EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 23.11.2011 
SEK(2011) 1403 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
Ledsagedokument til 
Forslag til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING 
 
om oprettelse af et program for almen uddannelse, erhvervsuddannelse, ungdom og 
idræt for perioden 2014-2020 
  
RESUMÉ OG SAMLEDE KONKLUSIONER 
   
{KOM(2011) 788 endelig} 
{SEK(2011) 1402 endelig} 
 
 
DA 2   DA Ansvarlig tjenestegren:  GD for Uddannelse og Ku ltur (EAC) understøttet af 
Forvaltningsorganet for U ndervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur (EACEA) 
Ansvarsfraskrivelse: Dette arbejdsdokument forplig ter kun de tj enestegrene i 
Kommissionen, der har væ ret involveret i udarbejdelsen, og foregriber på ingen måde en 
eventuel senere afgørelse  truffet af Kommissionen. 
 
DA 3   DA INDHOLDSFORTEGNELSE 
Indledning..................................................................................................................... .............. 4 
1. Problemstilling ............................................................................................................. 4 
2. Begrundelse for EU's foranstaltninger ......................................................................... 7 3. Målsætninger for de fremtidige foranstaltninger ......................................................... 8 4. Løsningsmodeller......................................................................................................... 9 5. Primære følger af løsningsmodellerne ....................................................................... 13 6. Sammenligning af løsningsmodellerne...................................................................... 16 7. Beskrivelse af den foretrukne løsningsmodel ............................................................ 23 8. Overvågning og evaluering........................................................................................ 26 
 
DA 4   DA INDLEDNING  
Dette dokument indeholder et sammendrag af de fire konsekvensanalyser vedrørende almen 
uddannelse, erhvervsuddannelse, ungdom og idræt. 
I de fire konsekvensanalyser undersøges foranstaltn ingerne under tre eksisterende programmer og, for 
så vidt angår idræt, forberedende foranstaltninger vedtaget af budgetmyndigheden. Overordnet er der 
foretaget en tilbundsgående undersøgelse af følg ende fire løsningsmodeller: Afbrydelse af de 
eksisterende aktioner eller programmer, fortsætte lse af dem i deres nuværende form, styrkelse af 
målsætningerne i de nuværende programmer og samlet program for almen uddannelse, 
erhvervsuddannelse, ungdom og idræt med henblik på at styrke målsætningerne og virkningerne via 
koncentration og en strømlinet arkitektur. 
Den foretrukne løsningsmodel, som er fastlagt i hver af de fire konsekvensanalyser, er en 
sammenfletning til et samlet program, der er i overensstemmelse med Kommissionens afgørelse om 
den flerårige finansielle ramme, som blev vedtaget den 29. juni 2011. Denne foretrukne løsningsmodel 
ville være den mest sammenhængende og omkostn ingseffektive af følg ende hovedårsager: 
1. Den opfylder behovet for øget EU-investering i uddannelse i disse finansielle og økonomiske 
krisetider, hvor en økonomi i vækst afhænger af antallet af højtuddannede medarbejdere og 
af en mobilisering af de arbejdsløses kvalifikationer og kompetencer. 
2. I den fokuseres der på og udvikles aktioner, so m i de nuværende progr ammer har den højeste 
europæiske merværdi og de stærkeste multip likatoreffekter, hvilket medfører konkrete 
resultater for de europæiske uddannelsessy stemer og dermed væsentlig forbedrede 
investeringsafkast.  
3. Koncentrationen af tiltag inden for den nye st rømlinede programarkitektur giver mulighed 
for større synergier mellem eksisterende  programmer og på tværs af forskellige 
uddannelsessektorer, og derved forstærkes tilga ngen til livslang læring i forbindelse med 
uddannelse, sammenhængen øges, og adgangen til po tentielle modtagere forbedres via et 
strømlinet sæt centrale tværgående aktioner. 
4. Ud over samarbejdet mellem uddannelsesinstitu tionerne fokuseres der heri mere på den 
afgørende rolle, som uddannelse og menneskelig  kapital spiller for innovation, ved at 
fremme partnerskaber mellem uddannelser og vi rksomheder og målrette ekspertisen inden 
for undervisning og læring, besk æftigelsesevne og iværksætteri. 
5. Endelig indebærer den en rationaliser ing og forenkling af leverings- og 
forvaltningsprocedurerne og frembyder et betragteligt potentiale til at reducere 
gennemførelsesomkostningerne med op til 40 % i forhold til gennemførelsesomkostningerne 
for de nuværende programmer (dvs. programme t for Livslang læring, programmet Aktive 
unge og samarbejdsprogrammerne om vide regående uddannelser med tredjelande.) 
I dette sammendrag samles de centrale elementer i de fire konsekvensanalyser. Der findes 
detaljerede oplysninger i de  enkelte konsekvensanalyser.  
1. PROBLEMSTILLING  
Uden betydelige investeringer i menneskelig kapital, uddannelse og de  europæiske borgeres 
kvalifikationer vil ingen af målsætningerne og de ov erordnede mål i Europa 2020 blive opfyldt. Det 
nuværende økonomiske klima og den stigende globale konkurrence om højtuddannede medarbejdere, 
 
