerende finansielle formidlere er vedlagt som bilag (bilag 2).

OEstrig // 8

Belgien // 5

Danmark // 2

Finland // 1

Frankrig // 10

Tyskland // 10

Graekenland // 2

Irland // 1

Italien // 21

Luxembourg // 3

Nederlandene // 1

Norge // 1

Portugal // 2

Spanien // 12

Sverige // 1

Det Forenede Kongerige // 3

I alt // 83

3.4.2. Joint venture-projekter

Frem til 31. december 1999 modtog Kommissionens tjenestegrene 104 ansoegninger, hvoraf 65 blev godkendt.

>TABELPOSITION>

Bilag 2 indeholder en detaljeret oversigt over fordelingen af 53 godkendte projekter paa erhvervssektorer, lande, de 111 involverede SMV'ers geografiske placering og stoerrelse, beskaeftigelsesmaessige virkninger og forventede investeringer; desuden redegoeres der kort for nogle af de godkendte projekter, hvorom der er indgaaet kontrakt.

5 projekter er blevet afvist. Der redegoeres naermere herfor i bilag 2. De finansielle formidlere har selv trukket 9 projekter tilbage. Pr. 31. december 1999 var de 25 resterende projekter enten ved at blive gennemgaaet af Kommissionens tjenestegrene eller afventede yderligere oplysninger.

3.5. Budgetmaessige oplysninger

Budgetpost B5-511

>TABELPOSITION>

* endnu ikke forpligtet

3.6. Informations- og PR-aktiviteter

For at kunne informere SMV'erne bedre om programmet har Kommissionens tjenestegrene udarbejdet brochurer og foldere om JEV paa alle elleve EU-sprog. Endvidere findes der oplysninger paa EU's server Europa.

Yderligere blev der i rammeaftalen mellem Kommissionen og de finansielle formidlere (rammeaftale af 16.12.1998) indfoejet en informations- og PR-facilitet. Det giver de finansielle formidlere mulighed for at fremsende forslag til JEV-promoveringsaktiviteter arrangeret af handelskamre, brancheorganisationer, Euro Info Centre og finansielle institutioner med henblik paa samfinansiering med Kommissionen.

Der har vaeret afholdt en raekke seminarer, primaert arrangeret af finansielle institutioner og Euro Info Centre. Der har saaledes vaeret seminarer i Belgien, Frankrig, Luxembourg, Tyskland, Italien, Nederlandene, Spanien og Det Forenede Kongerige.

3.7. Forventede beskaeftigelsesmaessige virkninger

Det er endnu for tidligt at saette tal paa de beskaeftigelsesmaessige virkninger. Foerste stadium af JEV-stoetten vedroerer en forberedelsesfase, og foerst efter denne fase vil de involverede SMV'er traeffe afgoerelse om, hvorvidt og paa hvilke vilkaar der skal etableres et joint venture. De deltagende virksomheder er dog selv i denne meget tidlige fase blevet anmodet om at komme med et skoen over, hvor mange job der forventes tilvejebragt.

Paa grundlag af disse skoen og ansoegernes egne oplysninger vil de 53 joint venture-projekter, der var godkendt pr. 31. december 1999, resultere i 788 job i alt (eller gennemsnitligt 15 job pr. projekt). Paa nuvaerende tidspunkt er det imidlertid for tidligt at beregne omkostningerne for hvert nyoprettet job.

3.8. Perspektiver

Niveauet for JEV-aktiviteterne i 1999 tyder paa voksende interesse hos SMV'erne for programmet. Det forventes, at der ved udgangen af 2000 vil vaere indkommet ca. 250 forslag.

Desuden vil den nye informations- og PR-facilitet goere programmet bedre kendt og accepteret i EU.

4. SMV-GARANTIFACILITETEN

4.1. Indledning

Vanskeligheder med hensyn til adgang til finansiering er en af de stoerste hindringer for SMV'ernes udviklingsmuligheder. Det stoerste problem er, at bankerne er tilbageholdende med at yde laan til virksomheder, medmindre de kan stille sikkerhed for laanet, hvilket SMV'erne i mange tilfaelde ikke kan. Situationen er isaer vanskelig for nyetablerede virksomheder, som ikke kan fremvise solide resultater. De er ofte ude af stand til at skaffe den finansiering, der er noedvendig for at faa virksomheden til at blomstre, og det kan i hoej grad haemme deres evne til at ekspandere og klare sig paa verdensmarkederne. Muligheden for at stille den fornoedne garanti kan saaledes have stor betydning for disse virksomheders adgang til finansiering.

I mange EU-lande har man laanegarantiordninger, der paaviseligt har en positiv indvirkning paa SMV'erne og paa beskaeftigelsen i disse virksomheder. De anses generelt for at vaere mere effektive end rentetilskud.

Formaalet med SMV-garantifaciliteten er at stimulere jobskabelsen ved at stoette nyskabende SMV'ers investeringsaktiviteter inden for EU gennem oeget adgang til laanefinansiering. Det opnaar man ved at styrke kapaciteten af de garantiordninger, der i forvejen findes i medlemslandene, og som vedroerer baade nye og eksisterende laaneportefoeljer. Ordningen indebaerer hoejere beloebsgraenser for de finansielle formidleres eksisterende garantiprodukter og giver en bredere gruppe SMV'er adgang til finansiering med henblik paa en mere differentieret vifte af investeringer; desuden kan der tilbydes garantistillelse for mere risikobetonede laan.

