Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om anvendelse af internationale regnskabsstandarder

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

1. Indledning

I konklusionen fra Det Europæiske Råd i Lissabon, som blev afholdt den 23. og 24. marts 2000, blev der lagt vægt på behovet for at fremskynde virkeliggørelsen af det indre marked for finansielle tjenesteydelser, fastsat en frist til 2005 til at gennemføre Kommissionens handlingsplan for finansielle tjenesteydelser og opfordret til, at der skulle tages initiativ til at øge sammenligneligheden af børsnoterede [1] selskabers årsregnskaber.

[1] I forbindelse med denne forordning forstås der ved udtrykket "børsnoterede selskaber" selskaber, hvis værdipapirer kan omsættes på et reguleret market, dvs. selskaber, hvis værdipapirer udbydes til offentligheden. Udtrykket "børsnoterede selskaber" anvendes af nemhedshensyn. Når udtrykket "ikke-børsnoterede selskaber" anvendes, menes der selskaber, hvis værdipapirer ikke udbydes offentligt.

Den 13. juni 2000 vedtog Kommissionen udtalelsen EU's regnskabsstrategi: vejen frem [2]. I denne udtalelse foreslås det, at alle EU-selskaber, der er noteret på en reguleret børs, senest fra 2005 skal udarbejde koncernregnskab i henhold til et enkelt sæt regnskabs standarder, International Accounting Standards (IAS). Når der indføres regler for regnskabs aflæggelse af høj kvalitet på EU's kapitalmarkeder, bliver kapitalmarkederne generelt mere effektive, og derved mindskes selskabernes kapitalomkostninger.

[2] KOM (2000) 359 af 13.6.2000.

Den 17. juli 2000 hilste ØKOFIN-Rådet meddelelsen fra juni 2000 velkommen og fremhævede i sine konklusioner, at sammenlignelighed mellem regnskaber fra børsnoterede selskaber, finansieringsinstitutter og forsikringsselskaber er et centralt aspekt i inte grationen på finansmarkederne. ØKOFIN opfordrede også Kommissionen til at fremsætte forslag om at indføre det nye krav og fastlægge en passende mekanisme til anerkendelse af IAS.

En undersøgelse [3], der blev foretaget for nylig, af 700 børsnoterede selskaber i EU, afslører, at 79% af finansdirektørerne står bag Europa-Kommissionens anbefaling, at IAS bør være obligatorisk for børsnoterede selskaber inden 2005. Det er snarere forretningsmæssige og finansielle strategiovervejelser end regnskabsspørgsmål, der er årsag til, at man overvejer overgangen til IAS. Disse overvejelser går på markedsføringspotentiale, grænseoverskridende fusioner og overtagelser, kommunikation med aktionærer og finansieringsmuligheder.

[3] PriceWaterhouseCoopers - International Accounting Standards in Europe - 2005 or now-

EU's regnskabslovgivning, som blev vedtaget i 1970'erne, lagde et basisniveau for harmonisering af regnskabskravene til aktie- og anpartsselskaber. Dette har imidlertid ikke skabt tilstrækkelig sammenlignelighed mellem børsnoterede selskaber. En ny metode er nødvendig for at opfylde de aktuelle behov på et fuldt integreret europæisk marked for kapital og finansielle tjenesteydelser, som Det Europæiske Råd i Lissabon havde for øje. Endvidere stiller investorer større krav om indsigt, og disse selskaber har derfor behov for et system for regnskabsaflæggelse, der giver en langt højere grad af gennemsigtighed og mulighed for sammenligning med andre selskabers resultater.

Den manglende sammenlignelighed mellem regnskaberne er til ulempe for interessenterne. Det var logisk, at regnskaberne skulle tage højde for lokale forhold, da investorer og andre interessenter havde samme nationalitet som selskabet. Efter at der er opstået et integreret finansmarked, er det imidlertid ofte en internationalt sammensat investorkreds, der ejer et enkelt selskabs aktier. Den nuværende grad af forskellighed gør det også vanskeligere at sikre effektivt tilsyn med og håndhævelse af regnskabskravene til børsnoterede selskaber.

På et integreret europæisk marked for værdipapirer er det nødvendigt, at børsnoterede selskaber aflægger regnskab ud fra et enkelt sæt regnskabsstandarder. I stedet for at stole på, at markedskræfterne bestemmer de standarder, der vil blive brugt, vil det af hensyn til sammenligneligheden være mest hensigtsmæssigt at kræve, at de børsnoterede selskaber aflægger regnskab i henhold til et enkelt sæt regnskabsstandarder. EU agter ikke selv at udarbejde et særskilt sæt regnskabsstandarder. Dette ville gå imod tendensen i retning af internationalisering på finansmarkederne og forringe EU-selskabernes mulighed for at rejse kapital på tredjelandes markeder. Derfor virker det mest passende at antage et internationalt sæt regnskabsstandarder som grundlag for regnskabsaflæggelse inden for EU.

I sin meddelelse om regnskabsstrategi fra 1995 udtrykte Kommissionen, at den foretrak IAS som standard for EU-selskaber, der ønsker at fremskaffe kapital på internationalt plan. Siden 1996 har IASC (International Accounting Standards Committee) arbejdet på en gradvis og gennemgribende revision og udvikling af standarderne. I 1999 blev IASC tillige færdig med det grundlæggende sæt standarder, som er aftalt med International Organisation of Securities Commissions (IOSCO). IAS er et omfattende og velgennemtænkt sæt regnskabsstandarder, der specifikt er rettet mod det internationale erhvervslivs behov.

