32. FINANSBERETNING om DEN EUROPÆISKE UDVIKLINGS- OG GARANTIFOND FOR LANDBRUGET - EUGFL, GARANTISEKTIONEN - REGNSKABSÅRET 2002

(forelagt af Kommissionen)

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. BUDGETPROCEDURE

1.1. Aftale på topmødet i Berlin og budgetdisciplin

1.2. Foreløbigt budgetforslag (FBF)

1.3. Budgetforslaget

1.4. Ændringsskrivelse

1.5. Vedtagelse af budgettet for 2002

2. LIKVIDITET OG FORVALTNING AF BEVILLINGERNE

A. Forvaltning af bevillingerne

2.1. Disponible bevillinger i regnskabsåret 2002

2.2. Udnyttelse af de disponible bevillinger i regnskabsåret 2002

2.3. Bevillinger, der er fremført automatisk fra regnskabsåret 2001 til regnskabsåret 2002

2.4. Bevillinger vedrørende ikke-automatiske fremførsler fra regnskabsåret 2001

2.5. Overførsler af bevillinger inden for EUGFL, Garantisektionen

2.6. Overførsler fra eller til den monetære reserve

B. Ordningen med forskud og direkte betalinger

2.7. Forskud til medlemsstaterne

2.8. Direkte betalinger

3. BUDGETGENNEMFØRELSEN

A. Indledning

3.1. Gennemførelse af budgettet

3.2. Virkningen af udviklingen i kursen euro/dollar

3.3. Dobbeltkurs

3.4. Agromonetære beslutninger

B. Analyse af budgetgennemførelsen efter kapitel

3.5. Indledning

3.6. AFSNIT B1-1 - Vegetabilske produkter

3.7. KAPITEL B1-2 - Animalske produkter

3.8. AFSNIT B1-3 - Tilknyttede udgifter

3.9. AFSNIT B1-40 - Landdistrikternes udvikling

3.10. Udgifternes fordeling efter økonomisk art

C. Specifikke aktiviteter

3.11. Levering af levnedsmidler fra interventionslagre til de socialt dårligst stillede personer i Fællesskabet

3.12. Kapitel B1-33 - Veterinær- og plantesundhedsforanstaltninger

3.13. Fiskeri

3.14. Oplysningskampagner

3.15. Forbrugsfremmende foranstaltninger

4. KONTROLAKTIVITETER

4.1. Integreret forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS)

4.2. Overensstemmelse med IFKS

4.3. Kontrolkontorer for olivenolie

4.4. Medfinansiering af øget kontrol

4.5. Anvendelse af forordning (EF) nr. 4045/89 (ex post-kontroller)

5. REGNSKABSAFSLUTNING

5.1. Generelt

5.2. Regnskabsafslutning i forbindelse med den nye procedure for regnskabsafslutning

5.3. Regnskabsmæssig regnskabsafslutning for regnskabsåret 2001

5.4. Søgsmål, der er anlagt ved EF-Domstolen mod beslutninger om regnskabsafslutning

6. FORBINDELSER TIL EF-PARLAMENTET OG REVISIONSRETTEN

6.1. Forbindelser til EF-parlamentet

6.2. Forbindelser til Revisionsretten

7. LISTE OVER GRUNDREGLERNE FOR EUGFL, GARANTISEKTIONEN, OG DERES UDFORMNING I 2002

7.1. Generelt/Forskudsordning

7.2. Kontrolbestemmelser

7.3. Regnskabsafslutning

7.4. Offentlig oplagring

Bilagene til den 32. finansberetning udgør et særskilt dokument, der foreligger på fransk i papirudgave hos GD AGRI eller på GD AGRI's websted.

1. BUDGETPROCEDURE

1.1. Aftale på topmødet i Berlin og budgetdisciplin

Topmødet i Berlin den 24.-25. marts 1999 mundede ud i forslagene om Agenda 2000. Desuden blev forordningen om budgetdisciplin vedtaget i 2000 og trådte i kraft den 1. oktober 2000.

Der erindres om, at man i konklusionerne på topmødet i Berlin fastholdt den landbrugsretningslinje, som Kommissionen havde foreslået (idet den blev udvidet med foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne, veterinærforanstaltninger, førtiltrædelsesinstrumentet på landbrugsområdet (SAPARD) og det beløb, der står til rådighed for landbruget som led i tiltrædelsen), men indførte udgiftslofter under landbrugsretningslinjen.

Det drejer sig i virkeligheden om to årlige underlofter for perioden 2000 til 2006, ét for de traditionelle markedsudgifter (underudgiftsområde 1a) og ét for udgifter til udvikling af landdistrikterne (underudgiftsområde 1b). Disse lofter blev fastlagt på et niveau svarende til de udgifter, der forventes efter vedtagelsen af Agenda 2000. Det vil sige, at de nye lofter ligger på niveau med de forventede udgifter, og at der ikke er nogen frimargen for uforudsete situationer, der kan opstå, som det ofte var tilfældet førhen. Disse lofters niveau er anført i nedenstående tabel:

Finansielle overslag EU-15 (i mio. EUR, løbende priser)

>TABELPOSITION>

Konklusionerne på topmødet i Berlin blev fulgt op af Parlamentets og Rådets vedtagelse af:

- en ny Interinstitutionel aftale om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren, de finansielle overslag (lofterne) og budgetproceduren, som medtager disse konklusioner og giver Kommissionen formel mulighed for til efteråret at fremlægge en ændringsskrivelse til det foreløbige budgetforslag for det kommende år, så der i budgetoverslagene tages hensyn til den seneste udvikling.

- en ny forordning om budgetdisciplin [Rådets forordning (EF) nr. 2040/2000 om budgetdisciplin, EFT L 244 af 29.9.2000, s. 27], hvor det bl.a. er fastsat, at underloft 1a og 1b, der er fastsat i de finansielle overslag, skal overholdes og bevillingerne holde sig inden for disse lofter ved alle lovgivningsinitiativer, der tages i forbindelse med den fælles landbrugspolitik. For at overholde beløbet i underudgiftsområde 1a (Garantisektionens traditionelle udgifter) kan Rådet beslutte at justere udgiftsniveauet for de støtteforanstaltninger, der skal gælde fra begyndelsen af det næste produktionsår i de enkelte berørte sektorer. Kommissionen fremlægger sammen med FBF en analyse af afvigelserne mellem de oprindelige overslag og de faktiske udgifter i de foregående regnskabsår, og den gennemgår situationen på mellemlang sigt. Til beregning af budgetskønnene ved udarbejdelsen af budgettet, ændringsskrivelsen eller et ændrings- og tillægsbudget (ÆTB) anvender Kommissionen generelt den gennemsnitlige dollarkurs, der blev konstateret i det seneste kvartal. Endelig vil den monetære reserve blive nedbragt til 250 mio. EUR i 2002 og vil blive afskaffet fra regnskabsåret 2003.

1.2. Foreløbigt budgetforslag (FBF)

FBF for 2002 blev udfærdiget af Kommissionen og foreslået budgetmyndigheden i maj 2001. De samlede bevillinger, der blev foreslået for EUGFL, Garantisektionen, androg 46 221,8 mio. EUR, heraf 41 626,8 mio. EUR til underudgiftsområde 1a (365,2 mio. EUR under loftet på 41 992 mio. EUR) og 4 595 mio. EUR til underudgiftsområde 1b (dvs. lig med loftet).

1.3. Budgetforslaget

Rådet vedtog budgetforslaget for 2002 i juli 2001. Det nedsatte bevillingerne i underudgiftsområde 1a med 200 mio. EUR generelt og fjernede den foreslåede særlige reserve på 1 mia. EUR, der var beregnet til supplerende markeds- og veterinærforanstaltninger i forbindelse med BSE og mund- og klovesyge. De samlede bevillinger til EUGFL, Garantisektionen, androg således 45 021,8 mio. EUR, hvoraf 40 426,8 mio. EUR var til underudgiftsområde 1a, og 4 5950,0 mio. var til underudgiftsområde 1b.

1.4. Ændringsskrivelse

Ultimo oktober 2001 vedtog Kommissionen ændringsskrivelse nr. 2/2002 til FBF. I denne ændringsskrivelse blev der taget hensyn til udviklingen i landbrugskonjunkturerne, udviklingen på oksekødsmarkedet samt til udryddelsen af BSE/mund- og klovesyge og også til den seneste landbrugslovgivning. Disse overvejelser medførte et krav om 44 250,8 mio. EUR, der resulterede i en nedsættelse af kravene på 1 971 mio. EUR sammenlignet med FBF-kravene, og som omfattede et beløb på 39 655,8 mio. EUR i underudgiftsområde 1a, der lå under loftet, og på 4 595,0 mio. EUR i underudgiftsområde 1b, som var lig med loftet.

1.5. Vedtagelse af budgettet for 2002

Efter en mægling mellem de tre institutioner ser budgettet for 2002 ud som følger:

- til underudgiftsområde 1a: i forbindelse med kravene i ændringsskrivelse nr. 2/2002 blev der besluttet en stigning på 4,5 mio. EUR bestående af 2,5 mio. EUR til særlig støtte til biavl og på 2 mio. EUR til styrkelse af offentlighedens bevidsthed om den fælles landbrugspolitik. Bevillingerne beløber sig til 39 660,08 mio. EUR, hvilket er 2 331,9 mio. under det underloft, der blev fastsat i Berlin,

- til underudgiftsområde 1b: bevillingerne på 4 595,0 mio. EUR, som Kommissionen havde anmodet om, blev bevilliget; disse bevillinger svarer til loftet.

Desuden blev der afsat 250 mio. EUR til den monetære reserve, der kun kan anvendes i tilfælde af udsving i forholdet euro/dollar efter bestemmelserne i artikel 9, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 2040/2000 om budgetdisciplin.

2. LIKVIDITET OG FORVALTNING AF BEVILLINGERNE

A. Forvaltning af bevillingerne

2.1. Disponible bevillinger i regnskabsåret 2002

De bevillinger, der i sidste ende blev disponible for regnskabsåret, androg 44 255,08 mio. EUR (når der ses bort fra den monetære reserve på 250 mio. EUR). Budgetmyndigheden godkendte en ikke-automatisk fremførsel af bevillinger fra 2001 til 2002 til et beløb på 99 mio. EUR (jf. pkt. 2.2.3).

2.2. Udnyttelse af de disponible bevillinger i regnskabsåret 2002

2.2.1. Budgettransaktioner

Nedenstående tabel viser den detaljerede situation for budgettransaktionerne i regnskabsåret 2002:

i EUR

1. Disponible bevillinger - normale bevillinger - ikke automatisk overførte bevillinger

2. Forpligtelser

- for udgifter afholdt af medlemsstaterne af de normale bevillinger

- for udgifter afholdt af medlemsstaterne af de ikke automatisk overførte bevillinger

- for direkte betalinger Forpligtelser i alt

3. Konteringer

- for udgifter afholdt af medlemsstaterne af de normale bevillinger

- for udgifter afholdt af medlemsstaterne af de ikke automatisk overførte bevillinger

- for direkte betalinger Konteringer i alt

4. Bevillinger, der skal fremføres automatisk

- for udgifter afholdt af medlemsstaterne af de normale bevillinger

- for udgifter afholdt af medlemsstaterne af de ikke automatisk overførte bevillinger

- for direkte betalinger Bevillinger, der skal fremføres automatisk, i alt

5. Bevillinger, der ikke skal fremføres automatisk

6. Annullerede bevillinger (= 1 - 2 - 5) // 44 255 080 000,00 99 000 000,00 42 858 918 892,28 99 000 000,00 259 039 299,12 43 216 958 191,40 42 858 918 892,28 99 000 000 27 863 255,39 42 985 782 147,67 0,00 0,00 231 176 043,73 231 176 043,73 83 892 329,00 1 053 229 479,60

2.2.2. Bevillinger, der skal fremføres automatisk

De bevillinger, der skal fremføres automatisk, udgør forskellen mellem forpligtelserne og konteringerne. I dette regnskabsår andrager de et beløb på 231,176 mio. EUR svarende til de bevillinger, som Kommissionen indgik forpligtelser for med henblik på udgifter, som den selv afholder direkte, og som endnu ikke er betalt ved regnskabsårets afslutning.

2.2.3. Bevillinger, der ikke skal fremføres automatisk

I henhold til artikel 9 og 149 i Rådets finansforordning nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 har Kommissionen truffet beslutning om en ikke-automatisk fremførsel af bevillinger fra regnskabsåret 2002 til regnskabsåret 2003 til et samlet beløb på 83,89 mio. EUR. Det drejer sig om:

- 34,576 mio. EUR til konto B01-332 "Nødfonden for dyresygdomme og andre sygdomme hos dyr, som frembyder en fare for folkesundheden",

- 4,571 mio. EUR til konto B01-400 "Investeringer i landbrugsbedrifter",

- 32,256 mio. EUR til konto B01-4050 "Miljøvenligt landbrug (ny ordning)",

- 6,49 mio. EUR til konto B01-4080 "Fremme af tilpasningen og udviklingen af landdistrikterne, vigtigste foranstaltninger i tilknytning til landbrugssektoren"

- 5,999 mio. EUR til konto B01-4081 "Fremme af tilpasningen og udviklingen af landdistrikterne, andre foranstaltninger".

2.3. Bevillinger, der er fremført automatisk fra regnskabsåret 2001 til regnskabsåret 2002

Nedenstående tabel viser samlet udnyttelsen af disse fremførte bevillinger i regnskabsåret 2002:

i EUR

1. Fremførte forpligtelser

- for udgifter afholdt af medlemsstaterne - for direkte betalinger Forpligtelser i alt

2. Frigørelser af fremførte bevillinger

- for udgifter afholdt af medlemsstaterne - for direkte betalinger Frigørelser i alt

3. Betalinger

- for udgifter afholdt af medlemsstaterne - for direkte betalinger Konteringer i alt

4. Annullerede bevillinger (= 1 + 2 - 3) - for udgifter afholdt af medlemsstaterne - for direkte betalinger Annullerede fremførte bevillinger i alt // - 585 917 004,50 585 917 004,50 - (3 095 719,78) (3 095 719,78) - 534 771 970,15 534 771 970,15 - 48 049 314,57 48 049 314,57

2.4. Bevillinger vedrørende ikke-automatiske fremførsler fra regnskabsåret 2001

I henhold til artikel 7, stk. 3, i finansforordningen af 21. december 1977 anmodede Kommissionen Budgetmyndigheden om ikke-automatisk fremførsel af bevillinger fra regnskabsåret 2001 til regnskabsåret 2002 til et samlet beløb på 99 mio. EUR. Det drejer sig om 82 mio. EUR til konto B01-4050 "Miljøvenligt landbrug (ny ordning)" og 17 mio. EUR til konto B01-4070 "Skovbrug (ny ordning, artikel 31)". Der blev indgået forpligtelser i 2002 for det samlede bevillingsbeløb.

