KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 29.03.1995 
KOM(95) 110 endelig udg. 
95/ 0078 (COD) 
DET EUROPÆISKE FÆLLESSKABS INDSATS 
PÅ KULTUROMRÅDET 
Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet 
og Rådet for Den Europæiske Union 
Forslag til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE 
om vedtagelse af et EF-handlingsprogram 
for kulturarven 
RAPHAEL 
(forelagt af Kommissionen) 
FORSLAG TIL EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS 
AFGØRELSE OM VEDTAGELSE AF ET EF-HANDLINGSPROGRAM 
FOR KULTURARVEN 
RAPHAEL-PROGRAMMET 
A+~ 
Begrundelse I 
Bilag: Samrådsmøder afholdt med henblik på forelæggelse af et EF-handlingsprogram for 
kulturarven 
Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et EF-handlingsprogram for 
kulturarven - RAPHAEL-programmet 
Bilag: Beskrivelse af RAPHAEL-programmet 
Finansieringsoversigt 
A^ 
Begrundelse 
* 
Dette forslag skal ses i sammenhæng med referencerammen "Det Europæiske Fællesskabs 
indsats til fordel for kulturen"1, som Kommissionen vedtog den 27. juli 1994, idet der i EF-
traktaten er blevet indføjet en artikel om kulturen2. Kulturarven, bygningsværker og 
kulturgenstande, er blevet identificeret som et af hovedområderne for Fællesskabets indsats 
på kulturområdet, og dette forslag vedrører gennemførelsen af et særligt handlingsprogram 
på området. 
Handlingsprogrammet vil virke stimulerende på Fællesskabets indsats til fordel for 
kulturarven, idet det indebærer en omlægning og udvidelse àf de hidtidige foranstaltninger 
og en sammenhængende strategi for Fællesskabets foranstaltninger og politikker vedrørende 
kulturarven. 
De i handlingsprogrammet foreslåede enkeltforanstaltninger svarer til flere af traktatens 
målsætninger. Da kulturarven dels er udtryk for de forskellige kulturidentiteter, dels 
afspejler udvekslingerne mellem forskellige kulturer, vil en fællesskabsindsats på dette 
område i særlig grad kunne bidrage til, at der opstår en "stadig snævrere union mellem de 
europæiske folk'0, og at "medlemsstaternes kulturer kan udfolde sig, idet de respekterer den 
nationale og regionale mangfoldighed og samtidig fremhæver den fælles kulturarv"4. 
Kulturarven er opstået i tidens løb gennem udvekslinger og gensidige påvirkninger og 
udviser på trods af nationale og regionale forskelligheder en række fælles træk. Disse 
forskelle og ligheder giver borgeren mulighed for at forstå sit regionale, nationale og 
europæiske tilhørsforhold. Fællesskabets indsats til fordel for kulturarven kan således 
bidrage til at styrke et unionsborgerskab, hvor borgeren har bedre kendskab til sin egen 
kultur og kulturen i de andre unionslande. 
Det foreslåede handlingsprogram skal styrke samarbejdet mellem medlemsstaterne og støtte 
og supplere deres indsats5. Der er nemlig på dette område et stort behov for knowhow, 
menneskelige ressourcer og finansiering, mens der kun er begrænsede midler til rådighed. 
Der må derfor træffes en række valg. Fordelen ved en fællesskabsforanstaltning er at få 
samlet den eksisterende ekspertise, så man kan træffe disse valg på det bedst mulige 
grundlag uden overlapning og dyrtkøbte fejltagelser, og samtidig fremme kvaliteten og opnå 
skalafordele. 
K0M(94) 356 endelig udg. 
Traktaten om Den Europæiske Union, artikel 128. 
Traktaten om Den Europæiske Union, artikel A. 
Traktaten om Den Europæiske Union, artikel 128, stk. 1. 
Traktaten om Den Europæiske Union, artikel 128, stk. 2. 
/ c 
Problemerne med bevarelse og forvaltning af kulturarven er kendt i alle medlemsstaterne, 
og nogle af problemerne, f.eks. bevarelsen af papir-dokumenter, overstiger langt det enkelte 
lands interventionsmuligheder på grund af deres kompleksitet og omfang. I sådanne tilfælde 
vil en fælles aktion tilføre noget ekstra og kunne være mere effektiv end summen af de 
foranstaltninger, som de enkelte medlemsstater træffer hver især. 
Foruden den iboende kulturelle værdi, der ligger i bevarelsen af kulturarven, medfører 
denne forskellige former for aktiviteter, der har betydelige sociale og økonomiske 
virkninger, og som har forbindelse med andre af traktatens målsætninger. Der gøres 
opmærksom på, at der på området er brug for en betydelig og højtkvalificeret arbejdskraft, 
både med hensyn til "concept" og "forvaltning" (arkitekter, arkivister, kunsthistorikere, 
konservatorer m.fl.) og med hensyn til det mere praktisk betonede arbejde (konservatorer, 
håndværkere, museumspersonale m.fl.), og at denne arbejdskraft - der navnlig findes i små 
og mellemstore virksomheder - udnytter både traditionel knowhow og avanceret forskning 
og teknologi. 
Fremme af samarbejdet mellem efteruddannelsesinstitutioner og forskningsinstitutter er 
derfor et vigtigt element i Fællesskabets indsats til fordel for kulturarven, og foreslåede 
foranstaltninger må tage hensyn til resultaterne af Fællesskabets programmer inden for 
undervisning, uddannelse, forskning og teknologisk udvikling. Kulturarven kan endvidere 
yde et betydeligt bidrag til en dynamisk udvikling inden for forskning/vækst/beskæftigelse, 
idet sektoren med dens specielle behov lægger op til en bedre udnyttelse af 
forskningsresultater, navnlig gennem udvikling af konkrete applikationer til brug for 
fagfolk, der arbejder i marken. 
Kulturarvsområdet byder på nye jobmuligheder6, hvilket skyldes, at der er en stigende 
interesse for alle former for kulturarv, og at folk har mere fritid. De nye jobmuligheder 
skyldes dels øget aktivitet i selve sektoren (f.eks. restaurering og nyindretning af museer 
og deres samlinger, bedre præsentation af kulturarven, udstillinger, skabelse af nye tjenester 
for besøgende i museer), dels afledte aktiviteter omkring kulturarven, f.eks. turisme. 
Det er grunden til, at projekter vedrørende fremme af kulturarven i stadig højere grad 
indgår i regionaludviklingspolitikken, navnlig i forbindelse med foranstaltninger til 
genoplivning af bycentre eller til bekæmpelse af flugten fra visse egne. Endvidere er 
bevarelsen af kulturarven naturligvis forbundet med politikkerne vedrørende fysisk 
planlægning, miljø og energi. 
Hvidbogen om vækst, konkurrenceevne, beskæftigelse, s. 21 og 107-108. 
2 
Endelig er kulturarven et område, der egner sig fortrinligt til udvikling af applikationer og 
standarder inden for avancerede informations- og kommunikationsteknikker og -tjenester. 
Det blev udpeget som et vigtigt aktionsområde i' meddelelsen "Europa på vej mod 
informationssamfundet - en handlingsplan"7, der blev udarbejdet på grundlag af 
Bangemann-rapporten8. Dette forventes at give en række fordele, bl.a. i form af øget vækst, 
konkurrenceevne og beskæftigelse. Men desuden vil fagfolk på kulturområdet og borgerne -
forudsat at der tages tilstrækkeligt hensyn til den kulturelle dimension - på den måde få 
rådighed over en hel vifte af wye, avancerede kulturgoder og -tjenester. 
Fællesskabet har allerede tidligere gennemført en række foranstaltninger vedrørende 
kulturarven som følge af de mål, det har sat sig. Der kan skelnes mellem tre typer af 
foranstaltninger: foranstaltninger med en overvejende kulturel målsætning, foranstaltninger 
svarende til andre i traktaten fastsatte mål, men hvor kulturarven er direkte involveret, og 
endelig foranstaltninger svarende til andre målsætninger, som ikke direkte vedrører 
kulturarven, men som har direkte eller indirekte indflydelse på bevarelsen af kulturarven 
i medlemsstaterne, f.eks. landbrugspolitikken, der har stor betydning for bevarelsen af 
arkæologiske fund og historiske landskaber. : 
Med henblik på udarbejdelsen af dette forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 
har Kommissionen, der er klar over, at der må søges en konsensus som følge af de i artikel 
128 fastsatte beslutningsprocedurer, og som hår foretaget indgående høringer, afholdt en 
række møder om både kulturgenstande og bygningsværker, med deltagelse af 
medlemsstaternes myndigheder, fagkredse og andre implicerede. Samtidig har en 
ekspertgruppe, nedsat i henhold til en rådsresolution9, specielt beskæftiget med 
arkivområdet. En fortegnelse over sådanne samrådsmøder er anført i bilaget (s. 6-7). 
Dette forslag er baseret på erfaringerne fra de hidtil iværksatte foranstaltninger og 
resultaterne af samrådsmøderne. Forslaget skal ses på baggrund af referencerammen for 
Fællesskabets kulturindsats10. Der tages heri hensyn til de beslutninger og resolutioner, der 
er vedtaget af Europa-Parlamentet11 og Rådet12. 
K0M(94) 347 endelig udg. 
Europa og det verdensomspændende informationssamfund: Henstillinger til Det Europæiske Råd. 
Resolution vedtaget af Rådet og kulturministrene, forsamlet i Rådet den 14. november 1991, om bestemmelser vedrørende arkiver, EFT 
C 314 af 5. december 1991, s. 2. 
KOM(94) 3S6 endelig udg. 
Europa-Parlamentets beslutning om meddelelse fra Kommissionen om nye perspektiver for Fællesskabets indsats på kulturområdet, A3-
0396, EFT C 42 af 15. februar 1993, s. 173-181. 
Europa-Parlamentets beslutning om bevarelse af den arkitektoniske arv og beskyttelse af kulturgoderne, A3-0036/93, EFT C 72 af 15. 
marts 1993, s. 160-166. 
Europa-Parlamentets beslutning om Fællesskabets kulturpolitik, A3-0386V93, EFT C 44 af 14. februar 1994, s. 184-188. 