DA 5   DA værdiskabelse og vækst kræver en radikal og omfa ttende reform af uddannelsessystemerne med fokus 
på kompetencer.  
I en rapport1om kilder til vækst, som blev fremlagt af de t polske EU-formandskab, anbefales det at øge 
finansieringen til programmer, der støtter mobiliteten for studerende, unge forskere og arbejdstagere 
(f.eks. Erasmus, Marie Curie), og det anføres, at en stigning i andelen af personer med en videregående uddannelse til 40 % vil bidrage til en forøgelse af BNP pr. indbygger i EU på 4 %. 
Erfaringerne fra de nuværende programmer viser, at støtten fra EU-budgettet kan bidrage væsentligt til 
at gøre EU-borgerne mere forberedte på arbejdsmar kedet og erhvervslivet og til at håndtere de centrale 
problemer med uddannelsessystemerne: høje skolefra faldsniveauer, ringe gr undlæggende færdigheder 
og nøglekompetencer, utilstrækkelig deltagels e i videreuddannelse og erhvervsuddannelse, 
utilstrækkelig deltagelse blandt voksne i uddannelse, utilstræ kkelige muligheder for uddannelse af 
uddannelsespersonale og en lav grad af iværksætte rånd og kreativitet hos un ge mennesker. EU-støtten 
kan også være med til at mindske ulighederne i fo rbindelse med tilvejebringelsen af og adgangen til 
læring, navnlig i forhold til personer fra udsatte  grupper, personer med sæ rlige behov og uligheder 
mellem kønnene inden for uddannelse. EU-støtten kan endvidere bidrage til udviklingen af social 
kapital blandt de unge samt styrkelse af de unge  og deres evne til at deltage aktivt i samfundet i 
overensstemmelse med den nye traktat.
 
Under hensyntagen til erfaringerne fra de nuværende programmer, EU's kompetencer og styrkerne og 
begrænsningerne ved tiltag via EU's finansielle in strumenter samt de holdninger, der kommer til 
udtryk i høringen af interessenter, bør EU's støtte til almen uddannelse, erhvervsuddannelse, 
ungdom og idræt inden for den flerårige fina nsielle ramme 2014-2020 pr imært være fokuseret 
omkring en række centrale  spørgsmål og problemer:  
– Behovet for at udvikle tværnational mobilitet og det europæiske område for uddannelse: 
 Det system for anerkendelse og mulighed for ov erførsel af kvalifikationer og kompetencer, 
der er behov for til at opbygge det europæ iske område for uddannelse, er endnu ikke 
tilstrækkelig udviklet. Deltagelse i mobilitet saktioner under programmet for uddannelse er 
ikke fuldstændig forbundet med de politiske prioriteringer for uddannelse som fastlagt i 
Europa 2020-strategien og i strategiramme n for det europæiske samarbejde på 
uddannelsesområdet (ET 2020) – f.eks. med behovet for at bidrage til vedtagelsen af 
redskaberne til anerkendelse og overførsel af læ ringsresultater. På samme måde er der en 
utilstrækkelig forbindelse mellem mobilitet og de institutionelle rammer, f.eks. som en del af 
en bredere internationaliseringsindsats. Og de r er andre hindringer for læringsmobilitet, især 
hvad angår sprog. Derudover er der inde n for områderne ikke-formel læring og 
ungdomsarbejde fragmenterede og u lige muligheder for unge mennesker.  
– Behovet for at fremme samarbejdet mellem in stitutioner og styrke Europas position i den 
globale konkurrence om ekspertise og kapital inden for uddannelse: 
 Udviklingen af et fælles tværnationalt udda nnelsesprogram for uddannelsesinstitutioner er 
ikke tilstrækkelig fremskredet. EU er ikke tilstrækkelig attraktivt som global 
uddannelsesdestination og taber terræn til andre industrialiserede lande og vækstlande. Der 
er inden for dette område en begrænset aner kendelse af ikke-formel læring og aktiviteter og 
resultater i forbindelse med ungdomsarbejde sa mt udveksling af praksis. Den pædagogiske 
nytænkning og udvekslingen af bedste praksi s, herunder udnyttelsen af idéer fra EU-
programmerne for forskning og teknologisk udviklin g, er ikke tilstrækkelig. Erhvervslivet og 
forskningen er ikke ordentlig forbundet me d uddannelsesområdet, og det er dermed ikke 
                                                 
1 "Towards a European consensus on growth", oktober 2011. 
 
