Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2022/C 104/12)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE AF EN STANDARDÆNDRING TIL ÆNDRING AF ENHEDSDOKUMENTET

»Var«

PGI-FR-A1145-AM02

Meddelelsesdato: 6. december 2021

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

Indførelse af en supplerende geografisk betegnelse

I kapitel I i produktspecifikationen for den beskyttede geografiske betegnelse »Var« suppleres punkt 2 »supplerende udtryk« med en ny supplerende geografisk betegnelse, nemlig »Correns«, der er forbeholdt hvidvine med den beskyttede geografiske betegnelse »Var«.

Denne ændring er medtaget i enhedsdokumentet under punktet »supplerende betingelser«.

ENHEDSDOKUMENT

1. Betegnelse(r)

Var

2. Type geografisk betegnelse

BGB – beskyttet geografisk betegnelse

3. Kategorier af vinavlsprodukter

1. Vin

5. Mousserende kvalitetsvin

4. Beskrivelse af vinen/vinene

1. Stille rød-, rosé- og hvidvine

KORT TEKSTBESKRIVELSE

Den beskyttede geografiske betegnelse »Var« er forbeholdt stille vine og mousserende kvalitetsrød-, rosé- og hvidvine.

Vinene, der har et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose og fruktose) på 45 g/l eller derover, har undtagelsesvis et indhold af flygtige syrer, der er fastsat ved fælles bekendtgørelse udstedt af ministeren for forbrugeranliggender og landbrugsministeren.

For de stille vine svarer det virkelige alkoholindhold (tærskel eller grænse) (kun for mousserende vine), det totale alkoholindhold, det totale syreindhold, indholdet af flygtige syrer, svovldioxid og kuldioxid (kun for mousserende vine) til det, der er fastsat i EU-reglerne.

Rosévinene (70 % af produktionen) har generelt en lys farve. De er hovedsageligt kendetegnet ved deres friskhed og smag af friske druer, der naturligvis varierer afhængigt af druesort og de anvendte vinfremstillingsteknikker.

Rødvinene er generelt fyldige med en god struktur, nogle gange kraftig, når der er tale om mere koncentrerede vine. De har en dyb rubinrød til granatrød farve med et violet skær.

Hvidvinene kombinerer finesse, frugt og friskhed. De har en lys gul farve med et grønt eller et skinnende gyldent og klart skær.

Generelle analytiske kendetegn Samlet maksimalt alkoholindhold (% vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.) 9 Minimalt totalt syreindhold Maksimalt indhold af flygtig syre (i mEq/l) Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

2. Mousserende kvalitetsrød-, rosé- og hvidvine

KORT TEKSTBESKRIVELSE

De perlende vine har de samme farver og de samme organoleptiske egenskaber som de stille vine, men med mere friskhed, finesse og en vedvarende duft, der fremhæves af en fin og elegant bobledannelse.

For de mousserende kvalitetsvine svarer det virkelige alkoholindhold (tærskel eller grænse), det totale alkoholindhold, det totale syreindhold, indholdet af flygtige syrer, svovldioxid og kuldioxid (kun for mousserende vine) til det, der er fastsat i EU-reglerne.

Generelle analytiske kendetegn Samlet maksimalt alkoholindhold (% vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.) Minimalt totalt syreindhold Maksimalt indhold af flygtige syrer (i mEq/l) Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5. Vinfremstillingspraksis

5.1. Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

1. Specifik ønologisk fremgangsmåde

Vinene skal hvad angår ønologisk fremgangsmåde opfylde de krav, der er fastsat på EU-niveau og i den franske lov om landbrug og fiskeri (»code rural et de la pêche maritime«).

5.2. Maksimumsudbytte

1. 120 hektoliter pr. hektar.

6. Afgrænset geografisk område

Høsten af druerne, vinfremstillingen og forarbejdningen af vin med den beskyttede geografiske betegnelse »Var« finder sted i alle kommunerne i departementet Var.