Konklusioner vedtaget af kulturministrene forsamlet i Rådet, den 12. november 1992, om retningslinjer for Fællesskabets indsats på 
kulturområdet, EFT C 336 af 19. december 1992, s. 1-2. 
Rådets konklusioner af 17. juni 1994 vedrørende udarbejdelse af en EF-handlingsplan for kulturarven, EFT C 235 af 23. august 1994, 
s. 1. 
Rådets konklusioner af 17. juni 1994 om større samarbejde mellem medlemsstaternes arkiver, EFT C 235 af 23. august 1994, s. 3. 
Rådets konklusioner af 10. november 1994 om meddelelse fra Kommissionen om Fællesskabets indsats på kulturområdet, EFT C 348 
af 9. december 1994, s. 1-2. 
EF-HANDLINGSPROGRAM FOR KULTURARVEN - RAPHAEL-PROGRAMMET 
I. Bedre bevarelse og præsentation af 
kulturarven II. Netværk og partnerskaber IH. Adgang til kulturarven IV. Innovation og fagfolks efter­
uddannelse og mobilitet V. Samarbejde med tredjelande og 
internationale organisationer 
Fremme udvikling og fælles udnyttelse 
af optimale metoder samt skabe et 
gunstigt miljø for bevarelse af 
kulturarven Bidrage til styrkelse af det tværnationale 
samarbejde, tfl udvekslinger og fælles 
udnyttelse af erfaringer og til 
præsentation af kulturarven i dens 
europæiske sammenhæng Fremme informationsprojekter af 
europæisk tilsnit og stimulere 
anvendelsen af avancerede informa­
tions-og kommunikationsteknikker og Fremme udveksling af erfaringer samt 
fagfolks mobilnet og efteruddannelse -Udvilde projekter sammen med 
tredjelande og sikre et saraspil mellem 
disse og foranstaltninger, der 
gennemføres af andre internationale 
organisationer, navnlig Europarådet 
1. Støtte til projekter vedrørende 
bevarelse af kulturarven, både 
kulturgenstande og bygningsværker, der 
kan betegnes som "europæiske 
laboratorier for kulturarv" 
2. Støtte til "europæiske værksteder for 
kulturarv", der arbejder med fælles 
temaer vedrørende bevarelse af 
kulturarven 
3. Støtte til udvikling af bedre 
europæiske kurymer og "standarder" for 
så vidt angår forvaltning og bevarelse 
af kulturarven 
4. Incitamenter til anskaffelse og fælles 
forvaltning af større kunstværker 
5. Udvikling af kulturelt betonede 
projekter og undersøgelser, der kan 
supplere de øvrige fællesskabs­
foranstaltninger 1. Støtte til etablering af netværk 
mellem "europæiske værksteder for 
kulturarv", opdelt efter emne 
2. Udvikling og udbredelse af 
informationsredskaber til brug for 
netværk og fagfolk på kultur­
arvsområdet, feks. sammenlignende 
undersøgelser over praksis og systemer 
i medlemsstaterne, udarbejdelse af 
statistikker og indikatorer vedrørende 
europæisk kultur, praktiske guider, 
håndbøger, fortegnelser, lister over 
innovative projekter, information om 
fællesskabsaktiviteter, der har at gøre 
med kulturarven 
3. Støtte til tværnationale sam­
arbejdsprojekter mellem museer og 
bygningsværker, monumenter m.v. med 
henblik på at vise kulturarven i dens 
europæiske sammenhæng 
4.Støtte til samarbejdsprojekter mellem 
efteruddannelsesinstitutionef og forsk­
ningsinstitutter, fleks, om fortegnelser, 
evalueringsmetoder, fælles drøftelser, 
stipendier, udvekslinger, udbredelse af 
information 1. Projekter, der modtager EF-støtte i 
henhold til RAPHAEL-programmet, 
skal indeholde bestemmelser om 
information og bevidstgørelse af 
borgerne 
2. Støtte til arrangementer på EF-plan, 
feks. Europæiske kulturarvsdage, 
arrangementer som led i Europa-festen 
(9. maj), Den europæiske Arkitekturpris 
Mies van der Rohe, Europan 
3. Støtte til gennemførelse af flersproget 
præsentation i forbindelse med museer 
og bygningsværker, monumenter m.v. 
4. Støtte til applikationer af avancerede 
informations- og kommunikations­
teknikker og -tjenester, der giver fagfolk 
og andre adgang til kulturarven, f.eks. 
pilotprojekter, undersøgelser eller 
seminarer om et specifikt problem 
vedrørende kulturarven 1. Støtte til kortlægningen af 
forskningsbehovet, til udbredelse af 
forskningsresultater blandt fagfolk på 
området og til udvikling af konkrete 
applikationer til brag for fagfolk, der 
arbejder i marken 
2. Støtte til afholdelse af konferencer og 
kollokvier af europæisk tilsnit 
3. Samarbejdsprojekter om indførelse af 
programmer for udveksling af fagfolk 
på kulturarvsområdet 
4. Støtte til uddannelse og 
efteruddannelse af fagfolk på 
kulturarvsområdet i anvendelsen af 
avancerede informations- og kom­
munikationsteknikker og -tjenester 1. Støtte til projekter, der går ud på at 
bevare kulturarven, navnlig projekter 
vedrørende monumenter og byg­
ningsværker, der tilhører Verdens­
kulturarven 
2. Deltagelse i projekter med 
tilknytning til netværk og partner­
skaber eller gennemførelse af 
supplerende projekter, feks. udvidelse 
af sammenlignende undersøgelser til at 
omfatte andre lande 
3. Deltagelse i projekter vedrørende 
borgernes adgang til kulturarven, feks. 
Europæiske Kulturarvsdage 
4. Tilskynde fagfolk på området til at 
deltage i foranstaltninger vedrørende 
forsknings efteruddannelse og mobilitet 
For Fællesskabets indsats til fordel for kulturarven er opstillet følgende mål: 
» 
Bidrage til bedre bevarelse og præsentation af kulturarven. 
Fremme samarbejde og fælles udnyttelse - på EF-plan - af viden, knowhow og 
fremgangsmåder i forbindelse med bevarelse af kulturarven. 
Forbedre alle borgeres adgang til kulturarven og til information herom og således 
bidrage til at give unionsborgerskabet et konkret indhold, idet borgeren får bedre 
kendskab til kulturarven. 
Støtte og berige udvekslingen af viden og fremgangsmåder og øge det europæiske 
potentiel på området. 
Fremme samarbejdet med tredjelande og andre involverede internationale 
organisationer, navnlig Europarådet. 
I den sammenhæng foreslår Kommissionen, at der udarbejdes et særligt EF-
handlingsprogram for kulturarven, i det følgende benævnt RAPHAEL-programmet, der 
fokuserer på følgende fem aktionsområder: -
I. Bedre bevarelse og præsentation af kulturarven 
II. Netværk og partnerskaber 
III. Adgang til kulturarven 
IV. Innovation og fagfolks efteruddannelse og mobilitet 
V. Samarbejde med tredjelande og internationale organisationer. 
I programmet foreslås således en strategi, der skal danne ramme om de enkelte 
foranstaltninger, som vil blive gennemført efterhånden. Efter Kommissionens opfattelse vil 
RAPHAEL-programmet, der bygger på en sammenhængende strategi, være i stand til at 
bidrage til bedre bevarelse og præsentation af kulturarven, og det vil således forøge 
kulturernes udfoldelsesmuligheder i Europa. Desuden vil RAPHAEL-programmet give 
Fællesskabet lejlighed til generelt også at anskue sine foranstaltninger fra en særlig kulturel 
synsvinkel og eventuelt lægge større vægt på de andre EF-foranstaltningers kulturelle 
aspekter, i overensstemmelse med traktatens artikel 128, stk. 4. 
Konklusion: Kommissionen foreslår: 
at dette forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse forelægges efter 
fremgangsmåden i traktatens artikel 128. 
BILAG 
SAMRÅDSMØDER AFHOLDT MED HENBLIK PÅ 
FORELÆGGELSE AF ET EF-HANDLINGSPROGRAM 
FOR KULTURARVEN 
Generelle høringer vedrørende kulturgenstande og bygningsværker 
Kommissionen og Europa-Parlamentet afholdt den 1 .-2. juli 1993 en første høring i Venedig 
med de ansvarlige for kulturarven i medlemsstaterne, under overskriften "Nøglefaktorer ved 
bevarelsen af kulturarven i Det Europæiske Fællesskab". Formålet var at indkredse 
målområderne for en eventuel EF-indsats til fordel for kulturarven og at fastlægge emnerne 
for de første fire ekspertmøder. 
Der blev i samarbejde med det belgiske og græske formandskab afholdt fire ekspertmøder. 
De vedrørte følgende temaer: ; . 
"Kulturarv ogforvaltning: Kulturarv, økonomi og beskæftigelse & Kulturarv, turisme 
og miljø", Mons, 27.-30. oktober 1993 
"Kulturarv, forskning og nye teknologier", Bruxelles, 17.-19. november 1993 
"Kulturarv og uddannelse", Antwerpen, 1.-3. december 1993 
"Information, bevidstgørelse og mobilisering af offentligheden og fagfolk til fordel 
for kulturarven"13, Athen, 23.-25. februar 1994. 
Det græske formandskab organiserede, i samarbejde med Kommissionen, yderligere to 
ekspertmøder som led i dets indsats for kulturarven: 
"Kulturarv og miljø", Athen, 26.-29. marts 1994 
"Subakvatisk kulturarv", Athen, 7.-9. april 1994. 
I disse møder for en snæver kreds deltog eksperter udpeget af medlemsstaterne, 
repræsentanter for Europa-Parlamentet, Europarådet, mellemstatslige og ikke-statslige 
organisationer samt de relevante tjenestegrene under Kommissionen. 
Mødet var en opfølgning af resultaterne af et første ekspertmøde om "Museerne og deres publikum", der blev afholdt den 25.-29. 
november 1992 i Glasgow i samarbejde med det britiske formandskab. 
