DA    DA 
 
 
 EUROPA -
KOMMISSIONEN   
Bruxelles, den 26.9.2017  
COM(2017) 546 final  
  
RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA -PARLAMENTET OG RÅDET  
Midtvejsevaluering af Europa -Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 652/2014 om 
bestemmelser vedrørende forvaltning af udgifter i tilknytning til fødevarekæden, 
dyresundhed og dyrevelfærd samt til plantesundhed og planteformeringsmateriale, om 
ændring af Rådets direktiv 98/56/EF, 2000/29/EF og 2008/90/EF, Europa -Parlamentets 
og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002, (EF) nr. 882/2004 og (EF) nr. 396/2005 og 
Europa -Parlamentets og Rådets direktiv 2009/128/EF og Europa -Parlamentets og 
Rådets forordning (EF)  nr. 1107/2009 og om ophævelse af Rådets afgørelse 66/399/EØF, 
afgørelse 76/894/EØF og beslutning 2009/470/EF  
{SWD(2017) 314 final}  
{SWD(2017) 315 final}  
{SWD(2017) 316 final}   
 
2 
 RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA -PARLAMENTET OG RÅDET  
Midtvejsevaluering af Europa -Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr.  652/2014 om 
bestemmelser vedrørende forvaltning af udgifter i tilknytning til fødevarekæden, 
dyresundhed og dyrevelfærd samt til plantesundhed og planteformeringsmateriale1, om 
ændring af Rådets direktiv 98 /56/EF, 2000/29/EF og 2008/90/EF, Europa -Parlamentets 
og Rådets forordning (EF) nr.  178/2002, (EF) nr.  882/2004 og (EF) nr.  396/2005 og 
Europa -Parlamentets og Rådets direktiv 2009/128/EF og Europa -Parlamentets og 
Rådets forordning (EF) nr.  1107/2009 og om ophævelse af Rådets afgørelse 66/399/EØF, 
afgørelse 76/894/EØF og beslutning 2009/470/EF  
1. Indledning  
Europa -Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 652/2014 trådte i kraft i slutningen af juni 
2014 og indførte en fælles finansieringsramme  (CFF)  for fødev arekæden, dyresundhed og 
dyrevelfærd samt plantesundhed og planteformeringsmateriale (i det følgende benævnt: 
"CFF -forordningen").  
Nærværende rapport er udarbejdet i henhold til artikel 42 ("Evaluering") i selve CFF -
forordningen, som pålægger Kommissionen at udarbejde og forelægge Europa -Parlamentet og 
Rådet en midtvejsevalueringsrapport, som omfatter følgende udgiftsforanstaltninger:  
 Veterinære udryddelses -, bekæmpelses - og overvågningsprogrammer ( i det følgende 
benævnt: "veterinærprogrammer"), der gennemf øres af medlemsstaterne, og som tager 
sigte på gradvis at udrydde dyresygdomme og zoonoser og iværksætte 
sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger  
 Plantesundhedsmæssige undersøgelsesprogrammer  vedrørende forekomst af 
skadegørere på Unionens område  
 Veterinære og p lantesundhedsmæssige hasteforanstaltninger , der tager sigte på i tide 
at tackle nødsituationer, der er forbundet med henholdsvis dyresundhed og plantesundhed  
 Aktiviteter  i EU-referencelaboratorier (EURL) , som har til formål at sikre ensartet 
testning af høj kvalitet i EU og støtte Kommissionens aktiviteter vedrørende risikostyring 
i forbindelse med laboratorieanalyse  
 Programmet Bedre uddannelse — større fødevaresikkerhed (BTSF)  er et 
uddannelsesinitiativ, som henvender sig til nationale myndigheders perso nale, der er 
involveret i offentlig kontrol på områder inden for fødevare - og foderlovgivningen, 
dyresundhed og -velfærd samt plantesundhedsregler.  
Under den nuværende flerårige finansielle ramme (FFR) vil de beløb, der afsættes til den 
ovennævnte række af  aktiviteter, repræsentere næsten hele budgettet på fødevareområdet.  
                                                            