7. Primære druesorter

Alicante Henri Bouschet N

Aligoté B

Alphonse Lavallée N

Altesse B

Aramon N

Aramon blanc B

Aramon gris G

Aranel B

Arbane B

Arinarnoa N

Arriloba B

Arrouya N

Artaban N

Aubin B

Aubin vert B

Aubun N — Murescola

Auxerrois B

Bachet N

Barbaroux Rs

Baroque B

Biancu Gentile B

Blanc Dame B

Bouchalès N

Bouillet N

Bouquettraube B

Bourboulenc B — Doucillon blanc

Brachet N — Braquet

Brun Fourca N

Brun argenté N — Vaccarèse

Béclan N — Petit Béclan

Béquignol N

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Caladoc N

Calitor N

Camaralet B

Carcajolo N

Carcajolo blanc B

Carignan N

Carignan blanc B

Carmenère N

Castets N

Chardonnay B

Chasan B

Chatus N

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N — Cinsault

Clairette B

Clairette rose Rs

Clarin B

Claverie B

Codivarta B

Colombard B

Corbeau N — Douce noire

Cot N — Malbec

Couderc noir N

Counoise N

Courbu B — Gros Courbu

Courbu noir N

Couston N

Crouchen B — Cruchen

César N

Duras N

Durif N

Egiodola N

Ekigaïna N

Elbling B

Etraire de la Dui N

Fer N — Fer Servadou, Braucol, Mansois, Pinenc

Feunate N

Floreal B

Folignan B

Folle blanche B

Fuella nera N

Furmint B

Gamaret

Gamay N

Gamay de Bouze N

Gascon N

Genovèse B

Gewurztraminer Rs

Goldriesling B

Gouget N

Graisse B

Gramon N

Grassen N — Grassenc

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gringet B

Grolleau N

Grolleau gris G

Gros Manseng B

Gros vert B

Joubertin

Jurançon blanc B

Jurançon noir N — Dame noire

Knipperlé B

Lauzet B

Liliorila B

Listan B — Palomino

Lledoner pelut N

Macabeu B — Macabeo

Mancin N

Manseng noir N

Marsanne B

Marselan N

Maréchal Foch N

Mauzac B

Mauzac rose Rs

Mayorquin B

Melon B

Merlot N

Merlot blanc B

Meslier Saint-François B — Gros Meslier

Meunier N

Milgranet N

Molette B

Mollard N

Monarch N

Mondeuse N

Mondeuse blanche B

Monerac N

Montils B

Morrastel N — Minustellu, Graciano

Mourvaison N

Mourvèdre N — Monastrell

Mouyssaguès

Muresconu N — Morescono

Muscadelle B

Muscardin N

Muscaris B

Muscat Ottonel B — Muscat, Moscato

Muscat cendré B — Muscat, Moscato

Muscat d’Alexandrie B — Muscat, Moscato

Muscat de Hambourg N — Muscat, Moscato

Muscat à petits grains blancs B — Muscat, Moscato

Muscat à petits grains roses Rs — Muscat, Moscato

Muscat à petits grains rouges Rg — Muscat, Moscato

Mérille N

Müller-Thurgau B

Nielluccio N — Nielluciu

Noir Fleurien N

Négret de Banhars N

Négrette N

Oberlin noir N

Ondenc B

Orbois B

Pagadebiti B

Pascal B

Perdea B

Persan N

Petit Courbu B

Petit Manseng B

Petit Meslier B

Petit Verdot N

Picardan B — Araignan

Pineau d’Aunis N

Pinot blanc B

Pinot gris G

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Plant de Brunel N

Plant droit N — Espanenc

Portan N

Portugais bleu N

Prior N

Prunelard N

Précoce Bousquet B

Précoce de Malingre B

Raffiat de Moncade B

Riesling B

Riminèse B

Rivairenc N — Aspiran noir

Rivairenc blanc B — Aspiran blanc

Rivairenc gris G — Aspiran gris

Rosé du Var Rs

Roublot B

Roussanne B

Roussette d’Ayze B

Sacy B

Saint Côme B

Saint-Macaire N

Saint-Pierre doré B

Sauvignon B — Sauvignon blanc

Sauvignon gris G — Fié gris

Sciaccarello N

Segalin N

Seinoir N