Resultaterne af ekspertmøderne blev forelagt på det andet møde mellem cheferne for 
medlemsstaternes kulturarv under temaet "Europa og dets kulturarv", der blev afholdt i 
Lissabon den 27.-29. april 1994. Her blev der gjort status over det hidtidige arbejde på 
grundlag af et arbejdsdokument forelagt af Kommissionens tjenestegrene, og der blev 
fremlagt nogle ideer til udarbejdelsen af det kommende arbejdsprogram. 
Særlige høringer vedrørende arkiver 
Rådet vedtog i 1991 en resolution, hvori det opfordrer Kommissionen til at nedsætte en 
gruppe af sagkyndige udpeget af medlemsstaterne "med det formål at undersøge, i hvilket 
omfang en større samordning af arkivpolitik og -praksis 7 Fællesskabet er ønskelig"14. 
Ekspertgruppen, hvori der blev inddraget repræsentanter for EF-institutioners arkiver, for 
Det Europæiske Universitetsinstitut i Firenze og for de relevante tjenestegrene under 
Kommissionen, holdt møder i Bruxelles den 31.marts, 17. juni og 24. september 1992 og 
den 9. marts, 23. april og 22. oktober 1993. Gruppens arbejde blev beskrevet i en rapport15, 
der indeholder forslag om en fællesskabsindsats på dette særlige område. 
Konferencen om kulturarv 
De oplysninger, der fremkom under ovennævnte møder, blev forelagt for en større kreds 
under en konference med benævnelsen "Borgeren og kulturarven", der blev afholdt i 
Bruxelles den 4.-5. oktober 1994, i samarbejde med Europa-Parlamentet. Formålet med 
konferencen var at supplere de hidtidige ret tekniske drøftelser med en dialog mellem alle 
implicerede parter, navnlig ejerforeninger o.lign. samt stiftelser, der alle er med til at give 
borgeren et nærmere forhold til kulturarven. På konferencen var der endvidere lejlighed til, 
at møde repræsentanter for de nye medlemsstater og for tredjelande. 
Resolution vedtaget af Rådet og kulturministrene, forsamlet i Rådet, den 14. november 1991, om bestemmelser vedrørende arkiver, EFT 
C 314 af S. december 1991, s. 2. 
Arkiverne i Den Europæiske Union. Rapport fra Ekspertgruppen om koordinationsproblemer på arkivområdet, SEK(94)900, 21. marts 
1994. 
FORSLAG HL EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE 
OM VEDTAGELSE AF ET EF-HANDLINGSPROGRAM 
FOR KULTUHARVEN 
RAPHAEL-PROGRAMMET 
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 128, 
under henvisnmg til forslag fra Kommissionen1, 
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget2, 
efter fremgangsmåden i traktatens artikel 189 B, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (i det følgende benævnt traktaten), således 
som ændret ved traktaten om Den Europæiske Union, indeholder et særligt afsnit om kultur (afsnit 
IX), hvori det fastsættes, at Fællesskabet bidrager til, at medlemsstaternes kulturer kan udfolde sig, 
idet det respekterer den nationale og regionale mangfoldighed og samtidig fremhæver den fælles 
kulturarv; 
i traktatens artikel 128 nævnes kulturarven som et særligt aktionsområde, idet kulturarven er udtryk 
for den nationale og regionale identitet og for forbindelserne mellem folkene; det er vigtigt 
EFT... 
EFT.... 
at bevare kulturarven og give borgerne (også dem, for hvem adgangen volder særlige, 
problemer) bedre adgang til den, så folkene får et bedre gensidigt kendskab til hinanden og 
dermed større respekt for hinanden; 
en fællesskabsindsats kan medvirke til bedre bevarelse af kulturarven ved at fremme udveksling 
af erfaringer og knowhow, operationelt samarbejde samt partnerskaber; 
bevarelsen af kulturarven indgår på grund af de sociale og økpnomiske aspekter i en større 
samfundssammenhæng og kan i høj grad bidrage til skabelsen af arbejdspladser og til 
regionaludviklingen samt til forbedring af borgernes livskvalitet og nærmiljø; 
kulturområdet er vigtigt i forbindelse med informationssamfundet således som understreget i 
Kommissionens meddelelse "Europa på vej mod informationssamfundet - en handlingsplan'0; 
det er nødvendigt, at der på fællesskabsplan forskes i bevarelse af kulturarven, og at Fællesskabets 
indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktioner gennemføres efter 
bestemmelserne i rammeprogrammet for forskning og teknologisk udvikling4, som dette program 
kan drage nytte af; 
( 
Kommissionen kan trække på sine erfaringer fra de hidtil gennemførte foranstaltninger, navnlig 
vedrørende den arkitektoniske arv; 
Europa-Parlamentet lægger stor vægt på Fællesskabets indsats vedrørende kulturarven, bl.a. 
uddannelse, forskning, bevidstgørelse af de unge, samarbejde med tredjelande og med 
KOM(94)347 endelig udg. 
Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1110/94/EF af 26. april 1994 om fjerde rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs 
indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktioner (1994-1998), EFT L 126 af 18. maj 1994, s. 1-33. 
Europarådet, og lægger desuden vægt på sammenhængen med de øvrige fællesskabspolitikker, 
navnlig for så vidt angår uddannelse og regionaludvikling5; 
Europa-Parlamentet har vedtaget flere beslutninger om fællesskabsstøtte til restaurering af særligt 
værdifulde bygningsværker6; 
Rådet har vist interesse for et øget samarbejde omkring den arkitektoniske arv, kunstgenstande og 
kunstværker samt arkiver, navnlig for så vidt angår udveksling af viden, dokumentation og 
uddannelse; net af kulturelle organisationer spiller en vigtig rolle for det kulturelle samarbejde i 
Europa7; 
i meddelelsen "Nye perspektiver for Fællesskabets indsats på kulturområdet"8 anfører 
Kommissionen, at Fællesskabets indsats bør udvides til også at omfatte kulturgenstande, og at 
Europa-Parlamentets beslutning om bevarelse af Europas kulturarv, EFT C 62 af 30. maj 1974, s. 5-7. 
Europa-Parlamentets beslutning om bevarelse af den arkitektoniske og arkæologiske kulturarv, EFT C 267 af 11. oktober 1982, s. 25-29. 
Europa-Parlamentets beslutning om bevarelse af den arkitektoniske og arkæologiske kulturarv, EFT C 309 af 5. december 1988, s. 423-
427 
Europa-Parlamentets beslutning om bevarelse af den arkitektoniske arv og beskyttelse af kulturgoderne, EFT C 72 af 15. marts 1993, 
s. 160-166. 
Europa-Parlamentets beslutning om økonomisk støtte til Athos-bjerget (klostersamfund), EFT C 144 af 15. juni 1981, s. 92. 
Europa-Parlamentets beslutning om støtte til genopbygning af Chiado-kvarteret i Lissabon, EFT C 262 af 10. oktober 1988, s. 110. 
Europa-Parlamentets beslutning om bevarelse af den arkitektoniske og arkæologiske kulturarv i Fællesskabet, EFT C 309 af 5. december 
1988, s. 424. 
Europa-Parlamentets beslutning om branden på teatret Gran Teatro del Liceo, EFT C 61 af 28. februar 1994, s. 184. 
Resolution vedtaget af ministrene med ansvar for kulturelle anliggender, forsamlet i Rådet, den 13. november 1986, om bevarelse af 
Europas arkitektoniske arv, EFT C 320 af 13. december 1986, s. 1. 
Resolution vedtaget af ministrene med ansvar for kulturelle anliggender, forsamtet i Rådet, den 13. november 1986, om bevarelse af 
kunstværker og kulturgenstande, EFT C 320 af 13. december 1986, s. 3. 
Resolution vedtaget af Rådet og kulturministrene, forsamlet i Rådet, den 14. november 1991, om bestemmelser vedrørende arkiver, EFT 
C 314 af 5. december 1994, s. 2. 
Rådets konklusioner af 17. juni 1994 om større samarbejde mellem medlemsstaternes arkiver, EFT C 235 af 23. august 1994, s. 3. 
Resolution vedtaget af Rådet og kulturministrene, forsamlet i Rådet, den 14. november 1991, om europæiske kulturelle net, EFT C 314 
af 5. december 1994, s. 1. 
KOM(92) 149 endelig udg. 
10 
man bør tilskynde til dialog og samarbejde mellem de forskellige aktører og sørge for udbredelse 
af erfaringer og faglig information; Europa-Parlamentet og Rådet har bakket op omkring denne 
fremgangsmåde9; 
fællesskabsinstitutionerne har understreget, at det er vigtigt at få de forskellige aspekter af 
kulturarven integreret i en sammenhængende fællesskabsindsats10, der tager hensyn til kulturarvens 
rigdom og mangfoldighed og baseres på de mange implicerede parters arbejde; 
der må i forbindelse med Fællesskabets indsats tages hensyn til, at definitionen af begrebet 
kulturarv til stadighed ændrer sig, og at alle former for kulturarv må tages i betragtning, fortrinsvis 
på tværfaglig basis; 
Kommissionen har afholdt høringer med alle implicerede parter, navnlig de nationale myndigheder, 
fagfolk, ikke-statslige organisationer, stiftelser og foreninger, med henblik på at forberede et 
handlingsprogram for kulturarven; 
den europæiske kulturarv har mange berøringspunkter med lande uden for Fællesskabet og er 
således et område, hvor det er oplagt at udvikle forskellige former for samarbejde med tredjelande 
og relevante internationale organisationer, i overensstemmelse med traktatens bestemmelser og 
ovennævnte konklusioner og beslutninger; 
Europa-Parlamentets beslutning om meddelelse fra Kommissionen om nye perspektiver for Fællesskabets indsats på kulturområdet, EFT 
C 42 af 15. februar 1993, s. 173-181. 
Europa-Parlamentets beslutning om Fællesskabets kulturpolitik, EFT C 44 af 14. februar 1994, s. 184-188. 
Konklusioner vedtaget af Rådet og kulturministrene, forsamlet i Rådet, den 12. november 1992, om retningslinjer for Fællesskabets 
indsats på kulturområdet, EFT C 336 af 19. december 1992, s. 1-2. 
Europa-Parlamentets beslutning om bevarelse af den arkitektoniske arv og beskyttelse af kulturgoderne, EFT C 72 af 15. marts 1993, 
s. 160-166. 