2. En metode der passer til det indre marked

Denne nye metode går ud på at gennemføre Den Europæiske Unions politiske målsætning at skabe de nødvendige betingelser for gennemførelsen af et integreret, effektivt kapitalmarked. Det er ikke længere tilstrækkeligt, at man forlader sig på at fastsætte ensartede minimumskrav vedrørende omfanget af de finansielle oplysninger, der skal stilles til rådighed af børsnoterede selskaber. Hvis man senest i 2005 skal have opbygget et fuldt integreret kapitalmarked, må Fællesskabet nu vedtage foranstaltninger, der skaber en langt højere grad af sammenlignelighed mellem regnskaber i hele det indre marked. Dette vil forbedre konkurrencen og i høj grad fremme kapitalens fri bevægelighed, hvilket er afgørende aspekter af oprettelsen af EU's kapitalmarkeder.

En forordning er nødvendig for at sikre, at alle børsnoterede EU-selskaber inden 2005 anvender internationale regnskabsstandarder (IAS). Den vil også sikre, at systemet hurtigt tages i anvendelse, og sende de rette signaler til markederne. Ved overensstemmelse med IAS vil årsregnskabernes kvalitet blive drastisk forbedret, og man vil få en højere grad af sammenlignelighed. Årsregnskabernes troværdighed og dermed deres anvendelighed vil blive øget på alle EU's kapitalmarkeder. Investorer skal ikke blot kunne sammenligne et selskabs årsregnskaber gennem flere år for at påvise tendenser i dens finansielle situation og resultater, men også kunne sammenligne forskellige selskabers årsregnskaber med henblik på en evaluering af deres relative finansielle situation og resultater.

For at tilvejebringe fuldstændig retssikkerhed og for at sikre, at alle børsnoterede selskaber i EU anvender de internationale regnskabsstandarder konsekvent, er det nødvendigt at reducere risikoen for nationale variationer, der ikke harmonerer med de finansielle markeders aktuelle behov, og som kunne hindre indførelsen af et sæt regnskabsstandarder på kapitalmarkederne i EU. Den foreslåede metode er også nødvendig for at undgå uensartet gennemførelse og unødige forsinkelser med at gennemføre de nye krav i national lovgivning.

3. Hovedspørgsmål i forslaget

Dette forslag lægger op til et krav om, at alle EU-selskaber, der er noteret på et reguleret marked, såvel som selskaber, der forebereder børsnotering, senest fra 2005 udarbejder deres koncernregnskaber i overensstemmelse med IAS som vedtaget til anvendelse inden for EU. Det giver også medlemsstaterne mulighed for at tillade eller kræve, at vedtagne IAS bruges til at udarbejde årsregnskaber samt til at tillade eller kræve, at ikke-børsnoterede selskaber anvender vedtagne IAS. Dette betyder, at medlemsstaterne kan kræve ensartet brug af vedtagne IAS i vigtige sektorer som f.eks. bank- og forsikringsvirksomhed, uanset om selskaberne er børsnoterede eller ej. Forslaget fastlægger også grundreglerne for at skabe en godkendelsesmekanisme, der kan vedtage IAS, samt en tidsplan for gennemførelse og en revisionsbestemmelse, der skal gøre det muligt at vurdere den generelle fremgangsmåde.

3.1. Tidsplan og gennemførelsesdato

Det er yderst vigtigt at sørge for, at den foreslåede lovgivning bliver gennemført hurtigt, så man kan overholde fristen i 2005, som blev fastsat på Rådets møde i Lissabon. Af hensyn til sammenligneligheden er det også afgørende, at IAS bliver gennemført konsekvent af alle børsnoterede EU-selskaber uden nationale variationer. Dette er nødvendigt, så markederne kan fungere effektivt. Den foreslåede forordning træder i kraft omgående, så børsnoterede selskaber snarest muligt begynder at anvende IAS. Som nævnt i meddelelsen fra juni 2000 er der behov for en senere gennemførelsesdato (inden den obligatoriske gennemførelse i 2005), så medlemsstaterne og selskaberne kan gennemføre de nødvendige ændringer, der gør det muligt at anvende internationale regnskabsstandarder. I denne overgangsperiode kan medlemsstaterne imidlertid fremskynde kravet om eller tillade brugen af IAS for alle eller visse selskaber inden for forslagets rammer. Medlemsstaterne kan også frit vælge at igangsætte eller vedtage foranstaltninger, der ikke overskrider den foreslåede forordnings rammer eller strider imod dens mål, og som sikrer gennemførelsen af forordningen.

3.2. Regnskabsdirektivernes rolle

Kravet om, at børsnoterede selskaber anvender IAS, er i forlængelse af kravene i direktiverne. Direktiverne vil fortsat være i kraft for at bevare den grundlæggende sammenlignelighed for alle aktie- og anpartsselskaber i EU. Dermed tilskyndes ikke-børsnoterede selskaber, der ikke anvender IAS, samtidig til at gå fra regnskabsdirektivernes minimumskrav til et mere sofistikeret system for regnskabsaflæggelse som IAS. Alle virksomheder skal følge direktiverne, og børsnoterede selskaber skal derudover anvende IAS.

3.3. Godkendelsesmekanisme

Det er nødvendigt med en godkendelsesmekanisme fra EU for at opnå tilstrækkeligt offentligt tilsyn. Formålet med mekanismen er ikke at omformulere eller erstatte IAS, men at overvåge, at de nye standarder og fortolkninger bliver vedtaget, og der skal ikke gribes ind, medmindre de indeholder væsentlige mangler eller ikke tager højde for særlige økonomiske eller retlige forhold i EU. Den centrale opgave for denne mekanisme bør være at bekræfte, at IAS skaber et hensigtsmæssigt grundlag for regnskabsaflæggelse for børsnoterede EU-selskaber. Mekanismen baseres på en struktur i to niveauer, et kontrolniveau og et ekspertniveau.