DA 6   DA sikret, at de bidrager gensidigt til fastlæggelsen af uddannelsespolitikker og 
undervisningsværktøjer.  
– Behovet for at støtte processen for modern isering af universiteter i tredjelande: 
 EU har brug for produktive partnere med s unde økonomier, både som innovationskilder og 
som markeder for europæiske varer og tjenestey delser. Dårlig kvalitet af deres videregående 
uddannelser begrænser deres kapac itet til vækst og samarbejde med EU. 
– Behovet for evidensbaseret analyse med henblik på  at støtte reformen og moderniseringen af 
uddannelsessystemer samt udviklingen af ungdomsarbejde: 
 Indsamlingen af data, analysen og brugen heraf – også inden for den åbne 
koordinationsmetode og forvaltningen af Eur opa 2020 – med henblik på evidensbaseret 
politikudformning og reformer er utilstrækkelig. Tilvejebringelsen af politiske værktøjer og 
gruppesammenligning/-pres med henblik på progr ammering af kloge investeringer inden for 
områderne uddannelse samt ungdom er utilstrækkelig. 
– Behovet for at mindske ulighederne i forbinde lse med tilvejebringelsen af og adgangen til 
læringsmuligheder i forhold til køn, personer fra udsatte grupper og personer med særlige 
behov. 
– Behovet for at sikre, at unge mennesker de ltager aktivt og konstruktivt i samfundet og i det 
demokratiske liv.   
– Behovet for at øge opmærksomheden og  videndelingen omkring håndtering af 
idrætsrelaterede problemer, pr imært på lokalt niveau og græsrodsniveau, navnlig inden for 
områderne god forvaltning, sundhedsfremmende fysi sk aktivitet, social integration, vold og 
intolerance, dobbelte karrierer og doping. 
Mens disse problemer vedrører omfanget og indholdet af EU-støtten, er det også vigtigt sideløbende 
hermed at håndtere det væsentlige spørgsmål omkring europæisk merværdi, forvaltning og 
forenkling . Selv om resultaterne af midtvejsevalue ringerne af de nuværende programmer samt 
onlinehøringerne af interessenter vidner om en relativ t stor grad af tilfredshed, er der masser af plads 
til forbedringer, særlig i lyset af de aktuelle strenge budgetbegrænsninger.  
De nuværende programmer inden for områderne uddannelse og ungdom er for komplekse med for 
mange målsætninger og aktioner, som begrænser de systemiske resultater og dermed den europæiske 
merværdi og potentielle investeringsværdi af EU's foranstaltninger. Eksempe lvis omfatter programmet 
for Livslang læring seks underprogrammer, over 50 målsætninger og over 60 aktioner. Programmet 
Aktive unge fokuserer på de unges mobilitet og (ikke -formel) uddannelse, mens ca. 80 % af midlerne 
til programmet for Livslang læring også gavner de unge. Nogle aktioner mangler simpelthen den 
kritiske størrelse, der er nødvendig for at skabe resu ltater på lang sigt. Det in ternationale samarbejde 
omkring videregående uddannelse er også kendete gnet ved opsplitningen mellem forskellige EU-
instrumenter til gennemførelse af lignende målsætninger og aktioner.  
Denne fragmentering af den nuværende EU-støtte hæmmer udnyttelsen af forskellige politisk 
baserede og operationelle synergier og afskaffelsen af overlapninger, både på tværs af forskellige 
uddannelsessektorer ud fra et livslangt læringspers pektiv, mellem sektorerne for uddannelse og 
ungdom og mellem sidstnævnte og andre vigtige po litiske områder og finansieringskilder såsom 
beskæftigelse, forskning og innovation og struktu rfondene. Den øger også unødigt kompleksiteten og 
den administrative byrde for både interessenter og EU-organer, samtidig med at den begrænser 
mulighederne for forenkling og stordriftsfordele.  
 