1 EUT L 189 af 27.6.2014, s. 1.  
 
3 
 Denne rapport beskriver resultatet af midtvejsevalueringen på grundlag af den eksterne 
understøttende undersøgelse2 og den interne evaluering, der blev foretaget på 
kommissionsplan. Den l edsages af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene 
(arbejdsdokumentet), som giver et overblik over den tekniske og finansielle gennemførelse af 
CFF-aktiviteterne og indeholder et resumé af konklusionerne af den eksterne understøttende 
undersøgel se. 
EU's udgiftsprogram yder finansiel støtte til at nå målene i EU's lovgivning om fødevarer og 
foderstoffer. Dets bidrag til opfyldelsen af målene er uløseligt forbundet med bidraget fra de 
nationale udgifter og foranstaltninger, der retmæssigt kræver, a t medlemsstaterne træffer 
foranstaltninger.  
Midtvejsevalueringen omfatter gennemførelsen af CFF -forordningen i 2014, 2015 og på 
baggrund af de foreløbigt foreliggende tal i 2016. De ufuldstændige data, der er til rådighed 
for 2016, udgør en begrænsning i f orbindelse med den aktuelle evaluering.  
2. Baggrund for og mål med CFF -forordningen  
CFF-forordningen blev oprettet med henblik på at forbedre anvendelsen af midler til de 
aktiviteter, der gennemføres inden for fødevarekæden, samt at fokusere på EU -
finansierin gsprioriteter, der kan bibringe en reel merværdi. Den moderniserede og 
rationaliserede de eksisterende finansielle bestemmelser under en enkelt ramme med 
harmoniserede procedurer og standardiserede udbetalingssatser samt præciserede 
støtteberettigede omkos tninger og foranstaltninger.  
Ud fra et operationelt synspunkt modtog de fleste aktiviteter og foranstaltninger allerede støtte 
inden 2014. Der blev indført nye foranstaltninger på plantesundhedsområdet, nemlig 
muligheden for at medfinansiere gennemførelse n af undersøgelsesprogrammer vedrørende 
forekomst af planteskadegørere på Unionens område.  
Det overordnede politiske mål med CFF -forordningen er at bidrage til et højt sundhedsniveau 
for mennesker, dyr og planter i hele fødevarekæden og på beslægtede områ der ved at 
forebygge og udrydde sygdomme og skadegørere og ved at sikre et højt beskyttelsesniveau 
for forbrugerne og miljøet, samtidig med at konkurrenceevnen i Unionens fødevaresektor 
øges, og der skabes flere job.  
Dette overordnede mål er mundet ud i fi re specifikke mål, et for hvert af de fire 
udgiftsområder, der er omfattet af selve CFF -forordningen, nemlig: fødevaresikkerhed, 
dyresundhed og -velfærd, plantesundhed samt offentlig kontrol.  
De specifikke mål ledsages af seks specifikke resultatindikatore r, der ligeledes er fastsat i 
CFF-forordningen, som skabte grundlaget for at foretage en sektoral evaluering af de 
foranstaltninger, der blev gennemført under hvert af de fire omfattede udgiftsområder.  
                                                            
2 Midtvejsevaluering af Europa -Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr.  652/2014 udarbejdet af IBF 
International Consulting (se vedlagte arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene).  
 
4 
 For at CFF -forordningen skal kunne opfylde sit mål ble v der i forbindelse hermed fastsat et 
maksimalt samlet udgiftsloft på 1  891 936 000 EUR for den syvårige periode 2014 -2020, som 
er omfattet af den nuværende FFR.  
CFF-udgifterne består primært af den direkte medfinansiering til medlemsstaterne, som 
næsten e r de eneste modtagere af EU -midler på dette område. Medlemsstaterne modtager en 
godtgørelse af de støtteberettigede omkostninger, der er afholdt til gennemførelse af de 
støtteberettigede foranstaltninger. EU's finansielle bidrag ydes hovedsageligt som et t ilskud.  
3. Resultaterne af midtvejsevalueringen af gennemførelsen af CFF -forordningen  
I overensstemmelse med bestemmelserne i artikel  42 i CFF -forordningen omfatter 
midtvejsevalueringsrapporten følgende aspekter:  
 opfyldelsen af CFF -målene (artikel  2, stk.  1), for så vidt angår effektiviteten af brugen af 
ressourcer og dens merværdi på EU -niveau  
 mulighederne for forenkling  
 samtlige måls fortsatte relevans  
 foranstaltningernes bidrag til Unionens prioriterede mål om intelligent, bæredygtig og 
inklusiv vækst.  
Den tager højde for resultaterne af evalueringen af de tidligere foranstaltningers virkninger på 
lang sigt.  
Evalueringen tager hensyn til de fremskridt, der er nået ved hjælp af de seks CFF -indikatorer, 
der er anført i artikel  2, stk.  23.  
3.1 Opfyldelse af CF F-forordningens mål: effektivitet og EU -merværdi  
Det overordnede politikmål, der præsenteres i afsnittet "Baggrund" i denne rapport, suppleres 
af fire specifikke mål,  et for hvert af de fire omfattede udgiftsområder.  
 Dyresundhed:  at bidrage til at nå en højere dyresundhedsstatus for Unionen og til 
forbedring af dyrs velfærd.  
 Plantesundhed:  at bidrage til rettidig påvisning af skadegørere og udryddelse af dem, 
hvor de pågældende skadegørere er kommet ind i Unionen.  
 Offentlig kontro l: at bidrage til at forbedre effektiviteten og pålideligheden af den 
offentlige kontrol og andre aktiviteter, der gennemføres med henblik på en effektiv 
gennemførelse og overholdelse af EU -reglerne (på de områder, der er omfattet af CFF -
forordningen).  
                                                            