2.5. Overførsler af bevillinger inden for EUGFL, Garantisektionen

Budgetmyndigheden godkendte i 2002 overførsel fra kapitel til kapitel nr. 56/02:

- fra kapitel B01-12 olivenolie (-25,0 mio. EUR), B01-14 spindplanter og silkeorme (-120,0 mio. EUR), B01-15 frugt og grønsager (-80,0 mio. EUR), B01-21 oksekød (-960,0 mio. EUR), B01-22 fåre-, lamme og gedekød (100,0 mio. EUR), B01-23 svinekød, æg, fjerkrækød og andre foranstaltninger vedrørende animalske produkter (-35,0 mio. EUR), B01-31 fødevarehjælp (-42,0 mio. EUR), B01-39 andre foranstaltninger (-100,0 mio. EUR),

- til kapitel B01-10 markafgrøder (+700,0 mio. EUR), B01-13 tørret foder og bælgplanter (+7,0 mio. EUR), B01-18 andre sektorer eller vegetabilske produkter (+5,0 mio. EUR), B1-20 mælk og mejeriprodukter (+472,0 mio. EUR), B1-37 afslutning af tidligere regnskabsår og nedsættelse/suspension af forskud under kapitel B1-10 til B1-39 (+278,0 mio. EUR).

2.6. Overførsler fra eller til den monetære reserve

Dollarens gennemsnitlige paritet i regnskabsåret var lavere end den paritet, der blev lagt til grund ved udarbejdelsen af budgettet for 2002, hvilket påførte EUGFL, Garantisektionen, anslåede ekstraudgifter på 33 mio. EUR i regnskabsåret 2002. Da ekstraudgifterne var lavere end fribeløbet på 100 mio. EUR som omhandlet i artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2040/2000, blev der ikke foretaget nogen overførsel fra den monetære reserve. Ekstraudgifterne kunne dog finansieres over budgetbevillingerne i afsnit 1 til 3 i EUGFL, Garantisektionen, for 2002.

B. Ordningen med forskud og direkte betalinger

2.7. Forskud til medlemsstaterne

2.7.1. Ordningen med månedlige forskud på konteringen

I artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 1258/1999 af 17. maj 1999 om finansiering af den fælles landbrugspolitik [1] er det fastsat, at Kommissionen træffer beslutning om de "månedlige forskud på konteringen af de udgifter, som de godkendte betalingsorganer har afholdt". Forskuddene udbetales til medlemsstaterne i begyndelsen af den anden måned efter de udbetalende organers afholdelse af udgifterne.

[1] EFT L 160 af 26.6.1999, s. 103.

Det drejer sig ikke om forskud i ordets snævreste betydning, men snarere om refusion af udgifter, som medlemsstaterne allerede har afholdt. Udtrykket "forskud" understreger disse udbetalingers foreløbige karakter: forskuddene beregnes på grundlag af de månedlige regnskaber, som medlemsstaterne fremsender. Disse udgifter vil definitivt blive konteret efter kontrol på stedet i de følgende regnskabsår (jf. afsnit IV: Regnskabsafslutning).

De betalinger, som medlemsstaterne foretog fra den 16.10.2001 til den 15.10.2002, er underlagt forskudsordningen. Det drejer sig om mere end 99 % af de udgifter, som EUGFL, Garantisektionen, finansierer. For restens vedkommende foretager Kommissionen direkte betalinger i forbindelse med et begrænset antal foranstaltninger.

2.7.2. Beslutninger om forskud for regnskabsåret 2002

I regnskabsåret 2002 vedtog Kommissionen 12 beslutninger om månedlige forskud (bilag 4 i bilagene til finansberetningen).

Der blev i december 2002 vedtaget et supplerende forskud, som skulle tilpasse de ydede forskud til de samlede udgifter, der kan konteres regnskabsåret.

2.7.3. Nedsættelse og suspension af forskuddene

I 2002 blev der korrigeret et beløb på -53,1 mio. EUR i forbindelse med forskuddene til medlemsstaterne. De forskellige kategorier af korrektioner er anført i de følgende punkter.

a. Nedsættelse af forskuddene som følge af manglende overholdelse af betalingsfristerne

I medfør af artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 2040/2000 om budgetdisciplin [2] konstaterede EUGFL's tjenestegrene, at visse medlemsstater ikke altid overholdt de betalingsfrister, der i EF-reglerne er fastsat for udbetaling af støtten til støttemodtagerne.

[2] EFT L 244 af 26.9.2000, s. 27.

Betalingsfristerne blev indført for dels at sikre støttemodtagerne i alle medlemsstater lige behandling og for dels at undgå, at støtten på grund af betalingsforsinkelsen ikke længere har den forventede økonomiske virkning. Hvis de forskellige udbetalende organer havde frihed til at foretage betalingerne, når det passer dem bedst administrativt, ville det desuden ikke være muligt at overholde budgetdisciplinen.

På grund af overskridelserne af fristerne besluttede Kommissionen tre gange i forbindelse med de månedlige forskud at nedsætte disse med et samlet beløb på 52,34 mio. EUR.

b. Nedsættelse af forskuddene som følge af manglende opkrævning af tillægsafgiften for mælk for produktionsåret 2001/02

Under gennemgangen af de udgifter, der blev anmeldt for regnskabsåret 2002, blev det konkluderet, at to medlemsstater ikke havde opkrævet den samlede tillægsafgift for produktionsåret 2001/02 efter artikel 5, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 536/93.

Kommissionen besluttede i medfør af artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 2040/2000 at nedsætte forskuddene til de pågældende medlemsstater med 0,733 mio. EUR.

c. Korrektioner for offentlig oplagring

Indførelsen i 2002 af den nye e-FAUDIT-applikation medførte en betydelig forbedring i medlemsstaternes beregning, anmeldelse og kontrol af udgifter til offentlig oplagring. Det var derfor ikke nødvendigt at foretage korrektioner i forbindelse med denne ordning i 2002.

2.8. Direkte betalinger

I visse tilfælde foretager Kommissionen direkte betalinger til de erhvervsdrivende. Det drejer sig om betalinger for veterinær- og plantesundhedsforanstaltninger (kapitel 33) samt betalinger for visse foranstaltninger, der ikke har karakter af traditionelle markedsforanstaltninger, men som tager sigte på at udvide mulighederne for afsætning af produkter bl.a. af olivenolie og spindhør, aktioner til bekæmpelse af svig, foranstaltninger til fremme af kvaliteten og foranstaltninger til forskning i tobak.

Bilag 5 viser de nærmere tal for direkte betalinger.

3. BUDGETGENNEMFØRELSEN

A. Indledning

3.1. Gennemførelse af budgettet

Udnyttelsen af bevillingerne til EUGFL, Garantisektionen, for regnskabsåret 2002 var på 43 216,8 mio. EUR, dvs. 97,4 % af budgetbevillingerne under konto B1. Udgifterne var ca. 1 137,3 mio. EUR under budgetbevillingerne. Tabel 6 i bilaget viser status for anvendelsen af 2002-budgetbevillingerne efter kapitel.

For underudgiftsområde 1a beløb budgetbevillingerne sig til 39 660,1 mio. EUR, mens gennemførelsen heraf beløb sig til 38 867,4 mio. EUR, dvs. 98,0 % af budgetbevillingerne under dette underudgiftsområde. Med undtagelse af budgetafsnittet om vegetabilske produkter, hvor der var tale om overforbrug af bevillingerne, var der underforbrug i afsnittene vedrørende animalske produkter og tilknyttede udgifter. For underudgiftsområde 1b beløb budgetbevillingerne sig til 4 694,0 mio. EUR, mens gennemførelsen heraf beløb sig til 4 349,4 mio. EUR, dvs. 92,70 % af budgetbevillingerne under dette underudgiftsområde.

3.2. Virkningen af udviklingen i kursen euro/dollar

For en væsentlig del af eksportrestitutionerne for landbrugsprodukter, bl.a. for korn, ris og sukker samt for visse interne støtteordninger såsom støtte til fremstilling af stivelse, støtte til den kemiske industris anvendelse af sukker og støtte til bomuld, fastlægges budgetbevillingerne i forhold til afvigelsen mellem EU-priserne i euro og de forventede verdenspriser, som normalt udtrykkes i dollar.

Ved udarbejdelsen af det foreløbige budgetforslag i april 2001 blev den paritet, som oprindeligt var valgt ved opstillingen af budgetoverslagene for 2002, fastsat til 1 EUR = 0,92 USD (gennemsnitsparitet for januar, februar og marts 2001) i overensstemmelse med artikel 8, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2040/2000. Da Kommissionen herefter vedtog en ændringsskrivelse til det foreløbige budgetforslag i slutningen af oktober 2001 vedrørende landbrugsudgifterne, blev pariteten sat ned til 1 EUR = 0,89 USD (gennemsnittet for juli, august og september 2001). Pariteten 1 EUR = 0,89 USD blev den endelige budgetparitet, som blev anvendt til opstillingen af budgetoverslagene for 2002.

I løbet af de første ni måneder af referenceperioden for beregning af dollarkursens indvirkning (august 2001 til april 2002) blev der for de månedlige gennemsnitskurser ikke registreret udsving på mere end 2,5 % i forhold til den endelige paritet, som blev brugt til opstillingen af budgetoverslagene for 2002. Efter april faldt dollaren imidlertid betydeligt, og kursen for juli nåede et gennemsnit på 1 EUR = 0,99 USD og oversteg således budgetpariteten med ca. 11 %.

På grund af dollarens fald i forhold til budgetpariteten er de anslåede ekstraudgifter for regnskabsåret 2002 for EUGFL, Garantisektionen således på 33 mio. EUR for regnskabsåret 2002. Da disse ekstraudgifter er lavere end fribeløbet på 100 mio. EUR som omhandlet i artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2040/2000, kan der ikke foretages nogen overførsel fra den monetære reserve. Ekstraudgifterne kan dog finansieres over budgetbevillingerne i afsnit 1 til 3 i EUGFL, Garantisektionen, for 2002.

3.3. Dobbeltkurs

Dobbeltkurserne medførte betydeligt lavere udgifter end i de foregående år. Afskaffelsen af de grønne kurser har resulteret i, at dobbeltkursens virkning er ophørt i eurozonen. Virkningen af dobbeltkursen for de medlemsstater, der ikke er med i eurozonen, anslås til en besparelse på ca. 30 mio. EUR for regnskabsåret 2002.

3.4. Agromonetære beslutninger

Eftersom der i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 2799/98 kun sker udligning for revalueringer før den 1. januar 2002 for valutaer, der ikke deltager i eurosamarbejdet, blev der ikke fastsat nogen ny agromonetær støtte i 2002. Den agromonetære ordning er udløbet.

De betalinger, der foretages i henhold til den agromonetære ordning (kapitel 39), vedrører tidligere fastsat støtte.

B. Analyse af budgetgennemførelsen efter kapitel

3.5. Indledning

I regnskabsåret 2002 blev landbrugsreformforanstaltningerne under Agenda 2000 iværksat for de forskellige produkter under den fælles landbrugspolitik.

Udgifterne til hovedafgrøder udgør en vigtig del af de samlede udgifter for EUGFL, Garantisektionen. Siden reformen i 1992 er den direkte støtte til producenterne blevet dominerende i sektorens udgifter. Det blev konstateret, at budgetudgifterne efter en begyndelsesperiode, hvor de steg fra 1994 i takt med reformens gradvise indførelse, nåede en relativ stabilitet mellem 1997 og 1999.

Siden da er markafgrøderne trådt ind en ny fase af reformen med vedtagelsen af landbrugsafsnittet i Agenda 2000. Med beslutningerne i forbindelse med Agenda 2000 blev interventionsprisen for korn stærkt nedsat for at tilnærme den til verdensmarkedsprisen. Det heraf følgende indkomsttab for producenterne opvejes af en hektarstøtte. Oliefrø, proteinplanter og frø af ikkespindhør og fra 2001 spindhør og hamp udgør også en del af denne ordning for direkte støtte med en støttesats differentieret efter produkttype i en overgangsperiode.

Støtten omfatter fire former:

- støtte til mindre producenter, der udbetales uden forpligtelse til jordudtagning,

- støtte til store producenter, der har pligt til at foretage jordudtagning,

- en supplerende støtte til producenter af hård hvede,

- jordudtagning (obligatorisk og frivillig jordudtagning).

For høståret 2001/02 er reformen Agenda 2000 for hovedafgrøder i al korthed kendetegnet ved følgende elementer:

- for korn sænkes interventionsprisen gradvist (101,31 EUR/t for produktionsåret 2001/02) sideløbende med den gradvise forhøjelse af den direkte hektarstøtte

- for oliefrø skal grundbeløbet for udbetaling af direkte støtte pr. ha gradvist bringes på niveau med grundbeløbet for korn og jordudtagning

- for hård hvede forbliver det faste supplement til hektarstøtten uændret

- for proteinplanter formindskes betalingen pr. t udbytte

- i områder uden majsavl var arealer med græs til ensilage også omfattet af hektarstøtte

- mindsteprisen pr. t blev formindsket for kartoffelstivelse

- i Finland og visse områder i Sverige blev der udbetalt et fast supplement for oliefrø og korn

- arealbetalingerne for hør og hamp blev rettet ind efter arealbetalingerne for oliehør

- satsen for obligatorisk jordudtagning blev fastsat til 10 %, hvilket førte til en kornhøst på ca. 198 mio. t.