DA 7   DA 2. BEGRUNDELSE FOR EU' S FORANSTALTNINGER  
Retsgrundlaget for EU's indsats på området al men uddannelse, erhvervsuddannelse, ungdom og idræt 
er artikel 165 og 166 i traktaten om De n Europæiske Unions funktionsmåde. 
Med forbehold af nærhedsprincippet skal EU 's foranstaltninger sigte mod at supplere 
medlemsstaternes aktioner ved at støtte politiske reformer og modernisering og ved at bidrage til 
systemiske resultater under de aftalte målsætni nger i Europa 2020- og ET 2020-strategierne. I den 
sammenhæng er den europæiske merværdi af det ny e EU-program til støtte for almen uddannelse, 
erhvervsuddannelse, ungdom (samt idræt) baseret på fire hovedaspekter:  
– Den tværnationale og innovative karakter af aktiviteterne heri og de resultater, det 
hjælper med at udvikle:  De eksisterende aktioner i medlemsstaterne bliver ved at foregå på 
nationalt niveau. Den europæiske merværdi består i, at EU's budget fremmer og støtter 
individuel mobilitet, samarbejde og partners kaber på tværs af deltagerlande og med 
tredjelande (navnlig samarbejde og mobilitet i fo rbindelse med videregående uddannelse) for 
at muliggøre læring og overførsel af viden og innovation mellem interessenter, institutioner, 
organisationer og systemer inden for uddannelse og ungdom.  
– Den måde, hvorpå det fremmer samarbejdet mellem medlemsstaterne, særlig gennem 
den åbne koordineringsmetode. EU  støtter prioriteterne i EU-str ategierne for at bidrage til at 
skabe enighed blandt de forskellige interessen ter om betydningen af støtte til uddannelse og 
ungdom for den økonomiske og sociale udviklin g og for at bidrage til større viden hos 
politiske beslutningstagere og uddannelsesspecialis ter om international god praksis, også på 
idrætsområdet. Med det formål at skabe syst emiske resultater på uddannelsesområdet skal 
programmet fungere som drivkraft for gennemførel sen af generelle eur opæiske redskaber for 
mobilitet og anerkendelse af kvalifikationer2.  
– Den måde, hvorpå det supplerer nationale og internationale programmer samt EU-
programmer:  Den specifikke merværdi af EU-p rogrammet sammenlignet med andre 
(nationale og internationale) programmer li gger også i den bredere geografiske dækning af 
aktiviteterne heri og i, at det fremmer et konse kvent samarbejde inden for områderne almen 
uddannelse, erhvervsuddannelse, ungdom og idræt samt mobilitet og internationalisering af 
uddannelse. Initiativerne i andre EU-programmer,  primært EU's strukturfonde, inden for 
uddannelsesområdet er forskellige. Aktivite terne under Den Europæiske Socialfond  (ESF) er 
generelt forbundet med ydelse af bistand med f okus på arbejdspladser og integration på 
arbejdsmarkedet af arbejdskraft, mens det kommende program giver mulighed for mobilitet 
og for udvikling af nye projekter, idéer og te knikker – hvilket efterfølgende kan understøttes 
og strømlines af ESF. Den Europæ iske Fond for Regionaludvikling  kan investere i 
uddannelsesinfrastruktur, som bidrager til at styrke samfundene og forbedre adgangen. 
Forskningsprogrammet for samfundsøkonomiske  videnskaber og humaniora (GD for 
Forskning og Innovation – FP7) spiller en vigtig rolle i støtten til forskning i uddannelse ved 
at finansiere forskningsprojekter vedrør ende livslang læring,  kvalifikationsbehov, 
uddannelse, ungdom og social integration under inddragelse af hele forskersamfundet i og 
uden for Europa. Der er således både klare forskelle og muligheder for synergier og 
samarbejde mellem disse programmer.  
– Den måde, hvorpå det bidrager til at skabe systemiske resultater: Et EU-dækkende 
redskab kan skabe store systemiske resultater,  navnlig ved at fungere som laboratorium til 
test af nye tilgange, hvilket kan inspirere nati onale/regionale ordninger eller hjælpe dem med 
at udvikle en tværnational dimension.  
                                                 
2 F.eks. Europass, Youthpass, den europæiske re ferenceramme for kvalifikationer (EQF) eller det 
europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse (ECVET). 
 
DA 8   DA EU's foranstaltninger skal være i overe nsstemmelse med proportionalitetsprincippet  som 
fastlagt i traktaten, da de ikke skal gå ud over, hvad der er nødvendigt for at nå de fastsatte 
mål. De skal gennemføres inden for medl emsstaternes eksisterende politiske rammer.  
3. MÅLSÆTNINGER FOR DE FREMTIDIGE FORANSTALTNINGER  
De problemer, der er identificeret i de forskellig e konsekvensanalyserapporter, understreger, at EU og 
EU's medlemsstater har fastlagt klare fælles måls ætninger og politiske process er inden for områderne 
almen uddannelse, erhvervsuddannelse, ungdom og idræt: strategirammen for det europæiske 
samarbejde på uddannelsesområdet (ET 2020), de ny e rammer for det europæiske samarbejde på 
ungdomsområdet (2010-2018) og meddelelsen fra 2011 om "Udvikling af s portens europæiske 
dimension". Disse politiske rammer er også fuldt ud relevante for den flerårige finansielle ramme 
2014-2020. Derfor bør støtten fra EU -budgettet på disse områder overordnet sigte mod at bidrage til 
disse EU-strategier – de primære tilknyttede virkning sindikatorer bør være de  relevante overordnede 
mål i Europa 2020.  
 