3 Tabel 1 i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene, som le dsager denne rapport.  
 
5 
  Fødevaresikkerhed:  at bidrage til et højt sikkerhedsniveau for fødevarer og 
fødevareproduktionssystemer og for andre produkter, der kan påvirke 
fødevaresikkerheden, og samtidig forbedre fødevareproduktionens bæredygtighed.  
Disse specifikke mål er ledsaget af de seks indikatorer i CFF -forordningen, der er nævnt 
ovenfor, og som giver en generel tilgang til at følge op på fremskridt i udgifterne på dette 
område. Med henblik på konkret at overvåge og måle effektiviteten af CFF -aktiviteterne har 
Kommissionens tj enestegrene ydermere omsat disse indikatorer til et omfattende sæt 
bestående af enogtyve operationelt tekniske indikatorer, hvor der defineres specifikke mål for 
hver af dem4for 2017 og 2020. Dette sæt indikatorer giver oplysninger om den tekniske 
udførels e af CFF -foranstaltningerne, men den giver ikke mulighed for en vurdering af 
programmets omkostningseffektivitet. Navnlig manglen på tilgængelige omkostningseffektive 
indikatorer begrænser evalueringen af CFF -foranstaltningernes effektivitet.  
3.1.1  Dyresun dhed  
Opfyldelse af mål  
Gennemførelsen af veterinærforanstaltninger udgør den største del af udgifterne i forbindelse 
med budgettet i henhold til CFF -forordningen, hvor veterinærprogrammerne alene overstiger 
75 % af de samlede udgifter i 2014 og 2015. Betal inger til veterinærprogrammer beløb sig i 
2014 til 136 mio. EUR ud af 180 mio. EUR og udgjorde i 2015 148 mio. EUR ud af 194 mio. 
EUR. Denne budgetmæssige betydning afspejles også af det forhold, at 12 ud af de i denne 
sammenhæng 21 overvågede tekniske ind ikatorer vedrører dette udgiftsområde. De udvalgte 
indikatorer fokuserer på prioriterede dyresygdomme og zoonoser. De gør det muligt at 
overvåge den geografiske udvikling i de EU -områder, der er frie for specifikke 
dyresygdomme, og måle tekniske parametre såsom prævalens, incidens og antallet af tilfælde. 
En analyse af disse indikatorer for perioden 2014 -2016 viser en positiv epidemiologisk 
tendens for alle prioriterede sygdomme, som modtager finansiel støtte fra EU under 
veterinærprogrammerne, samt et stig ende antal medlemsstater og regioner, som bliver 
erklæret frie for dyresygdomme, og et samlet fald i alle overvågede parametre.  Et væsentligt 
eksempel er EU's programmer vedrørende rabies: Denne sygdom er næsten udryddet hos 
vildtlevende dyr i EU (fuldstæ ndig udryddelse forventes senest i 2020), og antallet af tilfælde 
er faldet fra 80 i 2014 til blot 18 i 2016, hvilket markant reducerer den betydelige risiko for 
sundheden og muliggør fri bevægelighed for hunde og katte i EU. Et andet godt eksempel er 
det øgede antal medlemsstater, der er frie for brucellose hos kvæg: ved udgangen af 2016 blev 
to ud af de fem medlemsstater med et EU -medfinansieringsprogram i den betragtede periode 
erklæret frie for sygdommen. I de resterende tre medlemsstater var den vigtig ste 
resultatindikator, overvågning af udviklingen i prævalensen i besætningerne, faldet med 25  % 
i samme periode, hvilket viser en positiv tendens i retning af fuldstændig udryddelse af 
sygdommen. Det skal dog bemærkes, at der fortsat er visse områder, hvo r situationen ikke er 
forbedret som forventet, f.eks. tilfælde af tuberkulose hos kvæg (i en ud af fem medlemsstater 
med et EU -medfinansieringsprogram) og brucellose hos får og geder (i én medlemsstat og i 
                                                            
4 Oplysninger om både operationelle og tekniske indikatorer kan findes i bilag 4 til arbejdsdokumentet fra 
Kommissionens tjenestegrene  
 
6 
 nogle få regioner i en anden medlemsstat ud af sek s medlemsstater med EU -
medfinansieringsprogrammer). Selv om indikatorerne vedrørende salmonellose og brucellose 
hos dyr viser fremskridt, har indikatorerne hos mennesker endnu ikke vist de forventede 
resultater, hvilket er et årligt fald på to procent i an tallet af tilfælde i løbet af den treårige 
evalueringsperiode.  
Gennemførelsen af hasteforanstaltninger i tilfælde af udbrud af veterinære sygdomme spiller 
også en vigtig rolle for at nå en højere dyresundhedsstatus i EU samt at beskytte EU's 
økonomi mod en  større og alvorlig veterinær krise. Takket være tidlig opdagelse og 
øjeblikkelig anvendelse af EU -medfinansierede hasteforanstaltninger er alle nylige epidemier 
blevet effektivt inddæmmet, og væsentlige økonomiske konsekvenser - såsom 
handelsrestriktioner  og blokering af udførsel - er forhindret. Et nyligt eksempel er 
bekæmpelsen af lumpy skin disease -epidemien (LSD), som er en infektiøs virussygdom hos 
kvæg, der overføres via inficeret spyt eller via insekter, der indslæbes i EU fra Tyrkiet. I 2016 
berørt e denne sygdom syv lande i det sydøstlige Europa, herunder Grækenland, Bulgarien og 
Balkanregionen. Alle disse lande tyede til massevaccination med støtte fra EU's LSD -
vaccinebank, der blev oprettet øjeblikkeligt for at imødegå nødsituationen. Denne 
vaccin ationskampagne resulterede i en vellykket inddæmning af sygdommen: Ingen andre 
medlemsstater var berørt i 2016, og der har ikke været nye udbrud af sygdommen i de 
vaccinerede områder.  
Effektivitet  
Forbedringen af dyresundhedsstatussen er ledsaget af en gr advis reduktion af de finansielle 
ressourcer, der er nødvendige på området, og som i det specifikke tilfælde faldt med 11 mio. 
EUR i løbet af den evaluerede treårsperiode.  
Mindre forudsigelige er udgifterne til hasteforanstaltninger, som varierer fra det ene år til det 
andet som følge af faktorer, der er vanskelige at forudse og kontrollere, herunder 
klimaændringer og globaliseringen af vektorer samt cyklisk gentagelse af visse endemiske 
sygdomme.  
Det skal understreges, at i en nylig særberetning fra Revi sionsretten5, der blev offentliggjort i 
april 2016, vurderes Kommissionens strategi for dyresygdomme at være grundig og 
gennemarbejdet, herunder at indeholde en god ramme for prioritering af budgetmidler til 
prioriterede programmer. Ifølge konklusionerne h eri opfylder medlemsstaternes programmer 
de nødvendige kriterier, og de er generelt velstrukturerede og korrekt gennemført. Hertil 
kommer, at medlemsstaterne viser sig at have passende systemer til at kunne identificere 
udbrud af dyresygdomme og gøre det n emmere at udrydde dem. Det bør dog bemærkes, at 
beretningen fra Revisionsretten også anerkender en mangel på tilgængelige internationale 
standardmodeller og økonomiske indikatorer, hvilket begrænser Kommissionens mulighed for 
at påvise omkostningseffektivi teten af udgifterne til veterinærprogrammer.  
EU-merværdi  
                                                            
5 http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR16_06/SR_ANIMAL_DISEASES_EN.pdf.  
 