Sektoren for mælk og mejeriprodukter er den tredjestørste sektor set ud fra Garantisektionens udgifter. Sektoren for mælk og mejeriprodukter er en af dem, som Rådet i Berlin (marts 1999) besluttede en reform af. Det drejer sig hovedsagelig om en nedsættelse af interventionspriserne med 15 % over tre år fra 2005/06 parallelt med indførelsen af en udligningsstøtte, der udbetales direkte til producenterne fra kalenderåret 2005. Denne reform havde ingen virkning på budgettet for regnskabsåret 2002.

I 2002 udgjorde udgifterne til oksekød 16,4 % af udgifterne for EUGFL, Garantisektionen, og oksekødssektoren er den næststørste budgetmæssigt set. Agenda 2000-reformen forhøjede eller indførte visse former for direkte støtte i denne sektor som udligning for nedsættelse af de institutionelle priser.

I de følgende afsnit præsenteres en analyse af udgifterne for EUGFL, Garantisektionen, sammenlignet med budgetbevillingerne for 2002.

3.6. AFSNIT B1-1 - Vegetabilske produkter

Indledning

Bevillingerne for dette budgetafsnit beløb sig til 27 349,0 mio. EUR, mens betalingerne beløb sig til ca. 27 686,3 mio. EUR, dvs. en gennemførelsesgrad på 101,2 % af budgetbevillingerne. Dette overforbrug af bevillinger skyldtes primært betalingerne til markafgrøder (budgettets kapitel B1-10), mens der for alle andre kapitler var tale om underforbrug (jf. nærmere oplysninger i tabel 6 i bilaget).

KAPITEL B1-10 - MARKAFGRØDER

mio. EUR

>TABELPOSITION>

Status for sektoren

Den samlede kornproduktion for produktionsåret 2001/02 kom op på ca. 198 mio. t mod 213 mio. t det foregående produktionsår. I regnskabsåret 2002 blev det indenlandske kornforbrug anslået til ca. 189 mio. t, dvs. en stigning på 3 mio. t sammenholdt med det foregående år. Eksporten faldt imidlertid i løbet af året til ca. 17,5 mio. t mod 28,6 mio. t det foregående år, mens beholdningerne på offentligt lager med ca. 7,9 mio. t var højere.

Intervention

Alt i alt øgedes interventionslagrene i løbet af regnskabsåret 2002 fra ca. 6,7 mio. t ved årets begyndelse til ca. 7,9 mio. t ved årets slutning. Dette dækkede imidlertid over ret store forskelle i lagerniveauerne for de enkelte kornsorter. Der blev gjort yderligere indhug i lagrene af hvede fra 0,66 mio. t ved årets begyndelse til ca. 0,43 mio. t ved årets slutning. I samme periode voksede lagrene af byg fra 2,2 til 2,4 mio. t, og for rug fortsatte tendensen fra de foregående år med en stigning fra 3,8 til 5,0 mio. t. De oplagrede mængder af majs og sorghum var ubetydelige.

Interventionsopkøbene kom op på ca. 4,4 mio. t, mens salget var på 2,7 mio. t mod de oprindelige skøn i budgettet for 2002 på henholdsvis 8,0 mio. t og 6,4 mio. t.

Som følge heraf resulterede de lavere betalinger til tekniske udgifter til offentlig oplagring af korn i et underforbrug af bevillinger på 2002-budgettet på 64,0 mio. EUR.

Internationale markeder

Udviklingstendenserne på de internationale landbrugsmarkeder var noget blandede i 2002. De internationale priser på de fleste kornsorter steg mærkbart i den første del af året, men svækkedes hen imod årets slutning, da flere lande, som traditionelt ikke eksporterer, udnyttede deres seneste gode høst og faldet i eksportforsyninger fra de traditionelle eksportlande til at stille en større del af deres produktionsoverskud til rådighed til eksport.

EU's korneksport faldt voldsomt i 2002. Eksporten af blød hvede blev anslået til ca. 8,0 mio. t mod de 15,0 mio. t, der var lagt til grund i 2002-budgettet, eksporten af byg kom op på 6,0 mio. t mod 8,5 mio. i 2002-budgettet, og endelig beløb eksporten af andre kornsorter sig til 2,5 mio. t mod de 2,6 mio. t, der var lagt til grund i budgettet. Dette fald skyldtes virkningerne af den øgede konkurrence fra tredjelandes eksport, og især republikkerne i det tidligere Sovjetunionen, og den samlede effekt heraf var ikke blot, at EU's korneksport faldt, men at EU's import af korn blev næsten fordoblet i forhold til den samme periode i 2001.

Disse dæmpende virkninger på EU's eksportmængde blev yderligere forstærket af euroens stigning i forhold til den amerikanske dollar. Efter euroens historisk lave niveauer over for den amerikanske dollar i 2001, blev den noget styrket i årets løb, og pariteten var gennemsnitligt for det år på 1 EUR = 0,91 USD sammenholdt med det niveau på 1 EUR = 0,89 USD, der var lagt til grund for opstillingen af budgettet for 2002. Der var ikke forudsat eksportrestitutioner for blød hvede i budgettet for 2002, men ved regnskabsårets slutning blev disse restitutioner alligevel indført, selv om de lå på et lavt niveau. Samtidig blev restitutionerne i 2002-budgettet for byg forhøjet fra 19,3 EUR/t til 26,7 EUR/t, mens restitutionerne for havre blev forhøjet fra 26,0 EUR/t til 34,7 EUR/t.

Som følge heraf var der tale om et overforbrug af bevillingerne på 2002-budgettet på 19,0 mio. EUR til betaling af eksportrestitutioner.

Markafgrøder og vejrforholdene

Vejrmæssigt fik landbrugsåret 2002 en god start, idet betingelserne for klargøring af markerne og såning af vintersæd i efteråret 2001 kunne ske under næsten optimale betingelser, der generelt var langt mere gunstige end det foregående år. Efterårsperioden endte med nogle unormalt kolde uger i hele Europa i december 2001 og januar 2002, hvilket gav anledning til en vis bekymring for frostskader, men de efterfølgende betingelser i vintersæsonen var generelt gunstige, idet temperaturerne generelt lå højere end gennemsnittet, hvilket skabte en gunstig periode for forberedelserne af såningen af forårsafgrøder.

I løbet af foråret 2002 var de klimatiske forhold som helhed tilfredsstillende for dyrkning af afgrøder og landbrugsaktiviteter. Den Iberiske Halvø, Syditalien (med undtagelse af Mezzogiorno, Sicilien og Sardinien) og Grækenland fik gode regnmængder, så vandreserverne blev delvis fyldt op med deraf følgende potentielle indvirkninger på produktionen af hård hvede. Højere temperaturer end normalt i slutningen af april og maj fremskyndede udviklingen af afgrøderne, især i Central- og Nordeuropa.

I Middelhavsområderne førte en bølge af meget høje temperaturer i juni imidlertid til en hurtigere vækst i sommerafgrøderne, men gav samtidig alvorlig tørke i Syditalien. Endvidere blev situationen generelt værre i juli og august med megen regn i mange centraleuropæiske medlemsstater, især i Tyskland og Østrig. Dette resulterede i mættede jorder og oversvømmelser, hvilket hæmmede høsten af halmgivende kornsorter eller forårsagede lokale skader på mange områder og førte til tab af høst og græsningsarealer.

Med henblik på at afhjælpe landbrugernes vanskelige situation i disse områder besluttede Kommissionen i slutningen af august gennem Kommissionens forordninger (EF) nr. 1519/2002 og nr. 1535/2002 at fremrykke 50 % af arealbetalingerne og betalingerne for udtagning af jord til markafgrøder (for produktionsåret 2002/03) i visse regioner af Tyskland og Italien til 2002-budgettet i stedet for at udbetale dem i regnskabsåret 2003. Denne udgift, der ikke var forudsat i budgettet for 2002, beløb sig til ca. 847,0 mio. EUR.

Som følge heraf beløb betalingerne til arealstøtte og jordudtagning sig til 18 040 mio. EUR, hvilket betød et overforbrug af budgetbevillingerne på 769 mio. EUR.

Andre interventioner end oplagring af korn

Der blev betalt udligningsstøtte og præmier for kartoffelstivelse, produktionsrestitutioner for stivelse samt støtte til portugisiske kornproducenter for mindre mængder end dem, der var lagt til grund i 2002-budgettet.

Som følge heraf var der tale om et underforbrug af budgetbevillingerne på 51 mio. EUR til disse interventioner.

Der var tale om et overforbrug af dette kapitels samlede bevillinger på ca. 674,0 mio. EUR.

KAPITEL B1-11 - SUKKER

mio. EUR

>TABELPOSITION>

Den mængde sukker på ca. 2,5 mio. t, der blev eksporteret med restitutioner, var lidt lavere sammenlignet med det niveau på 2,7 mio. t, som var lagt til grund i 2002-budgettet for produktionsåret 2001/02.

Som følge heraf var der et underforbrug af bevillingerne på 2002-budgettet på 22,0 mio. EUR til betaling af eksportrestitutioner.

Dog var de mængder, der blev betalt restitutioner for til den kemiske industris sukkerforbrug, højere og lå på ca. 0,36 mio. t for produktionsåret 2001/02 sammenlignet med det niveau på 0,33 mio. t, som var lagt til grund ved opstillingen af 2002-budgettet.

Som følge heraf var der tale om et overforbrug af budgetbevillingerne for 2002 på 18,0 mio. EUR til betaling af restitutioner for den kemiske industris brug af sukker.

Når der tages hensyn til budgetgennemførelsen for de øvrige ordninger under dette kapitel, var der et underforbrug af de samlede bevillinger hertil på ca. 5,0 mio. EUR.

KAPITEL B-12 - OLIVENOLIE

mio. EUR

>TABELPOSITION>

I forbindelse med produktionsstøtte til olivenolie betalte medlemsstaterne ca. 56,0 mio. EUR i restbeløb for tidligere produktionsår, der ikke var forudsat i budgettet for 2002. Samtidig betalte medlemsstaterne ikke den samlede forfaldne støtte for produktionsåret 2000/01 til et beløb på ca. 89,0 mio. EUR.

Som følge heraf førte betalingerne af produktionsstøtte til olivenolie til et underforbrug af budgetbevillingerne for 2002 på 34,0 mio. EUR.

Når der tages hensyn til budgetgennemførelsen for de øvrige ordninger under dette kapitel, var der et underforbrug af de samlede bevillinger hertil på ca. 37,0 mio. EUR.

KAPITEL B1-13 - TØRRET FODER OG BÆLGPLANTER

mio. EUR

>TABELPOSITION>

Med henblik på at begrænse budgetudgifterne er produktionsstøtten til tørret foder underlagt et stabiliseringssystem. Der kan maksimalt ydes støtte til en garantimængde på 4,412 mio. t, og her er både indregnet kunsttørret foder og soltørret foder. Hvis denne maksimale garantimængde overskrides, nedsættes støtten tilsvarende. 2002-budgettet blev opstillet ud fra den hypotese, at der i produktionsåret 2001/02 skulle produceres en mængde på 4,700 mio. t med et nedslag på 6,2 % i støttesatsen. De mængder, der blev produceret i produktionsåret, var imidlertid lavere og lå på ca. 4,421 mio. t, hvilket gav en nedsættelse på 0,3 % mod de 6,2 %, der var lagt til grund i budgettet for 2002.

Støttesatsen for den producerede mængde var i dette produktionsår derfor højere end den, der var forudsat i 2002-budgettet, og de samlede udgifter til denne ordning var derfor 4,0 mio. EUR højere.

Når der tages hensyn til budgetgennemførelsen for de øvrige ordninger under dette kapitel, var der et overforbrug af de samlede bevillinger hertil på ca. 3,0 mio. EUR.

KAPITEL B1-14 - SPINDPLANTER OG SILKEORME

mio. EUR

>TABELPOSITION>

Med henblik på at begrænse stigningen i produktionen og de deraf følgende udgifter er støtten til bomuld underlagt et stabiliseringssystem. Hvis den maksimale garantimængde på 1 031 000 t, som er fastsat til 782 000 t for EL og 249 000 t for E, overskrides, nedsættes støtten i det land, der er ansvarligt for overskridelsen.

Den samlede produktion for produktionsåret 2001/02 på ca. 1,6 mio. t var højere end det, der lå til grund for opstillingen af 2002-budgettet (1,4 mio. t). I Spanien var den faktiske produktion på ca. 0,34 mio. t lidt over niveauet på 0,31 mio. t, der lå til grund for opstillingen af budgettet for 2002. I Grækenland var den faktiske produktion på ca. 1,25 mio. t betydeligt over niveauet på 1,09 mio. t, der lå til grund for opstillingen af budgettet for 2002. Disse højere produktionstal førte til en mere end proportional stigning i stabiliseringsnedslagene, der gælder for støttesatsen. Som følge af stabiliseringssystemet gav overskridelsen af den maksimale garantimængde ikke anledning til ekstra udgifter.

Støtteniveauet for bomuld bestemmes også af forskellen mellem målprisen på bomuld (1 063 EUR/t) og den faktisk verdensmarkedspris (ca. 185 EUR/t), der viste sig at være lavere end det niveau, der var regnet med, da budgettet for 2002 blev udarbejdet (ca. 204 EUR).

Disse faktorer førte til, at støttesatsen for Grækenland blev fastsat til et lavere niveau end det niveau, der lå til grund for opstillingen af 2002-budgettet. Derfor var udgifterne til bomuldssektoren i Grækenland lavere i forhold til de bevillinger, som var afsat i budgettet.

Som følge heraf beløb betalingerne til bomuldsstøtte sig til 804,0 mio. EUR, og underforbruget på budgettet blev på 130,0 mio. EUR.

Når der tages hensyn til budgetgennemførelsen for de øvrige ordninger under dette kapitel, var der tale om et underforbrug af de samlede bevillinger hertil på ca. 140,0 mio. EUR.