4.2. Beskrivelse

Faciliteten administreres af Den Europaeiske Investeringsfond (EIF) paa forvaltningsbasis og daekker tab i forbindelse med garantistillelse. Saadanne tab daekkes op til et paa forhaand fastsat beloeb, det saakaldte loft. Derfor kan EU-budgettets omkostninger ved faciliteten ikke overstige budgettildelingerne til EIF.

De garantier, der ydes af EIF, er supplerende garantier. Der vil altid vaere tale om en risikodeling mellem EIF og den finansielle formidler.

Efter et indledende samraad mellem de nationale myndigheder og EIF modtager EIF forslag til finansielle formidlere, foretager en forhaandsudvaelgelse og fremsender disse forslag til Kommissionen til godkendelse. De finansielle formidlere udvaelges paa grundlag af foelgende: (a) virkningen for stoerrelsen og maengden af laan, der stilles til raadighed for SMV'er, (b) virkningen for SMV'ernes adgang til laanefinansiering og (c) virkningen for den risiko, den paagaeldende finansielle formidler paatager sig ved at yde laan til SMV'er. Der tilstraebes desuden en rimelig geografisk balance i EU som helhed. De finansielle kriterier for, hvilke SMV-laan der kan blive omfattet af garantiordningen, fastsaettes individuelt for hver enkelt finansielle formidler. Disse kriterier skal samtidig vaere i overensstemmelse med de generelle retningslinjer for de garantiordninger, hvori de indgaar, idet formaalet er at bistaa saa mange SMV'er som muligt.

Endelig satses der med SMV-garantifaciliteten ogsaa kraftigt paa laangivning til finansiering af SMV'ernes immaterielle aktiver. Virksomheder med under 100 ansatte har fortrinsstilling.

Virksomheder kan ansoege en af de udvalgte finansielle formidlere om at stille garanti.

4.3. Kronologisk oversigt

19. maj 1998: Raadets afgoerelse.

24. juli 1998: Undertegnelse af forvaltningsaftalen med EIF.

1. oktober 1998: Offentliggoerelse i De Europaeiske Faellesskabers Tidende af meddelelsen om facilitetens ivaerksaettelse.

20. november 1998: Den foerste finansielle formidler godkendes.

14. december 1998: Den foerste kontrakt undertegnes mellem EIF og en finansiel formidler.

4.4. De foerste resultater

4.4.1. Finansielle formidlere

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Kommissionens tjenestegrene har i perioden fra 1998 og indtil nu godkendt forpligtelser over for femten finansielle formidlere, der er udvalgt af EIF, for et samlet beloeb paa op til 90 mio. EUR. Nedenstaaende diagram viser, hvordan de godkendte beloeb er fordelt mellem finansielle formidlere fra forskellige lande :

EIF har undertegnet kontrakter med alle femten finansielle formidlere og er dermed oppe paa en maksimal garantiportefoelje under denne facilitet paa 1 238 mio. EUR. Bilag 3 indeholder en detaljeret fortegnelse over finansielle formidlere.

4.4.2. Modtager-SMV'er

Pr. 30. september 1999, som er det seneste tidspunkt, frem til hvilket der paa nuvaerende tidspunkt foreligger indberetninger fra finansielle formidlere til EIF, havde i alt 7 223 SMV'er modtaget garantier under denne facilitet. Af disse er i alt 3 472 nyetablerede SMV'er, der er oprettet i perioden fra 1998 til 1999.

Fordelingen med hensyn til antallet af ansatte i disse SMV'er er foelgende:

>TABELPOSITION>

4.5. Budgetmaessige oplysninger

Budgetpost B5-510

>TABELPOSITION>

4.6. Informations- og PR-aktiviteter

Ud over den meddelelse, der er offentliggjort i EFT, har EIF udgivet brochurer om SMV-garantifaciliteten paa alle 11 EU-sprog. Desuden har EIF ladet relevant information om faciliteten indgaa i sit eget markedsfoeringsmateriale og informerer ligeledes om faciliteten i saerskilte afsnit paa sit websted (www.eif.org).

4.7. Forventede beskaeftigelsesmaessige virkninger

De 7 223 SMV'er, der hidtil har haft fordel af SMV-garantifaciliteten, har oplyst, at de har i alt 32 869 ansatte. Selv paa dette tidlige stadium er de beroerte virksomheder forpligtet til at komme med et skoen over, hvor mange job der kan forventes oprettet inden for den naermeste fremtid. Paa grundlag af disse oplysninger forventes de paagaeldende SMV'er et aar efter laaneaftalens undertegnelse at beskaeftige i alt 34 319 ansatte, dvs. en stigning paa 1 450. Tallet forventes at stige til 36 988 ansatte efter endnu et aar svarende til yderligere en stigning paa 2 669. Det er ensbetydende med en samlet stigning paa 13% i loebet af to aar.