Rådets konklusioner af 17. juni 1994 vedrørende udarbejdelse af en EF-handlingsplan for kulturarven, EFT C 235 af 23. august 1994, 
s. 1. 
11 
konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i København den 21.-23. juni 1993 giver de lande 
i Central- og Østeuropa, hvormed der er indgået associeringsaftaler, mulighed for at deltage i 
fællesskabsprogrammer; Fællesskabet har med nogle tredjelande indgået samarbejdsaftaler 
indeholdende bestemmelser om kultur; 
ved denne afgørelse fastsættes for hele programmets løbetid en finansieringsramme, der under den 
årlige budgetbehandling for budgetmyndigheden udgør det primære referencegrundlag i henhold 
til punkt 1 i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens erklæring af 6. marte 1995; 
gennemførelsen af dette program skal ske i snævert samarbejde med de nationale myndigheder for 
at sikre, at Fællesskabets indsats støtter og supplerer de nationale foranstaltninger under 
overholdelse af subsidiaritetsprincippet som defineret i traktatens artikel 3B,C 
Kommissionen bistås under udøvelsen af sit hverv af et rådgivende udvalg sammensat af 
repræsentanter for medlemsstaterne -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
Ved denne afgørelse indføres der et EF-handlingsprogram for kulturarven, i det følgende benævnt 
RAPHAEL-programmet. Det vedtages for perioden fra 1. januar 1996 til 31. december 2000. 
Artikel 2 
RAPHAEL-programmet tilsigter at opfylde følgende specifikke målsætninger: 
12 
Medvirke til bedre bevarelse og præsentation af kulturarven. 
Fremme samarbejde og fælles udnyttelse, på EF-plan, af viden, knowhow og 
fremgangsmåder inden for bevarelse af kulturarven. 
Forbedre adgangen til kulturarven og til information herom for alle borgere og 
således bidrage til at give unionsborgerskabet et konkret indhold gennem bedre 
kendskab til kulturarven. 
Forbedring af eksisterende viden og gensidigt anerkendte fremgangsmåder og 
forøgelse af det europæiske potentiel. 
Fremme samarbejdet med tredjelande og med andre relevante internationale 
organisationer, navnlig Europarådet. 
Artikel 3 
RAPHAEL-programmet dækker kulturarven i form af både bygningsværker og kulturgenstande og 
omfatter følgende fem aktioner: 
I. Bedre bevarelse og præsentation af kulturarven 
II. Netværk og partnerskaber 
III. Adgang til kulturarven 
IV. Innovation samt fagfolks uddannelse og mobilitet 
V. Samarbejde med tredjelande og internationale organisationer. 
Finansieringsrammen for gennemførelsen af hele programmet fastsættes til 67 millioner ECU for 
perioden 1996-2000. 
Budgetmyndigheden fastsætter de disponible bevillinger for hvert regnskabsår under hensyntagen 
til principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning som omhandlet i artikel 2 i finansforordningen 
vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget. 
Foranstaltningerne, der beskrives nærmere i bilaget, gennemføres for at opfylde de i artikel 2 
nævnte mål, efter den prioritering, der hvert år fastsættes efter fremgangsmåden i artikel 6. 
13 
Programmet løber over 5 år. Det starter den 1. januar 1996. 
Artikel 4 
For at opfylde ovennævnte mål skal projekter, der gennemføres som led i RAPHAEL-programmet: 
have en europæisk dimension og give en reel ekstra effekt i.forhold til de foranstaltninger, 
der gennemføres af medlemsstaterne 
bidrage til en bedre præsentation af kulturarven 
bidrage til udvikling af bedre fremgangsmåder, viden og knowhow i bevaringsarbejdet 
være af interesse på fællesskabsplan, idet de kan tjene som eksempel, er fornyende eller 
informative eller har en multiplikatorvirkning i kulturel, uddannelsesmæssig eller socio­
økonomisk henseende. 
Artikel 5 
Kommissionen bistås af det rådgivende udvalg, der er omhandlet i artikel 4 i Europa-Parlamentets 
og Rådets beslutning om oprettelse af et program til støtte for kunstneriske og kulturelle 
arrangementer med en europæisk dimension (programmet Kaleidoskop 2000), og som er sammensat 
af en repræsentant for hver medlemsstat samt Kommissionens repræsentant, der samtidig er 
udvalgets formand. 
Udvalget kan behandle ethvert spørgsmål vedrørende programmets gennemførelse. Kommissionen 
kan høre udvalget om de generelle retningslinjer, de i artikel 6 nævnte spørgsmål og alle andre 
relevante spørgsmål. 
14 
Artikel 6 
Kommissionens repræsentant forelægger udvalget forslag til de foranstaltninger, der skal træffes, 
herunder navnlig det årlige arbejdsprogram for foranstaltning I„ II2, III3, III4 og V. Udvalget 
afgiver, eventuelt efter en afstemning, udtalelse om forslaget inden en frist, som formanden 
fastsætter under hensyntagen til, hvor hastende det pågældende spørgsmål er. 
Udvalgets udtalelse optages i mødeprotokollen; endvidere kan hver medlemsstat anmode om, at 
dens holdning føres til protokols. 
Kommissionen tager i høj grad hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udvalget om, 
hvorledes den har taget hensyn til udtalelsen. 
Artikel 7 
Kommissionen sørger for, at RAPHAEL-programmet er sammenhængende med og supplerer de 
andre fællesskabsprogrammer og -politikker, der vedrører kulturarven. 
Artikel 8 
Når RAPHAEL-programmet har kørt i tre år, forelægger Kommissionen, senest den 30. september 
1999, Europa-Parlamentet, Rådet og Regionsudvalget en rapport om de opnåede resultater, 
eventuelt ledsaget af forslag om justering af programmet på grundlag af de behov, der har vist sig 
under gennemførelsen. 
Når RAPHAEL-programmet er afsluttet, forelægger Kommissionen, senest den 30. september 2001, 
Europa-Parlamentet, Rådet og Regionsudvalget en rapport om programmets gennemførelse og de 
opnåede resultater. 
15 
Artikel 9 
Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne 
Formand Formand 
16 Fællesskabers Tidende. $ 
BILAG 
EF-HANDLINGSPROGRAM 
FOR KULTURARVEN 
RAPHAEL-PROGRAMMET 
RAPHAEL-programmet skal støtte foranstaltninger på fællesskabsplan inden for alle områder af 
kulturarven: bygningsværker, den arkæologiske arv, den subakvatiske arv, kulturgenstande, museer 
og samlinger, arkiver m.v. 
Aktion I - Bedre bevarelse og præsentation af kulturarven 
Aktionen skal medvirke til bedre bevarelse og præsentation af kulturarven og fremme 
udvikling og fælles udnyttelse af optimale fremgangsmåder ved at skabe et miljø, der er 
gunstigt for bevarelsen af kulturarven. 
Aktionen kan opsplittes i følgende foranstaltninger: . 
1. Støtte til projekter vedrørende bevarelse af kulturgenstande eller bygningsværker, 
der kan betegnes som "europæiske laboratorier for kulturarv", idet det påtænkte 
arbejde dels har betydning i sig selv, dels kan tjene som eksempel eller model. 
Projekterne skal vedrøre bygningsværker, kulturgenstande, monumenter eller steder 
af særlig historisk værdi, som udgør europæiske "mindesteder". Projekterne 
gennemføres over en flerårig periode og har til formål at samle den bedste 
fagkundskab, idet der til projektet knyttes et europæisk, tværfagligt team, der skal 
undersøge særligt vanskelige konserveringsproblemer og udvikle egnede 
fremgangsmåder, metoder og teknikker. Der skal lægges vægt på at få udbredt de 
erfaringer, der opnås under arbejdet. 
2. Støtte til "europæiske værksteder for kulturarv", der beskæftiger sig med et fælles 
17 
emne vedrørende bevarelse af bygningsværker eller kulturgenstande. Projekterne skal 
kunne tjene som model og have en multiplikatorvirkning. De kan løbe over en 
* 
flerårig periode. De erfaringer, der opnås vedrørende det behandlede forvaltnings-
eller konserveringsproblem, skal udbredes, så de kommer en bred kreds af fagfolk 
til gode. Emnerne udvælges efter, hvilke problemer der gør sig gældende inden for 
de forskellige områder af kulturarven. 
3. Støtte til udvikling af "standarder" eller anbefalinger på fællesskabsplan med det 
formål at forbedre sædvaner og praksis inden for forvaltning og bevarelse af 
kulturarven og eventuelt lette udvekslinger. Der skal på fællesskabsplan udarbejdes 
"standarder" eller anbefalinger vedrørende f.eks. dokumentation om kulturgoder, 
betingelser for lån af værker til udstillinger, opbevaring af værker, brandbeskyttelse 
af kulturgenstande, bygningsværker, monumenter m.v. Fællesskabsstøtten skal kunne 
anvendes til rundspørger, arbejdsmøder, undersøgelser m.v. gennemført som led i 
denne form for arbejde. 
4. Støtte på forsøgsbasis til at flere partnere fra Fællesskabet sammen kan forvalte 
større kulturgoder med henblik på at bevare og præsentere dem for publikum i 
Europa. 
5. Gennemførelse af kulturelt betonede projekter og undersøgelser, der supplerer 
Fællesskabets øvrige foranstaltninger. Der kan ydes tilskud til projekter, der støtter 
eller supplerer Fællesskabets indsats i henhold til andre traktatbestemmelser, og som 
er af særlig interesse for kulturarven, samt til møder og sammenlignende 
undersøgelser, der går ud på at samle konkrete oplysninger om situationen i 
medlemsstaterne, og til konsekvensberegninger i forbindelse med udarbejdelse af nye 
fællesskabsforanstaltninger. 