DA 9   DA Overordnede målsætninger  
Den overordnede målsætning med pr ogrammet er at bidrage til opf yldelsen af målsætningerne i 
Europa 2020-strategien og strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (ET 
2020), herunder de tilsvarende mål, til de nye rammer for det europæiske samarbejde på 
ungdomsområdet (2010-2018), til den bæredygtige udvikl ing af tredjelande inden for videregående 
uddannelse og til udvikling af den euro pæiske dimension inden for idræt. 
I de enkelte konsekvensanalyser er følgende overord nede målsætninger blevet fastlagt med henblik på 
fremtidig støtte: 
Livslang læring/uddannelse : Styrke personer i alle aldre og fra a lle sociale baggrunde ved at bidrage til 
udvikling af uddannelsessystemer af høj kvalitet som en del af Europa 2020-strategien for intelligent, 
bæredygtig og inklusiv vækst og ET 2020-strategien.  
Internationalt samarbejde om videregående uddannelse : Styrke åbenhed, innovation og ekspertise 
inden for uddannelse med henblik på at skabe langs igtede systemiske resultater, opbygge kapacitet og 
støtte reformer af højere uddannelsesi nstitutioner i EU og i partnerlande.  
Ikke-formel ungdomsuddannelse : Bidrage til de unges beskæftigelsesegnethed, aktive deltagelse i 
samfundet og følelse af tilhørsforhold til EU so m et middel til at fremme udviklingen af den 
menneskelige og sociale kapital og fremme vækst og so cial samhørighed for at støtte Europa 2020-
strategien og EU-strategien for unge.  
Idræt : Udvikle idrættens europæiske dimension.  
Relaterede specifikke og operationelle må lsætninger er fastlagt i hver enkelt 
konsekvensanalyserapport med indikatorer på fors kellige niveauer. Som eksempel findes der en 
oversigt over indikatorer i bilaget til k onsekvensanalysen om livslang læring.  
4. LØSNINGSMODELLER  
De undersøgelser, der er foretaget til støtte for konsekvensanalyserne, har gjort det muligt at fastslå, 
hvad der som udgangspunkt fungerer, og hvad der ikke  fungerer. Resultaterne er blevet anvendt i 
forbindelse med fastlæggelsen af den foretrukne løsningsmodel og har således været styrende for 
fordelingen af midler mellem de forskellige omfattede aktioner på baggrund af Kommissionens forslag 
til en flerårig finansiel ramme 2014-2020.  
For så vidt angår konsekvensanalyserapporterne om de nuværende programmer for Livslang læring og 
Aktive unge, er de fire nedenfor beskrevne løsningsmodeller blevet overvejet. I de to 
konsekvensanalyserapporter om internationalt samarb ejde inden for videregående uddannelse og idræt 
tages der hensyn til strukturen af de to andre kons ekvensanalyserapporter, særlig målsætningerne og 
den strømlinede arkitektur af deres foretrukne lø sningsmodel (dvs. et samlet program for almen 
uddannelse, erhvervsuddannelse, ungdom og idræt).  
Løsningsmodel 3 og i højere grad løsningsmodel 4 gør  det muligt at opnå en betydelig kritisk masse af 
modtagere og systemiske resultater ved at afbryde aktuelle aktioner, som ikke skaber tilstrækkelig 
europæisk merværdi. Derudover indebærer løsni ngsmodel 4 en større potentiel virkning via 
strømlining til tre centrale aktioner og fuld udny ttelse af synergierne mellem uddannelsessektorerne og 
ungdommen.  
Visse politiske løsningsmodeller vedr ørende den indholdsmæssige side  blev undersøgt, men de blev 
forkastet, da de var i strid med undersøgelsesresultat er og/eller ikke ville være i overensstemmelse 
med medlemsstaternes og EU's prioriteter. E ndvidere kunne man i teorien forestille sig 
løsningsmodeller baseret på andre politiske instrument er. Disse løsningsmodeller ville imidlertid falde 
 
DA 10   DA uden for mandatet til EU-aktioner på de pågældende områder og blev derfor forkastet på et tidligt 
stadium.  
 
DA 11   DA Politisk løsningsmodel 1 : Status quo (basisløsningsmodel) 
De nuværende programmer og underprogrammer v ille generelt bibeholde  deres nuværende, 
uafhængige målsætninger, aktioner, strukturer og forvaltningssystemer samt deres nuværende 
budgetbevillinger. Derfor ville disse programmer i det væsentlige være de samme som:  
• programmet for Livslang læring 
• Erasmus Mundus-programmet og andre ekst erne samarbejdsprogrammer inden for 
videregående uddannelse 
• programmet Aktive unge. 
Der ville ikke være noget specifikt program for idræt.  
Politisk løsningsmodel 2:  "Ingen aktioner"  
Ifølge denne løsningsmodel ville der ikke væ re nogen europæiske udgiftsprogrammer på de 
pågældende områder efter 2013. Politiske processer for koordinering og gens idig læring (dvs. den 
åbne koordinationsmetode for uddannelses- og ungdom spolitik, politisk koordinering inden for idræt) 
ville fortsætte. EU ville fortsætte sine forpligtel ser i henhold til artikel 165 og artikel 166 i traktaten, 
hvilket ville kræve visse udgifter til formidling af oplysninger samt analyse og menneskelige 
ressourcer for at opfylde mandatet. Nogle idrætsrela terede projekter ville måske kunne modtage støtte 
under andre EU-programmer og relaterede instrume nter såsom programmet for folkesundhed eller via 
ESF. Ellers ville udgifterne til uddannelse og i kke-formel læringsmobilitet, ungdomsarbejde og 
tværnationale samarbejdsaktiviteter være fuldstændi g afhængige af ressourcer, der ikke hidrørte fra 
EU (særlig fra medlemsstaterne).  
Politisk løsningsmodel 3:  Styrkelse af målsætningerne  i de nuværende programmer  
Denne løsningsmodel, som er baseret på st yrkerne og fjerner svaghederne i de nuværende 
programmer, ville bestå af en ændring af fokus for målsætningerne i de eksisterende særskilte 
programmer for på bedre vis at støtte Europa 2020-strategien og den nye politiske EU-kontekst i 
forhold til uddannelse og ungdom. De  administrative strukturer og arkitekturen af de forskellige 
(under)programmer for uddannelse og ungdom ville ikke blive ændret af hensyn til kontinuiteten. Der 
ville blive oprettet et lille særskilt program for id ræt med et beskedent budget. Ændringerne af de 
nuværende programmer ville være unde rkastet følgende grundprincipper:  
a) fokusering af hvert enkelt program på ak tiviteter med den største merværdi, hvor der kan 
mobiliseres en kritisk masse, og på stærk konditi onalitet/incitamenter for at opfylde EU's 
politiske målsætninger målrettet mod systemiske ændringer 
b) forenkling og rationalisering af de aktioner,  som understøttes af hvert enkelt program, idet 
programmerne holdes adskilt efter kategorier af modtagere med forskellige operationelle 
mål, aktiviteter osv. 
En række aktioner, som for øjeblikket finansiere s af programmerne, ville blive afbrudt, dvs. de 
aktioner, der ikke er tilstrækkelig forbundet med po litiske prioriteter, potentielt overlapper med andre 
af EU's finansielle instrumenter, har høje admini strationsomkostninger eller skaber utilstrækkelig 
europæisk merværdi. Mere specifikt ville programmerne sigte mod at:  
• forbedre mobilitetsrelaterede udgifter, herunder:  
o "multipliceret" mobilitet (persona le, lærere, ungdomsarbejdere)  
 