7 
 Opnåelse af en højere dyresundhedsstatus er resultatet af de retlige foranstaltninger, der er 
truffet på EU -niveau med den tekniske og finansielle støtte fra EU til medlemsstaterne. Hvis 
der er mista nke om eller bekræftet forekomst af en sygdom, iværksættes der øjeblikkeligt en 
række forebyggelses - og bekæmpelsesforanstaltninger i overensstemmelse med 
hasteforanstaltningssystemet, herunder den midlertidige lukning af grænser for så vidt angår 
flytning  af modtagelige forsendelser og regionaliseringen af sygdommen6. De forskellige 
foranstaltninger, der er indført for at bekæmpe dyresygdomme, og det forhold, at mange af 
sygdommene ignorerer grænser, kræver et centraliseret forvaltningssystem med henblik p å at 
koordinere og tilrettelægge gennemførelsen af specifikke foranstaltninger i medlemsstaterne.  
Budgetbegrænsninger i nogle medlemsstater, navnlig dem, der kæmper med økonomisk krise 
eller andre begrænsninger, kan begrænse eller forsinke gennemførelsen af de foranstaltninger, 
der er nødvendige for at inddæmme udbruddet af en sygdom. Derfor støtter EU's finansielle 
bidrag EU -kriseforvaltningssystemet i tilfælde af udbrud. . Et godt eksempel på EU's 
koordinering er den nylige håndtering på EU -niveau af udbr uddet af afrikansk svinepest, som 
kom til EU fra Rusland i 2014. Siden de meget tidlige stadier af epidemierne, for hvilke der 
ikke er vaccine til rådighed, har Kommissionen proaktivt fremmet en fælles strategi blandt de 
berørte medlemsstater, nabotredjela nde og tilgrænsende medlemsstater, der er i risikogruppen, 
på grundlag af EU's lovgivning og den bedste videnskabelige viden. Kommissionen har ydet 
teknisk og finansiel bistand til specifikke målrettede foranstaltninger til støtte for politikken. 
Denne koo rdinerede indsats førte til inddæmning af sygdommen i den periode, der er omfattet 
af den nuværende evaluering, og har begrænset omkostningerne for både EU -budgettet og de 
nationale budgetter. Den har også forhindret større afbrydelser i handelen både inde n for EU 
og med tredjelande.  
3.1.2  Plantesundhed  
Opfyldelse af mål  
Mens EU har ydet finansiel støtte til gennemførelsen af plantesundhedsmæssige 
hasteforanstaltninger i mange år, befinder finansieringen af 
plantesundhedsundersøgelsesprogrammer sig stadig i  en indledende fase.  
Undersøgelsesprogrammer blev etableret for første gang i 2015. Evalueringen af resultaterne 
er derfor blevet begrænset på grund af det korte tidsrum og fraværet af forudgående 
foranstaltninger. Ikke desto mindre hilste EU's medlemsstat er indførelsen heraf velkommen 
allerede fra det første år. Således præsenterede 17 EU -lande et program i 2015 og 22 i 2016. I 
2015 har gennemførelsen af undersøgelsesprogrammer gjort det muligt at opdage en række 
nye risici i fremvækst på Unionens område s om f.eks. plantebakterien Xylella fastidiosa . 
Det budget, der er til rådighed for gennemførelse af hasteforanstaltninger og 
undersøgelsesprogrammer vedrørende forekomsten af skadegørere, udgør kun en lille del af 
de samlede udgifter i forbindelse med budgettet i henhold til CFF -forordningen. I 2014 
                                                            
6 Regionalisering er en ny metode til sygdomsbekæmpelse gennem adskillelse af sygdomsfrie og berørte 
områder på grundlag af epidemiologiske kriterier.  
 