Select B

Semebat N

Semillon B

Servanin N

Solaris B

Soreli B

Souvignier gris Rs

Sylvaner B

Syrah N — Shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret blanc B

Terret gris G

Terret noir N

Tibouren N

Tourbat B

Tressot N

Téoulier N

Ugni blanc B

Valdiguié N

Varousset N

Velteliner rouge précoce Rs

Verdesse B

Vermentino B — Rolle

Vidoc N

Villard blanc B

Villard noir N

Viognier B

Voltis B

8. Tilknytning til det geografiske område

8.1. Det geografiske områdes egenart

Var er et af departementerne i regionen Provence-Alpes-Côte d’Azur i det sydøstlige Frankrig. Det har fået sit navn fra kystfloden Var, der tidligere udgjorde dets grænse mod øst. Det afgrænses mod vest af departementet Bouches-du-Rhône, mod nord af departementet Alpes de Haute Provence og mod øst af departementet Alpes-Maritimes og endelig mod syd af Middelhavet.

Det geografiske område har et varieret terræn med to geologisk forskellige dele: en kalkholdig del vest for aksen Toulon-Draguignan og en krystallinsk del øst for denne akse.

Disse to særskilte geologiske områder er forbundet med to typer af vegetation, der er kendetegnende for Middelhavsområdet, nemlig: kratbevoksning på kalkjorden og maki og skov (fyr og eg) på den mere krystallinske jordbund. Disse to vegetationstyper skaber kun lidt humus. Jordbunden i Var er generelt næringsfattig, veldrænet, men følsom over for erosion. Dette terræn er velegnet til vindyrkning. Romerne tog ikke fejl, da de for 2 600 år siden indførte vinstokke i Provincia Romana (Provence).

Et af de vigtigste kendetegn ved klimaet i Var er solmængden. Departementet Var har et middelhavsklima, der er kendetegnet ved varme og tørre somre og milde vintre med to regnperioder om efteråret og foråret. Disse betingelser er gunstige for vindyrkning, og de meget ofte store temperaturudsving medvirker til udpegning af de parceller, der skal helliges fremstilling af rødvin og rosévin.

Den fremherskende vind i regionen er Mistralen (nord). Den er iskold om vinteren, efter at den har blæst hen over sneen i Alperne, men om sommeren er den garant for lidt kølighed. Den er ganske vist nogle gange kraftig, men vindyrkerne sætter navnlig pris på dens vigtigste egenskab: Den beskytter vinmarkerne mod et alt for fugtigt klima, og de deraf følgende skadelige skimmelsygdomme (meldug).

8.2. Produktets egenart

Siden indførelsen af den beskyttede geografiske betegnelse »Var« (Vin de pays du Var) er produktionen steget stødt, idet den i starten af det 21. århundrede stabiliserede sig omkring 250 000 hl.

Produktionen er navnlig koncentreret om rosévin (gennemsnitligt 70 %), der hovedsageligt fremstilles ved sammenstikning.

De lokale druesorter såsom Grenache N, Cinsault N, Carignan N, Syrah N og Mourvèdre N til farvede vine og Vermentino B og Ugni blanc B til hvidvine er fortsat meget udbredt. Det må dog erkendes, at døren takket være omstruktureringsstøtte fra EU er blevet åbnet for tilsvarende druesorter fra andre vinområder i Frankrig såsom Cabernet-Sauvignon N, Merlot N, Chardonnay B og i mindre grad Viognier B. Denne palet af druesorter har gjort det muligt at diversificere vinenes udtryk og navnlig bidrage til at stabilisere eller endog udvikle produktionen af kvalitetsrosévine.