4.8. Perspektiver

EIF har siden forvaltningsaftalens undertegnelse og i overensstemmelse med Raadets afgoerelse taget kontakt med de nationale myndigheder i medlemslandene for at raadfoere sig med disse om valget af finansielle formidlere. Ud over de femten finansielle formidlere, der allerede er godkendt, foeres der i oejeblikket forhandlinger med fire andre finansielle formidlere, og der er taget foreloebig kontakt med yderligere otte andre. EIF forventer, at der i sidste ende vil vaere i alt 27 godkendte finansielle formidlere fra alle 15 medlemslande.

Paa basis af indberetningerne fra de finansielle formidlere (frem til 30. september 1999) forventes det, at over 14 000 SMV'er vil have modtaget garantier gennem SMV-garantifaciliteten ved udgangen af 1999

BILAG

BILAG 1: ETF-IVAERKSAETTERFACILITETEN

Foelgende oplysninger vedroerer de syv fonde, hvortil der er bevilget stoette i perioden frem til 31. december 1999.

1. Rhône-Alpes PME (Frankrig)

Rhône-Alpes PME er en fond med hjemsted i Lyon, som er etableret med det formaal at investere i nyetablerede SMV'er i regionen Rhône-Alpes. Fonden har skaffet en samlet kapital paa 22,9 mio. EUR, hvoraf det maksimale bidrag fra EIF udgoer 3,8 mio. EUR (17%). Fonden skal virke i ti aar, hvorefter den eventuelt vil kunne forlaenges i yderligere to aar.

Typiske maalvirksomheder for denne fond vil vaere to til tre aar gamle SMV'er, og investeringerne vil normalt vaere af en stoerrelsesorden paa mellem 0,2 og 0,5 mio. EUR.

Den virksomhed, der leder fonden, er en del af Siparex-gruppen, som har tyve aars erfaring i fondsledelse. Det team, der er involveret i det foreliggende projekt, er nyt og forholdsvis uerfarent, men kan traekke paa mere erfarne folk i Siparex-gruppen.

2. Quantum Healthcare Fund (Det Forenede Kongerige)

Quantum Healthcare Fund er en ny fond, der er oprettet med det formaal at finansiere oprettelses- og opstartfasen i virksomheder paa bioteknologi- og sundhedsomraadet i Det Forenede Kongerige og resten af Europa.

Fonden har foreloebig tilvejebragt ca. 19,3 mio. EUR, og maalet er at naa op paa 31,2 mio. EUR, der skal investeres i 10-15 virksomheder over en periode paa 4-5 aar med gennemsnitligt 1,5 - 3 mio. EUR pr. investering. EIF har foreloebig bevilget ca. 4,8 mio. EUR i stoette med mulighed for en forhoejelse op til 7,8 mio. EUR.

Selv om initiativtageren ikke tidligere selv har forvaltet en fond, er der tale om en saerdeles erfaren og succesrig ivaerksaetter, der kan fremvise imponerende resultater i bioteknologisektoren. Ud over den finansielle stoette til de virksomheder, der investeres i, kan den paagaeldende sammen med resten af ledelsesgruppen bistaa med at planlaegge virksomhedernes strategiske udvikling.

3. Wellington Partners (Tyskland)

Wellington Partners er en venturekapitalfond med hjemsted i Muenchen, som har specialiseret sig i at investere i opstartfasen i virksomheder, som primaert beskaeftiger sig med sundhedsomraadet, bioteknologi, telekommunikation, software og multimedia. Fonden koncentrerer stoersteparten af sine investeringer i virksomheder i de sydtyske delstater.

Fonden raader over 35,8 mio. EUR, hvoraf EIF har bidraget med ca. 7,8 mio. EUR eller 21%. Fonden tilstraeber at etablere en investeringsportefoelje i 15-20 virksomheder, hvis produkter enten befinder sig i starten af en teknologisk udviklingsfase eller paa markedsfoeringsstadiet. Den enkelte investering kan ikke overstige 10% af fondens samlede kapital.

Der bliver typisk tale om mindretalsinvesteringer paa mellem 0,1 og 3 mio. EUR, der investeres i flere omgange.

Selv om ledelsesgruppen har en vis erfaring med venturekapital, er dette den foerste fond, de opretter. De har flere kontakter med en raekke forskningscentre for at saette fonden i stand til at oege transaktionsniveauet inden for hoejteknologi.

4. Natexis Ventech (Frankrig)

Natexis Ventech er en fond, der foerst og fremmest finansierer virksomheder i Frankrig, men ogsaa i resten af Europa. Fonden forvaltes af Natexis Ventech S.A., som er et datterselskab af Financière Natexis. Fonden har skaffet 42,7 mio. EUR, hvoraf EIF har indgaaet forpligtelser for ca. 9,7 mio. EUR.

Natexis Ventech har til hensigt at samle en portefoelje paa 30 til 35 investeringer i forholdsvis nyetablerede virksomheder inden for teknologi (75% inden for informationsteknologi og 25% inden for biovidenskab, bioteknologi og sundhedsrelateret anvendt forskning). Fonden oensker ikke at investere i virksomheder i selve opstartfasen, men vil koncentrere sig om mulighederne paa det umiddelbart efterfoelgende stadium.