8 
 udgjorde udgifterne til at gennemføre hasteforanstaltninger 7,7 mio. EUR og i 2015 12,2 mio. 
EUR, mens udgifterne til undersøgelsesprogrammer beløb sig til 4,2  mio. EUR i 2015.  
For at følge op på resultatern e af gennemførelsen af plantesundhedsmæssige 
hasteforanstaltninger overvåger Kommissionen antallet af tilfælde med henblik på udvælgelse 
af prioriterede skadegørere, herunder nogle katastrofale patogener såsom Xylella fastidiosa . 
På plantesundhedsområdet e r målet om udryddelse i tilfælde af udbrud kun muligt, hvis der 
øjeblikkeligt træffes afgørende foranstaltninger og ikke først, når en skadegører allerede er 
blevet endemisk i området. Problemerne med at opnå udryddelse kan skyldes manglen på 
effektive beh andlingsløsninger, det store antal modtagelige plantearter, 
populationsdynamikker og livscyklussen for skadegørere og deres vektorer i skove, parker og 
plantager med en høj økonomisk, samfunds - og miljømæssig værdi. I tilfælde, hvor det ikke 
er muligt at u drydde skadegøreren, er det eneste alternativ i lyset af videnskabens aktuelle 
stadium at begrænse dens udbredelse. Dette understreger betydningen af tidlig påvisning via 
undersøgelsesprogrammer.  
Effektivitet  
Gennemførelsen af undersøgelsesprogrammerne har  til formål at påvise forekomst af 
prioriterede skadegørere på EU's område. I lyset heraf planlægges der en gradvis forøgelse af 
de finansielle ressourcer under den aktuelle FFR, hvilket støtter målet om at øge disse 
undersøgelsers dækning af Unionens områ de i 2020.  
Som det er tilfældet for veterinære hasteforanstaltninger, er udgifterne til 
plantesundhedsmæssige foranstaltninger variable og mindre forudsigelige på grund af risici i 
fremvækst som følge af klimaændringer, den globale handel og rejsetrafik ov eralt i verden. I 
perioden 2014 -2016 drejede det sig hovedsagelig kun om fire væsentlige skadegørere: 
hasteforanstaltningerne var rettet mod fyrrevednematoden og Xylella fastidiosa  samt 
Anoplophora glabripennis  og Pomacea insularum , som tegnede sig for næs ten alle 
udbetalinger (91  %). I den undersøgte periode har EU's finansielle støtte til gennemførelsen af 
hasteforanstaltninger bidraget til at hindre yderligere indslæbning og spredning i resten af 
Unionen af ovennævnte skadegørere.  
EU-merværdi  
EU's indsa ts understøtter håndteringen af plantesundhedsmæssige udbrud, hvor EU yder de 
finansielle bidrag, der er nødvendige på nationalt plan for at gennemføre hasteforanstaltninger 
med henblik på at forhindre yderligere spredning af de pågældende skadegørere til resten af 
Unionens område.  
Endvidere fremmer EU -støtte koordineringen mellem medlemsstaterne med henblik på at 
undersøge planteskadegørere, der fortjener større opmærksomhed som følge af deres 
økonomiske, miljømæssige og sociale virkninger.  
Overordnet set  bidrager gennemførelsen af EU -medfinansierede undersøgelsesprogrammer og 
hasteforanstaltninger på EU's område til at bevare landbrugsproduktionen ved hjælp af 
 
9 
 plantesundhedsbeskyttelse og beskyttelse af biodiversitet og skove samt landbrugets 
konkurrencee vne. 
3.1.3  Offentlig kontrol  
Opfyldelse af mål  
EU's finansielle støtte til det offentlige kontrolsystem vedrører to vigtige instrumenter, der 
dækker næsten 100  % af de støtteberettigede omkostninger, der er afholdt: de 
prøvningsaktiviteter, der udføres af netværket af 43 EU -referencelaboratorier, og de 
uddannelser, der tilbydes inden for en række prioriterede fødevaresikkerhedsområder af både 
EU-referencelaboratorierne og i forbindelse med initiativet "Bedre uddannelse — større 
fødevaresikkerhed". Der er ud viklet fire operationelle indikatorer7 for at overvåge 
gennemførelsen af de vigtigste medfinansierede foranstaltninger inden for den offentlige 
kontrol.  
EU-referencelaboratorierne har bl.a. bidraget til den løbende opdatering af diagnostiske 
værktøjer til tidlig påvisning af patogener. Dette har afgørende betydning for en ensartet 
gennemførelse af kontroller i hele EU, da det sikrer tillid til testresultaters pålidelighed og lige 
konkurrencevilkår. En gennemsnitlig succesrate på 85  % for de deltagende labor atorier i de 
præstationsprøvninger8, der er udført af netværket af EU -referencelaboratorier, viser 
referencelaboratoriernes vellykkede anvendelse af prøvningsmetoder i hele EU. De nationale 
referencelaboratorier, der deltager i det offentlige kontrolsystem , har mulighed for at 
opgradere deres ekspertise i kraft af løbende uddannelseskurser og en årlig workshop, der 
arrangeres af det enkelte EU -referencelaboratorium. Den gennemsnitlige tilfredshedsgrad hos 
deltagerne var, for så vidt angår indholdet af uddan nelsen, på over 87  %. 
Initiativet "Bedre uddannelse — større fødevaresikkerhed" har for de tre betragtede år 
omfattet 52 emner af central betydning for CFF -områderne. Programmet blev anset for at 
være nyttigt af deltagerne i både EU's medlemsstater og i tr edjelande med en tilfredshedsgrad 
på over 90  % for alle betragtede år. Også succesraten for de prøvninger, der blev udført af 
deltagerne efter uddannelsen, er med ca. 88  % meget høj. Uddannelseskurserne har fremmet 
en fælles forståelse på tværs af medlemss taterne for deres forpligtelser og for, hvordan man 
bedst muligt kan håndhæve den relevante EU -lovgivning. Programmet "Bedre uddannelse — 
større fødevaresikkerhed" har også vist sig at være nyttigt i forbindelse med at opfylde nye 
behov, navnlig i krisesit uationer, hvor det har bidraget til både forebyggelse og 
kriseberedskab. Et konkret eksempel er uddannelseskurser vedrørende undersøgelser af 
fødevarebårne udbrud, der blev afholdt i alle de tre betragtede år og fokuserede på emner som 
f.eks. udbrudsbereds kab, udbrudshåndtering og krisekommunikation, som henvender sig til 
nationalt sundhedspersonale samt veterinær - og fødevaremyndigheder.  
                                                            
7 Bilag 4 til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene  
8 Præstationsprøvninger er afgørende for de enkelte laborat oriers resultater i forbindelse med specifikke 
prøvninger eller målinger og anvendes til at overvåge laboratoriernes løbende resultater. Dette kaldes 
også for sammenlignende laboratorieundersøgelse. Som begrebet antyder, sammenligner 
præstationsprøvninger måleresultater fra forskellige laboratorier.  
 