KAPITEL B1-15 - FRUGTER OG GRØNSAGER

mio. EUR

>TABELPOSITION>

Friske frugter og grønsager

De tidlige skøn viser en meget marginal stigning i frugtproduktionen for 2002 (med 0,6 % i forhold til 2001), mens produktionen af grønsager i al væsentlighed forblev uforandret i forhold til niveauerne det foregående år. Hvad angår priser på markafgrøder, blev der registreret stigninger for grønsager (en stigning på 8,5 %) og for frugt (en stigning på 7 %).

Som følge af denne gunstige markedssituation blev tilbagekøb af frugt og grønsager sat betydeligt ned i forhold til de mængder, der blev lagt til grund for udarbejdelsen af budgettet for 2002.

Som følge heraf beløb betalingerne til finansiel udligning for de mængder frugt og grønsager, der blev trukket tilbage fra markedet, sig til 61,0 mio. EUR, og der var således tale om et underforbrug af budgetbevillingerne på 82,0 mio. EUR.

Med hensyn til bananer blev der produceret en mængde i 2001 på ca. 5 % under det niveau, der blev lagt til grund for opstillingen af budgettet for 2002. Produktionen for 2002 forventes ligeledes at blive ca. 7 % lavere end det niveau, som blev lagt til grund for opstillingen af budgettet for 2002. De deraf følgende høje markedspriser førte til en lavere støttesats (-21 %) for bananer i 2001 sammenlignet med den sats, der lå til grund for 2002-budgettet.

Som følge heraf beløb betalingerne til bananstøtte sig til 212,0 mio. EUR, og underforbruget af budgetbevillingerne blev således på 90,0 mio. EUR.

For nødder betales der støtte til planer for kvalitetsforbedringer. På baggrund af vedtagelsen af nye regler for denne sektor besluttede Rådet at forlænge de planer, der er ved at udløbe, med endnu et år.

Som følge heraf beløb betalingerne til nødder sig til 97,0 mio. EUR, og overforbruget af budgetbevillingerne blev således på 52,0 mio. EUR.

Forarbejdede frugter og grønsager

For tørrede druer blev der udbetalt støtte til mindre arealer end forudsat i budgettet for 2002.

Som følge heraf beløb betalingerne til tørrede druer sig til 113,0 mio. EUR, og underforbruget af budgetbevillingerne blev således på 14,0 mio. EUR.

Med hensyn til forarbejdede citrusfrugter blev forarbejdningsstøtten udbetalt til større mængder appelsiner og klementiner i det daværende produktionsår 2001/02 sammenlignet med de mængder, der var forudsat i 2002-budgettet. Endvidere ville der i henhold til dette budget blive udbetalt 50,0 mio. EUR som restbeløb fra forarbejdningsstøtten for de foregående produktionsår. Disse betalinger beløb sig i sidste instans til 63,0 mio. EUR.

Som følge heraf beløb betalingerne til forarbejdningsstøtte til citrusfrugter sig til 265,0 mio. EUR, og overforbruget af budgetbevillingerne blev således på 34,0 mio. EUR.

Når der tages hensyn til budgetgennemførelsen for de øvrige ordninger under dette kapitel, skete der et underforbrug af de samlede bevillinger hertil på ca. 99,0 mio. EUR.

KAPITEL B1-16 - PRODUKTER FRA VINSEKTOREN

mio. EUR

>TABELPOSITION>

Status for sektoren

Den samlede vinproduktion for produktionsåret 2001/02 kom op på ca. 158,0 mio. hl mod 176,0 mio. hl i det foregående produktionsår. I regnskabsåret 2002 var det indenlandske vinforbrug på ca. 125,0 mio. hl mod de 127,0 mio. hl, der lå til grund for 2002-budgettet. Eksporten var på 11,6 mio. hl, dvs. omtrent på niveau med de 12,0 mio. hl, der var lagt til grund for 2002-budgettet. Den industrielle anvendelse og destillation kom op på 35,0 mio. hl mod de 37,7 mio. hl, der var lagt til grund for 2002-budgettet. Der var 3,6 mio. hl alkohol på offentligt lager, hvilket var meget mere end de ca. 2,2 mio. hl, der var forudsat i 2002-budgettet.

Destillation

Nedsættelsen af vinproduktionen førte til, at der kun var 12,0 mio. hl konsumalkohol til destillation i stedet for de 13,0 mio. hl, som var lagt til grund for 2002-budgettet. Den mængde på 8,0 mio. hl, der er afsat til krisedestillation svarer til den mængde, som er forudsat i 2002-budgettet. Forsinkelser i gennemførelse af krisedestillationerne førte imidlertid, især i Frankrig, til et underforbrug af budgettet for denne foranstaltning med 16,0 mio. EUR og en efterfølgende forskydning af udgifterne fra budgettet for 2002 til budgettet for 2003. Derimod var udgifterne til obligatorisk destillation af biprodukter fra vinfremstillingen lidt højere som følge af betalinger på ca. 7,0 mio. EUR for produktionsåret 2000/01, der ikke var forudset, da budgettet for 2002 blev udarbejdet. Endelig var mængden (ca. 15,0 mio. hl) af vin og druemost på privat lager større end oprindelig forudsat i budgettet for 2002 (13,5 mio. hl), hvilket resulterede i større udgifter til interventioner i form af oplagring af vin og druemost på 5,5 mio. EUR.

I alt beløb betalingerne til intervention for produkter fra vinsektoren sig til 489,0 mio. EUR, hvilket giver et underforbrug af budgetbevillingerne på 3,8 mio. EUR.

Intervention

Den mindre destillationsmængde førte til mindre mængder alkohol på offentligt lager i løbet af indeværende regnskabsår. For regnskabsåret 2002 var alkohollagrene ved årets begyndelse på ca. 2,2 mio. hl, mens lagrene ved årets slutning var på ca. 3,6 mio. hl. Køb og salg for året var henholdsvis på ca. 2,1 og 0,4 mio. hl, hvilket var lavere end de mængder, der var lagt til grund for budgettet for 2002. Endelig var støtten til privat oplagring af alkohol med -2,7 mio. EUR lidt lavere, fordi de involverede mængder alkohol var lidt lavere, ca. 0,98 mio. hl, mod den mængde på 1,04 mio. hl, der var lagt til grund for budgettet for 2002.

Som følge heraf beløb betalingerne til oplagring af alkohol sig til 261,0 mio. EUR, og underforbruget af budgetbevillingerne blev således på 23,0 mio. EUR.

Anvendelse af most

De anvendte mængder most var lavere end de mængder, der var lagt til grund for 2002-budgettet.

Som følge heraf beløb støtten til anvendelse af most sig til 141,0 mio. EUR, og underforbruget af budgetbevillingerne blev således på 12,0 mio. EUR.

Når der tages hensyn til budgetgennemførelsen for de øvrige ordninger under dette kapitel, var der et underforbrug af de samlede bevillinger hertil på ca. 43,0 mio. EUR.

KAPITEL B1-17 - TOBAK

mio. EUR

>TABELPOSITION>

Med henblik på at bringe produktionen under kontrol sætter den fælles markedsordning grænser for præmiebeløbet gennem et kvotesystem, som etableres separat for hver sort og hver medlemsstat. For 2001-høsten var det justerede kvoteloft på ca. 0,344 mio. t for råtobak. Betalingerne af tobakspræmien for høsten i 2001 foretages i regnskabsåret 2002. Der var et underforbrug af 2002-budgettet på ca. 18,0 mio. EUR, fordi EL, B og P ikke betalte alle de anslåede forfaldne tobakspræmier inden afslutningen af regnskabsåret.

2002-budgettet omfattede bevillinger på 15,0 mio. EUR til Fællesskabsfonden for forskning og oplysning, og udgifterne hertil beløb sig til ca. 12,0 mio. EUR, hvilket således førte til et underforbrug på 3,0 mio. EUR.

Når der tages hensyn til budgetgennemførelsen for de øvrige ordninger under dette kapitel, skete der et underforbrug af de samlede bevillinger hertil på ca. 20,0 mio. EUR.

KAPITEL B1-18 - ANDRE SEKTORER ELLER VEGETABILSKE PRODUKTER

mio. EUR

>TABELPOSITION>

Frø

Der var et underforbrug af 2002-budgettet for frø på ca. 11,0 mio. EUR, fordi DK og F ikke betalte hele den anslåede forfaldne støtte inden afslutningen af regnskabsåret.

Ris

Der ser ud til at være et overforbrug på 2002-budgettet for eksportrestitutioner for ris, fordi visse medlemsstater fejlagtigt havde anmeldt eksportrestitutioner for fødevarehjælp inkl. ris i dette budgetkapitel i stedet for at anmelde dem korrekt under budgettets kapitel 32.

Når der tages hensyn til budgetgennemførelsen af de øvrige ordninger under dette kapitel, var der tale om et overforbrug af de samlede bevillinger hertil på ca. 3,0 mio. EUR.

3.7. KAPITEL B1-2 - Animalske produkter

Indledning

Bevillingerne til dette budgetkapitel beløb sig til 10 859,6 mio. EUR, mens betalingerne beløb sig til ca. 10 118,7 mio. EUR, dvs. en udnyttelsesgrad på 93,2 % af budgetbevillingerne. Dette underforbrug skyldtes primært betalingerne for oksekød og fårekød (kapitel B1-21 og B1-22 i budgettet), mens der var et overforbrug vedrørende kapitel B1-20 om mælk (jf. tabel 6 i bilaget for nærmere oplysninger).

KAPITEL B1-20 - MÆLK OG MEJERIPRODUKTER

mio. EUR

>TABELPOSITION>

Status for sektoren

Den samlede smørproduktion i 2002 var på næsten 1,93 mio. t mod 1,86 mio. t det foregående produktionsår. I 2002 blev det indenlandske forbrug af smør anslået til ca. 1,72 mio. t, dvs. på det niveau, der var lagt til grund for 2002-budgettet. Heraf var eksporten på ca. 0,2 mio. t, hvilket også var på nogenlunde samme niveau som det, der var lagt til grund for 2002-budgettet. Der var 0,17 mio. t smør på offentligt lager, hvilket var meget mere end de ca. 0,03 mio. t, der var forudsat i 2002-budgettet.

Derimod var den samlede produktion af skummetmælkspulver i 2002 på ca. 1,04 mio. t mod 0,95 mio. t det foregående produktionsår. I 2002 blev det indenlandske forbrug af skummetmælkspulver anslået til ca. 0,86 mio. t, dvs. på det niveau, der var lagt til grund for 2002-budgettet. Heraf var eksporten på ca. 0,09 mio. t, hvilket er et langt lavere niveau end de 0,21 mio. t, der var lagt til grund for 2002-budgettet. Der var 0,15 mio. t skummetmælkspulver på offentligt lager, hvilket var meget mere end de ca. 0,01 mio. t, der var forudsat i 2002-budgettet.

I løbet af 2002 blev markedssituationen for mejeriprodukter både inden for og uden for Fællesskabet betydeligt værre sammenlignet med de mere gunstige forudsætninger, der blev lagt til grund ved opstillingen af budgettet for 2002. Efter det mærkbare prisfald i andet halvår af 2001 var EU-smørpriserne relativt vigende i hele 2002 og holdt sig tæt på 90-92 % af interventionsprisen året igennem og noget under prisniveauet de foregående år. Gennemsnitspriserne på skummetmælkspulver i EU lå ved årets begyndelse lige over interventionsprisen. Prisfaldet i slutningen af 2001 fortsatte imidlertid ind i 2002 på baggrund af den betydelige produktionsstigning, og gennemsnitspriserne nåede først i slutningen af maj et minimum på ca. 2,4 % under interventionsprisen. Priserne blev først varigt bedre fra september og frem, idet gennemsnitspriserne generelt bevægede sig op over interventionsprisen i årets sidste del, hvor den eksterne efterspørgsel efter EU-mælkepulver steg som reaktion på den lave, tørkeramte produktion i Australien.

Internationale markeder

De internationale priser på mejeriprodukter faldt det meste af året, men rettede sig noget i sidste del af 2002. Priserne på mælkepulver udviste den største stigning, mens smør- og ostepriserne steg mindre bemærkelsesværdigt. Ikke desto mindre holdt priserne på alle mejeriprodukter sig noget under niveauet fra tolv måneder tidligere.

Som følge heraf skulle eksportrestitutionssatserne for mejeriprodukter øges betydeligt (med undtagelse af restitutioner for ost) sammenlignet med de niveauer, der var lagt til grund for 2002-budgettet. Denne stigning modvirkede den faldende eksport af mejeriprodukter, idet eksporten af skummetmælkspulver, ost og andet faldt, mens eksporten af smør og butteroil holdt sig mere eller mindre stabilt sammenlignet med de hypoteser, der lå til grund for 2002-budgettet.

Som følge heraf beløb betalingerne til eksportrestitutioner sig til 1 160,0 mio. EUR, og overforbruget af budgetbevillingerne blev således på 183,0 mio. EUR.

Intervention

Interventionslagrene af både skummetmælkspulver og smør voksede betydeligt i løbet af 2002.

Interventionslagrene af skummetmælkspulver, der var blevet helt afviklet i oktober 2000 og havde været det i hele 2001, begyndte at vokse igen i marts 2002 og voksede kraftigt, indtil de nåede et niveau på lige under 0,15 mio. t ved udgangen af september 2002. Dette opkøbsniveau var ikke forudsat i budgettet for 2002.

Som følge heraf beløb betalingerne til offentlig oplagring af skummetmælkspulver sig til 86,0 mio. EUR. Der var ikke afsat bevillinger til denne foranstaltning i budgettet for 2002.

Interventionsopkøbene af smør steg også betydeligt i 2002 med ca. 0,16 mio. t mod den mængde på 0,02 mio. t, der var lagt til grund for 2002-budgettet. Interventionssalget holdt sig på det niveau, der var forudsat i 2002-budgettet, dvs. på ca. 0,03 mio. t. Derfor voksede interventionslagrene af smør fra lige under 0,03 mio. t ved årets begyndelse til et niveau på 0,17 mio. t ved udgangen af regnskabsåret 2002.

Som følge heraf beløb betalingerne til offentlig oplagring af smør sig til 300,0 mio. EUR, og overforbruget af budgetbevillingerne til denne ordning blev således på 297,0 mio. EUR.