Ledelsesgruppen taeller flere personer med en baggrund inden for venturekapitalfinansiering, mens andre har erfaring fra industrien.

5. Aboa Venture II (Finland)

Aboa Venture II er en regional fond med hjemsted i Turku-omraadet i det vestlige Finland og med speciale i teknologiinvesteringer.

Fonden har skaffet 8,8 mio. EUR, hvoraf EIF har bidraget med 23% eller 2,0 mio. EUR. Fonden skal virke i ti aar, hvorefter der er mulighed for en yderligere forlaengelse paa to aar. Aboa Venture sigter paa at investere i ca. 20 forholdsvis nyetablerede virksomheder inden for elektronik, bioteknologi og biovidenskab.

Ledelsen har erfaring fra tidligere med at forvalte regionale fonde og har taette forbindelser til forsknings- og udviklingscentre i regionen.

6. Seeft Capital (Frankrig)

Denne fond investerer i franske virksomheder i softwaresektoren, som er i enten oprettelses- eller opstartfasen. Fonden raader over 18,8 mio. EUR og skal virke i otte aar, hvorefter den eventuelt kan forlaenges i yderligere to aar. EIF har bidraget med 22% af kapitalen svarende til 4,1 mio. EUR.

Fonden tilstraeber at samle en portefoelje paa 20 til 30 virksomheder, som udvikler og saelger softwarepakker til erhvervsvirksomheder, private og serviceforetagender med henblik paa elektronisk handel, Internet, Intranet, uddannelsessoftware og spil samt produkter til nichemarkeder.

Ledelsesgruppen, som har stor erfaring inden for softwareindustrien, har planer om at bistaa portefoeljevirksomhederne med produktudviklingen og afsaetningen.

7. InnovationsKapital 2 Partners (Sverige)

InnovationsKapital 2 er en svensk venturekapitalfond med en kapital paa 40,9 mio., hvortil EIF har bidraget med 15%, dvs. 6,1 mio. EUR. Fonden skal loebe i ti aar, hvorefter den kan forelaenges i yderligere to aar.

Fonden sigter mod at investere i 20-25 nyetablerede virksomheder i Norden inden for informationsteknologi og sundhed.

Ledelsen har erfaring med venturekapital og har taette forbindelser til videnskabelige kredse i Chalmers, Linkoeping og Lund.

BILAG 2:JEV

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Nedenstaaende tabeller er en statistisk oversigt over JEV-programmet pr. 31. december 1999.

Finansielle formidlere

Godkendte joint venture-projekter fordelt paa sektorer:

Sektor // Antal projekter

Service/forretningsaktiviteter // 24

Fremstillingsindustri // 17

Transport // 7

Engros- og detailsalg // 5

I ALT // 53

Projekternes fordeling paa lande (hvor der skal etableres et joint venture):

Land // Antal projekter

Frankrig // 10

Spanien // 9

Belgien // 7

Italien // 7

Portugal // 5

Danmark // 3

Tyskland // 3

Nederlandene // 3

Det Forenede Kongerige // 2

Finland // 1

Irland // 1

Luxembourg // 1

Sverige // 1

I ALT // 53

Den geografiske placering af SMV'er, der deltager i godkendte joint venture-projekter:

Land // Antal SMV'er

Frankrig // 22

Det Forenede Kongerige // 16

Belgien // 14

Spanien // 13

Italien // 11

Tyskland // 11

Portugal // 8

Danmark // 7

Nederlandene // 6

Sverige // 3

OEstrig // 1

Finland // 1

Irland // 1

Luxembourg // 1

I ALT // 115

Stoerrelsen af de SMV'er, der deltager i godkendte joint venture-projekter:

Antal ansatte // Antal SMV'er

Under 10 // 48

10 - 49 // 46

50 - 249 // 21

I ALT // 115

Forventet antal nye arbejdspladser i forbindelse med godkendte joint venture-projekter (ifoelge ansoegernes egne oplysninger) :

Antal forventede nye arbejdspladser (nye ansatte) // Antal projekter

Under 10 // 26

10 - 49 // 25

50 - 99 // 1

100 og derover // 1

I ALT // 53

Det samlede antal nye arbejdspladser, der forventes oprettet med de 53 joint venture-projekter, der var godkendt pr. 31. december 1999, er 788, hvilket svarer til gennemsnitligt 15 job pr. projekt.

Forventede investeringer i godkendte joint venture-projekter (ifoelge ansoegernes egne oplysninger):

Forventede investeringer // Antal projekter

Under 100 000 EUR // 8

100 - 499 000 EUR // 20

500 - 999 000 EUR // 16

1 000 000 EUR og derover // 9

I ALT // 53

Ifoelge ansoegernes egne oplysninger skulle de forventede investeringer i de 53 joint venture-projekter, der var godkendt pr. 31. december 1999, beloebe sig til taet ved 41,5 mio. EUR, dvs. gennemsnitligt knap 780 000 EUR pr. projekt.

JEV-projekter

A. Joint venture-projekter

For at give et indtryk af joint venture-aktiviteterne gives der i det foelgende en oversigt over nogle af de godkendte og ivaerksatte joint venture-projekter.