10 
 Effektivitet  
Disse to aktiviteter finansieres 100 % af EU og har hver især årlige omkostninger på ca. 15 
mio. EUR for EU -budgettet. Disse begrænsede omkostninger har ikke desto mindre gjort det 
muligt for EU -referencelaboratorierne at udføre prøvningsaktiviteter på højt niveau og 
uddanne hundredvis af nationale referencelaboratorier om året. Under programmet "Bedre 
uddannel se — større fødevaresikkerhed" er der uddannet ca. 6 000 embedsmænd årligt fra de 
nationale kompetente myndigheder, der er involveret i offentlig kontrol.   
EU-merværdi  
Den EU -merværdi, som aktiviteterne i EU -referencelaboratorier og BTSF -programmerne 
skaber, hænger sammen med karakteren af disse aktiviteter: Netværket af laboratorier sikrer, 
at alle EU's medlemsstater arbejder inden for konsekvente og ensartede lovgivningsmæssige 
rammer, og EU's uddannelsesprogram fremmer en fælles tilgang til gennemførels en af EU -
lovgivning. Dette bidrag til harmonisering af regler på EU -plan og deling af viden og 
ekspertise på fødevaresikkerhedsområdet og beslægtede områder er et vigtigt eksempel på en 
positiv interaktion inden for EU, hvilket ikke ville kunne opnås genne m en isoleret indsats på 
nationalt plan og uden økonomisk støtte fra EU.  
3.1.4  Fødevaresikkerhed  
Opfyldelsen af målet om fødevaresikkerhed skal ses ud fra en integreret synsvinkel, hvor det 
er et horisontalt mål, der opstår som følge af gennemførelsen og håndhævelsen af 
lovgivningen i kombination med bidrag fra EU og de nationale udgiftsprogrammer. 
Dyresundhed, plantesundhed og offentlige kontrolaktiviteter bidrager til et højt 
sikkerhedsniveau for fødevarer og fødevareproduktionssystemer, der er til gavn for alle EU's 
borgere. Fødevaresikkerhed kræver trygge og sunde dyr og planter samt et kontrolsystem af 
høj standard. Der er derfor en direkte og bindende sammenhæng med opnåelsen af et højt 
niveau for dyresundhed, plantesundhed og offentlig kontrol for at  kunne opfylde dette krav.  
En effektiv håndhævelse af EU -reglerne på de ovennævnte områder i EU og i tredjelande, der 
eksporterer dyr, planter og varer til EU, er afgørende for at opretholde et højt 
fødevaresikkerhedsniveau.  
EU's høje standarder letter båd e samhandelen inden for EU og gør det muligt for europæiske 
virksomheder at konkurrere på det globale marked. Et højt sikkerhedsniveau er af afgørende 
betydning for at skabe stabile markeder og forbrugertillid og samtidig beskytte Europa mod 
de økonomiske og menneskelige omkostninger ved sygdomsudbrud.  
I den periode, som evalueringen omfatter, er der gennemført ca. 200 audit og inspektioner om 
året af Kommissionens tjenestegrene. Disse har bidraget til en række af Kommissionens 
vigtige prioriteter, navnlig : lovgivningsmæssige rammer, der fremmer job, vækst og 
investeringer ved at sikre høje sikkerhedsniveauer understøttet af sunde kontrol - og 
håndhævelsessystemer, et stærkere og mere fair indre marked ved at skabe lige vilkår, hvor 
borgere og virksomheder k an have tillid til ensartede og høje niveauer for sikkerhed og 
gennemsigtige oplysninger om status for gennemførelse af kontroller i medlemsstaterne og 
 
11 
 tredjelande, som til gengæld skal informere de politiske beslutningstagere om effektiviteten af 
lovgivni ngen i de relevante sektorer.  
I kraft af sin auditerfaring giver Kommissionen vigtig feedback på effektiviteten, virkningen 
og merværdien af EU's lovgivning og aktiviteter.  
Hvis opfyldelsen af de sektorale mål, der analyseres i de foregående afsnit, bidra ger til en 
positiv vurdering af den generelle fødevaresikkerhed på EU -plan, behøver EU -fødevarernes 
renommé ingen nærmere introduktion. EU's fødevareproduktion værdsættes globalt for sin 
kvalitet samt høje sikkerhedsstandarder. Den udgør den største produk tionssektor i Europa og 
er en førende aktør på verdensplan. I den forbindelse spiller EU -budgettet for 
fødevaresikkerhed en afgørende rolle med hensyn til at bidrage til dens konkurrenceevne.  
3.2 Forenkling  
I overensstemmelse med Kommissionens meddelelse " Et budget for Europa 2020"9 var det 
planen, at CFF -forordningen skulle modernisere og forenkle de eksisterende finansielle 
bestemmelser. Forenkling og rationalisering blev behandlet ved:  
 at erstatte de tidligere retlige rammer, som var alt for komplekse og  indimellem forældede, 
med én enkelt retsakt, der omfatter hele fødevareområdet  
 at rationalisere finansieringssatserne ved kun at fastsætte tre standardsatser, nemlig: 50  %, 
75 % og 100  % 
 at tilpasse procedurerne for veterinær - og plantesundhedskontrol und er en harmoniseret 
ramme for at sikre klarhed, gennemsigtighed og velfungerende regulering  
 at reducere anvendelsen af komitologi og Kommissionens afgørelser med henblik på at 
reducere den tid, der bruges på kontrakter og udbetalinger.  
Et yderligere skridt  hen imod en generel forenkling af systemet var indførelsen af et system 
med enhedsomkostninger, som anvendes ved godtgørelsen af de aktiviteter, der udføres for at 
gennemføre veterinærprogrammer. Det dækker ca. 50  % af de støtteberettigede omkostninger 
og er i øjeblikket under revision i lyset af, at det skal udvides til også at omfatte andre 
områder. Det nye system blev af både Kommissionen og medlemsstaterne anset for at gøre 
det nemmere at fremsætte anmodninger om finansiering og godtgørelse.  
For så vi dt angår rapporteringskravene, opfattede nogle medlemsstater dem som 
uforholdsmæssige i forbindelse med de mindste veterinærprogrammer og 
hasteforanstaltningerne.  
3.3 Bidrag til en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst  
Ifølge de seneste Eurostat -data anslås produktionen i 2015 i hele EU's fødevaresektor til over 
410 mia. EUR, hvilket gør den til den største produktionssektor i Europa og en førende aktør 
                                                            