Tillægsafgiften blev opkrævet for en mælkemængde på ca. 0,42 mio. t mod en mængde på 0,1 mio. t, der var lagt til grund for 2002-budgettet.

Indtægterne under tillægsafgiften for mælk beløb sig følgelig til -150,0 mio. EUR mod de -36,0 mio. EUR, der lå til grund for 2002-budgettet. Forskellen mellem disse to beløb svarer til et fald i udgifterne på 114,0 mio. EUR.

Når der tages hensyn til budgetgennemførelsen af de øvrige ordninger under dette kapitel, var der tale om et overforbrug af de samlede bevillinger hertil på ca. 448,0 mio. EUR.

KAPITEL B1-21 - OKSEKØD

mio. EUR

>TABELPOSITION>

Status for sektoren

Landbruget var i 2002 især præget af et bemærkelsesværdigt opsving i kvægavlssektoren efter de seneste udbrud af BSE og mund- og klovesyge, idet der skete en betydelig stigning i oksekødsforbruget, og priserne i sektoren steg med over 6 % i gennemsnit.

Oksekødsproduktionen var i 2002 stadig stærkt påvirket af de seneste års turbulens. Det ser ud til, at de lave priser, der gjorde sig gældende på markedet fra efteråret 2000 og varede ved i det meste af 2001, i en atmosfære af usikkerhed i forbindelse med en svag og ustabil efterspørgsel har ført til et efterfølgende fald i produktionskapaciteten. Hertil kom, at de særlige foranstaltninger, som blev besluttet i juni 2001 for at stabilisere markedet, yderligere mindskede produktionsincitamenterne. Som følge heraf ventes oksekødsproduktionen i 2002 at blive på 7,6 mio. t, hvilket er en stigning på blot 2,9 % i forhold til sidste års niveau og stadig er ca. 3 % under niveauet i 1999. I 2002 rettede oksekødsforbruget sig kraftigt, idet det samlede indenlandske forbrug af oksekød anslås til ca. 7,3 mio. t, dvs. på et lidt højere niveau end den hypotese på 7,0 mio. t, der lå til grund for 2002-budgettet. Eksporten var på ca. 0,56 mio. t sammenlignet med 0,62 mio. t, der var grundlaget for 2002-budgettet. I forbindelse med oksekød var der 0,22 mio. t slagtevægt på offentligt lager, hvilket var meget mindre end de ca. 0,54 mio. t, der var forudsat i 2002-budgettet.

Det internationale marked

På de internationale kødmarkeder faldt de samlede priser i 2002 som et resultat af de stigende forsyningsniveauer. Det var en meget positiv udvikling, at der skete et opsving i kødeksporten fra de kriseprægede niveauer det foregående år, da handelsrestriktioner som følge af udbruddene af BSE og mund- og klovesyge nærmest standsede EU-eksporten af kødprodukter i 2001.

På baggrund af disse internationale forhold blev eksportrestitutionerne sat op. Men de faktisk eksporterede mængder blev på ca. 0,56 mio. t mod den mængde på 0,62 mio. t, der var lagt til grund for 2002-budgettet.

Som følge heraf beløb betalingerne til eksportrestitutioner sig til 387,0 mio. EUR, og underforbruget af budgetbevillingerne blev således på 101,0 mio. EUR.

Intervention

I budgettet for 2002 var det forudsat, at produktionen af oksekød for året ville blive på 7,72 mio. t, mens den faktiske produktion blev på ca. 7,6 mio. t. Denne faktor førte sammen med opsvinget i forbruget til, at mindre mængder oksekød blev sendt til offentlig oplagring. Mens oksekødslagrene ved årets begyndelse var på ca. 0,23 mio. t slagtevægt, dvs. ca. det niveau, der var forudsat i 2002-budgettet, kom opkøb af oksekød ved intervention kun op på 0,020 mio. t i stedet for det niveau på 0,32 mio. t, der var lagt til grund i budgettet. Interventionssalget var med 0,025 mio. lidt højere end den mængde på 0,018 mio., der var forudsat i budgettet. Derfor var slutlagrene på ca. 0,22 mio. t slagtevægt, hvilket var meget mindre end de ca. 0,54 mio. t, der var forudsat i 2002-budgettet. Som følge heraf var de tekniske og finansielle omkostninger til offentlig oplagring og især udgifterne til lagernedskrivninger meget lavere sammenholdt med det niveau, der var lagt til grund for 2002-budgettet.

Som følge heraf beløb betalingerne til offentlig oplagring sig til 100,0 mio. EUR, og underforbruget af budgetbevillingerne blev således på 420,0 mio. EUR.

Præmieordninger

Antallet af præmieberettigede dyr, som var forudsat i 2002-budgettet, var baseret på det antal dyr, der faktisk blev udbetalt præmie for i 2001. Derfor resulterede færre dyr til ordningen for kreaturer på over 30 måneder i Det Forenede Kongerige i et underforbrug af budgettet for 2002 på 148,0 mio. EUR, mens der var et underforbrug af betalingerne under opkøb til destruktion og særlige opkøbsordninger på ca. 136,0 mio. EUR. Endvidere blev der kun udbetalt præmie for 17 mio. slagtede fuldvoksne kreaturer (ca. 72 % af loftet) i stedet for de 20,1 mio. kreaturer, der var lagt til grund for 2002-budgettet, hvilket førte til et underforbrug på 159,0 mio. EUR. På den anden side førte det lavere antal præmieberettigede dyr til en stigning i udbetalingerne til ekstensiveringspræmien på grund af en stigning i antallet af dyr, der var berettigede til den højeste præmiesats. Som følge heraf beløb betalingerne til ekstensiveringspræmien sig til 943,0 mio. EUR mod det beløb på 891,0 mio. EUR, der var lagt til grund for budgettet.

Derfor beløb alle præmiebetalingerne sig til 6 611,0 mio. EUR, og underforbruget af budgetbevillingerne blev således på 482,0 mio. EUR.

Når der tages hensyn til budgetgennemførelsen for de øvrige ordninger under dette kapitel, var der tale om et underforbrug af de samlede bevillinger hertil på ca. 1 023,0 mio. EUR.

KAPITEL B1-22 - FÅREKØD OG GEDEKØD

Mio. EUR

>TABELPOSITION>

Privat oplagring til fårekød

Ifølge budgettet skulle ca. 5 000 t fårekød oplagres privat i løbet af 2002. Efterhånden viste det sig at blive ca. 140 t.

Som følge heraf beløb betalingerne til privat oplagring af fårekød sig til 0,2 mio. EUR, og underforbruget af budgetbevillingerne blev således på 7,8 mio. EUR.

Moderfårs- og gedepræmier

Den moderfårspræmie, der betales til producenterne, dækker forskellen mellem den institutionelle pris og det aritmetiske gennemsnit af markedspriserne, der registreres over produktionsåret. For produktionsåret 2001 var den faktiske gennemsnitlige markedspris på 4 116,8 EUR/t i forhold til beløbet på 4 000 EUR/t, der blev lagt til grund for 2002-budgettet. Dette førte til, at der blev fastsat et lavere præmieniveau end ellers på 8,949 EUR/får og 7,159 EUR/ged sammenholdt med de satser på henholdsvis 10,779 EUR/får og 8,623 EUR/ged, som blev lagt til grund for 2002-budgettet. Endvidere blev antallet af præmieberettigede moderfår og geder nedskrevet lidt til 70,7 mio. stykker sammenlignet med de 72,7 mio. stykker, der blev lagt til grund for 2002-budgettet. Den faste moderfårs- og gedepræmie i ugunstigt stillede områder og bjergområder blev fastsat til 6,641 EUR/får og 6,977 EUR/ged for produktionsåret 2001. Antallet af moderfår og -geder, der var berettigede til den faste præmie blev ligeledes nedskrevet til 56,4 mio. stykker sammenholdt med de 57,3 mio. stykker, der var lagt til grund for 2002-budgettet.

Som følge heraf beløb betalingerne til moderfårs- og gedepræmier sig til 554,0 mio. EUR, og underforbruget af budgetbevillingerne blev således på 111,0 mio. EUR.

Når der tages hensyn til budgetgennemførelsen for de øvrige ordninger under dette kapitel, var der tale om et underforbrug af de samlede bevillinger hertil på ca. 120,0 mio. EUR.

KAPITEL B1-23 - SVINEKØD, ÆG, FJERKRÆ OG ANDRE FORANSTALTNINGER VEDRØRENDE ANIMALSKE PRODUKTER

mio. EUR

>TABELPOSITION>

Eksportrefusioner for svinekød

I budgettet for 2002 var der oprindelig forudsat en eksport på ca. 0,27 mio. t ferske eller frosne svinekroppe eller udskæringer til en gennemsnitlig refusionssats på 100 EUR/t. På grund af markedsvilkårene blev refusionssatsen sat til 0 i regnskabsåret 2002. Da der også er tale om pølser og konserves, var de mængder, der faktisk blev eksporteret med restitutioner, på ca. 0,07 mio. t sammenholdt med 0,17 mio. t, der var lagt til grund ved opstillingen af budgettet for 2002. Den tilsvarende gennemsnitlige refusionssats blev sat til 268 EUR/t sammenlignet med satsen på 250 EUR/t, der blev lagt til grund for 2002-budgettet.

Som følge heraf beløb betalingerne til eksportrestitutioner for svinekød sig til 27,0 mio. EUR, og underforbruget af budgetbevillingerne blev således på 43,0 mio. EUR.

Eksportrestitutioner for æg og fjerkrækød

Eksporten af æg var mindre og lå på ca. 0,08 mio. t mod de 1,0 mio. t, der var lagt til grund for 2002-budgettet. Eksportrefusionerne for æggeprodukter lå på et lavere niveau end det, der lå til grund for 2002-budgettet. Eksporten af kyllinger var ligeledes mindre og lå på ca. 0,23 mio. t mod de 0,29 mio. t, der var lagt til grund for 2002-budgettet. Eksportrefusionssatsen for andre kyllingeprodukter, der var sat til ca. 260 EUR/t lå på et højere niveau end satsen på 245 EUR/t, der lå til grund for 2002-budgettet.

Som følge heraf beløb betalingerne til eksportrestitutioner for æg og fjerkrækød sig til 77,0 mio. EUR, og underforbruget af budgetbevillingerne blev således på 1,0 mio. EUR.

Særlig støtte til biavl

Betalingerne til finansiering af forbedringsprogrammer for produktion og afsætning af honning beløb sig til 14,3 mio. EUR mod de 16,5 mio. EUR, der var lagt til grund for 2002-budgettet.

Som følge heraf var der et underforbrug af budgetbevillingerne på 2,0 mio. EUR.

Når der tages hensyn til budgetgennemførelsen for de øvrige ordninger under dette kapitel, var der tale om et underforbrug af de samlede bevillinger hertil på ca. 44,0 mio. EUR.

KAPITEL B1-26 - DEN EUROPÆISKE GARANTIFOND FOR FISKERIET

mio. EUR

>TABELPOSITION>

Se også kommentarer til gennemførelsen af dette kapitel under pkt. 3.13.

3.8. AFSNIT B1-3 - Tilknyttede udgifter

Indledning

Bevillingerne til dette afsnit af budgettet beløb sig til 1 426,6 mio. EUR, mens gennemførelsen heraf resulterede i betalinger på 1 062,4 mio. EUR, dvs. der var et underforbrug på 364,2 mio. EUR. Dette underforbrug kunne for det meste tilskrives kapitel B1-33 om veterinær- og plantesundhedsforanstaltninger.

KAPITEL B1-30 - RESTITUTIONER FOR VISSE VARER FREMSTILLET VED FORARBEJDNING AF LANDBRUGSPRODUKTER

mio. EUR

>TABELPOSITION>

Inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb

Budgettet for 2002 indeholdt ikke noget beløb under post B1-309 til inddrivelser af uretmæssigt udbetalte beløb. Der blev imidlertid inddrevet i alt -4,1 mio. EUR under dette punkt.

Når der tages hensyn til budgetgennemførelsen for de øvrige ordninger under dette kapitel, var der tale om et underforbrug af de samlede bevillinger hertil på ca. 5,0 mio. EUR.

KAPITEL B1-31 - FØDEVAREPROGRAMMER

mio. EUR

>TABELPOSITION>

Der har for alle ordninger været et underforbrug af bevillingerne til dette kapitel.

Underforbruget i forbindelse med uddelingen af landbrugsprodukter til de fattige i Fællesskabet skyldtes, at visse medlemsstater som EL, P og FIN ikke uddelte alle mængder af landbrugsprodukter i henhold til den godkendte plan for 2002. Nærmere oplysninger om den gratis uddeling af landbrugsprodukter kan ses under pkt. 3.11.

Med hensyn til restitutioner i forbindelse med fødevarehjælp skyldtes underforbruget, at der var et underforbrug for ris, hvor eksporten beløb sig til ca. 0,002 mio. t ris som fødevarehjælp mod den mængde på 0,06 mio. t, der var lagt til grund i 2002-budgettet. Endvidere blev restitutionerne for udførsel af ris i form af fødevarehjælp fra IT fejlagtigt anmeldt under budgetkonto B1-1850.

Underforbruget for skolemælk skyldtes, at der blev uddelt ca. 0,32 mio. t mælk i skoler mod de 0,35 mio. t, der var lagt til grund for 2002-budgettet.

Når der tages hensyn til budgetgennemførelsen af de øvrige ordninger under dette kapitel, var der tale om et underforbrug af de samlede bevillinger hertil på ca. 63,0 mio. EUR.

KAPITEL B1-32 - PROGRAMMER TIL FORDEL FOR DE FJERNTLIGGENDE OMRÅDER OG ØERNE I DET ÆGÆISKE HAV

Mio. EUR

>TABELPOSITION>

Der var i varierende grad underforbrug for alle programmer til fordel for de fjerntliggende områder sammenlignet med bevillingerne, der var lagt til grund i 2002-budgettet.