Et af de kendetegn, der er særegne for størstedelen af rosévinene, nemlig den meget lyse rosa farve, opnås gennem en reel beherskelse af den direkte presning, der består i en direkte presning af de hele eller afstilkede klaser ofte ved hjælp af en pneumatisk presse, hvorefter den klare most straks sættes til gæring ved lav temperatur. De fremstillede vine er friske, frugtagtige og har en lys rosa farve.

Der anvendes andre teknikker såsom tømning af karret efter kort tids udblødning, udblødning med presserester eller udblødning forud for gæringen (høsten opbevares ved lav temperatur i 8-24 timer før presning), som giver rosévine med en kraftigere farve og en mere ensartet struktur.

Rødvinene (der udgør omkring 20 % af det oplyste volumen) er ofte kraftige, fyldige og med en god tanninstruktur, og fremstilles ofte af de tre druesorter Grenache N, Syrah N og Cabernet-Sauvignon N, ret ofte kombineret med Merlot N og Cinsault N.

Produktionen af hvidvinene er lidt mindre (10 % af det oplyste volumen), men begejstrer både dem, der elsker sortsvine (Rolle B eller Vermentino B og Chardonnay B), og andre vindrikkere, med sammenstukne vine med finesse og friskhed.

Der fremstilles også mousserende kvalitetsvine i det pågældende produktionsområde. Fremstillingen af perlende vine er ikke noget nyt i Provence. Der er tale om en traditionel produktion på omkring en mio. flasker om året, som varetages af omkring 50 aktører (producenter, forarbejdningsvirksomheder, markedsføringsvirksomheder). Allerede i starten af det 20. århundrede forsøgte nogle kooperativer og forarbejdningsvirksomheder såsom »Tête Noire« at udbrede mousserende kvalitetsvin fra Provence.

En af de vigtigste egenskaber ved perlende vin med den beskyttede geografiske betegnelse »Var« er, at den fremstilles af lokale druesorter og i langt overvejende grad er en rosévin, der udgør størstedelen af produktionen af stille vin i regionen.

Således skal den beskyttede geografiske betegnelse »Var« være kendetegnende for stille vine, der forbindes med mousserende vine med nogenlunde de samme organoleptiske egenskaber. Disse perlende rosévine er rent smagsmæssigt meget frugtige og blomsteragtige og har en fin rundhed, hvilket minder om de stille rosévine.

Det er netop disse organoleptiske egenskaber (blomster- og frugtsmag kombineret med rundhed), der gør det muligt at skelne perlende vine fremstillet i Var fra vine fremstillet i andre franske regioner.

8.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets egenskaber

Departementet Var har et ubestrideligt potentiale inden for turisme på grund af dets klima, dets varierede landskab, havet, dets righoldige historiske og kulturelle arv samt dets kunsthåndværk og traditioner. Med alle disse fordele har departementet opbygget en stærk økonomisk aktivitet omkring turismen.

Denne bemærkelsesværdige tiltrækningskraft resulterer i over 14 mio. turister om året. Disse turister, som ofte er trofaste, har lært, lærer og vil lære at sætte pris på det provencalske køkken og de provencalske produkter, herunder vinene fra Var, uanset om de er forsynet med en kontrolleret oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse.

Produktionen af den beskyttede geografiske betegnelse »Var« har siden oprettelsen under den tidligere lovregulerede status »Vin de Pays« (landvin) i høj grad bygget sit omdømme på turismen i regionen, hvilket den store lokale efterspørgsel efter rosévinene er et udtryk for. Forbrugerne værdsætter og genkender kvaliteten af den række vine, der udbydes.

Det er alligevel bemærkelsesværdigt, at producenterne har fulgt med tiden, og konstant har udviklet deres Vins de Pays, så de altid stemmer overens med forbrugernes smag (f.eks. rosévinenes farve).