9 KOM(2011) 500 endelig af 22.6.2011.  
 
12 
 på verdensplan med en kontinuerlig stigning i eksporten af landbrugsprodukter. Samlet set 
tegner den ne sektor sig for ca. 44 millioner job i EU, hvoraf 22 mio. er beskæftiget i 
landbrugsbedrifter.  
Den europæiske fødevareproduktions konkurrenceevne afhænger af dens renommé, i hvilken 
forbindelse EU's budget spiller en afgørende rolle med hensyn til at bid rage til sikkerheden og 
kvaliteten af de europæiske fødevarer.  
Men aspekter såsom globaliseret handel, klimaændringer og handelspartneres efterspørgsel 
samt forbrugeradfærd i tilfælde af fødevarekriser er en udfordring for EU's 
produktionssystem. I en fora nderlig verden tager Europa 2020 -vækststrategien10 sigte på at 
gøre EU til en intelligent, bæredygtig og inklusiv økonomi. Disse tre gensidigt forstærkende 
prioriteter skal hjælpe EU og medlemsstaterne med at skabe høj beskæftigelse, produktivitet 
og social  samhørighed.  
På det agroindustrielle område kan disse mål kun nås, hvis der sikres en høj grad af sundhed 
for mennesker, dyr og planter i hele fødevarekæden og på beslægtede områder, og hvis der 
gennemføres foranstaltninger for aktivt at forhindre og udry dde sygdomme og skadegørere.  
3.4 Relevans  
I overensstemmelse med det overordnede princip i Romerklæringen11 bidrager CFF -
foranstaltningerne til et trygt og sikkert Europa, hvor borgerne kan få adgang til fødevarer af 
høj kvalitet under overholdelse af de s trengeste internationale standarder. Risici for 
menneskers sundhed og folkesundheden er indeholdt heri takket være den langsigtede indsats 
fra EU's side på dette område samt en rettidig reaktion i tilfælde af nødsituationer. Når de 
forhindrer forekomst ell er spredning af epidemier på Unionens område, spiller 
foranstaltninger i fødevarekæden en vigtig rolle i beskyttelsen af EU's økonomi, hvor 
veterinær -, plantesundheds - og fødevarekriser kan have en ødelæggende virkning og 
potentielt skabe enorme udgifter f or både de offentlige budgetter og for hele 
fødevaresektoren. Dette påvirker Europas sociale dimension og har en positiv indvirkning på 
beskyttelsen af alle EU -borgeres interesser, lige fra de oprindelige producenter til 
slutforbrugerne. Endelig yder dette  system sit bidrag til at styrke EU's fødevareindustri på den 
globale scene ved at skabe stordriftsfordele på EU's indre marked, hvilket igen støtter EU's 
eksport af landbrugsprodukter.  
3.5 Tidligere foranstaltningers langsigtede virkninger  
De fleste af de  aktiviteter, der i øjeblikket er omfattet af CFF -forordningen, var allerede 
medfinansieret under den tidligere lovgivning. Mange af dem, navnlig 
dyresundhedsforanstaltninger, kræver i sagens natur en langsigtet investering for at opnå 
succes.  
                                                            
10 COM(2014) 130 final af 19.3.2014.  
11 https://ec.europa.eu/commission/sites/beta -political/files/05_the_rome_agenda_en_web.pdf  
 
13 
 Blandt de vi gtigste resultater af de langsigtede virkninger af de gennemførte foranstaltninger 
før 2014 er et godt eksempel udryddelsen af bovin spongiform encephalopati (BSE) hos 
kvæg, som er en dødelig sygdom, der kan overføres til mennesker via indtagelse af forure nede 
oksekødsprodukter. EU's langsigtede medfinansiering i forhold til denne sygdom har spillet 
en central rolle og resulterede i et fald i antallet af positive tilfælde fra mere end 2 000 i 2001 
til kun 5 tilfælde i 2016, hvilket er tæt på udryddelse. Det te har gjort det muligt at trække en 
række udgiftskrævende beskyttelsesforanstaltninger tilbage og skabe nye 
samhandelsmuligheder.  
Et andet godt eksempel er relateret til en vigtig zoonose såsom rabies, der næsten er udryddet 
hos vildtlevende dyr i EU (ful dstændig udryddelse forventes senest i 2020), og hvor antallet af 
tilfælde er faldet fra 726 i 2010 til blot 18 i 2016, hvilket muliggør fri bevægelighed for hunde 
og katte i EU.  
Der er indberettet et fald i antallet af infektioner i fjerkræpopulationer ( f.eks. æglæggende 
høner) med salmonella spp.  efter gennemførelsen af EU -medfinansierede programmer for 
bekæmpelse af salmonella . Dette har også medført fordele med hensyn til menneskers 
sundhed, idet salmonellose er en vigtig zoonose, og en af de væsentlig ste årsager til 
kontaminering hos mennesker er indtagelse af æg. Forekomsten af bekræftede tilfælde hos 
mennesker, analyseret over en længere periode end den periode, der evalueres, er faldet fra 
105 450 i 2010 til 94 600 i 2015. Der kan imidlertid observe res årlige stigninger i antallet af 
tilfælde hos mennesker på grund af flere faktorer, f.eks. hvis æggenes kuldekæde er blevet 
brudt.  
3.6 Område til yderligere overvejelse  
I EU's budget for 2014 -2020 er reserven til kriser i landbrugssektoren ikke til rådighed for 
fødevare - og foderprogrammet. I tilfælde af udbrud af store veterinære og 
plantesundhedsmæssige epidemier, f.eks. det nylige tilfælde af aviær influenza12, hvis 
budgetmæssige virkninger ikke kan finansieres inden for det nuværende program, kan det 
være vanskeligt at tilvejebringe den finansielle støtte til at gennemføre 
udryddelsesforanstaltninger og til rettidigt at dæmme op for spredningen af disse epidemier.  
Finansieringen af plantesundhedsaktiviteter befinder sig stadig i en indledende fase,  og der 
skal gøres yderligere overvejelser med hensyn til at kunne reagere hensigtsmæssigt på 
behovene på dette område, f.eks. når det handler om integration mellem 
undersøgelsesprogrammer og hasteforanstaltninger. Det skal imidlertid bemærkes, at 
effektiv iteten af de plantesundhedsmæssige hasteforanstaltninger fortjener særlig 
opmærksomhed. I den forbindelse er det vigtigt at tage hensyn til, at det ofte er mere 
kompliceret at nå målet om udryddelse af visse skadegørere end på dyresundhedsområdet på 
grund af de mange værtsarter, latente symptomer og forekomst af vektorer. I de tilfælde, hvor 
udryddelse ikke længere er mulig, er en inddæmningstilgang stadig en effektiv måde til at 
forhindre skadegøreren i at sprede sig til resten af Unionens område.  
                                                            
12 Epidemien startede i 2015 og er ikke udrydde t endnu. Til dato overstiger de foreløbige udgifter 110 mio. 
EUR.  
 
14 
 Der blev  indført nogle justeringer for at tilpasse de finansielle værktøjer, der anvendes inden 
for disse udgiftsområder, til bestemmelserne i den nuværende finansforordning13, navnlig med 
hensyn til tilskud. Erfaringerne viser dog, at i betragtning af de særlige f orhold omkring 
fødevaresikkerhed (ikke -konkurrencebaseret finansiering bestående af godtgørelse til 
medlemsstaterne) er tilskud ikke altid det bedste værktøj på det specifikke område for 
veterinære og plantesundhedsmæssige foranstaltninger.  
For så vidt ang år finansiel støtte til andre aktiviteter bør det overvejes, hvordan tilskud, der 
sigter mod at støtte en mere bæredygtig adfærd hos visse aktører i fødevarekæden, bidrager til 
2030 -dagsordenen for bæredygtig udvikling, som der henvises til i meddelelsen " Næste skridt 
hen imod en bæredygtig europæisk fremtid". De forskellige valgmuligheder bør undersøges 
yderligere, f.eks. hvordan muligheden for at donere sikre fødevarer til konsum kan støttes ved 
at udvide tilskud til organisationer, der er aktive i forbin delse med redistribution af sikre 
fødevarer som foreslået i Revisionsrettens særberetning "Bekæmpelse af madspild",  
4. KONKLUSIONER  
EU's ramme for fødevaresikkerhed, dyre - og plantesundhed er generelt anerkendt som 
ensartet og stort set konsekvent i sin ge nnemførelse og håndhævelse i alle medlemsstater. 
Dette sikrer, at både borgere og virksomheder er overbevist om, at denne ramme er retfærdig 
og effektiv med henblik på at fremme høje sikkerhedsstandarder i en nøglesektor i EU's 
økonomi. EU's investeringer i overvågning, bekæmpelse og udryddelse af sygdomme og 
skadegørere bidrager til sikkerheden og handelen i hele fødevarekæden. Midtvejsevalueringen 
af CFF -forordningen viser, at den nuværende finansielle ramme fungerer godt i dens politiske 
kontekst: alle a ktiviteter, der modtager finansiel støtte fra EU på dette område, tjener CFF -
forordningens overordnede og specifikke mål, nemlig forbedring af menneskers, dyrs og 
planters sundhed samt Kommissionens overordnede prioriteter, herunder et effektivt indre 
mark ed og støtte til handel med tredjelande.  
CFF-forordningens finansielle instrument har også vist sig at være fleksibelt med hensyn til at 
adressere nye behov for medfinansiering, navnlig hvis der opstår udbrud. De aktiviteter, der 
finansieres under CFF -forordningen, understøtter EU's ramme for fødevarer og foder, der 
bidrager til et EU, der er trygt og sikkert, velstående og bæredygtigt, socialt og stærkere på 
den globale scene.  
 
                                                            
13 Forordning (EU) nr. 966/2012  (EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1).