Til "fiskeriprogrammet" for de fjerntliggende områder afsatte Budgetmyndigheden bevillinger på 14,9 mio. EUR til kapitel B0-40 i 2002-budgettet om "reserver", fordi Rådets forordning (EF) nr. 1587/98 herom skulle udløbe den 31. december 2001. Kommissionen havde i mellemtiden fremsat et forslag om at forlænge denne ordning et år. Rådet vedtog dette forslag den 25. marts 2002 under Rådets forordning (EF) nr. 579/2002. Når der blev afholdt udgifter under dette program, blev det besluttet ikke at finansiere dem ved at overføre bevillingerne fra kapitel B0-40 til budgetartikel B1-324. Derfor blev de udgifter, medlemsstaterne afholdt under denne ordning på 10,7 mio. EUR finansieret ved at overføre de nødvendige bevillinger fra andre artikler i dette kapitel. Det er grunden til, at der er et overforbrug på denne artikel, som dog ikke er reelt.

Når der tages hensyn til budgetgennemførelsen af de øvrige ordninger under dette kapitel, var der tale om et underforbrug af de samlede bevillinger hertil på ca. 29,0 mio. EUR.

KAPITEL B1-33 - VETERINÆR- OG PLANTESUNDHEDSFORANSTALTNINGER

Mio. EUR

>TABELPOSITION>

Se også kommentarer til gennemførelsen af dette kapitel under pkt. 3.12.

KAPITEL B1-36 - KONTROL OG FOREBYGGELSE EUGFL, GARANTISEKTIONEN

mio. EUR

>TABELPOSITION>

Dette kapitel omfatter foranstaltninger, der gennemføres med henblik på at styrke kontroller på stedet og forbedre kontrolsystemerne for at begrænse risikoen for svig og uregelmæssigheder, der skader Fællesskabets budget. For alle ordninger i dette kapitel var der tale om underforbrug.

Hvad angår betalingerne til disse kontrol- og forebyggelsesforanstaltninger indgik de berørte medlemsstater (med undtagelse af fortegnelsen over vindyrkningsarealer, hvor Kommissionen foretog udbetalingerne) udgifter for omkring 27,5 mio. EUR.

Dette medførte, at medlemsstaternes betalinger til kontrol og forebyggelse var omkring 18,0 mio. EUR lavere end bevillingerne på 2002-budgettet.

Hvad angår Fællesskabets direkte udbetalinger til kontrol og forebyggelse, ydede Kommissionen direkte finansiering til foranstaltninger i størrelsesordenen 5,2 mio. EUR i forhold til beløbet på 12,1 mio. EUR, som var afsat på 2002-budgettet.

Dette medførte, at de direkte udbetalinger til kontrol og forebyggelse var omkring 7,0 mio. EUR lavere end bevillingerne på 2002-budgettet.

Under hensyntagen til budgetgennemførelsen for resten af ordningerne under dette kapitel var der tale om et underforbrug på omkring -26 mio. EUR af de samlede bevillinger.

Jf. også pkt. 4.

KAPITEL B1-37 - AFSLUTNING AF TIDLIGERE REGNSKABSÅR OG NEDSÆTTELSE / SUSPENSION AF FORSKUD UNDER KAPITLER

mio. EUR

>TABELPOSITION>

Dette kapitel indeholder beløb, der er krediteret budgettet for EUGFL, Garantisektionen, gennem korrektioner ved afslutning af tidligere regnskabsår samt gennem nedsættelse/suspension af forskud.

Med hensyn til afslutningen af tidligere regnskabsår svarede beløbene, som medlemsstaterne har krediteret budgettet for EUGFL, Garantisektionen, til de finansielle korrektioner, som er medtaget i de fire beslutninger om regnskabsafslutning, Kommissionen vedtog i løbet af 2002: Kommissionen beslutning 2002/144/EF, 2002/523/EF, 2002/461/EF og 2002/524/EF. Det samlede beløb for korrektionerne var på -182,0 mio. EUR i forhold til det anslåede beløb på -400,0 mio. EUR, som var medtaget på 2002-budgettet, dvs. omkring 218,0 mio. EUR lavere end budgetbevillingerne.

Hvad angår nedsættelse/suspension af forskud var der oprindeligt indregnet et beløb på -100,0 mio. EUR under denne post på 2002-budgettet. Men i årets løb fjernede man et beløb på 53,0 mio. EUR fra medlemsstaternes forskud, dvs. omkring 47,0 mio. EUR under bevillingerne i henhold til budgettet.

I forhold til budgetoverslagene for dette kapitel var der tale om et underforbrug på omkring -265,0 mio. EUR.

Jf. også pkt. 5.

KAPITEL B1-38 - FORBRUGSFREMMENDE FORANSTALTNINGER

mio. EUR

>TABELPOSITION>

For alle forbrugsfremmende foranstaltninger under i dette kapitel var der tale om underforbrug.

For så vidt angår forbrugsfremmende foranstaltninger betalt af medlemsstaterne beløb betalingerne sig til omkring 12,0 mio. EUR i forhold til beløbet på 61,0 mio. EUR, som var afsat på 2002-budgettet. Dette skyldes, at der sidst i 2002 kun var godkendt ét nyt program i henhold til de nye regler, hvorved det kun fik begrænsede økonomiske konsekvenser for budgettet. De afholdte udgifter vedrørte hovedsagelig de gamle programmer og overgangsordningen for oksekød, som udløber snart.

Hvad angår Fællesskabets direkte betalinger til forbrugsfremmende foranstaltninger, ydede Kommissionen direkte finansiering til foranstaltninger i størrelsesordenen 5,1 mio. EUR forhold til beløbet på 14,3 mio. EUR, som var afsat på 2002-budgettet.

Hvad angår oplysning om den fælles landbrugspolitik beløb udgifterne til disse informationsforanstaltninger om den fælles landbrugspolitik sig til omkring 3,5 mio. EUR forhold til beløbet på 8,5 mio. EUR, som var afsat på 2002-budgettet.

Under hensyntagen til budgetgennemførelsen for resten af ordningerne under dette kapitel var der tale om et underforbrug på omkring -58,5 mio. EUR af de samlede bevillinger.

KAPITEL B1-39 - ANDRE FORANSTALTNINGER

mio. EUR

>TABELPOSITION>

Agromonetær støtte

Der var tale om et underforbrug af den agromonetære støtte på -105,2 mio. EUR som følge af Det Forenede Kongeriges beslutning om ikke at udnytte sine muligheder for at yde agromonetær støtte fuldt ud, navnlig med hensyn til anden og tredje tranche af støtten til producenter af oksekød, får og mælk.

Gennemførelsen af budgettet for de resterende ordninger under dette kapitel var kendetegnet af et underforbrug på omkring -102,0 mio. EUR i forhold til de samlede bevillinger.

3.9. AFSNIT B1-40 - Landdistrikternes udvikling

EUGFL, Garantisektionen, medfinansierer over bevillinger i underudgiftsområde 1b (forordning (EF) nr. 1257/1999) programmer for udvikling af landdistrikterne, der for fire foranstaltningers vedkommende (førtidspensionering, udligningsgodtgørelse, skovrejsning og miljøvenligt landbrug) omfatter hele Unionen og for seks andre foranstaltningers vedkommende (investeringer i landbrugsbedrifter, unge landbrugere, uddannelse, skovbrug, forarbejdning og afsætning, samt tilpasning og udvikling af landdistrikterne) anvendes uden for mål 1-områder (som finansieres af EUGFL, Udviklingssektionen).

I underudgiftsområde 1b blev der for perioden 2000-2006 afsat en bevilling på 32 907 mio. EUR. Denne bevilling blev fordelt på de medlemsstater, der skulle udarbejde programmer for udvikling af landdistrikterne.

De 15 medlemsstater har oprettet 89 programmer for udvikling af landdistrikterne, hvoraf 52 blev vedtaget ved Kommissionens beslutning i 2000, 35 i 2001 og de to resterende i 2002.

Den bevillingsramme, som budgetmyndigheden opførte på budgettet for 2002, androg 4 595 mio. EUR svarende til loftet for 2002 for underudgiftsområde 1b i de finansielle overslag for 2000-2006.

Dette beløb blev forhøjet med 99 mio. EUR, som var overført fra 2001 til 2002. Dermed androg de tilgængelige budgetmidler 4 694 mio. EUR.

Budgetgennemførelsen i 2002 androg 4 418,9 mio. EUR, der omfatter alle udgifter, der rent faktisk blev afholdt i forbindelse med de 87 programmer, svarende til 94,1 % af de tilgængelige midler. Dermed var der tale om et underforbrug på 275,1 mio. EUR i forhold til de disponible bevillinger på 4 694 mio. EUR, hvilket var i modsætning til medlemsstaternes overslag pr. 30. september 2001, i henhold til hvilke de disponible bevillinger blev overskredet med 195 mio. EUR.

Analysen af gennemførelsen for de enkelte budgetposter i 2002 set i forhold til de disponible bevillinger viser, at der hovedsagelig er tale om underforbrug for foranstaltninger vedrørende den nye ordning for ledsageforanstaltninger, navnlig skovrejsning og agromiljø og i mindre grad forædling og afsætning af landbrugsprodukter, etableringsstøtte til unge landbrugere, uddannelse, investeringer i landbrugsbedrifter samt tilskyndelse til udvikling af landdistrikter.

De foranstaltninger, der derimod langt overskred den oprindelige bevillingsramme, var de tidligere ordninger for ledsageforanstaltninger og i mindre grad udligningsgodtgørelser. Det blev derfor nødvendigt at foretage overførsler inden for kapitlet for at placere de disponible bevillinger på de områder, hvor der var et reelt behov for midler.

Dermed var det ikke muligt i 2002 at få systemet indkørt i tilstrækkelig grad, således at alle disponible bevillinger kunne udnyttes.

I forbindelse med diskussionen om fremførsel af ikke gennemførte bevillinger fra 2002 til 2003 er et beløb på 49,3 mio. EUR blevet fremført ved Kommissionens beslutning i henhold til bestemmelserne i artikel 149, stk. 3, i den nye finansforordning.

3.10. Udgifternes fordeling efter økonomisk art

Garantisektionens udgifter fordeler sig på to store kategorier: udgifter til restitutioner og såkaldte interventionsudgifter, under hvilke hovedsagelig hører direkte støtte, oplagring, tilbagekøb og lignende transaktioner samt andre udgifter. Hertil kommer udgifterne til udvikling af landdistrikterne, der hverken er anført under restitutioner eller interventioner. Bilag 14 til 16 viser de forskellige udgifter efter deres økonomiske art.

3.10.1. Restitutioner

Udgifterne til restitutioner androg 3 432,3 mio. EUR, dvs. 7,9 % af Garantisektionens samlede udgifter for regnskabsåret 2002, hvilket stort set svarede til niveauet i det foregående regnskabsår.

3.10.2. Direkte støtte

Udgifterne under "direkte støtte" androg 28 800,8 mio. EUR eller 84 % af de samlede interventions udgifter, som var på 34 275,2 mio. EUR. Disse udgjorde 67 % af EUGFL, Garantisektionens, samlede udgifter. Udgifter, der medtages under betegnelsen direkte støtte, defineres i bilaget til forordning (EF) nr. 1259/1999 af 17. maj 1999 (EFT L 160, s. 113). Det drejer sig hovedsagelig (listen er ikke udtømmende) om hektarstøtte og jordudtagning for hovedafgrøder, produktionsstøtte for olivenolie, hektarstøtte for hør, hamp, tørrede grøntsager, ris, tørrede druer, tobakspræmier, ammekøer, handyr, moderfår og geder samt agromonetær støtte.

3.10.3. Oplagring

Udgifterne til oplagring androg 1163,1 mio. EUR eller 3% af interventionsudgifterne. Mellem den 1. oktober 2000 og den 30. september 2001, hvor regnskaberne for offentlig oplagring blev lukket, udviklede mængderne og den bogførte værdi af produkter på offentlig lager sig på følgende måde. Lagrenes bogførte værdi steg fra 984,08 mio. EUR ved udgangen af regnskabsåret 2001 til 1 419,94 mio. EUR ved udgangen af regnskabsåret 2002.

Lagrene af korn og ris steg således fra 7,3 mio. t til 8,4 mio. t, lagrene af olivenolie forsvandt, lagrene af skummetmælkspulver steg fra 0 t til 0,15 mio. t og lagrene af smør fra 0,03 mio. t til 0,17 mio. t.

Lagrene af oksekød faldt fra 0,23 mio. t til 0,22 mio. t og var dermed stabile. Lagrene af alkohol øgedes fra 2,2 mio. hl til 3,5 mio. hl i regnskabsåret 2002.

Med hensyn til fordelingen af lagrenes bogførte værdi faldt korns og ris' andel, idet disse to produkter nu udgør hen ved 52 % af de oplagrede produkters samlede værdi efter at have udgjort 85 % af lagrene i 2000 og 67 % i 2001. De resterende 48 % fordeler sig på mælk og mejeriprodukter (30 %), oksekød (15 %) og alkohol (3 %).

Som hvert år siden 1988 foretog Kommissionens tjenestegrene en nedskrivning af værdien af de produkter, der er opkøbt ved offentlig intervention. Denne værdinedskrivning blev foretaget i to etaper: Ved opkøbet blev produkterne nedskrevet med mindst 70 % af det samlede forventede værditab. Ved udgangen af regnskabsåret evalueres lagret, og om nødvendigt foretages der en supplerende værdinedskrivning for at bringe produkternes bogførte værdi ned på den forventede salgspris. For regnskabsåret 2002 androg nedskrivningen ved opkøbet 239 924 mio. EUR og den supplerende nedskrivning ved regnskabsårets slutning 436 329 mio. EUR.

3.10.4. Udtagning af landbrugsarealer og indkomststøtte

Udgifterne til udtagning og indkomststøtte androg 831,9 mio. EUR eller 2,4 % af det samlede beløb til interventioner.

3.10.5. Andet

De andre udgifter til intervention androg 3 479,4 mio. EUR eller 10,2 % af det samlede beløb til interventioner. Under Andet henhører hovedsagelig udgifter, der ikke indgår i de foregående kategorier, eller hovedsagelig andre interventioner end udgifter til oplagring af sukker, producentstøtte for tørret foder, støtte til bomuld, producentorganisationernes driftsfonde, producentstøtte og udligningsgodtgørelse for at fremme forarbejdning af citrusfrugter, støtte til anvendelse af most til produkter henhørende under vinsektoren, støtte til anvendelse af skummetmælkspulver og foranstaltninger for smørfedt.

C. Specifikke aktiviteter

3.11. Levering af levnedsmidler fra interventionslagre til de socialt dårligst stillede personer i Fællesskabet

I vinteren 1986-87, der var særlig streng, indførte Fællesskabet et nødprogram for gratis uddeling i en begrænset periode af levnedsmidler til de socialt dårligst stillede personer i Fællesskabet.

Da dette nødprogram udløb, rejste der sig mange røster i Fællesskabet for at gøre denne type foranstaltning permanent. Kommissionen udarbejdede et forslag i denne retning til Rådet, der vedtog det i form af forordning (EØF) nr. 3730/87 om almindelige regler for levering til visse organisationer af levnedsmidler fra interventionslagre med henblik på uddeling til de socialt dårligst stillede personer i Fællesskabet [3]. Kommissionen vedtog en gennemførelsesforordning (forordning (EØF) nr. 3149/92 [4]) senest ændret ved forordning (EF) nr. 1921/2002 [5]).

[3] EFT L 352 af 15.12.1987, s. 1.

[4] EFT L 313 af 30.10.1992, s. 50.

[5] EFT L 293 af 29.10.2002, s. 9.

Siden da vedtager Kommissionen hvert år en uddelingsplan, hvor budgetmidlerne og de mængder produkter, der tildeles de forskellige medlemsstater, der deltager i denne aktion, fastlægges.

10 medlemsstater ønskede at deltage i denne aktion i 2002. Bevillingerne blev delt mellem dem efter en fordelingsnøgle, der afspejler antallet af dårligt stillede personer i hver medlemsstat. Der tages endvidere hensyn til et eventuelt betydeligt underforbrug i de tre foregående år.

Årsplanen udarbejdes efter høring af velgørenhedsorganisationerne på stedet. Den forvaltes på nationalt plan af den offentlige administration i de deltagende lande. Hver medlemsstat udpeger således de organisationer, der uddeler produkterne til de socialt dårligst stillede personer på dens område.

Denne aktion tillader endvidere, at hver deltagende medlemsstat forsyner sig med produkter, der er oplagret i en anden medlemsstat, når der ikke på dens eget område findes interventionslagre for et af de produkter, der er tildelt den i forbindelse med denne aktion.

For planen for 2002 (beslutning 2001/772/EF [6]) blev 196 mio. EUR fordelt mellem de medlemsstater, der deltager i aktionen, som vist i nedenstående tabeller.

[6] EFT L 290 af 7.11.2001, s. 5.

>TABELPOSITION>

Fordeling af producerede mængder pr. medlemsstat (plan for 2002)

>TABELPOSITION>

3.12. Kapitel B1-33 - Veterinær- og plantesundhedsforanstaltninger

Generelt om kapitlet

Kun 39,24 % af de disponible bevillinger på budgettet for 2002 blev udnyttet. 345 998 799 EUR af et samlet beløb på 569 500 000 EUR kunne ikke forpligtes. Men hvis fremførslen af bevillingerne til nødfonden medregnes, stiger udnyttelsesgraden til 45,31 % eller 258 077 530 EUR.

For at finansiere ekstraomkostningerne ved mund- og klovesygen, der hærgede i 2001 og navnlig i Det Forenede Kongerige, blev budgettet til nødfonden (konto B1-3320) fastsat til 400 000 000 EUR. Den lave troværdighed af oplysningerne om godtgørelser af driftsomkostningerne i forbindelse med bekæmpelsen af sygdommen har ikke givet Kommissionen mulighed for at træffe nogen beslutning om fællesskabsfinansiering af disse godtgørelser.

Desuden gennemførtes en overførsel inden for kapitel 33 (se nærmere nedenfor) i løbet af første halvår 2002 med henblik på at styrke budgetkonto B1-330, der omfatter udryddelses- og overvågningsprogrammerne.

Redegørelse for kapitlet:

Budgetkonto B1-330 - Program for udryddelse og overvågning

Som ovenfor anført blev de oprindelige bevillinger for budgetkontoen udvidet med 6 556 000 EUR for at dække et ekstra behov, der fulgte af Den Videnskabelige Komités udtalelse på mødet den 18. og 19. oktober 2001. Efter Komitéens opfattelse burde der indføres overvågning af TSE (transmissible spongiforme encephalopatier) hos får og geder. Efter konstateringen af TSE i Finland og Østrig ophævede man disse to landes fritagelse for prøveudtagning af raske dyr. Omkostningerne ved disse to ændringer er henholdsvis 4 146 000 EUR og 2 410 000 EUR. De pågældende bevillinger blev hentet fra budgetkonto B1-332 (nødfonden).

Dermed øgedes de disponible bevillinger på den pågældende budgetkonto fra 155 000 000 EUR til 161 556 000 EUR. Det blev forpligtet i alt 161 006 000 EUR, heraf 120 556 000 EUR til overvågning af TSE og 40 450 000 EUR til udryddelsesprogrammer.

Ifølge de seneste skøn har Det Europæiske Fællesskab medfinansieret omkring 8 mio. prøver i 2002.

De "programmerede" udgifter blev forhøjet gennem overførsel af det beløb, der nævnes i første afsnit.

Der er gennemført betalingsbevillinger for 97 384 658 EUR (bevillinger for 2001).

Budgetkonto B1-331 - Andre foranstaltninger på veterinærområdet

Der blev kun indgået forpligtelser for to tredjedele af de oprindelige bevillinger (dvs. 7 946 687 EUR ud af 10 500 000 EUR).

Der er gennemført betalingsbevillinger for 3 901 369 EUR, hvoraf 1 657 176 EUR var bevillinger for 2001.

Budgetkonto B1-332 - Nødfond

De oprindelige bevillinger udgjorde 400 000 000 EUR til dækning af erstatningerne i forbindelse med udryddelse af mund- og klovsyge i 2001 i Nederlandene, Irland, Frankrig og Det Forenede Kongerige.

Allerede i 2001 havde man forpligtet over 400 mio. EUR til medfinansiering af erstatninger som følge af sygdommen; disse blev udbetalt i form af forskud i 2002 og dækkede tvangsslagtning af dyr. Hvad angår Det Forenede Kongerige var kun tvangsslagtninger frem til den 30. juni 2001 omfattet af beslutningen om fællesskabsbidrag.

I 2002 traf man kun beslutning om medfinansiering af tvangsslagtning i Det Forenede Kongerige i andet halvår.

Sidst i december 2002 fik den stående komité for fødekæden og folkesundhed forelagt beslutninger om medfinansiering af operationelle omkostninger (desinfektion, rengøring, destruktion af kroppe mv.) i Nederlandene, Frankrig og Irland. Af administrative grunde har Kommissionen endnu ikke kunnet vedtage dem. Man har opnået en fremførsel af disse bevillinger (34 756 329 EUR) til regnskabsåret 2003.

Hvad angår støtte til de samme operationelle omkostninger i Det Forenede Kongerige ventes der en beslutning om medfinansiering i 2003.

Således er kun 50 854 668 EUR af de 400 mio. i oprindelige bevillinger forpligtet i 2002. Desuden er 6 556 000 EUR overført til budgetkonto B1-330 til dækning af et ekstra behov i forbindelse med TSE-overvågning hos får og geder.

Der er gennemført betalingsbevillinger for 420 642 846 EUR, hvoraf 6 564 871 EUR var bevillinger for 2001.

Budgetkonto B1-333A - Planteværn - Administrationsudgifter

De oprindelige bevillinger androg 1 000 000 EUR. Der er indgået forpligtelser for i alt 965 163 EUR, og 34 837 EUR har således ikke kunnet forpligtes i 2002.

Der er gennemført betalingsbevillinger for 832 100,2 EUR, hvoraf 815 950,2 EUR var bevillinger for 2001.

Budgetkonto B1-333 - Planteværn - Driftsudgifter

De oprindelige bevillinger androg 3 000 000 EUR. Der er indgået forpligtelser for i alt 2 728 682 EUR, og 271 318 EUR har således ikke kunnet forpligtes i 2002.

Der er gennemført betalingsbevillinger for 1 456 606 EUR, hvoraf 1 423 902 EUR var bevillinger for 2001.

Oversigtstabel over kapitel B1-33

>TABELPOSITION>

Endelig skal det bemærkes, at de disponible betalingsbevillinger på budgetkonto B2-519 (Fuldførelse af tidligere aktioner på veterinær- og plantesundhedsområdet - opdelte bevillinger), som er forbeholdt GD SANCO, blev forhøjet med 1 mio. EUR gennem en overførsel inden for kapitlet. De er således steget til 13 287 000 EUR, hvoraf 13 187 285 EUR blev udbetalt i 2002.

3.13. Fiskeri

a) Budgetkonto B1-261

Budgetbevillingen for fiskeriet androg 17,08 mio. EUR, hvoraf 15,4 mio. EUR blev anvendt, dvs. en forskel på 1,6 mio. EUR.

Det samlede underforbrug vedrører hovedsagelig operationelle programmer, som medlemsstaterne kan undlade at yde udligningsstøtte til producentorganisationerne for, hvilket var tilfældet i 2002 (-2,4 mio. EUR i forhold til budgetoverslagene).

Derimod var udgifterne til Fællesskabets tilbagekøb højere end forudset (+1,8 mio. EUR) navnlig som følge af restancer.

Der kan ligeledes iagttages en svag tendens til tilbagevenden til privat oplagring (-0,9 mio. EUR).

b) Budgetkonto B1-3240

Ved Rådets forordning (EF) nr. 579/2002 (EFT L 89 af 5.4.2002) forlængede man Rådets forordning (EF) nr. 1587/98 (EFT L 208 af 24.7.1998) om en ordning for godtgørelse af meromkostninger ved afsætning af visse fiskerivarer fra Azorerne, Madeira, De Kanariske Øer og de franske oversøiske departementer Guyana og Réunion i 2002.

Ordningen sigter mod at bevare konkurrencedygtigheden for visse fiskeriprodukter, der sælges i større kvanta, under hensyntagen til de forhold, hvorunder de erhvervsdrivende i Europa opererer.

Den hidtil eneste årsrapport vedrører Madeira. Følgende oplysninger er indberettet om de mængder, der i 2002 modtog støtte under denne ordning:

- tun: 2 767 008 kg,

- sort sabelfisk: 944 977 kg,

- makrel: 0 kg.

3.14. Oplysningskampagner

Siden 2000 har budgetkonto B1-382 været beregnet til finansiering af oplysningskampagner om den fælles landbrugspolitik og udvikling af landdistrikterne. Den har sit retsgrundlag i Rådets forordning (EF) nr. 814/2000 og Kommissionens forordning (EF) nr. 2208/2002.

Støtteansøgninger indgives bl.a. af landbrugsorganisationerne i form af aktivitetsprogrammer eller punktforanstaltninger. Disse aktioner ligger på linje med de retningslinjer, der er defineret i forbindelse med en indkaldelse af forslag, der offentliggøres hvert år.

Satsen for finansiering af aktivitetsprogrammerne eller punktforanstaltningerne er 50 %. I visse tilfælde, bl.a. aktioner af usædvanlig interesse ud fra tildelingskriterierne, og på visse betingelser kan denne sats dog forhøjes til 75 %.

Ifølge reglerne kan der desuden finansieres oplysningskampagner, der gennemføres på Kommissionens initiativ.

I 2002 bevilgedes der budgetmidler på 8 500 000 EUR under budgetkonto B1-382. I løbet af budgetåret 2002 (fra 16. oktober 2001 til 15. oktober 2002) blev følgende oplysningsaktiviteter finansieret:

- 5 etårige aktivitetsprogrammer til et samlet beløb på 842 811,83 EUR

- 27 punktforanstaltninger til et samlet beløb på 1 123 875,44 EUR og

- 39 foranstaltninger iværksat af Kommissionen gennem kontrakter eller ordresedler, heraf 36 under budgetkonto B1-382, til et beløb på 2 397 368,40 EUR og tre under budgetkonto AO3410 til i alt 82 165,13 EUR.

3.15. Forbrugsfremmende foranstaltninger

Under konto B1-380 og 381 finansieres informations- og pr-programmer vedrørende landbrugsprodukter såvel inden for som uden for Den Europæiske Union. Retsgrundlaget er Rådets forordning (EF) nr. 2702/1999 og Kommissionens forordninger (EF) nr. 2879/2000 og 95/2002.

Brancheorganisationer præsenterer programmerne for medlemsstaterne, som er ansvarlige for programforvaltningen, når Kommissionen har bekræftet udvælgelsen og truffet beslutning om medfinansiering.

Finansieringsgraden for aktionerne 50 %; for 2- eller 3-årige programmer er finansieringsgraden faldende med 60 %, 40 % eller 60 %, 50 %, 40 %.

Forordningen giver endvidere mulighed for at finansiere informationsforanstaltninger, der gennemføres på initiativ af Kommissionen (handelsdelegationer til tredjelande, information om systemet med beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser samt økologisk produktion i tredjelande).

I 2002 androg bevillingerne under budgetkonto B1-380 56 mio. EUR. I nævnte år traf man beslutning om 40 nye forbrugsfremmende programmer (beslutning C(2002) 3116 endelig udgave) til i alt 32,1 mio. EUR.

Der skete udbetalinger for 11,81 mio. EUR, men de vedrørte navnlig forbrugsfremmende foranstaltninger, der var fastlagt forudgående og i henhold til de tidligere ordninger.

Bevillingerne på 14,3 mio. EUR under budgetkonto B1-381 vedrører forbrugsfremmende foranstaltninger og aktioner, der forvaltes direkte af Kommissionen. Der blev anvendt 5,035 mio. EUR, navnlig til foranstaltninger vedrørende olivenolie.

Udnyttelsesgraden for bevillinger under de to konti var begrænset som følge af ændringerne af ordningen for forbrugsfremmende foranstaltninger samt forsinkelser med iværksættelsen af nye programmer.