1. Italien - Det Forenede Kongerige

En italiensk virksomhed opretter et joint venture sammen med en britisk virksomhed inden for virtual reality-computersystemer. Dette joint venture tager sigte paa at fremstille virtual reality-simulatorer til scootere. Den italienske virksomhed er i softwareservicebranchen, medens den britiske virksomhed leverer PC-baseret virtual reality-software.

2. Frankrig - Belgien

En fransk virksomhed opretter et joint venture sammen med en belgisk virksomhed med det formaal at saelge vaerktoej til haandvaerkere. Den franske partner er specialiseret i fremstilling og distribution af vaerktoej til haandvaerkere, medens den belgiske virksomhed beskaeftiger sig med virksomheds- og forretningsraadgivning.

3. Tyskland - Frankrig

En tysk virksomhed opretter et joint venture sammen med en fransk virksomhed for at etablere en produktionsfacilitet for stansevaerktoejer til fremstilling af selvklaebende maerkater. Det er planen, at anlaegget skal placeres i den franske partners virksomhed. Begge virksomheder fremstiller og saelger selvklaebende maerkater. Tanken om at oprette et joint venture opstod som resultat af tidligere succesrige samarbejdsprojekter.

4. Spanien - OEstrig

En spansk virksomhed oensker at oprette et joint venture sammen med en oestrigsk virksomhed for at udvikle et roll on/roll off-trafiksystem fra Barcelona til Mellemoesten.

5. Frankrig - Italien

En fransk virksomhed opretter et joint venture sammen med en italiensk virksomhed for at fremstille og saelge haengsler til virksomheder i byggesektoren (vinduer, doere, rammer og porte). Det paagaeldende joint venture skal placeres i Italien. Den franske partner er specialiseret i fremstilling af haengsler, mens den italienske partner beskaeftiger sig med byggematerialer.

6. Frankrig - Tyskland

En fransk virksomhed opretter et joint venture sammen med en tysk virksomhed for at fremstille bionedbrydelige produkter og bioforbraendingsmateriale. Den franske partner er specialiseret i salg af maskiner til den kemiske industri og saelger ogsaa bionedbrydelige produkter og bioforbraendingsprodukter. Den tyske partner beskaeftiger sig med ingenioervirksomhed og raadgivning i forbindelse med affaldsforvaltning og energiteknologi.

7. Danmark - Sverige

En dansk virksomhed opretter et joint venture sammen med en svensk virksomhed med det formaal at tilbyde lagerfaciliteter og logistiktjenester. Den danske partner er en transportvirksomhed, der opererer i Sverige, Norge og Danmark. Den svenske virksomhed er ogsaa en transportvirksomhed, som primaert har specialiseret sig i vejtransport.

8. Finland - Det Forenede Kongerige

En finsk virksomhed opretter et joint venture sammen med en britisk virksomhed for at udvikle brugen af informationsteknologi inden for international reklame. Den finske partner beskaeftiger sig med reklame og marketing, medens den britiske partner arbejder med design og styring af marketingdatabaser og reklame.

9. Italien - Tyskland

En italiensk virksomhed opretter et joint venture sammen med en tysk virksomhed i Sachsen for at arbejde med forskning i og udvikling af teknik til fremstilling af krympefilm samt staa for selve fremstillingen. Den italienske partner beskaeftiger sig med udvikling og fremstilling af krympefilm, medens den tyske partner fremstiller maskiner og udstyr til forarbejdning af plast og genanvendelse af plastaffald.

10. Italien - Nederlandene

En italiensk virksomhed opretter et joint venture sammen med en nederlandsk virksomhed med henblik paa salg af telekommunikationsudstyr og teknisk support. Den italienske partner fremstiller telekommunikationsudstyr, medens den nederlandske partner beskaeftiger sig med datakommunikation og kabeltransmissionsprodukter.

11. Danmark - Italien

En dansk virksomhed opretter et joint venture sammen med en italiensk virksomhed i regionen Emilia-Romagna. Formaalet er at oprette en logistik- og forsendelsestjeneste mellem Danmark og Italien, som kan administrere transport til og fra Polen, de baltiske lande og Rusland. Den danske partner beskaeftiger sig med transport af koelevarer i Europa, Rusland og de baltiske lande. Den italienske partner er specialiseret i haandtering, opbevaring og distribution af let fordaervelige levnedsmidler.

12. Belgien - Frankrig

En belgisk virksomhed og en fransk virksomhed opretter et joint venture, som skal tilbyde asfaltarbejde til den offentlige og den private sektor i Frankrig. Den belgiske partner driver en asfaltfabrik, mens den franske partner primaert har beskaeftiget sig med landbrugssektoren, men ogsaa har vaeret aktiv inden for vejbygning og kloakeringssystemer.

13. Belgien - Frankrig - Danmark - Portugal

En belgisk virksomhed opretter et joint venture sammen med partnere fra Frankrig, Danmark og Portugal med henblik paa at udvikle software til gartneribranchen. Den belgiske partner implementerer generiske loesninger specielt til brug for produktionsplanlaegningen paa gartnerier. Den franske partner har specialiseret sig i udvikling og installation af administrative brugerprogrammer i gartneribranchen. Den portugisiske partner driver en planteskole for traeer og buske. Den danske partner er en landsdaekkende organisation, der repraesenterer 800 danske producenter af blomster, planter, frugt og groent.