Godkendelsesmekanismens kontrolniveau

Kontrolniveauet vil bestå af repræsentanter fra samtlige medlemsstater og fungere på grundlag af passende institutionelle ordninger efter fastlagte regler om komitologi, hvorved man sikrer fuld gennemsigtighed og ansvarlighed over for Rådet og Parlamentet. På kontrolniveauet vil man udtale sig om, hvorvidt en given IAS-standard skal vedtages af EU, og hvornår vedtagne IAS skal gælde inden for EU.

Godkendelsesmekanismens ekspertniveau

Et regnskabsteknisk udvalg yder den nødvendige støtte og knowhow til at vurdere standarderne rettidigt. Det skal desuden levere input til IASC's proces med at sætte standarder i alle faser, især de tidlige faser. På ekspertniveauet skal man være i stand til at fremsætte endelige udtalelser hurtigt. Der skal være sikkerhed om, hvilke standarder der skal anvendes, både for EU-brugere af IAS og markederne i almindelighed. Der kan kun tages rettidige beslutninger, hvis mekanismen kan forudse eventuelle problemer, der kan opstå i forbindelse med fremtidige IAS. Derfor skal mekanismen proaktivt og løbende følge IASC's proces med at sætte standarder.

Formålet med ekspertniveauet er at sikre, at EU-brugere og regnskabsproducenter deltager i de indledende diskussioner om standarderne på internationalt niveau og i den tekniske bedømmelse af standarderne, før de vedtages af EU. Dette kræver medvirken fra de ansvarlige for standarderne, revisorstanden, brugere og regnskabsproducenter samt tæt samarbejde med tilsyns- og kontrolmyndigheder. Godkendelsesmekanismen vil gøre det lettere at anvende IAS inden for EU. Det Regnskabstekniske Udvalg skal også rådgive Kommissionen om, hvorvidt en ændring af direktiverne er anbefalelsesværdig i lyset af internationale udviklinger på regnskabsområdet.

4. Kort beskrivelse af forslagets indhold

4.1. Artikel 3 - Kommissionens beføjelser og offentliggørelse

Stk. 1 i denne artikel definerer de beføjelser, Kommissionen har til vedtagelse af internationale regnskabsstandarder i Fællesskabet.

I stk. 2 hedder det, at senest to år efter forslagets ikrafttræden skal Kommissionen bistået af Regnskabskontroludvalget, i henhold til den i artikel 6 fastsatte procedure, træffe beslutning om vedtagelsen og gennemførelsen af de internationale regnskabsstandarder, der er opført i bilaget til den foreslåede lovgivning.

Stk. 3 henviser til den nødvendige retlige offentliggørelse, der kræves, når en standard vedtages. Der kræves offentliggørelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende (navn og referencenummer på standarden samt dens ikrafttrædelsesdato).

4.2. Artikel 4 og 5 - Krav til EU-selskaber

Alle EU-selskaber, der noteres på et reguleret marked [4] såvel som alle selskaber, der forbereder det prospekt, der skal offentliggøres, når værdipapirer udbydes til offentligheden [5] i overensstemmelse med prospektdirektivet [6] skal senest fra 2005 med henblik på deres adgang til notering på et reguleret marked udarbejde koncernregnskaber i overensstemmelse med IAS. Medlemsstaterne vil få tilladelse til enten at kræve eller tillade ikke-børsnoterede selskaber at offentliggøre årsregnskaber i overensstemmelse med de samme standarder, som gælder for selskaber, hvis værdipapirer udbydes til offentligheden. Kravet om brug af IAS er relateret til koncernregnskaber for selskaber, hvis værdipapirer udbydes til offentligheden. Medlemsstaterne kan give tilladelse til eller kræve brugen af IAS til individuelle regnskaber.

[4] Som forstået i artikel 1, stk. 13, i Rådets direktiv af 10. maj 1993 (93/22/EØF, EFT L 141 af 11.6.93, s. 27) om investeringsservice i forbindelse med værdipapirer.

[5] Reguleret ved Rådets direktiv af 17. april 1989 (89/298/EØF, EFT L124 af 5.5.1989, s. 8) om samordning af kravene ved udarbejdelse af, kontrol med og udstedelse af det prospekt, der skal offentliggøres, naar værdipapirer udbydes til offentligheden

[6] Rådets direktiv af 17. marts 1980 (80/390/EØF, EFT L 100 af 17.4.80, s. 1) om samordning af kravene ved udarbejdelse af, kontrol med og udstedelse af det prospekt, der skal offentliggøres med henblik på optagelse af værdipapirer til officiel notering på en fondsbørs.

4.3. Artikel 6 - Regnskabskontroludvalget

Den centrale kontrolfunktion for godkendelsesmekanismen ligger i at vurdere IAS, så man sikrer, at de udgør et passende grundlag for de børsnoterede EU-selskabers regnskabs aflæggelse. Regnskabskontroludvalget udgør kontrolniveauet i godkendelsesmekanismen og afgiver udtalelse om Kommissionens forslag til, hvilke standarder og fortolkninger, der skal anvendes (vedtagelse eller afvisning af en standard til brug i EU) samt deres gennemførelsesdato i Fællesskabet.