18 
Aktion II - Netværk og partnerskaber 
Aktionen skal tilskynde til udvikling af netværk og indgåelse af partnerskaber for således 
at medvirke til styrkelse af det tværnationale samarbejde, fremme af udvekslinger og fælles ' 
udnyttelse af erfaringer samt præsentation af kulturarven med understregning af dens 
europæiske dimension. |j 
I 
Aktionen kan opsplittes i følgende foranstaltninger: $ 
1. Støtte til etablering af netværk, der sammenknytter "europæiske værksteder for 
kulturarv". Sådanne net etableres for bestemte emneområder-ved at skabe kontakt 
mellem lederne af de pågældende "værksteder" og om nødvendigt repræsentanter for 
offentlige eller private institutioner, forskningscentre og virksomheder, der i særlig 
grad berøres af emnet. Nettene skal fremme udveksling af erfaringer dels mellem 
projektlederne indbyrdes, dels mellem projektlederne og de øvrige involverede 
parter. Fællesskabsstøtten kan bl.a. anvendes til etablering af net, afholdelse af 
seminarer om "værkstedernes" eventuelle problemer og planlagte arbejdsopgaver og 
udbredelse af erfaringer og resultater til relevante kredse. 
2. Indsamling og udbredelse af faglig information til fagfolk på området via relevante 
informationskanaler (myndigheder, erhvervsorganisationer, ikke-statslige 
organisationer, foreninger m.v.) og ved hjælp af egnede medier (papir, CD-ROM, 
CD-I, on-line m.v.). Der kan være tale om information vedrørende udarbejdelse af 
sammenlignende undersøgelser af nationale fremgangsmåder af almen interesse eller 
udarbejdelse af europæiske kulturstatistikker og -indikatorer, guider, håndbøger, 
oversigter og fortegnelser over innovative projekter, og endelig information om 
fællesskabstiltag, der har at gøre med kulturarven. 
3. Støtte til tværnationale samarbejdsprojekter mellem museer og bygningsværker, 
monumenter m.v., hvor man ved hjælp af multimedieteknik og andre 
kommunikationsteknikker kan præsentere kulturarven med understregning af 
19 
dens europæiske dimension og vise besøgende i museer og bygningsværker og på 
historiske steder tilsvarende seværdigheder i andre europæiske lande. 
4. Støtte til samarbejdsprojekter mellem eftemddannelsesinstitutioner og 
forskningscentre, der beskæftiger sig med kulturarven. Formålet er at få udviklet de 
redskaber, der er nødvendige for etablering af netværk og partnerskaber, styrkelse 
af samarbejdet mellem dem og fælles udnyttelse af deres erfaringer. Tilskud, der 
ydes som led i sådanne samarbejdsprojekter, kan anvendes til: 
udarbejdelse af oversigter (for de forskellige områder af kulturarven) over 
eksisterende efteruddannelsestilbud 
udvikling af metoder til evaluering af sådanne uddannelser samt fremme af 
fælles drøftelser -" 
gennemførelse af sammenlignende undersøgelser vedrørende 
uddannelser/kvalifikationer på området og vedrørende adgangen til de 
forskellige involverede erhverv i medlemsstaterne 
etablering af net og information af medlemmerne 
stipendier og udveksling af lærere, studerende og forskere 
udbredelse af information om igangværende eller afsluttede forsknings­
projekter, så den kommer bl.a. fagfolk på området til gode 
information om bl.a. adgangen til ny teknik og dens anvendelse i forbindelse 
med kulturarven. 
Det skal klart angives, hvilket samspil der opnås i forhold til andre 
fællesskabsprogrammer, navnlig inden for uddannelse - herunder efteruddannelse -
forskning og teknologisk udvikling. 
20 
Aktion III - Adgang til kulturarven 
» 
Aktionen tager sigte på at give borgeren bedre adgang til den fælles kulturarv ved at støtte 
bevidstgørelsesprojekter med en europæisk dimension, og fremme anvendelsen af f 
* avancerede informations- og kommunikationsteknikker og -tjenester. 
Aktionen kan opsplittes i følgende foranstaltninger: i 
1. Projekter, der støttes af Fællesskabet i henhold til RAPHAEL-programmet, skal % 
indeholde bestemmelser om bevidstgørelse af borgerne. Projektlederne opfordres til t 
at præsentere afsluttede eller igangværende projekter for offentligheden. $ 
Kommissionen agter at videreføre allerede eksisterende initiativer på området, bl.a. 
en vandreudstilling og det audiovisuelle materiale, der vil blive koncentreret om 
europæiske "laboratorier" og "værksteder" for kulturarven. 
2. Støtte til bevidstgørelsesarrangementer på fællesskabsplan som f.eks. Europæiske 
Kulturarvsdage, arrangementer som led i Europa-festen (9. maj) og Den europæiske 
Kulturpris Mies van der Rohe, Europan. 
3. Støtte til flersproget præsentation i museer og i forbindelse med bygningsværker og 
monumenter, beregnet på besøgende fra andre medlemsstater. Projekterne kan f.eks. 
vedrøre præsentationstekster, brochurer, skilte og elektroniske hjælpemidler samt 
audiovisuelt materiale og materiale baseret på multimedieteknik. 
4. Støtte til udvikling af applikationer vedrørende avancerede informations- og 
kommunikationsteknikker og -tjenester, der giver fagfolk og andre adgang til 
kulturarven. Projekterne skal være af interesse på fællesskabsplan og kunne 
anvendes til demonstrationsformål. 
21 
Tilskuddet fra Fællesskabet kan bruges til undersøgelser eller seminarer om specielle 
problemer vedrørende anvendelsen af ovennævnte teknikker eller tjenester i 
forbindelse med kulturarven, eller til pilotprojekter, der går ud på at undersøge og 
udarbejde konkrete applikationer. 
Aktion IV - Innovation samt fagfolks efteruddannelse og mobilitet 
Aktionen skal fremme udveksling af erfaringer og samarbejde mellem fagfolk på området 
samt disses efteruddannelse og mobilitet. 
Aktionen kan opsplittes i følgende foranstaltninger: 
1. Støtte til kortlægning af behovet for forskning på fællesskabsplan for så vidt angår 
kulturarven og til udbredelse af forskningsresultater blandt fagfolk samt støtte til 
udvikling af konkrete applikationer til brug for fagfolk, der arbejder i marken. 
Foranstaltningerne vil blive gennemført i sammenhæng med rammeprogrammet for 
forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktiviteter; alle eventuelle 
forskningsprojekter vil blive gennemført som led i rammeprogrammet for FTU og 
efter de deri indeholdte bestemmelser. 
2. Støtte til afholdelse af konferencer, kollokvier og lignende former for 
efteruddannelse med en europæisk dimension. 
3. Støtte til projekter vedrørende etablering af et europæisk program for udveksling af 
fagfolk inden for de forskellige områder af kulturarven, så personer med en solid 
faglig baggrund får mulighed for i en flere måneder lang periode at prøve at arbejde 
i et tilsvarende fagligt miljø i et andet europæisk land. 
22 
Tilskuddet fra Fællesskabet skal dække omkostningerne i forbindelse med 
tilrettelæggelse af sådanne udvekslinger samt de dermed forbundne ekstraudgifter 
for de pågældende, f.eks. rejse- og boligudgifter. 
4. Støtte til uddannelse og efteruddannelse af fagfolk i anvendelse af avancerede 
informations- og kommunikationsteknikker og -tjenester. 
Aktion V - Samarbejde med tredjelande og internationale organisationer 
Formålet med aktionen er at gennemføre projekter sammen med tredjelande, hvorved der 
opnås et samspil i forhold til den indsats, der gøres af andre internationale organisationer, 
navnlig Europarådet. ; 
Aktionen kan opsplittes i følgende foranstaltninger: 
1. Støtte til projekter vedrørende bevarelse af kulturarven, navnlig bygningsværker, 
monumenter o.lign., der er optaget på listen over Verdenskulturarven. 
2. Deltagelse i projekter i tilknytning til netværk og partnerskaber eller udbygning af 
visse projekter til også at omfatte tredjelande, bl.a. sammenlignende undersøgelser. 
3. Deltagelse i projekter vedrørende borgernes adgang til kulturarven, f.eks. 
Europæiske Kulturarvsdage. 
4. Incitamenter med henblik på at få fagfolk på området til at deltage i forsknings-, 
efteruddannelses- og mobilitetsforanstaltninger, 
Fællesskabets støtte til kulturelle samarbejdsprojekter med tredjelande ydes på tilsvarende 
måde som støtten til projekter i Den Europæiske Unions medlemslande, men på grundlag 
af de aftaler, der er indgået med de pågældende lande. Der søges opnået et samspil i forhold 
til de foranstaltninger, der gennemføres af internationale organisationer på området, navnlig 
Europarådet, idet den enkelte institutions eller organisations identitet og selvstændighed 
naturligvis respekteres. 
23 
EUROPA-KOMMISSIONEN 
FINANSIERINGSOVERSIGT v 
RAPHAEL - 5 AR 
1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE 
Fællesskabets handlingsprogram for kulturarven - "RAPHAEL"-programmet. 
2. BUDGETPOST 
B3-2000: "Bevarelse og fremhævelse af den europæiske kulturarv". 
3. RETSGRUNDLAG 
Artikel 128 i traktaten 
Parlamentets og Rådets afgørelse af om iværksættelse af et EF-handlingsprogram for 
kulturarven - "RAPHAEL"-programmet. 
4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 
4*1* Foranstaltningens generelle formål 
Det overordnede sigte med EU's kulturpolitik er at bidrage til udviklingen af "en stadig snævrere 
union mellem de europæiske folk"1 og til "at medlemsstaternes kulturer kan udfolde sig, idet den 
nationale og regionale mangfoldighed respekteres, og den fælles kulturarv fremhæves"2. 
Formålet med dette konkrete tiltag er at synliggøre de europæiske folks kulturarv og at give hver 
enkelt borger mulighed for at nå frem til en erkendelse af sin dobbelte kulturelle identitet, nemlig 
på den ene side den nationale og på den anden side den europæiske. 
\ 
i Traktaten om Den Europæiske Union, artikel A. 
Traktaten om Den Europæiske Union, artikel 128, stk. 1. 
2*7 
Kulturarven er i denne henseende af ganske enestående betydning, efter som den er resultatet af 
den historiske udvikling af de europæiske folks kulturer på både europæisk, nationalt, regionalt 
og lokalt plan. Den er kendetegnet ved en usædvanlig stor mangfoldighed og en 
bemærkelsesværdig rigdom, der afspejler vor identitets utallige facetter og samtidig bærer 
vidnesbyrd om gensidige intellektuelle og kunstneriske påvirkninger. 