B. Informationsarrangementer/ informationsmateriale

Dette afsnit indeholder en oversigt over de foerste informationsarrangementer og det foerste informationsmateriale, som er blevet godkendt i forbindelse med JEV. Oplysninger herom blev indsendt i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse 1999/C 113/14, som er offentliggjort i EFT, og som vedroerer aktioner med henblik paa promovering af JEV.

1. SIAM 1999 (Frankrig)

2. Growth Plus Europe 1 (Italien, Tyskland, OEstrig)

3. Growth Plus Europe 2 (Belgien, Spanien, Frankrig)

4. National sammenslutning af spanske virksomhedsinnovationscentre (Spanien)

5. SEKA (Graekenland)

6. Informationsmateriale til Almi (JEV FI i Sverige)

7. Institut Catala de Tecnologia (Spanien)

8. Center for erhvervsfremme i Catalonien (Spanien)

9. Handelsekammeret i Nice (Frankrig)

10. Midest (Frankrig)

11. Handelsekammeret i Liège (Belgien)

12. Informationsmateriale til InvestitionsBank Berlin (JEV FI i Tyskland)

BILAG 3:SMV-GARANTIFACILITETEN

EIF har rettet henvendelse til de nationale myndigheder i medlemsstaterne med henblik paa valget af finansielle formidlere. I overensstemmelse hermed er de finansielle formidlere i Italien blevet udvalgt paa grundlag af en begraenset indkaldelse af interessetilkendegivelser rettet mod regionale garantifonde.

De femten finansielle formidlere, der pr. 31. december 1999 havde undertegnet en kontrakt vedroerende SMV-garantifaciliteten, er foelgende :

1. Buerges (OEstrig)

Buerges er en offentlig garantiordning med status som bank, der stiller garantier for SMV'er. Banken tilbyder garantiprodukter til alle finansielle institutioner i OEstrig. To Buerges-programmer er blevet kombineret med SMV-garantifaciliteten. Det foerste er et program, der tager sigte paa unge ivaerksaettere og yder stoette til nystartede smaa selvstaendige SMV'er og til ejerskifte i saadanne SMV'er i alle sektorer. Det andet er et program, der tager sigte paa strukturforbedringer, og som yder stoette til innovative SMV'er. I forbindelse med SMV-garantifaciliteten kan SMV'er, der deltager i disse programmer, tilbydes lempeligere krav om sikkerhedsstillelse eller helt blive fritaget for at skulle stille normal sikkerhed.

Man forventer at naa op paa en maksimal garantiportefoelje paa 90,8 mio. EUR paa ét aar. En udvidelse af aftalen blev godkendt af Kommissionen i december 1999.

2. Fonds de Participation - FdP (Belgien)

FdP er en selvejende offentlig institution, der virker via det nationale bankvaesen efter princippet om fuld gaeldsoverfoersel. Banken har siden januar 1999 ud over sit normale produktudbud i form af ansvarlig laanekapital til SMV'er kunnet tilbyde at stille garanti for resttab for selvstaendige SMV'er, der har under 50 ansatte, og som har eksisteret i mindre end fem aar. Den aarlige omsaetning i disse SMV'er maa desuden hoejst vaere 7 mio. EUR, og deres samlede aktiver maa hoejst udgoere 5 mio. EUR. Dette nye garantiprodukt kan nu daekkes af SMV-garantifaciliteten.

Man forventer at naa op paa en maksimal garantiportefoelje paaamount paa 99.16 million EUR i loebet af to aar.

3. Finnvera (Finland)

Finnvera tilbyder SMV'er finansiering via laan - enten direkte eller paa grundlag af garantier -som bankerne ikke uden videre vil yde paa grund af utilstraekkelig sikkerhed. Det er en statsejet institution, som arbejder taet sammen med alle finske finansielle formidlere.

Inden for faciliteten kan Finnvera tilbyde et nyt garantiprodukt, der henvender sig til SMV'er med mindre end 100 ansatte, herunder nyetablerede virksomheder og virksomheder inden for servicesektoren. Alle disse SMV'er skal have et jobskabelsespotentiale, ligesom de udbudte produkter skal have et innovationselement. Laanerne tilbydes garantier til omkostninger, som er lavere end de gaengse risikopraemier for tilsvarende produkter.

Man forventer at naa op paa en maksimal garantiportefoelje paa 229 mio. EUR i loebet af to et kvart aar.

4. Sofaris (Frankrig)

Sofaris er en national garantiinstitution, der forvalter flere garantifonde for SMV'er. Den opererer gennem et omfattende net af banker i Frankrig.

Inden for faciliteten skal Sofaris yde garantier for investeringslaan, ejerskiftelaan og laan til nyetableringer. De SMV'er, som kan komme i betragtning, er mikrovirksomheder med op til 10 ansatte. Sofaris skoenner, at 20 000-25 000 mikrovirksomheder vil kunne opnaa finansiering gennem faciliteten.