Disse funktioners specifikke, kontrollerende karakter kan medføre, at sammensætningen af Regnskabskontroludvalget er anderledes end sammensætningen af Kontaktudvalget, der er nedsat i henhold til artikel 52 i direktiv 78/660/EØF, og hvis funktion udelukkende er af rådgivende art. Endvidere omfatter Kontaktudvalgets beføjelser også lovpligtig revision. Det er derfor hensigtsmæssigt at oprette et nyt udvalg, som adskiller sig fra Kontaktudvalget, med de beføjelser, der er omtalt i denne forordning.

Regnskabskontroludvalgets procedure skal følge de gældende regler for komitologi. Udvalget sammensættes af repræsentanter for medlemsstaterne med Kommissionen som formandskab. Kommissionen stiller et sekretariat til rådighed. På denne baggrund fremlægger Kommissionen en rapport, hvori der gøres rede for standarden, dens overensstemmelse med regnskabsdirektiverne, og dens egnethed som udgangspunkt for regnskabsaflæggelse inden for EU. Udvalget skal inden for en måned tage stilling til Kommissionens forslag (med kvalificeret flertal). Den samme procedure gælder for vedtagelse af ændringer af tidligere vedtagne IAS. I overensstemmelse med interne regler for Regnskabskontroludvalgets procedure kan Kommissionen, på anmodning fra et udvalgsmedlem eller på eget initiativ, beslutte at indkalde eksperter til at tale om særlige anliggender.

Ved udarbejdelsen af rapporten kan Kommissionen rådspørge et regnskabsteknisk udvalg, der nedsættes ved en kommissionsbeslutning. Hvis dette udvalg anbefaler vedtagelse af en standard, men Kommissionen ikke er enig i denne anbefaling, skal Kommissionen underbygge sit synspunkt og derefter anmode det tekniske niveau om at undersøge en alternativ løsning.

4.4. Artikel 7 til 10 - Afsluttende bestemmelser

I artikel 7 forpligtes medlemsstaterne til at underrette Kommissionen og andre medlemsstater, hvis de benytter sig af de valgmuligheder, de har ifølge forslaget. Af hensyn til ansvarligheden skal Kommissionen ifølge artikel 8 underrette Rådet og Europa-Parlamentet om de foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til denne forordning. Som angivet i meddelelsen fra juni 2000 fastlægger denne artikel også, at de bestemmelser, mekanismer og procedurer, der er fastsat i forslaget, skal tages op til revision inden den endelige gennemførelse. Dette er planlagt til midten af 2007.

2001/0044 (COD)

Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om anvendelse af internationale regnskabsstandarder

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg,

i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 251, og

ud fra følgende betragtninger:

1. Det Europæiske Råd fremhævede på sit møde i Lissabon den 23. og 24. marts 2000 behovet for at fremskynde virkeliggørelsen af det indre marked for finansielle tjenesteydelser, satte 2005 som frist for implementeringen af Kommissionens handlingsplan for finansielle tjenesteydelser og opfordrede til, at der tages skridt til at forbedre sammenligneligheden af regnskaber, der udarbejdes af børsnoterede selskaber.

2. Med henblik på at forbedre det indre markeds funktion bør det være et krav, at børsnoterede selskaber anvender et sæt internationale regnskabsregler af høj kvalitet ved udarbejdelsen af deres koncernregnskaber. En sådan foranstaltning vil også sikre en høj grad af gennemsigtighed og sammenlignelighed i forbindelse med regnskabsaflæggelse i alle børsnoterede EU-selskaber, hvilket er en nødvendig betingelse for opbygningen af et integreret kapitalmarked, der fungerer virkningsfuldt, gnidningsløst og effektivt.

3. Denne forordning sigter på at bidrage til, at kapitalmarkedet fungerer effektivt og omkostningseffektivt. Investorbeskyttelsen og bevarelsen af tilliden på de finansielle markeder er også et vigtigt aspekt af virkeliggørelsen af det indre marked på dette område. Denne forordning styrker kapitalens fri bevægelighed på det indre marked og hjælper til at sætte de europæiske selskaber i stand til at konkurrere på lige fod om de finansielle ressourcer på de europæiske kapitalmarkeder såvel som på de internationale kapitalmarkeder.

4. Det er vigtigt for de europæiske kapitalmarkeders konkurrenceevne, at de standarder, der bruges i Europa ved udarbejdelse af regnskaber, tilnærmes internationale regnskabsstandarder, der kan bruges globalt, ved grænseoverskridende transaktioner og børsnotering overalt i verden.

5. Den 13. juni 2000 offentliggjorde Kommissionen sin meddelelse "EU's regnskabs strategi: vejen frem", hvor den foreslog, at alle børsnoterede selskaber i EU inden 2005 går over til at udarbejde deres koncernregnskaber i henhold til et enkelt sæt regnskabsstandarder, International Accounting Standards (IAS).

6. Internationale regnskabsstandarder (IAS) udarbejdes af International Accounting Standards Committee (IASC), hvis formål er at udarbejde et enkelt sæt globale regnskabsstandarder. Disse standarder bør, når det er muligt, og forudsat at de sikrer en høj grad af gennemsigtighed og sammenlignelighed i forbindelse med regnskabsaflæggelse i Fællesskabet, gøres obligatoriske for såvel alle børsnoterede EU-selskaber som alle EU-selskaber, der forbereder børsnotering af værdipapirer.

7. Kommissionen, der bistås af Regnskabskontroludvalget bestående af medlemsstaternes repræsentanter, bør have beføjelser til, i overensstemmelse med proceduren i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen, at gøre internationale regnskabsstandarder obligatoriske på fællesskabsplan. Eftersom de nødvendige foranstaltninger for gennemførelsen af denne forordning er foranstaltninger med generel rækkevidde som omhandlet i artikel 2 i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen, bør de vedtages ved anvendelse af den procedure, der er omhandlet i artikel 5 i denne afgørelse.