Kulturarven er skæringspunktet for vore forskelle og ligheder, som den lader komme til udtryk 
i bygningsværker og kulturgenstande. 
Den kulturelle indsats til fordel for kulturarven har først og fremmest til formål at støtte og 
supplere medlemsstaternes egne tiltag vedrørende: 
udbredelse af kendskabet til bygningsværker og kulturgenstande af europæisk betydning 
bevarelse og beskyttelse af den fælles europæiske kulturarv 
samarbejde under forskellige former med tredjelande og relevante internationale 
organisationer. 
Disse generelle målsætninger konkretiseres omkring følgende fem overordnede aktionsområder: 
•1. Bedre bevarelse og præsentation af kulturarven i Europa 
2. Netværker og partnerskaber 
3. Borgernes adgang til kulturarven 
4. Innovation, ny teknik samt fagfolks efteruddannelse og mobilitet 
5. Samarbejde med tredjelande og internationale organisationer. 
4.1.1. Ad 1 : Bedre bevarelse og præsentation af kulturarven i Europa 
Formålet er at fremme udviklingen af nye bevarelsesteknikker ved hjælp af konkrete projekter 
inden for alle kulturarvens mange forgreninger (bygningsværker, kulturgenstande, arkæologiske 
fund, museer og samlinger, arkiver, kulturværdier under havets overflade osv.). 
Ved bevarelsesteknikker forstås bredt hele spektret af aktiviteter lige fra identifikation og 
vurdering over konservering og restaurering, dokumentation, administration osv, til præsentation. 
Der vil desuden blive lagt særlig vægt på at udbrede resultaterne af projekterne, som fordeler sig 
på fem kategorier: t 
Initiativer i forbindelse med "store" eller "enestående" kulturarvsproiekter med henblik på at 
oprette europæiske "laboratorier".. hvorved forstås tværfaglige og internationale grupper med 
deltagelse af en række europæiske eksperter, der skal analysere forekommende 
bevarelsesproblemer og foreslå passende teknikker til bevarelse af enestående bygningsværker med 
stor symbolsk værdi i Europa eller sågar i hele verden. Når laboratorierne er afsluttede vil den 
gensidige inspiration, erfaringerne og resultaterne kunne udnyttes til andre, mere beskedne og mere 
almindelige projekter. 
X^ 
Støtte til europæiske "værksteder", der beskæftiger sig med fælles spørgsmål angående kulturarven. 
Disse værksteder tænkes oprettet på lokalt, regionalt eller nationalt plan til fremme af udveksling 
af erfaringer og i den hensigt at de fælles resultater skal komme hele den pågældende sektor til 
gode. Værkstederne skal fungere som forsøgs- og demonstrationscentre. 
Udvikling af europæiske "standarder" for den adfærd, de internationale fagorganisationer udviser 
af hensyn til kulturværdiernes bevarelse (f.eks. dokumentation om kulturgoder, udlån af værker, 
konservering o.a.). 
Tilskvndelse til på forsøgsbasis at erhverve og forvalte større kunstværker i fællesskab. Med dette 
tiltag tilstræbes det, at flere europæiske partnere i fællesskab erhverver kunstværker, dels med 
henblik på at sikre deres bevarelse, dels for at præsentere dem for offentligheden over hele 
Europa. 
Kulturprojekter og -undersøgelser, der skal supplere andre fællesskabsinitiativer. 
4.1.2. Ad 2: Netværker og partnerskaber 
Aktionen tager sigte på at styrke samarbejdet på tværs af grænserne, at fremme udvekslinger og 
sikre, at erfaringerne herfra udnyttes til fælles bedste, samt at bidrage til at den europæiske 
sammenhæng fremgår, når kulturarven præsenteres. De vigtigste foranstaltninger kan inddeles i 
fire kategorier: 
Støtte til oprettelse af netværk mellem de europæiske værksteder for kulturarven. 
Værksteder, der beskæftiger sig med samme emne opfordres til at slutte sig sammen i 
netværker. 
Udvikling og udbredelse af informationsværktøjer til brug for netværker og fagfolk. 
Foranstaltningen går bl.a. ud på at fremme udarbejdelsen af vejledninger, håndbøger, 
kataloger og fortegnelser henvendt til fagfolk i de forskellige berørte sektorer og til 
netværker om Fællesskabets aktiviteter til fordel for kulturarven. Der gøres en særlig 
indsats for at fremme udbredelsen via moderne medier som CD ROM, teledata osv. 
Støtte til grænseoverskridende samarbejdsprojekter mellem museer. Det tilsigtes at fremme 
en præsentationsform, der sætter kulturarven ind i dens europæiske sammenhæng, enten 
på grundlag af et samarbejde mellem flere forskellige museer eller ved hjælp af projekter 
om forskellige bygningsværker og monumenter. 
Støtte til samarbejdsprojekter mellem institutioner. Det drejer sig i dette tilfælde bl.a. om 
at fremme forsknings- og registreringsprojekter, udvikling af evalueringsmetoder, 
stipendieordninger og lignende tiltag, der gennemføres i fællesskab af uddannelses- og 
forskningsinstitutioner. 
u 
4.1.3. Ad 3: Borgernes adgang til kulturarven 
*• 
Hensigten er at bevidstgøre borgerne om den fælles europæiske kulturarv og at tilskynde til 
gennemførelsen af projekter, der understøtter dette formål. Der er påtænkt fire typer 
foranstaltninger: t 
Indførelse af informationstiltag i forbindelse med projekter, der finansieres af Fællesskabet 
hvorved igangværende arbejder præsenteres for offentligheden ved hjælp af 
vandreudstillinger eller audiovisuelle midler. 
Støtte til afholdelse af store kulturarrangementer med en europæisk dimension, der bidrager 
til at udbrede kendskabet til den europæiske kulturarv. Foranstaltningen omfatter 
tilrettelæggelse af europæiske "kulturarvsdage", støtte i forbindelse med uddeling af den 
europæiske arkitekturpris, "Mies Van der Rohe"-prisen, gennemførelse af forskellige 
arrangementer på Europa-dagen den 9. maj og støtte til andre lignende arrangementer. 
Støtte til flersproget præsentation. Det tilstræbes, at der i museer samt ved bygningsværker 
og monumenter opsættes forklarende tekster på fremmedsprog, således at gæster fra andre 
lande lettere kan tilegne sig viden om den europæiske kulturarv. 
Støtte til projekter, der ved at inddrage moderne informations- og kommunikationsmidler, 
søger at forbedre offentlighedens og fagfolks adgang til kulturarven. Det handler bl.a. om 
projekter gående ud på at sammenkoble databaser, udvikle multimedieprodukter, 
gennemføre undersøgelser og afholde seminarer om områdets særlige aspekter. 
4.1.4. Ad 4: Innovation samt fagfolks efteruddannelse og mobilitet 
Bevarelsen af den europæiske kulturarv hænger nært sammen med, at der findes et tilstrækkeligt 
stort og tilstrækkeligt højt kvalificeret antal fagfolk til at koordinere indsatsen på de meget 
sammensatte og forskelligartede områder. Uden deres bidrag kan projekterne ikke gennemføres. 
For at sikre samspilsvirkningen med de foranstaltninger, der gennemføres af andre af 
Kommissionens tjenestegrene, bl.a. GD XII og Task-force for Menneskelig Ressourcer, og undgå 
overlapninger med allerede eksisterende eller fremtidige programmer har denne aktion til formål 
at tilskynde fagfolk til at deltage i udvekslinger, samarbejde og efteruddannelsestiltag samt at 
fremme deres mobilitet. Disse mål forfølges ved hjælp af følgende tre initiativer: 
Støtte til kortlægning af forskningsproblemer og til udbredelse af resultaterne. Målet er at 
indkredse områder og emner, hvor der er behov for en forskningsindsats på 
fællesskabsplan, fremme udbredelsen af de resultater, der er opnået i samtlige relevante 
fagkredse, og støtte udviklingen af konkrete arbejdsmetoder. 
il 
Tilskvndelse til afholdelse af europæiske og internationale konferencer, kollokvier og 
seminarer med deltagelse af europæiske eksperter,* der herigennem får lejlighed til at 
udveksle erfaringer og drøfte den nyeste udvikling på deres respektive felter. 
Indførelse i det faglige miljø af et udvekslingsprogram for eksperter, der giver eksperterne 
mulighed for at opholde sig i et antal måneder i et relevant fagligt miljø i en anden 
medlemsstat. 
4.1.5. Ad 5: Samarbejde med tredjelande og internationale organisationer 
Formålet med denne aktion er dels at udvikle projekter sammen med tredjelande, bl.a. som led 
i at programmet åbnes for deltagelse af de lande i Central- og Østeuropa, der har indgået 
samarbejdsaftaler med EU, dels at indgå samarbejde om en række projekter med landene i 
Latinamerika og Asien samt SNG. 
Hvad angår samarbejdet med internationale organisationer, tilstræbes der en-vekselvirkning med 
UNESCO's og Europarådets initiativer, der udvikles supplerende projekter og indgås 
partnerskaber. 
Kommissionen ønsker, at der regelmæssigt holdes møder med disse organisationer om emner og 
initiativer af fælles interesse, og kunne eventuelt forestille sig at deltage i et samarbejdsprojekt 
med deltagelse af UNESCO, Europarådet og EU om bygningsværker og monumenter, der er 
opført på listen over verdens kulturarv. 
Tiltagene foreslås opdelt på fire hovedkategorier: 
Støtte til bevarelsesprojekter. Disse tiltag er rettet mod såvel bygningsværker som 
kulturgenstande og omfatter bl.a. sådanne bygningsværker og monumenter, som udgør en 
del af verdens kulturarv. 
Deltagelse i projekter, der gennemføres som led i netværks- eller partnerskabsaftaler. 
Deltagelse i projekter til fremme af offentlighedens adgang til kulturarven. 
Deltagelse i initiativer angående innovation samt fagfolks efteruddannelse og mobilitet. 