Man forventer at naa op paa en maksimal garantiportefoelje paa 740 mio. EUR i loebet af to aar.

5. Deutsche Ausgleichsbank - DtA (Tyskland)

DtA er en statsejet specialiseret udviklingsbank, der yder langfristede laan til lav rente, primaert til helt nyoprettede virksomheder og unge virksomheder, der oensker at ekspandere. DtA yder desuden laan til miljoebeskyttelsesprogrammer. Laaneaktiviteterne kanaliseres normalt via forretningsbanker, sparekasser og andelsbanker i Tyskland. DtA yder ikke direkte laan til SMV'er.

SMV-garantifaciliteten er kombineret med et nyt mikrolaaneprogram, som DtA tilbyder, og som kan tilbyde smaa nyoprettede virksomheder laan af en stoerrelsesorden paa op til 50 000 EUR med ti aars loebetid og til nedsat rente. Formaalet er primaert at bistaa kvindelige ivaerksaettere og ledige. Sideloebende hermed tilbyder DtA bankerne saerligt gunstige betingelser for at tilskynde dem til at gaa ind paa dette markedssegment. Der haeftes kun i begraenset omfang for laan, der ydes i forbindelse med dette program, saaledes at banker ogsaa vil vaere indstillet paa at yde laan til SMV'er, som de under normale omstaendigheder ville betragte som staerkt risikobetonede.

Banken forventer at kunne naa op paa en maksimal garantiportefoelje paa 338,4 mio. EUR over seks aar.

6. Confidi Padova (Italien)

Confidi Padova er en gensidig garantifond med hjemsted i Padova (regionen Veneto). Den blev forhaandsudvalgt efter en begraenset indkaldelse af interessetilkendegivelser fra regionale garantifonde i Italien. Fonden stiller kun garantier for sine egne medlemmer, som er 1 176 SMV'er i regionen. Fonden har dog til hensigt at udvide sine vedtaegter og begynde at virke som medgarant for andre erhvervsgarantifonde (Confidi).

Den valgte garantiportefoelje bestaar af laan, der ydes for at stoette udviklingen af en virksomhed. Der kan tilbydes garanti for alle investeringslaan og leasingtransaktioner med en loebetid paa mindst tre aar. Fonden tilbyder bl.a. et produkt, hvor garantibeloebet er afhaengigt af, hvor mange nye medarbejdere der ansaettes i den paagaeldende SMV i tilknytning til en investeringsplan. I forbindelse med SMV-garantifaciliteten vil fonden kunne tilbyde hoejere garantidaekning med lavere omkostninger for virksomhederne.

Fonden forventer at naa op paa en maksimal garantiportefoelje paa 68,8 mio. EUR over to aar.

7. Artigiancredito Toscano (Italien)

Artigiancredito Toscano er en regional gensidig garantifond med hjemsted i Firenze. Dens hovedformaal er at forbedre haandvaerksvirksomheders (SMV'ers) finansieringsmuligheder ved at yde kontragarantier til sine medlemmer, som er 19 lokale haandvaerksgarantifonde.

Disse 19 fonde repraesenterer godt 44 000 haandvaerksvirksomheder eller 41% af det samlede antal haandvaerksvirksomheder i region. I 1998 var ifoelge Unioncamere Toscana naesten 95% af alle haandvaerksvirksomheder i regionen mikrovirksomheder med mindre end 10 ansatte.

Inden for faciliteten kan der tilbydes garantier for mellem- og langfristede investeringslaan med en loebetid paa mindst 3 aar. Heri vil vaere inkluderet saerlige programmer for nyetableringer og kvindelige ivaerksaettere.

Fonden forventer at naa op paa en maksimal garantiportefoelje paa 140 mio. EUR over to et kvart aar.

8. Unionfidi Piemonte (Italien)

Unionfidi Piemonte er en industriel gensidig garantifond med hjemsted i Torino (regionen Piedmonte). Fonden stiller kun garantier for sine medlemmer, som bestaar af 3 606 SMV'er i regionen.

Fonden kan tilbyde flere interessante garantiprodukter, f.eks. garantier for laan til forsknings- og udviklingsprojekter og teknologisk innovation. Den har desuden for nylig introduceret en ordning med henblik paa at skabe oeget beskaeftigelse. I forbindelse med SMV-garantifaciliteten vil fonden kunne tilbyde stoerre garantidaekning med lavere omkostninger for SMV'er.

Fonden forventer at naa op paa en maksimal garantiportefoelje paa 103,3 mio. EUR over to aar.

9. Federfidi Lombarda (Italien)

Federfidi Lombarda er en regional gensidig garantifond med hjemsted i Milano. Den yder direkte garantier til SMV'er inden for industrien og kontragarantier til sine Confidi-medlemmer.

Ydelse af laan med en loebetid paa mindst 3 aar vil kunne komme i betragtning inden for faciliteten ud fra foelgende kriterier: investeringsfinansiering (baade materielle og immaterielle aktiver, F&U), jobskabelse og struktureret finansiering. Den udvalgte portefoelje understreger jobskabelsespotentialet hos SMV'er med mindre end 100 ansatte. Ifoelge Inps (Istituto Nazionale della Previdenza Sociale) har 99% af SMV'erne i Lombardia mindre end 100 ansatte.