DA 12   DA o fokus på mobilitet med store systemiske  resultater, særlig studerende på 
videregående uddannelser  
o praktikophold i virksomheder for at støtte overgangen mellem uddannelse og 
arbejde og fremme iværksætteri 
• støtte gensidig læring baseret på ekspertise og modernisering af systemer, både i EU og i EU's 
partnerlande, herunder:  
o peerlæringsaktiviteter  
o udveksling af god praksis  
o udvikling af fælles projekter og innovative metoder  
o tættere samarbejde med arbejdsmarkedet  
o incitamenter til at belønne fremrag ende uddannelser for innovation og 
iværksætterånd 
• støtte politiske netværk med medlemsstaterne unde r den åbne koordinations metode og fælles test 
af innovative politiske tilgange, f.eks. til  
o udvikling af EU-redskaber for gennemsigtighed/mulighed for 
overførsel/anerkendelse af kvalifikationer  
o analyser, der er direkte forbundet med prioriteterne i Europa 2020 og den 
årlige vækstundersøgelse samt Bologna- og Københavnprocesserne 
o udveksling af politikker mellem udda nnelsesmyndigheder og andre 
interessenter vedrørende m oderniseringsdagsordenen 
o udveksling af politikker mellem myndighe der på ungdomsområdet og andre 
interessenter inden for rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet 
o politisk dialog med tredjelande med fokus på strategiske partnere. 
Et særskilt program for idræt ville fremme frembri ngelsen, udvekslingen og formidlingen af viden og 
god praksis inden for de identificerede område r og opmærksomhedsskabelsen omkring centrale 
spørgsmål. Det ville også skabe et evidensgrundl ag for politikudformning og kapacitetsopbygning for 
idrætsorganisationer.
 
Politisk løsningsmodel 4:  Et samlet program for almen uddannelse, erhvervsuddannelse, 
ungdom og idræt: styrkelse af målsætningerne og virkningerne via koncentration og en strømlinet arkitektur
 
Denne løsningsmodel fører rationale t bag løsningsmodel 3 et skridt videre ved at udnytte muligheden 
for koncentration og forenkling i de eksisterende programmer, men også på tværs af de forskellige 
eksisterende programmer, som omfatter de samme brede målsætninger, aktionstyper og 
gennemførelsesmekanismer. Denne løsningsmodel ville derfor styrke potentialet for forbedringer i 
løsningsmodel 3, hvad angår den eu ropæiske merværdi og systemiske resultater af aktionerne, ved at 
integrere alle aktiviteter i forbindelse med uddannelse og ungdom i et samlet program. Den primære 
baggrund for dette er, at de aktionstyper, der for øjeblikket understøttes i hvert enkelt program og af 
særskilte underprogrammer, let kan harmoniseres og strømlines, da de svarer til hinanden, og at en 
 