Dette kom således fint til udtryk i begyndelsen af 00’erne, hvor de erhvervsdrivende i Var deltog i oprettelsen af et nationalt center for forskning og udvikling helliget rosévinen (beliggende i Vidauban — Var). Siden da er de første arbejder blevet offentliggjort (f.eks. vedrørende rosévinens nuancer), hvilket bidrager til at forbedre rosévinens kvalitet i praksis. Desuden har sektoren investeret stort i det nødvendige udstyr til en perfekt beherskelse af fremstillingen af rosévin. Denne skarpsindige teknologi, der er speciel for rosévine, og producenternes knowhow er naturligvis til gavn for fremstillingen af vin med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse, men har en ubestridelig afsmittende virkning på fremstillingsprocessen for vin med den beskyttede geografiske betegnelse.

Det skal også nævnes, at vinområdet i Var ligger tæt på de store byer eller badesteder i regionen, hvilket er en stor fordel for producenterne, som kan øge værdien af deres udbud og derfor vælger at aftappe vinen på ejendommen. Det direkte salg (flasker eller »bag in box«) tegner sig nu for omkring 50 % af det fremstillede volumen, og det direkte salg fra vinkælder kan alene tegne sig for 30 % af det fremstillede volumen.

Var er beliggende i den berømte Provence-region. Billedet af Provence som et vindyrkningsområde, der er stærkt forankret i fremstillingen af kvalitetsrosévin — verdens førende inden for fremstilling af »rosévin« — er veletableret og understøttes af undersøgelser af spontan genkendelse (kilde: Wine Intelligence Vinitrac — november 2009).

Denne genkendelse, denne knowhow, der er i høj grad er baseret på fremstilling af rosévine, smitter naturligvis af på rødvinene, hvidvinene og de mousserende vine, der fremstilles af de samme mennesker inden for departementets vindyrkningsområde i det samme geografiske område.

Rosévinenes succes smitter således ubestrideligt af på kvaliteten af de øvrige vine, der fremstilles i departementet, og deres omdømme.

9. Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

— Mærkning

— Retsgrundlag:

— National lovgivning

— Type supplerende betingelse:

— Supplerende bestemmelser om mærkningen

— Beskrivelse af betingelsen:

— Den beskyttede geografiske betegnelse »Var« kan suppleres:

— med navnet på en eller flere druesorter

— med betegnelsen »primeur« (»dette års vin«) eller »nouveau« (»ung vin«). Betegnelserne »primeur« eller »nouveau« er forbeholdt stille vine.

Den beskyttede geografiske betegnelse »Var« kan ved rød-, rosé- og hvidvinene suppleres med navnet på følgende mindre geografiske enheder: »Argens«, »Coteaux du Verdon«, »Sainte Baume«.

Den beskyttede geografiske betegnelse »Var« kan ved hvidvinene suppleres med navnet på den mindste geografiske enhed »Correns«.

EU’s BGB-logo skal fremgå af etiketten, når betegnelsen »beskyttet geografisk betegnelse« erstattes af den traditionelle betegnelse »Vin de Pays«.

Område i umiddelbar nærhed

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, der har dispensation til at fremstille og forarbejde vin med den beskyttede geografiske betegnelse »Var«, eventuelt suppleret med navnet på den mindste geografiske enhed, består af de tilgrænsende distrikter i det geografiske område, nemlig:

— mod øst på grænsen til departementet Alpes-Maritimes: distriktet Grasse

— mod vest på grænsen til departementet Bouches-du-Rhône: distrikterne Aix-en-Provence og Marseille

— mod vest/nordvest på grænsen til departementet Vaucluse: distriktet Apt

— mod nord på grænsen til departementet Alpes de Haute-Provence: distrikterne Forcalquier, Digne, Castellane.

Link til produktspecifikationen

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-60d6245a-2c59-4f6c-9415-f07a40aa849e

(1) EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.