Fonden forventer at naa op paa en maksimal garantiportefoelje paa 93 mio. EUR over to et kvart aar.

10. Artigiancredit Emilia Romagna (Italien)

Artigiancredit Emilia Romagna er en regional gensidig garantifond med hjemsted i Bologna. Dens hovedformaal er at forbedre haandvaerksvirksomheders (SMV'ers) finansieringsmuligheder ved at yde kontragarantier til sine medlemmer, som er 23 lokale haandvaerksgarantifonde (Confidi) i regionen.

Fondens garantiportefoelje inden for faciliteten vil omfatte garantier for investeringslaan og leasingtransaktioner med en loebetid paa mindst tre aar. Der vil blive lagt saerlig vaegt paa laan til nyetableringer, jobskabelse og investering i immaterielle aktiver, teknologiinnovation, miljoe og sikkerhed.

Fonden forventer at naa op paa en maksimal garantiportefoelje paa 135 mio. EUR over to et kvart aar.

11. Artigiancredit Lombardia (Italien)

Artigiancredit Lombardia er en regional gensidig garantifond med hjemsted i Milano. Det yder kun kontragarantier til sine medlemmer, som er 35 haandvaerksgarantifonde i Lombardia-regionen.

Den kan tilbyde flere interessante garantiprodukter, blandt hvilke nogle specifikt tag sigte paa jobskabelse. Alle mellemfristede garantier vedroerende investeringsfinansiering og/eller jobskabelse med en loebetid paa mindst tre aar vil komme i betragtning i forbindelse med faciliteten. Alle SMV'er med mindre end 100 ansatte vil kunne komme i betragtning inden for faciliteten.

Fonden forventer at naa op paa en maksimal garantiportefoelje paa 112,5 mio. EUR over to et kvart aar.

12. Confidi Sardegna (Italien)

Confidi Sardegna er en regional gensidig garantifond med hjemsted i Cagliari, Sardinien. Det yder kun garantier til sine SMV-medlemmer i regionen.

Fondens portefoelje i forbindelse med faciliteten vil omfatte garantier for laan med en loebetid paa mindst tre aar. Formaal: nyetableringer, jobskabelse, investering og leasing. Eftersom mikrovirksomhederne paa Sardinien har en relativ svag finansiel struktur, og eftersom regionen falder ind under maal nr. 1, blev laan til gaeldskonsolidering ogsaa inkluderet i portefoeljen.

Fonden forventer at naa op paa en maksimal garantiportefoelje paa 100 mio. EUR over to et kvart aar.

13. BBMKB (Nederlandene)

SMV-kreditgarantiordningen (BBMKB-ordningen) er en offentlig garantiordning paa landsplan, som forvaltes af OEkonomiministeriet i Nederlandene. Ordningen yder finansiel bistand til etablerede SMV'er med hoejst 100 ansatte samt SMV'er i opstartfasen. Der tilbydes desuden saerlige garantier til innovative SMV'er.

I forbindelse med SMV-garantifaciliteten finansierer BBMKB laaneoperationer for mellem 68 000 og 680 000 EUR med en maksimal loebetid paa seks aar. Bankerne forlanger ikke sikkerhedsstillelse for laan, der garanteres af BBMKB. Denne portefoelje blev valgt for at sikre en alsidig portefoeljefordeling

Fonden forventer at naa op paa en maksimal garantiportefoelje paa 375 mio. EUR over tre aar.

14. Cersa (Spanien)

Cersa er en national garantiinstitution, som stoetter gensidige garantifonde - Sociedades de Garantia Reciproca (SGRs) - i Spanien efter princippet om fuld uddelegeret godkendelse. Det laegger saerlig vaegt paa at stoette SMV'er ved at garantere deres laaneaktiviteter.

Cersa tilbyder kontragarantier for alle SGR-garantier for finansiering af nye investeringer til fordel for SMV'er med hoejst 100 ansatte. Dette repraesenterer 95% of Cersas investeringsportefoelje med SMV'er, som i gennemsnit har 13 ansatte. Finansiering af nyetableringer kan ogsaa komme i betragtning.

Fonden forventer at naa op paa en maksimal garantiportefoelje paa 574 mio. EUR over tre aar.

15. Almi Foeretagspartner (Sverige)

Almi er en udviklingsbank, som yder laan til SMV'er med vaekst- og jobskabelsespotentiale. I et begraenset omfang tilbyder det ogsaa garantier for SMV'er. Normalt er Almis finansieringsvirksomhed forbundet med stor risiko og supplerer derfor normale banklaan.

Portefoeljen vil komme til at omfatte laan til finansiering af driftskapital, investeringer i maskiner, markeds- eller produktudvikling, vaekstlaan (SMV'er med et klart vaekstpotentiale), etableringslaan og laan til kvindelige ivaerksaettere. Alle SMV'er med hoejst 100 ansatte vil kunne komme i betragtning.

Fonden forventer at naa op paa en maksimal laaneportefoelje paa 227,5 mio. EUR over tre aar.