DA 13   DA forenkling af aktionerne og gennemførelsen kan øge både virkningen og omkostningseffektiviteten af 
EU-støtten.  
Programmet ville omfatte et særskilt kapitel og budget for idrætsaktiviteter. Dermed kunne en 
spredning af individuelle retsgrundlag undgås – i overensstemmelse med den overordnede tilgang i 
den flerårige finansielle ramme til strømlining og fo renkling – samtidig med at  de fælles overordnede 
målsætninger og muligheden for stordriftsfordele og harmonisering af administrative procedurer og 
forvaltningsprocedurer ville blive udnyttet.  
Det enkelte program ville i sagens natur udd ybe mulighederne for systemiske resultater og 
investeringsafkast gennem en koncentration af ak tiviteter med europæisk merværdi og gennem øget 
synergi og mindre dobbeltarbejde på tværs af sekt orer og politikker. Arkitekturen af og adgangen til 
programmet ville blive væsentlig forenklet og gennemfø rt via tre aktionstyper: mobilitet, samarbejde 
og politisk reform. Det ville navnlig blive forbedret ved at:  
a) som vist for løsningsmodel 3, fokusere på aktiviteter med den største merværdi, hvor der kan 
mobiliseres en kritisk masse, og på stærk konditi onalitet/incitamenter for at opfylde EU's 
politiske målsætninger målrettet mod systemiske ændringer  
b) identificere de aktivitetsområder, hvor pr ogrammet har en konkurrencefordel sammenlignet 
med andre EU-instrumenter eller -initiativer, og  allerede i projekteringsfasen identificere og 
udnytte mulighederne for synergi og kompleme ntaritet mellem forskellige sektorer, politiske 
områder og andre finansieringskilder 
c) radikalt reducere kompleksiteten af programme rnes arkitektur og identificere mulighederne 
for stordriftsfordele og for en forenkling af programmets forvaltning og en forøgelse af 
programmet brugervenlighed.  
Hvad angår gennemførelsesmekanismen, ville progr ammet være baseret på de nuværende styrker ved 
det nuværende system for nationale kontorer som anført i afsnit 6 i dette dokument. 
Denne politiske løsningsmodel ville sigte mod at sk abe mere fleksibilitet og flere incitamenter til at 
fremme den europæiske merværdi, så der i budgetf ordelingen mellem aktioner, støttemodtagere og 
lande i højere grad blev taget hensyn til faktis ke kvantitative og kvalitative resultater. Den ville også 
gøre det muligt i højere grad at gøre brug af forskningsresultater og overføre færdigudviklede 
innovationer/bedste praksis, som er klar til at bliv e integreret i programmer på et lavere niveau.  
Idrætsaktionerne i programmet ville drage fordel af  de eksisterende gennemførelsesmekanismer, som 
giver mulighed for stordriftsfordele (for så vidt angå r at oprette et nyt, særskilt program sideløbende 
med de nuværende programmer som i løsnings model 3) og anvendelse af god praksis.  
5. PRIMÆRE FØLGER AF LØSNINGSMODELLERNE  
På grund af initiativets art skønnes miljøpåvirkninger ne at være ubetydelige for alle de undersøgte 
løsningsmodeller, og de er derfor ikke blevet undersøgt nærmere. 
Løsningsmodel 1: Status quo  
Sociale virkninger 
Programmerne ville fortsat være en drivkraft fo r gennemførelsen af europæiske redskaber for 
mobilitet, støtten til udviklingen af ungdomsarbejde  og internationaliseringen af uddannelse. De ville 
også give mulighed for et fortsat bidrag til politiske processer såsom Bologna- og 
Københavnprocesserne, rammerne for det europæis ke samarbejde på ungdomsområdet og i mindre 
grad den åbne koordinationsmetode.  
 
DA 14   DA Det er dog kun et relativt begrænset antal deltagere  fra dårligt stillede sa mfundsgrupper, som ville 
kunne nås, da mobilitetsomkostningerne ville fo rhindre dem i at gøre erfaringer med mobilitet.  
Økonomiske virkninger 
Programmerne ville i begrænset omfang forbedre de t indre markeds funktion ved at øge antallet af 
personer, som er villige til at arbejde i udlandet, og  de ville øge gennemsigtigheden i kvalifikationer. 
Der ville således på mellemlang og lang sigt væ re en positiv virkning på konkurrenceevnen på 
europæisk niveau takket være forbedringen af befolk ningens kvalifikationer og en bedre fordeling af 
menneskelig kapital i Europa via mobilitet.  
Grundlæggende rettigheder 
Programmerne ville have positive virkninger med hensyn til en række gr undlæggende rettigheder, 
f.eks. retten til uddannelse og retten til fri bevægeli ghed. Mobilitetsstrømmene ville også tage højde 
for den sproglige mangfoldighed, da lande med mindre udbredte sprog ville være involveret i 
mobilitetsstrømmene.  
Løsningsmodel 2: Ingen aktioner  
Sociale virkninger 
Den fremtidige udvikling inden for områderne mobi litet, samarbejde og politikudformning ville være 
meget mere fragmenteret og bilateral, finde sted i mindre omfang og ikke ske så konsekvent i alle EU-
medlemsstater.  
Det ville medføre forspildte chancer, hvad angår udvikling af EU-borgerska bet og forståelsen for 
europæisk integration. Da nogle af de EU-aktione r, som er mest populære blandt borgerne, ville 
forsvinde, ville det skabe en negativ opfattelse af EU.  
Økonomiske virkninger 
Den fremtidige mangel på arbe jdsmarkedsrelevante kvalifika tioner såsom sprogkundskaber, 
kommunikationsfærdigheder og teknis ke kvalifikationer kunne blive fo rværret, hvilket ville medføre 
produktivitetsnedgang og tab af konkurrenceevne. 
Hvis programmerne ophørte, ville der ikke blive skabt de nødvendige betingelser for, at de europæiske 
borgere aktivt kunne udøve retten til at be væge sig rundt og arbejde i hele EU. 
Grundlæggende rettigheder 
Der ville ikke blive skabt de nødvendige betingelser  for, at de europæiske borgere aktivt kunne udøve 
retten til at bevæge sig rundt og arbejde i hele EU . Mobilitetsstrømmene ville i mindre grad tage højde 
for den sproglige mangfoldighed, da lande med mind re udbredte sprog ville være mindre involveret i 
mobilitetsstrømmene.  
Politisk løsningsmodel 3 : Styrkelse af de nuværende programmer  
Sociale virkninger 
De sociale virkninger ville blive større, for så vidt  angår de væsentligste problemer, som Europa står 
over for i forhold til udvikling af kvalifikatione r. Med hensyn til social samhørighed er det 
sandsynligt, at koncentrationen af aktiviteter ville be gunstige de lande og grupper,  der er ringere stillet, 
hvad angår udvikling af kvalifikationer, særlig gennem den nye vægt, der lægges på grundlæggende 
færdigheder.  
 