4.2. Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens forlængelse/fornyelse 
5 år (1996-2000) 
Fornyelse er mulig, afhængigt af evalueringerne 
Fornyelse forudsætter en ny rådsafgørelse. 
ns 
5. Klassifikation af udgifterne 
5.1. Ikke obligatoriske udgifter 
5.2. Opdelte bevillinger 
6. Udgifternes/indtægternes art 
De afsatte finansielle tilskud dækker kun højest 50% af udgifterne til foranstaltningerne. 
Finansieringssatsen kan kun overstige 50% og eventuelt nå 100% i følgende tilfælde: 
ved analyse og projekteringsarbejde udført af tredjemand på direkte anmodning af Kommissionen. 
ved møder og konferencer, der afholdes på initiativ af Kommissionen. 
ved stipendier til unge forskere og kandidater, der er under uddannelse, eller som led i 
udvekslinger. 
7. Finansielle virkninger 
7.1. Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen: 
" __——_-_—— —_—— _____ n _——__——____. n 
7.1.1. Bedre bevarelse og præsentation af kulturarven i Europa 
1.1. "Europæiske laboratorier for kulturarv": Der ydes finansiel støtte til projekter omkring 
"mindesteder". Hertil er i alt afsat 10,4 mio. ECU over fem år 
10.000.000 ECU 
1.2. Støtte til "europæiske værksteder for kulturarv", hvori der arbejdes på fælles emner omkring 
bevarelsen af de bygninger og/eller genstande, der udgør kulturarven. 200-250 værksteder skal 
støttes over 5 år. 
19.200.000 ECU 
1.3. Støtte til udvikling af europæiske "standarder" med henblik på at forbedre metoderne og eventuelt 
lette udvekslingen: støtte til undersøgelser vedrørende standarder og/eller anbefalinger til 
dokumentation vedrørende kulturgoder, lånevilkår til udstillinger, passiv bevarelse af værker og 
eventuelt brandbeskyttelse af genstande, værker og monumenter. Det femårige budget andrager: 
1.000.000 ECU 
1<? 
1.4. Forsøgsvis opmuntring til, at flere europæiske partnere erhverver og i fællesskab forvalter 
betydelige kunstværker med henblik på at bevare og .fremvise dem for den europæiske 
offentlighed. Det anslåede femårige budget andrager: 
1.400.000 ECU 
1.5. Udvikling af projekter og undersøgelser med hovedsagelig kulturelt sigte som supplement til de 
øvrige EU-foranstaltninger: (især GD VI, VIII, XI, XII, XIII, XVI, XXII, XXIII) : 
2.100.000 ECU 
Subtotal foranstaltning I: 33.700.000 ECU 
7.1.2. Netværker og partnerskaber 
2.1. Støtte til opbygning af netværk for "europæiske værksteder for kulturarv": etablering af netværk 
og tilrettelæggelse af seminarer om de problemer, som værkstederne støder på i forbindelse med 
videregivelsen til interesserede kredse af den indvundne erfaring. Det nødvendige budget over fem 
år anslås til: 
1.500.000 ECU 
2.2. Indsamling og udbredelse af specialiseret information af særlig interesse for "kulturarvslaedse,\ 
Hertil benyttes informationskanaler eller -kontakter og hensigtsmæssige medier: (papir, CD-1, CD-
ROM, on-line...): Udarbejdelse af ca. 30 sammenlignende undersøgelser over 5 år vedrørende de 
fremgangsmåder og systemer i medlemsstaterne, der har fælles interesse, udarbejdelse af 
europæiske lailturstatistikker og -parametre, praktiske vejledninger, håndbøger, oversigter og 
samleværker over fornyende projekter samt over EU-foranstaltninger i tillmytning til kxdturarven. 
Det anslåede budget over fem år andrager: 
1.500.000 ECU 
2.3. Støtte til højest ca. 15 til 20 projekter over fem år vedrørende tværnationalt samarbejde mellem 
museer og/eller mindesmærker med benyttelse af multimedier eller anden form fbr 
kommunikation. Det nødvendige budget over fem år anslås til: 
2.800.000 ECU 
2.4. Støtte til projekter vedrørende samarbejde mellem institutioner (uddannelse, forskning, osv...) til 
et samlet budget over fem år på: 
3.100.000 ECU 
Subtotal foranstaltning II: 8.900.000 ECU 
3 o 
7-13. Borgernes adgang til kulturarven 
• * 
3.1. Forevisning af projekter, der har modtaget EU-støtte (vandreudstillinger, av-produkter) til et samlet 
budget over fem år på: 
3.400.000 ECU 
3.2. Støtte til bevidstgørelsestiltag (europæiske kulturarvsdage, europæisk kultur-arvstræf osv. ...) til 
et samlet beløb over fem år på: 
3.600.000 ECU 
3.3. Støtte til multilinguistisk forevisning på ca. 40 museer, seværdigheder og bevaringsværdige 
områder til et samlet budget over fem år på: 
1.700.000 ECU -
3.4. Støtte til anvendelse af moderne informations- og kommunikationsteknologi, der giver fagkredse 
og offentligheden adgang til kulturarven: støtte til 25 til 35 pilotprojekter over fem år med henblik 
på forberedelse og konkret indførelse på museer og/eller arkæologiske steder. Det anslåede 
nødvendige beløb over fem år andrager: 
3.400.000 ECU 
Subtotal foranstaltning 3: 12.100.000 ECU 
7-1-4. Innovation, ny teknik og fagfolks efteruddannelse og mobilitet 
4.1. Støtte til problemidentifikation (forskning, udbredelse af forskningsresultater til fagkredse osv...) 
og til viderebringelse af kendskabet til metoder, hvorved der benyttes ny teknologi, samt til ca. 
12 konkrete anvendelsesmuligheder for fagfolk i marken. Det anslåede nødvendige budget over 
fem år andrager: 
1.100.000 ECU 
4.2. Støtte til tilrettelæggelsen af konferencer og kollokvier samt andre uddannelsesaktiviteter af 
europæisk karakter. Det anslåede nødvendige budget over fem år andrager: 
2.300.000 ECU 
7/ 
4.3. Støtte til projekter vedrørende europæiske programmer for udveksling af fagfolk inden for de 
forskellige kulturarvsdiscipliner. Det samlede budget for fem år andrager: 
3.200.000 ECU 
Subtotal foranstaltning 4: 6.600.000 ECU 
7-1.5. Samarbejde med tredjelande og internationale organisationer 
7.1.5.1- Projekter til bevarelse af kulturarven i form af bygninger og genstande, især seværdigheder og 
steder, der udgør verdens kulturarv. Det samlede budget over fem år andrager: 
3.100.000 ECU 
7.1.5.2. Deltagelse i projekter i tilknytning til netværk og partnerskaber eller gennemførelse af 
supplerende projekter. Det samlede budget over fem år andrager: 
900.000 ECU 
7.1.5.3. Deltagelse i projekter vedrørende borgernes adgang til kulturarven til et samlet beløb over fem 
år på: 
800.000 ECU 
7.1.5.4. Deltagelse i fornyende tiltag, videreuddannelse af og mobilitet for fagfolk inden for 
kulturarvsområdet til et samlet budget over fem år på: 
900.000 ECU 
Subtotal foranstaltning 5: 5.700.000 ECU 
7-2. Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer 
I følgende tabel ses fordelingen af de forskellige punkter 7.1.1 - 7.1.5 
Y^ 
Mio. ECU 
Fordeling 
Bedre bevarelse og 
præsentation af kulturarven 
i Europa 7.1.1 
Netværker og partnerskaber 
7.1.2 
Borgernes adgang til 
kulturarven 7.1.3 
2.9Innovation, ny teknik 
samt fagfolks 
efteruddannelse og mobilitet 
7.1.4 
Samarbejde med tredjelande 
og internationale 
organisationer 7.1.5 
I ALT Budgef 
Î996 
5.4 
1.2 
2.0 
0.8 
0.6 
10 1997 
6.0 
1.2 
2.0 
1.0 
0.8 
11 »98* 
6.6 
1.8 
2.4 
1.2 
1.0 
13 1999 
7.1 
2.1 
2.8' 
1.6 
1.4 
15 2000 
8.6 
2.6 
2.9 
2.0 
1.9 
18 ÎÂLT ; 
33.7 
8.9 
12.1 
6.6 
5.7 
67 
7.3 Vejledende forfaldsplan for bevillingerne 
7.3.1 Ved forslag til ny foranstaltning skal følgende forfaldsplan udfyldes 
Mio. ECU 96 
Forpligtelsesbevillinger 
Beløb 
Betalingsbevillinger 1996 
Betalingsbevillinger 1997 
Betalingsbevillinger 1998 
Betalingsbevillinger 1999 
Betalingsbevillinger 2000 
Betalingsbevillinger 2001 
I ALT im 
10 
8 
2 
-
-
-
Ï0 " 1997 
11 
-
9 
2 
-
-
-
11 Î99S 
13 
-
-
10 
3 
-
-
13 1999 . 
15 
-
-
-
12 
3 
-
. 15 2000 
18 
-
-
-
-
16 
2 
U I ALT \ 
61 
8 
11 
12 
15 
19 
2 
<sr* i 
NB: Udgifterne til undersøgelser, teknisk bistand, møder og publikationer er integreret i og fordelt 
på de forskellige rubrikker og overslag i denne tabel (i alt +/- 6 fnio. ECU over 5 år). 
10 
"*"> 
7.3.2. Forfaldsplan for forberedelsen af FBF til flerårige foranstaltninger 
9 
Anvendelsesperiode for Rafaël programmet 1996 - 2000 , 
Mio. ECU 1996 
FBF * s' " 
1996 ; 
10 '; ' '-*vmùtomm FLANL^OHINO^ ; " ^"vs 
1997 
11 1998 
13 1999 
15 2000 
18 I ALT 
67 
8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG (OG DE FORVENTEDE RESULTATER AF 
DEM) ' 
Udbetalinger kan kun foretages mod forelæggelse af detaljerede redegørelser fra arbejdet 
samt finans- og regnskabsoversigter. 
Der skal forelægges en rapport over de gennemførte aktiviteter for det enkelte projekt i 
forbindelse med den sidste udbetaling. 
Desuden foretager de forskellige kontrolinstanser (Revisionsretten, Finanskontrollen og den 
anvisningsberettigede) regelmæssig kontrol hos de instanser, der forvalter de forskellige 
aktioner, samt hos støttemodtagerne. 
9. OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS: 
9.1. Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe 
9.1.1. Specifikke mål 
De vigtigste specifikke mål for RAPHAEL-programmet er: 
- at bidrage til bedre bevarelse og præsentation af kulturarven i Europa gennem deltagelse 
i restaurering og renovering af et betragteligt antal historiske bygningsværker mv. i 
programperioden (jf. 7.. 1.1) 
- at skabe konstruktive kontakter mellem fagfolk med henblik på fælles udnyttelse af 
praktiske og teoretiske kvalifikationer samt af de teknikker, der anvendes til bevarelse og 
restaurering af kulturarven på europæisk plan. Der er bl.a. tale om støtte til et betragteligt 
antal "europæiske værksteder", der arbejder med historiske bygningsværker og 
kulturgenstande, så man opnår en generel uddannelseseffekt for fagfolk på området (det 
specifikke mål er at støtte 200 til 250 sådanne værksteder over fem år) 
11 
i* 
- at forbedre borgernes adgang til kulturarven takket være fælles anskaffelse og fælles 
forvaltning af vigtige værker, så det bliver muligt at præsentere et bredt publikum i flere 
medlemsstater for hele samlinger, der uden programmets medvirken ville være spredt, 
utilgængelige for de fleste og derfor forholdsvis ukendte 
- at bidrage til indsamling, udbredelse og præsentation af informationer om kulturarven 
under anvendelse af moderne kommunikationsteknologi, bl.a. multimedier. Det specifikke 
mål er at skabe en kerne af komparative studier over de systemer, der anvendes i 
medlemsstaterne (ca. 20 over fem år), og at stille resultatet af dette arbejde til rådighed for 
alle fagfolk 
- at fremme etableringen af netværk mellem myndigheder, organisationer og fagfolk på 
området. Det specifikke mål er at støtte mindst 15 til 20 tværnationale projekter over fem 
år under anvendelse af multimedier og andre moderne kommunikationsmidler. 
9.1.2. Målgruppe 
Programmet tager i første række sigte på fagfolk inden for de forskellige sektorer, der 
beskæftiger sig med kulturarven, samt organisationer og netværk (museer, samlinger mv.). 
Det tager også sigte på forskningsinstitutter, grund- og videreuddannelsesinstitutioner på 
forskellige områder med tilknytning til kulturarven. 
Alle borgere kan takket være programmet få øget kendskab til og dermed blive mere 
bevidste om den europæiske kulturarvs rigdom og mangfoldighed. 
9.2. Begrundelse for foranstaltningen: 
RAPHAEL-programmet tager sigte på at nå disse mål gennem en indsats på de tidligere 
beskrevne fem aktionsområder. Det tager sigte på både historiske bygningsværker og 
kulturgenstande. 
Projekterne skal rumme en europæisk dimension og mærkbart øge værdien af de 
foranstaltninger, der gennemføres i medlemsstaterne. 
F.eks. vil netværkssamarbejde mellem museer på europæisk plan helt uomtvisteligt forøge 
disses samlingers "brugsværdi" på fællesskabsplan. 
De enkelte projekter skal desuden være af interesse på fællesskabsplan i kraft af deres 
særlige nyskabende eller informative beskaffenhed, og de skal kunne bidrage til at øge 
interessen for kulturarven i Europa. 
I forbindelse med beslutninger om finansiering vil der i særlig grad blive set på det enkelte 
projekts kulturelle multiplikatoreffekt. 
Et projekt kan kun komme i betragtning, hvis Fællesskabets medvirken tilfører det en ekstra 
dimension, der er afgørende for dets gennemførelse, f.eks. skaber kontakt mellem aktører 
i forskellige medlemsstater. 
Ved udvælgelsen af projekter bliver det undersøgt, om projekterne eventuelt kan få støtte 
på nationalt eller regionalt plan. 
12 
Hvis dette er tilfældet, drages der omhyggeligt omsorg for, at sådanne tilskud og 
Fællesskabets bidrag kun supplerer hinanden og ikke på nogen måde overlapper. 
Der vil altså ved udvælgelsen af projekter med henblik på støtte fra programmet blive lagt 
stor vægt på deres særlige værdi på fællesskabsplan, deres nyskabende og informative 
karakter, deres multiplikatoreffekt og deres fællesskabsdimension. 
9.3. Overvågning og evaluering af foranstaltningen: 
9.3.1. Resultatindikatorer 
De vigtigste resultatindikatorer, der påtænkes anvendt i første omgang, er: 
- antal værker anskaffet og forvaltet i fællesskab (output) 
- antal netværk, der støttes eller oprettes takket være programmets medvirken (output) 
- antallet af tværnationale projekter, der iværksættes ved hjælp af moderne teknik (output) 
- antal besøgende til vandreudstillinger (output) 
- antal støttede arrangementer med henblik på bevidstgørelse (output) 
- antal pilotprojekter med henblik på at lette et bredt publikums adgang til kulturarven 
(output) 
- antal støttede udvekslingsprojekter (output). 
Ud over resultatindikatorerne påtænkes det i en næste fase at tage en række 
virkningsindikatorer i brug. Med henblik herpå gennemføres der en undersøgelse sammen 
med Det Statistiske Kontor for at afprøve disse indikatorers anvendelighed. Af mulige 
indikatorer skal nævnes: 
- analyse af programmets nedslag i den almindelige europæiske presse og den særlige 
fagpresse. Der er tale om at måle virkningen af tilskud til restaurering af historiske 
bygningsværker, der er af betydning på europæisk plan og på verdensplan (kvalitativ 
virkningsindikator) 
- udbredelse på europæisk plan af standarder, metoder til passiv konservering og 
dokumentationssystemer, der støttes gennem programmet (output- og virknings-indikatorer) 
- • tværeuropæisk udstilling af værker, der er anskaffet og forvaltes i fællesskab 
(virkningsindikator) 
- antallet af netværk, der støttes gennem programmet, i forhold til det samlede antal 
europæiske netværk (virkning) 
13 
?£ 
- antallet af støttede tværnationale projekter i forhold til det samlede antal projekter af denne 
art på europæisk plan (virkning) 
- antallet af arrangementer finansieret af rapporten i forhold til det samlede antal 
"europæiske" arrangementer (virkning) 
- antallet af støttede pilotprojekter i forhold til det samlede antal "europæiske" pilotprojekter 
(virkning) 
- antallet af støttede udvekslingsprojekter i forhold til det samlede antal tværeuropæiske 
udvekslingsprojekter (virkning). - * 
9.3.2. Evalueringens form og hyppighed 
9.3.2.1. Evalueringens form 
RAPHAEL-programmet efterfølger i 1996 pilotprogrammet om kulturarveh, der afsluttes 
med udgangen af 1995. Resultaterne af dette pilotprogram evalueres for tiden af en gruppe 
uafhængige eksperter. Cost/effectiveness-undersøgelsen afsluttes i slutningen af maj 1995. 
Den skal tjene som grundlag for den præcise udformning af udvælgelses- og 
interventipnsmekamsmeme samt forvaltnings- og evaluerings-systemerne for RAPHAEL-
programmet. 
RAPHAEL-programmets aktionsområder er udformet efter høring af fagkredse og afholdelse 
af talrige drøftelser med eksperter på området. Disse drøftelser, seminarer og diskussioner 
fandt sted i 1993 og 1994. 
Indkaldelse af forslag offentliggøres årligt, så initiativtagere til projekter og andre fagfolk 
på et velinformeret grundlag kan søge om midler fra RAPHAEL-programmet. 
Udvælgelsen af de projekter, der skal have støtte, foretages af Kommissionens tjenestegrene 
med bistand af juryer sammensat af uafhængige eksperter, der foretager en komparativ 
analyse af projekterne og en evaluering af det enkelte projekts kvaliteter og interesse for 
Fællesskabet. 
RAPHAEL-programmet følges af et rådgivende udvalg sammensat af repræsentanter for de 
enkelte medlemsstater. Dette udvalg afgiver udtalelser om de aktiviteter, som Kommissionen 
agter at støtte. 
Hvert år forelægger dette udvalg Europa-Parlamentet og Regionsudvalget en 
evalueringsrapport, der udarbejdes på grundlag af arbejdet i juryerne og Kommissionens 
tjenestegrenes afgørelser og kontrol, ligesom det udarbejder et resumé over de 
aktivitetsrapporter, der indgives ved afslutningen af hvert projekt. 
Desuden forelægger Kommissionen midtvejs i programmet Parlamentet, Rådet og 
Regionsudvalget en samlet evalueringsrapport, der er udarbejdet af et uafhængigt 
konsulentfirma, og som i påkommende tilfælde ledsages af forslag til ændringer og 
forbedringer. 
14 
Ved programmets afslutning gøres der i en samlet evalueringsrapport status over de 
gennemførte aktiviteter og resultaterne af RAPHAEL. Denne rapport fremsendes til Europa-
Parlamentet, Rådet og Regionsudvalget inden 30. september i året efter programmets 
afslutning. 
9.3.2.2. Evalueringens hyppighed 
Årligt for den løbende evaluerings vedkommende. 
Midtvejs og ved afslutningen af programmet for de eksterne ofnfattende evalueringer om aMe 
programmets elementer og dets effektivitet. 
9.3.3. Vurdering af resultaterne 
Resultaterne, der evalueres hvert år som beskrevet i afsnit 9.3.2. ovenfor eller i forbindelse 
med de periodiske samlede evalueringer, anvendes af Kommissionens tjenestegrene som 
grundlag for de nødvendige ændringer af prioriteringer, interventionsmåder og tekniske eller 
forvaltningsmæssige elementer ved programmet. Der foretages hvert år feedback internt i 
Kommissionen. 
Rådet, Parlamentet og Regionsudvalget informeres om de årlige resultater og de årlige og 
periodiske evalueringer og anmodes om at tage stilling til forslag til omfattende ændringer, 
der på et givet tidspunkt måtte vise sig nødvendige. 
15 
rf 
ISSN 0254-1459 
KOM(95) 110 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 16 
Katalognummer : CB-CO-95-129-DA-C 
ISBN 92-77-87236-5 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg