Regionsudvalgets udtalelse om:

- »meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en metodologi for implementering af informationssamfundets applikationer«, og - »Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om et sæt retningslinjer for transeuropæiske telenet« (96/C 129/07)

Regionsudvalgets præsidium besluttede den 18. juli 1995 at afgive udtalelse om de ovennævnte emner.

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 14. september 1995 under henvisning til EF-traktatens artikel 129 D, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse om ovennævnte forslag til beslutning.

Det forberedende arbejde henvistes til Underudvalg 3 og Arbejdsgruppe 3, som udpegede Koivisto til ordfører. Arbejdsgruppe 3 har udarbejdet anden halvdel af udtalelsen. Underudvalg 3 vedtog udtalelsen den 14. december 1995.

Regionsudvalget vedtog på sin 11. plenarforsamling, mødet den 18. januar 1996, følgende udtalelse.

BAGGRUND OG RETSGRUNDLAG

Hensigten med første del af Kommissionens meddelelse er at skabe klarhed omkring de metoder, der skal tages i anvendelse for at koordinere aktioner - især rammeprogrammet for forskning og teknologisk udvikling (FTU) og støtteordningen for transeuropæiske telenet - med henblik på udvikling af nye tjenester og applikationer i informationssamfundet. Meddelelsen er udarbejdet på foranledning af det fælles rådsmøde for industri- og telekommunikationsministre.

Meddelelsens grundlag er den udvikling af transeuropæiske net, der nævnes i EF-traktatens artikel 129 B, og navnlig det i artikel 129 C fastlagte princip om, at Fællesskabet skal opstille et sæt retningslinjer omfattende mål og prioriteter samt hovedlinjerne i de aktioner, der påtænkes gennemført for transeuropæiske net; i disse retningslinjer fastlægges projekter af fælles interesse. Meddelelsen lægger op til, at der træffes en beslutning om disse retningslinjer for så vidt angår telenettene.

INDLEDNING

Ifølge meddelelsens første del vil man optimere udnyttelsen af EU's finansielle instrumenter ved hjælp af en mere effektiv information om potentielle partnerskaber mellem offentlige og private aktører samt ved at lette adgangen til støtte fra EU og sikre forskellige instrumenters synergivirkning.

Ifølge nærhedsprincippet er EU's opgave af katalytisk art; Fællesskabet kan hjælpe private aktører med at tilvejebringe den kritiske masse af investeringsmidler og fremme skabelsen af nye markeder.

I denne forbindelse har Unionen tre hovedopgaver:

- At informere og oplyse, hvilket f.eks. kan indebære registrering af projekter og oplysning om teknologier og lovgivning.

- At sammenføre forskellige parter.

- At give vejledning om finansiel støtte.

En indsats fra EU's side anses for unødvendig, når et projekts kommercielle udgangspunkt i sig selv er tilstrækkelig attraktivt. Dette gælder, i det mindste i starten, ikke for projekter af fælles interesse, hvorfor EU med henblik på virkeliggørelsen af sådanne projekter kan samordne udnyttelsen af forskellige finansielle instrumenter og drage fordel af, at de eventuelt supplerer hinanden.

Finansieringen bør foregå efter følgende principper:

- Udvælgelsen af projekter styres af efterspørgslen og sker på grundlag af en offentlig indkaldelse af forslag, hvorved størrelsen af det søgte støttebeløb vil være et af udvælgelseskriterierne.

- Hvert enkelt finansielt instrument benyttes efter dets egne regler og særlige karakter.

- Indkaldelse af forslag kan tidsmæssigt samordnes, når udnyttelse af flere instrumenter er mulig.

Med henblik på forvaltning af disse forhold er det Kommissionens hensigt at etablere et særligt samordningssystem; de retningslinjer for transeuropæiske telenet, der lægges frem i meddelelsens anden del, tænkes at indgå heri som ét element.

Ud fra ønsket om en optimal udnyttelse af EU's ressourcer anbefales det i forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om et sæt retningslinjer for transeuropæiske telenet, at fremme af applikationernes udvikling skal være første prioritetsområde ved udformningen af nettene. Dette antages i anden række at skabe behov for nye investeringer i infrastruktur.

Andet prioritetsområde er basistjenester i nettet (elektronisk post, filmoverførselssystemer, videotjenester m.m.), der skal understøtte applikationernes interoperabilitet.

Tredje prioritetsområde er bærernettene, hvor der lægges særlig vægt på små og mellemstore virksomheders behov.

De overordnede mål for EU's støtte til etablering af interoperable telenet er:

- At lette overgangen til informationssamfundet, navnlig ved at fremme opfyldelsen af samfundsmæssige behov og forbedre livskvaliteten.

- At forbedre europæisk industris konkurrenceevne og styrke det indre marked.

- At styrke den økonomiske og sociale samhørighed.

- At fremskynde udviklingen på nye vækstområder for at fremme beskæftigelsen.

Disse målsætninger skal fortrinsvis opfyldes ved, at man fastlægger en ramme i form af et arbejdsprogram, som i forbindelse med forslagsindkaldelser gør det muligt at udpege projekter af fælles interesse.

Kommissionen vil hvert andet år forelægge Regionsudvalget m.fl. en rapport.

UDTALELSENS INDHOLD

Regionsudvalget

1. understreger, under henvisning til tidligere fremsatte synspunkter, den fortrinsstilling, som lokale aktiviteter bør have i informationssamfundet, navnlig med henblik på skabelsen af nye arbejdspladser og bestræbelserne på at dæmme op for de nye informationsmidlers sociale lagdeling af borgerne.

I den forbindelse skal Regionsudvalget og de lokale og regionale myndigheder sørge for, at EU-borgerne har kendskab til den rolle, EU spiller for etableringen af informationssamfundet.

I overensstemmelse med nærhedsprincippet bør EU derfor særlig under planlægningen og implementeringen af informationssamfundets applikationer støtte lokale innovationer og undgå overordnede definitioner af, hvad applikationerne skal indeholde.

Særligt vedrørende første del af Kommissionens meddelelse: Regionsudvalget

2. konstaterer, idet det tilslutter sig Kommissionens forslag, at det på nuværende tidspunkt er umuligt og tilsyneladende også unødvendigt at gribe ind over for de principielle forskelle i reglerne for de finansielle EU-instrumenter, som er vigtige for informationssamfundet.

3. håber, at Kommissionen fortsat vil udvikle ansøgningsproceduren hen imod, at udnyttelsen af instrumenterne ikke kompliceres af uensartede regler.

Foruden en forenkling af selve ansøgningsproceduren er det ønskeligt, at man i forbindelse med støtte til informationssamfundet så vidt muligt opretholder en ensartet ansøgningsprocedure for forskellige instrumenter med det mål for øje, at valget af finansieringskilder i så mange tilfælde som muligt først træffes, når der træffes afgørelse om projektstøtte.

4. udtrykker sin bekymring over, at de grænser, som de finansielle instrumenter sætter, i visse tilfælde snarere vil hæmme end fremme den ønskede samhørighed mellem forskellige regioner.

På grund af de finansielle instrumenters beskaffenhed er de deltagende parter i visse projekter almindeligvis af samme type, hvorfor man ikke fuldt ud kan udnytte de fordele, som et nært samspil mellem indbyrdes nærtliggende centralregioner og mindre udviklede regioner som oftest giver.

5. mener under henvisning til de i meddelelsen fremlagte synspunkter om EU's rolle, at det navnlig med henblik på den regionale samhørighed vil være en fordel, hvis man i udvalgte projekter med tilknytning til informationssamfundet i højere grad end tidligere kan inddrage den kompetence, der er til stede i EU, særlig i de projekter, der indholdsmæssigt er transeuropæiske.

6. støtter alle bestræbelser på at udvide virksomheden under Projektkontoret for Informationssamfundet (ISPO) til både medlemsstaterne og regionerne. Dette projektkontors gode erfaringer med at formidle information og sammenføre forskellige parter ligger klart i forlængelse af den rolle, som Kommissionen med forslaget vil give EU.

For at optimere udnyttelsen af de eksisterende ressourcer bør man i forbindelse med en udvidelse af ISPO's virksomhed også trække på de organisationer, som allerede på nuværende tidspunkt bærer ansvaret for den regionale udvikling.

Samtidig vil Regionsudvalget fremhæve, at der lokalt i regionerne til stadighed og uden støtte fra EU gennemføres endog meget vellykkede projekter med tilknytning til informationssamfundet, og at erfaringerne hermed ikke hidtil i nævneværdig grad er blevet registreret af EU.

Særlig vedrørende anden del af Kommissionens meddelelse: Regionsudvalget

7. konstaterer, at den øgede konkurrence mellem netoperatører i sig selv uvægerligt vil bremse væksten i serviceniveauet i de mindre udviklede regioner, idet de nye funktioner hovedsagelig vil blive styrket der, hvor brugerpotentialet er tilstrækkelig attraktivt.

På den anden side vil tarifnedsættelser og et større udbud af tjenester som følge af konkurrencen også give mindre udviklede regioner nye muligheder for at drive forskellige aktiviteter på deres egne betingelser; disse bør støttes på en måde, der skaber mindst mulig konkurrenceforvridning.

Mindre regulering og øget konkurrence mellem leverandørerne vil reducere antallet af tele- og datakommunikationstjenester (det skal nævnes, at omkostningerne for telekommunikation er meget lavere i USA end i Europa). Lavere afgifter på telekommunikation vil styrke Europas konkurrenceevne på det globale marked og fremme den økonomiske udvikling og forbedre beskæftigelsen. Lavere omkostninger vil desuden være til fordel for mindre udviklede regioner med mindre befolkningstæthed. Informationsteknologien gør erhvervslivet og den offentlige sektor mindre afhængige af tid og rum. Negative konsekvenser for en kommune eller en region som følge af ringere adgang til moderne telekommunikationstjenester kan opstå, hvis og kun hvis den pågældende region eller kommune forholder sig passivt. Offentlige organer, der bruger informationsteknologier som et redskab til forbedring af deres egen effektivitet og til modernisering af deres egen organisationsstruktur vil også blive et vigtigt marked for leverandørerne, hvilket er til gavn for det regionale og lokale erhvervsliv, idet mere avancerede informationstjenester hermed gøres tilgængelige.

8. mener, at den foreslåede vægtning af applikationerne i det transeuropæiske telenet er yderst vigtig, idet indholdets betydning til stadighed vokser.

Regionsudvalget er også enig med Kommissionen i, at tilvejebringelsen af applikationer, der opfylder brugernes behov, vil sætte fart på udviklingen af nettets basistjenester og grundlæggende infrastruktur, således at det også vil blive rentabelt for netoperatørerne.

Det er kommercielt attraktivt at udvikle EU-dækkende og endog verdensomspændende applikationer; i applikationer af fælles interesse bør man derfor i stedet prioritere den lokale kultur og serviceløsninger, der tager sigte på de små og mellemstore virksomheders behov.

Regionsudvalget henviser til de gode erfaringer, man allerede har gjort med lokale regionsnet, som forbinder den offentlige forvaltning ikke blot med borgerne, men også med små og mellemstore virksomheder. Eftersom det vigtigste for brugerne netop er netdækningen i nærmiljøet og ikke mindst indholdet i den lokale service, håber Regionsudvalget, at man ved at opmuntre til denne type løsninger - med IRISI-projektet (Inter-regional Information Society Initiative) som et godt eksempel - kan sikre, at de får et udviklingsmæssigt forspring i forhold til andre applikationstyper.

Også betydningen af regionale servicecentre til udvikling og fremstilling af multimedietjenester bør her tages i betragtning. Vellykkede regionale projekter skaber i vid udstrækning en efterspørgsel efter andre applikationer og, som Kommissionen nævner, et ønske om videreudvikling af infrastrukturen.

For at undgå misforståelser håber Regionsudvalget, at titlen på hovedapplikationsområdet »Byinformationsnet« gives en mere almen form, der bedre afspejler målsætningerne, også fra tyndt befolkede regioners synspunkt.

Lokale og regionale myndigheders anvendelse af nye applikationer vil være en af de vigtigste katalysatorer for udviklingen af informations- og indholdsindustrien. Applikationer som elektronisk handel, telemedicin, fjernundervisning, geografiske informationssystemer og trafik, telematik osv. vil vise sig at være gode eksempler på vigtige værktøjer med henblik på at stimulere markedet, samtidig med at disse værktøjer gør det muligt at ændre arbejdsformer, spare penge og gøre den offentlige servicesektor mere kunde- og serviceorienteret.

9. foreslår under henvisning til det foregående, at man, når man specificerer applikationer af fælles interesse, fremmer initiativer, der har deltagelse af forskellige regioner, og som udnytter forskellige finansieringskilder.

10. konstaterer, at et af de vigtigste applikationsområder af fælles interesse vil blive at ruste skoler og biblioteker til informationssamfundet, så der kan dæmmes op for de sociale konsekvenser.

11. hæfter sig ved den hurtige vækst i anvendelsen af Internet og af de tjenester, nettet tilbyder; Kommissionen kunne på en mere synlig måde udnytte nettets eksistens i udviklingen af de transeuropæiske telenet.

Af de nævnte hovedapplikationsområder bør navnlig Internet tages i betragtning i forbindelse med udviklingen af et transeuropæisk net til betjening af universiteter og forskningsanstalter, idet man her allerede befinder sig tæt på de opstillede målsætninger.

12. håber, at man i forbindelse med indkaldelse af forslag til applikationer af fælles interesse forudsætter, at de planlagte tjenester beskrives på en helt entydig måde for de potentielle brugere.

Med henblik på beskrivelsen af indholdet i tjenesterne bør målet være at udvikle en universel ramme.

13. vil med hensyn til basistjenesterne særligt henlede Kommissionens opmærksomhed på det regionale behov for at udvikle transeuropæiske søgetjenester og -teknikker, hvor man generelt skal kunne identificere modtageren på grundlag af formålet og ikke ud fra vedkommendes navn.

14. udvalget med hensyn til basenetværker henviser specielt til en videreudvikling af EURO-ISDN i retning af bredbåndsapplikationer, udvidelsen af forsyninger og styrkelse af stabiliteten.

Fra de europæiske regioners synspunkt er ISDN i øjeblikket den eneste eksisterende mulighed, hvis man ved at udnytte frem for alt allerede foretagne investeringer hurtigt vil etablere en fælles og ensartet infrastruktur, der er så regionalt dækkende som muligt og samtidig har en kapacitet, der gør den egnet til informationssamfundets applikationer.

Et bredt og billigt udbud af ISDN-tjenester gavner frem for alt borgerne og de små og mellemstore virksomheder.

15. understreger vigtigheden af, at der udvikles trådløse bredbåndsnet, navnlig i de regioner i EU, hvor investeringer i faste net ikke er hensigtsmæssige på grund af f.eks. geografiske forhold.

Interoperabilitet mellem forskellige bredbåndsnet (faste, mobile, satellitbaserede) er naturligvis nødvendig. Med borgernes øgede mobilitet og forbedrede muligheder for at udføre fjernarbejde vil udviklingen af brugerterminaler, som gør det økonomisk og teknisk muligt at udnytte de nævnte bredbåndsnet, tage fart.

16. finder på grund af den stadig accelererende udvikling, at det foreslåede interval på to år mellem rapporterne er for stort.

Regionsudvalget håber, at Kommissionen i sine rapporter også vil lægge vægt på beskrivelsen af den regionale udvikling og de forskelle, der her gør sig gældende. Navnlig vil det i beskrivelsen af informationssamfundets og de transeuropæiske nets generelle placering i EU være mere rigtigt at bruge de mindst udviklede regioner som udgangspunkt end de regioner, der danner front i udviklingen.

Bruxelles, den 18. januar 1996.

Jacques BLANC

Formand for Regionsudvalget