8. Et regnskabsteknisk udvalg vil yde støtte og ekspertbistand til Kommissionen ved vurderingen af internationale regnskabsstandarder. Det vil også bidrage til at forbedre samordningen af standpunkterne inden for Den Europæiske Union i International Accounting Standards Committee's (IASC) diskussioner, til definitionen i en tidlig fase af de europæiske standpunkter til nye internationale regnskabsspørgsmål og sikre en aktiv europæisk deltagelse i IASC's organer for at påvirke og forme de løsninger, der i sidste ende vælges af IASC.

9. Godkendelsesmekanismen bør virke hurtigt på foreslåede internationale regnskabsstandarder og også være et middel til at anspore til drøftelser, overvejelser og informationsudveksling om internationale regnskabsstandarder blandt de berørte hovedparter, særlig nationale organisationer, der udarbejder regnskabsstandarder, værdipapirtilsynsmyndigheder, regnskabs- og revisorbranchen og brugere og producenter af regnskaber. Denne mekanisme bør være et middel til at skabe fælles forståelse for vedtagne internationale regnskabsstandarder i Den Europæiske Union.

10. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet er foranstaltningerne i denne forordning, der indebærer, at børsnoterede selskaber og selskaber, der forbereder børsnotering, skal anvende et sæt internationale regnskabsregler, nødvendige for at realisere den målsætning at bidrage til, at kapitalmarkederne i EU fungerer effektivt og omkostningseffektivt, og dermed til virkeliggørelsen af det indremarked.

11. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet er det nødvendigt, i forbindelse med årsregnskaber, at give medlemsstaterne mulighed for at tillade eller kræve, at børsnoterede selskaber og selskaber, der forbereder børsnotering, udarbejder dem i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder, der er vedtaget i henhold til den procedure, der er fastsat i denne forordning. Medlemsstaterne kan beslutte at udvide denne tilladelse eller dette krav til også at omfatte ikke-børsnoterede selskaber, for så vidt angår udarbejdelsen af disse selskabers koncernregnskaber og/eller årsregnskaber.

12. Med henblik på at medlemsstaterne og selskaberne kan foretage de tilpasninger, som er nødvendige for anvendelsen af internationale regnskabsstandarder, kan visse bestemmelser først forventes gennemført i 2005.

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1 - Formål

Denne forordning fastsætter reglerne for vedtagelse og anvendelse af internationale regnskabsstandarder i Fællesskabet med henblik på at forbedre det indre markeds funktion og at sikre, at EU's kapitalmarked fungerer gnidningsløst og effektivt.

Artikel 2 - Definitioner

I denne forordning forstås ved "internationale regnskabsstandarder" International Accounting Standards (IAS) og hermed forbundne fortolkninger (SIC-fortolkninger), der er udstedt af International Accounting Standards Committee (IASC), opført i bilaget til denne forordning, efterfølgende ændringer af disse standarder og hermed forbundne fortolkninger, fremtidige standarder og hermed forbundne fortolkninger, der udarbejdes af IASC samt tilsvarende regnskabsstandarder, som sikrer en høj grad af gennemsigtighed og sammenlignelighed i forbindelse med regnskabsaflæggelse og ligger så tæt op ad International Accounting Standards som muligt.

Artikel 3 - Kommissionens beføjelser og offentliggørelse

1. I henhold til den i artikel 6 fastsatte procedure vil Kommissionen identificere og vedtage de internationale regnskabsstandarder, der skal gøres obligatoriske i henhold til artikel 4 i denne forordning med henblik på sikre en høj grad af gennemsigtighed og sammenlignelighed i forbindelse med regnskabsaflæggelse.

2. Kommissionen vil i overensstemmelse med proceduren i stk. 6 inden den 31. december 2002 træffe afgørelse om, hvorvidt de internationale regnskabsstandarder, der er opført i bilaget til denne forordning, skal anvendes i Den Europæiske Union.

3. Kommissionens afgørelser om vedtagelsen af internationale regnskabsstandarder offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Artikel 4 - Koncernregnskaber fra børsnoterede selskaber og selskaber, der forbereder børsnotering af værdipapirer

Selskaber, der reguleres af en medlemsstats lovgivning, og hvis værdipapirer kan omsættes på et reguleret marked som defineret i artikel 1, stk. 13, i Rådets forordning 93/22/EØF af 10. maj 1993 om investeringsservice i forbindelse med værdipapirer, eller hvis værdipapirer kan omsættes på et reguleret marked i overensstemmelse med betingelserne i Rådets direktiv 80/390/EØF af 17. marts 1980 om samordning af kravene ved udarbejdelse af, kontrol med og udsendelse af det prospekt, der skal offentliggøres med henblik på optagelse af værdipapirer til officiel notering på en fondsbørs, skal udarbejde deres koncernregnskaber for det regnskabsår, der starter den 1. januar 2005 eller senere, i overensstemmelse med de internationale regnskabsstandarder, der vedtages efter proceduren i denne forordning.

Artikel 5 - Muligheder med hensyn til årsregnskaber og ikke-børsnoterede selskaber

Medlemsstaterne kan tillade eller kræve,

a) at de selskaber, der omhandles i artikel 2 og 3, udarbejder deres årsregnskaber

b) at andre selskaber end de i artikel 4 omhandlede udarbejder deres koncernregnskaber og/eller årsregnskaber

i overensstemmelse med de internationale regnskabsstandarder, der vedtages efter proceduren i denne forordnings artikel 6.