4. KONTROLAKTIVITETER

4.1. Integreret forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS)

Efter intense diskussioner med medlemsstaterne i fire ekspertgrupper vedtog man en ny forordning om IFKS i 2001 - Kommissionens forordning (EF) nr. 2419/2001. Denne forordning - som gælder for produktionsår eller præmieperioder, der indledes pr. 1. januar 2002 - indeholder en række ændringer i forhold til den foregående forordning, sikrer et mere konsekvent og logisk system og tager fuldt ud hensyn til udviklingen af elektroniske værktøjer til forvaltning af ordningerne. Forordningen erstatter forordning (EØF) nr. 3887/92.

Nogle af de vigtige fordele ved den nye forordning er den generelle mulighed for at fremsende krav osv. ad elektronisk vej, mere effektive kontroller gennem maksimering af brugen af edb-baseret kontrol og fjernkontrol, en "integreret" kontrol af kvægpræmier, der dækker flere ordninger, samt en forenkling af bestemmelserne for sanktioner i forbindelse med dyrepræmier.

Gennem kontrolbesøg og reviderede instruktioner vedrørende rapportering om forvaltning og kontrol (herunder sanktioner) af krav har Kommissionens tjenestegrene kontrolleret, at medlemsstaternes kontrolsystemer er i overensstemmelse med kravene, og sikret en ensartet anvendelse af den nye forordning.

Gennem ekspertmøder har man gjort en særlig indsats for at informere om IFKS-lovgivningen i kandidatlandene med henblik på at sikre, at disse foretager de nødvendige tilpasninger af deres forvaltnings- og kontrolsystemer i god tid forud for deres tiltrædelse.

4.2. Overensstemmelse med IFKS

I medfør af artikel 9a, stk. 1, og artikel 13, stk. 1, litra d), i Rådets forordning (EØF) nr. 3508/92 skal en række støtteordninger administreres og kontrolleres i overensstemmelse med IFKS fra og med 1. januar 2003. Denne bestemmelse vedrører i alt 12 støtteordninger, f.eks. tobak, vin, olivenolie, mindre gunstigt stillede områder osv.

I 2002 foretog Kommissionens tjenestegrene en undersøgelse af denne bestemmelse, hvor man bad medlemsstaterne rapportere om ordningernes nuværende overensstemmelsesgrad samt datoen, hvor overensstemmelsen var eller ville blive opnået.

Undersøgelsen viste, at alle medlemsstater var opmærksomme på deres pligt med hensyn til overensstemmelsen, og at overensstemmelse ifølge medlemsstaterne i mange tilfælde var blevet eller ville blive nået pr. 1. januar 2003. I nogle medlemsstater ville overensstemmelsen for en række støtteordninger dog ikke blive nået inden for fristen; det fleste problemer fandtes inden for sektorerne vin, olivenolie og tørret foder.

Fra og med 1. januar 2003 vil overholdelsen af overensstemmelseskravet blive integreret i kontrollerne i henhold til artikel 7, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1258/1999.

4.3. Kontrolkontorer for olivenolie

I medfør af Rådets forordning (EØF) nr. 2262/84 [7] og Kommissionens forordning (EØF) nr. 27/85 [8] blev der oprettet kontrolkontorer for olivenolie i de vigtigste producerende lande: Italien, Grækenland, Spanien og Portugal (jf. s. 53-54 i 18. finansberetning for EUGFL).

[7] EFT L 208 af 3.8.1984, s. 11.

[8] EFT L 4 af 5.1.1985, s. 5.

De fire kontrolkontorer udførte deres kontrolopgaver i produktionsåret 2001/02 i henhold til planerne i handlingsprogrammerne og de foreløbige opgørelser, som medlemsstaternes myndigheder og Kommissionen havde godkendt.

I Italien foretog kontrolkontoret i produktionsåret 2001/02 1 881 grundige kontroller og 1 263 summariske kontroller i møllerne. Det foretog kontrol på stedet af 298 producenter, 15 producentsammenslutninger og en forening. Det foretog 2 711 kontroller på 933 bedrifter og møller i forbindelse med de regionale udbytter (møller + producenter). Kontrolkontoret foretog også 1 588 krydskontroller, hovedsagelig over for møller. 453 møller blev krydskontrolleret, hvilket er meget mere end de 10 %, der er fastsat i artikel 30, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2366/98. Under de grundige kontroller på møllerne blev der udtaget 938 prøver af den fremstillede olivenolie; 300 prøver (31,9 %) blev sendt til godkendte laboratorier til analyse, hvilket bekræftede oliernes overensstemmelse med bestemmelserne i pkt. 1 i bilaget til forordning nr. EØF/136/66.

På grundlag af disse konstateringer blev der foreslået bøder/administrative sanktioner for 852 møller til et beløb på 445 454 EUR, og tilbagetrækning af godkendelsen blev foreslået for 302 møller. Skattemyndighederne blev underrettet om 261 tilfælde af uregelmæssigheder, og 19 tilfælde blev indberettet til de retlige myndigheder, mens 141 tilfælde af overtrædelse af reglerne for behandling af spildevand blev indberettet til de ansvarlige myndigheder. Efter kontroller hos producentsammenslutninger blev der foreslået ni bøder og tre fratagelser af godkendelsen. 12 rapporter blev sendt til skattemyndighederne og en til de retlige myndigheder. Kontrolkontoret kunne konstatere, at producentsammenslutningerne fortsat uretmæssigt tilbageholder en del af støtten til producenterne. For producenterne er der 92 forslag om sanktioner med afvisning eller nedsættelse af støtten med et beløb på 595 589 EUR og bøder til et beløb på 168 269 EUR. 10 sager er indberettet til andre kontrolmyndigheder.

På grundlag af disse konstateringer besluttede de kompetente regionale myndigheder at inddrage godkendelsen for 41 møller og true med samme sanktion over for 82 andre møller; 40 sager er henlagt, og 139 sager verserer fortsat. Det skal understreges, at for produktionsåret 2000/01 er 36 af de 382 sager om inddragelse af godkendelsen, som kontrolkontoret foreslog, endnu ikke behandlet, navnlig i regionerne Calabria (16), Puglia (9), Liguria (5) og Marche (3).

Der er endnu ikke truffet beslutning om sanktioner over for producentsammenslutningerne.

Uregelmæssighederne hos producenterne blev meddelt det udbetalende organ (AGEA), således at dette kan undlade at udbetale eller nedsætte støtten.

De økonomiske sanktioner i henhold til den nationale lovgivning blev frem til udgangen af 2001 gennemført af direktoratet "Repressione Frodi" under landbrugsministeriet. Denne kompetence blev overdraget til regionerne i 2002. Af de 839 indberettede sager i produktionsåret 2001/02 er kun 30 behandlet indtil videre, der er idømt seks bøder og 24 sager er henlagt.

I Grækenland foretog kontrolkontoret i produktionsåret 2001/01 809 grundige kontroller og 341 summariske kontroller af møller. Dette udgør henholdsvis 38,1 % og 16,1 % af de 2 124 aktive møller i produktionsåret. Under disse kontroller blev der udtaget prøver i 602 møller, og 169 prøver blev analyseret. Kontrolkontoret kontrollerede også 21 producentsammenslutninger og 1 751 producentsager, fire tilfælde af privat oplagring, 48 emballeringsvirksomheder for spiseoliven, 2 811 producenter og foretog 2 064 kontroller på bedrifter og i møller i forbindelse med de regionale udbytter. Kontrolkontoret foretog også 102 kontroller i forbindelse med fastlæggelsen af udbytterne i 18 homogene områder. Der blev i alt foretaget 14 204 krydskontroller mellem møller-producenter, 726 kontroller af producenter af spiseoliven, 138 krydskontroller mellem møller-opkøbere et 36 krydskontroller mellem møller-presserestvirksomheder.

Kontrolorganet foreslog tilbagetrækning af godkendelsen for 130 møller, heraf 113 med i alt 2 924 516 kg olie på grund af tvivl med hensyn til produktionen. For 306 møller foreslog man en sanktion på grund af manglende overholdelse af indberetningsfristen for de månedlige data.

Under sine kontrolbesøg kunne kontrolkontoret konstatere, at producentsammenslutningerne fortsat uretmæssigt tilbageholder skønsmæssigt 24 mio. EUR af den udbetalte støtte.

Man konstaterede uregelmæssigheder hos 3 329 producenter, der havde indberettet en produktion på 2 468 996 kg olie. Korrektionen vedrørte 997 531 kg olie, og der blev pålagt bøder for i alt 1 135 581 EUR. Ved kontroller hos 2 811 producenter, der havde indberettet 573 291 træer, kunne kontrolkontoret konstatere, at 780 producenter havde 57 768 træer færre end indberettet. Disse konstateringer medfører en korrektion af de tilhørende dyrkningserklæringer.

I løbet af 2002 behandlede de kompetente myndigheder 236 tilfælde af uregelmæssigheder på møller; de pålagde 197 møller bøder på mellem 1 467 EUR og 29 347 EUR til i alt 1 094 564 EUR, og de trak godkendelsen tilbage i tre tilfælde. I de resterende sager er behandlingen stadig i gang.

I Portugal kontrollerede kontrolkontoret i samme produktionsår 1 621 producenter, 449 møller og 14 producentsammenslutninger. Det foretog 8 735 krydskontroller og 20 kontroller på forarbejdningsvirksomheder for spiseoliven. Kontrolkontoret foretog også 300 kontroller i forbindelse med fastlæggelsen af det regionale udbytte på 100 homogene bedrifter. Efter disse kontroller foreslog kontrolkontoret 73 tilbagetrækninger af godkendelser af møller, 30 afvisninger af støtte og 168 korrektioner af beløb til producenter. Disse forslag blev fulgt af medlemsstaten i alle tilfælde, og generelt gennemførte man den foreslåede sanktion.

I Spanien foretog kontrolkontoret i produktionsåret 2001/01 881 grundige kontroller og 120 summariske kontroller i møllerne. Det kontrollerede 28 producentorganisationer, 753 producenter, 61 forarbejdningsvirksomheder for spiseoliven og foretog 1 174 krydskontroller i leddene før og efter møllerne.

Kontoret forslog tilbagetrækning af godkendelsen for to producentsammenslutninger. Det foreslog tilbagetrækning af godkendelsen af 9 møller og sendte 280 advarsler til møller, hovedsagelig fordi de ikke havde indsendt den månedlige erklæring i rette tid samt for utilstrækkelig bogføring. Der blev sendt en advarsel til 19 emballeringsvirksomheder for spiseoliven af de samme grunde. Man foreslog tilbagetrækning af godkendelsen for tre virksomheder på grund af manglende overholdelse af kravene til bogføring. Kontrolkontoret foreslog fratagelse af støtten til 22 producenter, heraf fire producenter er spiseoliven, til et samlet beløb på 1 848 800 EUR, en korrektion af udbetalinger til 148 olivenproducenter (760 000 EUR), heraf 18 producenter af spiseoliven, og suspendering af støtteudbetalingen til 24 producenter.

De selvstyrende regioner meddelte kontrolkontoret, at de på grundlag af rapporterne for de seneste produktionsår havde trukket godkendelserne tilbage for 23 møller for produktionsåret 2001/02, at de havde indledt en tilbagetrækningsprocedure for syv andre møller og uddelt 62 advarsler for at få situationen bragt i overensstemmelse med lovgivningen. Hvad angår producenterne har de selvstyrende regioner afsluttet 60 sager og krævet tilbagebetaling af udbetalt støtte (2 226 633 EUR). I 37 andre tilfælde er inddrivelsesproceduren iværksat. For spiseoliven har de selvstyrende regioner trukket godkendelsen tilbage fra to virksomheder og udstedt 14 advarsler.

Medlemsstaterne fulgte dog generelt, undtagen hvis andet er anført, på udmærket vis de forslag til sanktioner, som kontrolkontorerne havde forelagt dem.

4.4. Medfinansiering af øget kontrol

I forbindelse med Rådets forordning (EF) nr. 723/97 af 22. april 1997, ændret ved forordning (EF) nr. 2136/2001, medfinansierer Fællesskabet i en periode på syv år medlemsstaternes udgifter til nye aktionsprogrammer, der er en følge af de nye fællesskabsforpligtelser, og som er godkendt af Kommissionen, og som er i kraft efter den 15. oktober 1996, og som tager sigte på at forbedre strukturen eller effektiviteten af kontrollen med udgifterne under EUGFL, Garantisektionen.

I forbindelse med samme forordning (artikel 4, stk. 3) kan Kommissionen udføre arbejde med henblik på at opretholde og videreudvikle kontrolsystemer og den direkte edb-information mellem medlemsstaterne og den selv. Efter høring af EUGFL-komitéen fastsætter Kommissionen i euro for hver årstranche maksimumsbeløbet for EF's medfinansiering under hensyntagen til de disponible bevillinger og på grundlag af de programmer, som medlemsstaterne har fremlagt. Fællesskabet medfinansierer 50 % af medlemsstaternes betalinger af støtteberettigede udgifter i regnskabsåret. Hvis betalingerne af de støtteberettigede udgifter er større end de disponible budgetmidler, nedsættes satsen for EF's medfinansiering forholdsmæssigt.

Dette sjette år, hvor ordningen anvendes, bekræfter den betydning, som medlemsstaterne tillægger indførelsen af nye kontrolsystemer. Størstedelen af programmerne vedrører indførelsen af et geografisk informationssystem (GIS) og et system for identifikation af marker.

Siden 2001 har de fleste medlemsstater indført programmer for det geografiske informationssystem og digital ortofotografi (GIS) i henhold til en ny bestemmelse i forordning (EF) nr. 1593/2000.

Efter offentliggørelsen af Rådets forordning (EF) nr. 2136/2001 havde medlemsstaterne indtil 31. december 2002 til at indføre deres aktionsprogrammer for året 2002.

I Kommissionens forordning (EF) nr. 2244/2001 om ændring af forordning (EF) nr. 1780/97 (om gennemførelsesbestemmelser for Rådets forordning (EF) nr. 723/97) fastsættes en frist på tre måneder, inden for hvilken Kommissionen skal fastsætte det maksimale beløb for Fællesskabets økonomiske bidrag.

På grundlag af de pågældende medlemsstaters angivelser og efter høring af komitéen for fonden den 19. april 2002 beløber udgif