Artikel 6 - Regnskabskontroludvalget

1. Ved vedtagelsen af internationale regnskabsstandarder efter proceduren i denne forordning bistås Kommissionen af et regnskabskontroludvalg, herefter benævnt "Regnskabskontroludvalget", der består af repræsentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repræsentant som formand. Når der henvises til dette stykke, anvendes den procedure, der foreskrives i artikel 5 i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 sammen med bestemmelserne i artikel 7, stk. 3, og artikel 8 i samme afgørelse.

2. Regnskabskontroludvalget afgiver sin udtalelse om Kommissionens forslag inden en måned efter dets fremlæggelse.

3. Den frist, der omhandles i artikel 5, stk. 6, i Rådets afgørelse 1999/468/EF, er to måneder.

Artikel 7 - Notifikation

Når medlemsstaterne træffer foranstaltninger i henhold til artikel 5, underretter de straks Kommissionen og de andre medlemsstater om disse foranstaltninger.

Artikel 8 - Oplysning og undersøgelse

Kommissionen undersøger denne forordnings virkemåde og forelægger inden 1. juli 2007 Europa-Parlamentet og Rådet en rapport herom.

Artikel 9 - Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Artikel 10 - Destinatarer

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den .

På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne

Formand Formand

BILAG

INTERNATIONALE REGNSKABSSTANDARDER

IAS Nr. // Betegnelse

IAS 1 // Presentation of Financial Statements (Fremlæggelse af regnskaber)

IAS 2 // Inventories (Varebeholdninger)

IAS 7 // Cash Flow Statements (Finansieringsanalyse)

IAS 8 // Profit or Loss for the Period, Fundamental Errors and Changes in Accounting Policies (Periodens overskud eller tab, fundamentale fejl og ændringer i anvendt regnskabspraksis)

IAS 10 // Events After the Balance Sheet Date (Begivenheder indtruffet efter balancedagen)

IAS 11 // Construction Contracts (Entreprisekontrakter)

IAS 12 // Income Taxes (Indkomstskatter)

IAS 14 // Segment Reporting (Oplysninger om segmenter)

IAS 15 // Information Reflecting the Effects of Changing Prices (Oplysninger, der afspejler virkningerne af prissvingninger)

IAS 16 // Property, Plant and Equipment (Fast ejendom, maskiner og inventar)

IAS 17 // Leases (Leasing)

IAS 18 // Revenue (Indtægter)

IAS 19 // Employee Benefits (Medarbejderpensioner)

IAS 20 // Accounting for Government Grants and Disclosure of Government Assistance (Regnskabsmæssig behandling af statstilskud og oplysning om andre former for statsstøtte)

IAS 21 // The Effects of Changes in Foreign Exchange Rates (Virkningerne af valutakursændringer)

IAS 22 // Business Combinations (Virksomhedssammenslutninger)

IAS 23 // Borrowing Costs (Kapitalisering af låneomkostninger)

IAS 24 // Related Party Disclosures (Oplysning i regnskaber om afhængige parter)

>TABELPOSITION>

Den brudte rækkefølge i IAS-numrene skyldes, at nogle af de første standarder er erstattet af nyere standarder.

STANDING INTERPRETATIONS COMMITTEE RULINGS

(DET STÅENDE FORTOLKNINGSUDVALGS AFGØRELSER)

SIC nr. // Betegnelse

SIC-1 // Consistency - Different Cost Formulas for Inventories (Konsistens - forskellige kostprismetoder for varebeholdninger)

SIC-2 // Consistency - Capitalisation of Borrowing Costs (Konsistens - Kapitalisering af låneomkostninger)

SIC-3 // Elimination of Unrealised Profits and Losses on Transactions with Associates (Eliminering af urealiseret indtjening og tab på transaktioner med associerede selskaber)

SIC-5 // Classification of Financial Instruments - Contingent Settlement Provisions (Klassifikation af finansielle instrumenter - Hensættelser til uforudsete udgifter)

SIC-6 // Costs of Modifying Existing Software (Udgifter til ændring af eksisterende software)

SIC-7 // Introduction of the Euro (Indførelse af euroen)

SIC-8 // First-Time Application of IAS as Primary Basis of Accounting (Førstegangsanvendelse af IAS som primært grundlag for regnskabsaflæggelse)

SIC-9 // Business Combinations - Classification either as Acquisitions or Unitings of Interests (Virksomhedssammenslutninger - Klassifikation som enten overtagelse eller interessesammenlægning)

SIC-10 // Government Assistance - No Specific Relation to Operating Activities (Statsstøtte uden specifik relation til driftsaktiviteter)

SIC-11 // Foreign Exchange - Capitalisation of Losses Resulting from Severe Currency Devaluations (Fremmed valuta - Kapitalisering af tab som følge af alvorlige valutadevalueringer)

SIC-12 // Consolidation - Special Purpose Entities (Konsolidering af virksomheder oprettet med særligt formål)

SIC-13 // Jointly Controlled Entities - Non-Monetary Contributions by Venturers (Fælles kontrollerede enheder - Venture-selskabers ikke-monetære bidrag)

SIC-14 // Property, Plant and Equipment - Compensation for the Impairment or Loss of Items (Fast ejendom, maskiner og inventar - kompensation for beskadigelse eller tab af aktiver)

SIC-15 // Operating Leases - Incentives (Operationel leasing - Incitamenter)

SIC-16 // Share Capital - Reacquired Own Equity Instruments (Treasury Shares) (Aktiekapital - Generhvervede egenkapitalinstrumenter (Egne aktier))

SIC-17 // Equity - Costs of an Equity Transaction (Egenkapital - Omkostninger ved en egenkapitaltransaktion)

SIC-18 // Consistency - Alternative Methods (Konsistens - Alternative metoder)

SIC-19 // Reporting Currency - Measurement and Presentation of Financial Statements under IAS 21 and IAS 29 (Indberetningsvaluta - Vurdering og fremlæggelse af regnskaber under IAS 21 og IAS 29)

SIC-20 // Equity Accounting Method - Recognition of Losses (Equity metoden - indberetning af tab)

SIC-21 // Income Taxes - Recovery of Revalued Non-Depreciable Assets (Indkomstskatter - Genindvinding af nyvurderede ikke-afskrivningsberettigede aktiver)

SIC-22 // Business Combinations - Subsequent Adjustment of Fair Values and Goodwill Initially Reported (Virksomhedssammenlægninger - Efterfølgende justering af dagsværdier og oprindeligt bogført goodwill)

SIC-23 // Property, Plant and Equipment - Major Inspection or Overhaul Costs (Fast ejendom, maskiner og inventar - Udgifter til hovedeftersyn eller -reparation)

SIC-24 // Earnings Per Share - Financial Instruments and Other contracts that May be Settled in Shares (Indtjening pr. aktie - Finansielle instrumenter og andre kontrakter, der kan afregnes i aktier)

SIC-25 // Income Taxes - Changes in the Tax Status of an Enterprise or its Shareholders (Indkomstskatter - Ændringer i virksomhedens eller aktionærernes skattemæssige status)

FINANSIERINGSOVERSIGT

1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om anvendelse af internationale regnskabsstandarder

2. Budgetpost

Ingen

3. Retsgrundlag

EF-traktatens artikel 95, stk. 1

4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

4.1 Foranstaltningens generelle formål

At opnå klare Europa-dækkende regler for sammenlignelig, gennemsigtig regnskabsaflæggelse i hele Den Europæiske Union.

4.2 Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens fornyelse

Regnskabskontroludvalget, som omhandlet i artikel 6 i den foreslåede forordning vil påbegynde møderne snarest efter forordningens vedtagelse (slutningen af 2001). Dette udvalg er et forretningsudvalg, der er er underlagt Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen.

5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE

Ikke relevant.

6. Udgifternes art

Ikke relevant.

7. Finansielle virkninger på budgettets DEL B

Ingen virkninger.

8. Forholdsregler mod svig

I betragtning af aktionens art er specifikke kontrolforanstaltninger ikke nødvendige.

9. Oplysninger om cost/effectiveness

9.1 Specifikke og kvantificerbare mål; målgruppe

Forslagets virkning er, at der opnås klare Europa-dækkende regler for sammenlignelig, gennemsigtig regnskabsaflæggelse i hele Den Europæiske Union. Regler, der burde kunne fortolkes og anvendes stringent, hvorved der kan gives relevant og pålidelig information til investorer og andre interessenter, således at de kan foretage meningsfyldte sammenligninger af selskabernes resultater, på tværs af såvel grænser som sektorer. Sammenlignelig, gennemsigtig regnskabsaflæggelse er en væsentlig byggesten i gennemførelsen af integrerede, konkurrencedygtige og attraktive kapitalmarkeder i EU som et supplement til den fælles valuta og dermed en styrkelse af den europæiske økonomi.

Dette forslag er en højt prioriteret foranstaltning under handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser, der blev godkendt på Det Europæiske Råd i Lissabon som et centralt element i skabelsen af et integreret marked for finansielle tjenesteydelser.

9.2 Begrundelse for foranstaltningen

Initiativet vedrører det indre markeds funktion og falder således ind under Fællesskabets enekompetence; derfor finder nærhedsprincippet ikke anvendelse på denne specifikke situation.

Dette forslag giver medlemsstaterne mulighed for at tillade eller kræve, at de samme regnskabsstandarder, som kræves af børsnoterede selskaber, anvendes af ikke-børsnoterede selskaber og til udarbejdelse af individuelle regnskaber. Desuden indeholder forslaget oprettelse af en EU-mekanisme, der skal vurdere International Accounting Standards og godkende dem juridisk til brug inden for EU.

Etableringen af en godkendelsesmekanisme, på det politiske plan baseret på reglerne for komitologi, garanterer en hurtig vedtagelse på fællesskabsplan af internationale regnskabsstandarder, der udstedes af International Accounting Standards Committee (IASC). Mødefrekvensen i regnskabskontroludvalget bestemmes til dels af arbejdet i IASC. I denne forbindelse forventes det, at Regnskabskontroludvalget i praksis må holde møde en gang om måneden. Disse møder afholdes i Bruxelles.

9.3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen

I 2007 vil der blive foretaget en evaluering af aktionen, baseret på en rapport udarbejdet af Kommissionen om forordningens gennemførelse.

10. Udgifter til administration (Det Almindelige Budgets Sektion III, Del A)

De nødvendige menneskelige og administrative ressourcer vil blive tilvejebragt i forbindelse med budgettildelingen til det forvaltende GD.

10.1 Indvirkningen på antallet af stillinger

>TABELPOSITION>

Denne aktion vil blive forvaltet ved anvendelse af eksisterende ressourcer i den pågældende tjeneste.

10.2 De supplerende menneskelige ressourcers samlede finansielle indvirkning

EUR

>TABELPOSITION>

10.3 Forøgelse af andre driftsudgifter som følge af foranstaltningen

EUR

>TABELPOSITION>

KONSEKVENSANALYSE FORSLAGETS KONSEKVENSER FOR VIRKSOMHEDERNE, HERUNDER ISÆR SMÅ OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER (SMV'er)

I. Forslagets titel

Forslag til forordning om anvendelse af internationale regnskabsstandarder

II. Dokumentets referencenummer

III. Forslaget

1. Initiativet vedrører det indre markeds funktion og falder således ind under Fællesskabets enekompetence; nærhedsprincippet finder således ikke anvendelse på denne særlige situation.

Dette forslag til lovgivning indgår som et afgørende element i Kommissionens handlingsplan for finansielle tjenesteydelser. Vedtagelse af ensartede regler for regnskabsaflæggelse af høj kvalitet på EU's kapitalmarkeder vil i væsentlig grad øge sammenligneligheden og gennemsigtigheden af finansielle oplysninger og dermed øge effektiviteten på markederne og reducere kapitalomkostninger for virksomhederne. Gennemførelsen af denne målsætning er en nødvendig forudsætning for fremskridt på andre nøgleområder inden for finansielle tjenesteydelser.

Dette forslag giver medlemsstaterne mulighed for at tillade eller kræve, at de samme regnskabsstandarder, som kræves af børsnoterede selskaber, anvendes af ikke-børsnoterede selskaber og til udarbejdelse af individuelle regnskaber. Desuden indeholder forslaget oprettelse af en EU-mekanisme, der skal vurdere International Accounting Standards og godkende dem juridisk til brug inden for EU. Denne mekanisme er en struktur i to niveauer: et kontrollerende udvalg (Regnskabskontroludvalget), der fungerer under de fastsatte regler for komitologi, og et udvalg af tekniske eksperter.

Forslagets virkning er, at der opnås klare Europa-dækkende regler for sammenlignelig, gennemsigtig regnskabsaflæggelse i hele Den Europæiske Union. Regler, der burde kunne fortolkes og anvendes stringent, hvorved der kan gives relevant og pålidelig information til investorer og andre interessenter, således at de kan foretage meningsfyldte sammenligninger af selskabernes resultater, på tværs af såvel grænser som sektorer. Sammenlignelig, gennemsigtig regnskabsaflæggelse er en væsentlig byggesten i gennemførelsen af integrerede, konkurrencedygtige og attraktive kapitalmarkeder i EU som et supplement til den fælles valuta og dermed en styrkelse af den europæiske økonomi.

IV. Konsekvenser for virksomhederne

2. Hvem berøres af forslaget-

Alle EU-selskaber, der omsættes på et reguleret marked i EU såvel som alle EU-selskaber, der forbereder notering på et sådant marked, vil blive anmodet om, inden 2005, at udarbejde deres koncernregnskaber i overensstemmelse med vedtagne internationale regnskabsstandarder. Medlemsstaterne vil have mulighed for at udvide dette krav til at omfatte ikke-børsnoterede selskaber og udarbejdelse af individuelle regnskaber.

I øjeblikket er omkring 7000 selskaber noteret på regulerede markeder i EU, hvoraf 275 allerede anvender IAS.

3. Hvilke foranstaltninger skal virksomhederne træffe i henhold til forslaget-

For i praksis at opfylde kravene i forslaget må de pågældende virksomheder enten begynde at udarbejde koncernregnskaber eller genbehandle dem i henhold til vedtagne IAS allerede i 2003 og 2004, således at de i 2005 vil være i stand til at fremlægge IAS-baserede koncernregnskaber for det finansår såvel som for de to foregående finansår med henblik på at opfylde det krav om sammenlignelighed, der pålægges af både regnskabsdirektiverne og IAS-standarderne.

Det forventes at dette forslag vil blive vedtaget af Ministerraadet og Europa-Parlamentet senest i aar 2002.Hermed vil baade regnskabsbranchen og virksomhederne faa den noedvendige overgangsperiode til at forberede sig paa 2005.

Udgifterne til erhvervslivet vil hovedsageligt gaa til uddannelse eftersom deres bogholdere vil have behov for at goere sig fortrolige med et sofistikeret saet af regnskabsregeler.Det samme gaelder revisorfaget.

4. Hvilke økonomiske virkninger forventes forslaget at få-

Vedtagelse af ensartede regler for regnskabsaflæggelse af høj kvalitet på EU's kapitalmarkeder vil i væsentlig grad øge sammenligneligheden og gennemsigtigheden af finansielle oplysninger, og derved øge effektiviteten på markederne og reducere kapitalomkostninger for virksomhederne.

5. Indeholder forslaget foranstaltninger, der tager højde for SMV'ernes særlige situation (lempeligere eller særlige krav)-

Langt størstedelen af de små og mellemstore virksomheder vil blive berørt af dette forslag, i og med at dets væsentligste krav hovedsagelig drejer sig om anvendelsen af vedtagne IAS ved udarbejdelsen af koncernregnskaber, hvilket er aktuelt for meget få SMV'er.

Selv om forslaget gør det muligt for medlemsstaterne at udvide dette krav til at omfatte udarbejdelsen af årsregnskaber og/eller koncernregnskaber for ikke-børsnoterede selskaber, er det meget usandsynligt, på grund af den indlysende proportionalitet, at det vil gælde SMV'er. Medlemsstaterne kan imidlertid tillade SMV'er at bruge vedtagne IAS, hvis de ønsker det ved udarbejdelsen af deres regnskaber.

V. Høring af de berørte kredse

6. FEE (revisorbranchen); UNICE/ERT (industrien), FESE (børser), EFFAS (finansanalytikere), CEA (forsikring), UEAPME (små og mellemstore virksomheder) har alle reageret positivt på forslaget og overvejer at deltage i oprettelse af en privat organisation, der vil yde støtte til et ekspertudvalg om regnskaber, Det Regnskabstekniske Udvalg.