DA 15   DA Der ville kunne opnås en mere væsentlig virkning på  et mindre sæt prioriteter, som er de mest 
betydningsfulde, f.eks. de unges beskæftigelsesegneth ed. Det ville øge relevansen af programmernes 
virkning i forhold til bredere politiske udviklinger og benchmarks. Der ville være et større samarbejde 
med andre organisationer og sektorer uden for uddannelsesområdet – såsom produktionssektoren og 
den frivillige sektor.  
Denne løsningsmodel forventes at medføre en fo rbedring i udbuddet af færdigheder på kort sigt 
gennem mobilitet og på mellemlang sigt gennem in ternational læring på aktørniveau og politisk 
niveau. Det ville fremme støttemodt agernes opfattelse af at være eu ropæiske borgere og sætte dem i 
stand til at bidrage til det økonomiske og sociale liv. Ved at fokusere på grupper, der er vanskelige at 
nå og dårligt stillede, kunne man også fremme udvikli ngen af EU-borgerskabet blandt de deltagere, 
som traditionelt ikke engagerer sig i tværnationale aktiviteter. Et styrket samarbejde omkring fremme 
af deltagelse i idræt ville endvidere medføre pot entielle virkninger, f.eks. på sundhedsområdet.  
Økonomiske virkninger 
De økonomiske virkninger ville sandsynligvis være positive, da det fremtidige program på en mere 
effektiv måde ville håndtere problemer, som skab er betragtelige omkostninger, for så vidt angår 
arbejdsløshedsunderstøttelse og aktiv e arbejdsmarkedsforanstaltninger samt skjulte omkostninger, for 
så vidt angår produktionsnedgang. Selv hvis det kun ydede et mode rat bidrag til at reducere disse 
problemer, ville det fremtidige program medføre betydelige besparelser og skabe vækst på lang sigt. 
Ved at forbedre udbuddet af færdighe der ville det blive mere attraktivt for virksomheder at etablere sig 
i Europa, hvilket ville få positive konsekvenser fo r den intelligente vækst i den europæiske økonomi.  
Grundlæggende rettigheder 
Sammenlignet med løsningsmodel 1 (status quo) v ille denne løsningsmodel få en mere positiv 
virkning på de grundlæggende rettighe der, da der ville blive lagt me re vægt på at sikre retten til 
uddannelse for alle i EU – særlig  de dårligt stillede grupper. 
Politisk løsningsmodel 4:  Et samlet program for almen uddannelse, erhvervsuddannelse, 
ungdom og idræt: styrkelse af virkningerne via koncentration af målsætningerne og en strømlinet arkitektur 
 
Sociale virkninger 
De sociale virkninger, der er angivet for løsnings model 3, gælder også for denne løsningsmodel, men 
på et højere niveau, da fragmenteringen af progr ammer og aktioner begrænser muligheden for at øge 
virkningen, forenklingen og effektiviteten af de nuværende programmer. Det ville desuden skabe en 
positiv virkning at integrere og forenkle programmet betragteligt, hvad angår administrationsudgifter 
og tilgængelighed: Flere personer, uddannelsesi nstitutioner og ungdomsorganisationer kunne få 
mulighed for at ansøge om støtte, hvis der blev oprettet "kvikskranker" for mobilitet (integrerede 
nationale kontorer). Programmets nye struktur ville også fremme udviklingen af aktiviteter på tværs af 
forskellige uddannelsessektorer og dermed bidrage til at fremme udviklingen af livslang læring på en 
mere effektiv måde.  
På samme måde ville en sammenlægning af de nuværende Erasmus-aktiviteter med lignende 
aktiviteter, der udføres gennem særskilte samarbej dsprogrammer inden for vi deregående uddannelser 
med partnerlande uden for EU (Erasmus Mundus, Tempus osv.), indebære større sammenhæng i 
samarbejdet med disse lande, et stærkt incitament til at internationalisere videregående uddannelser og 
en betydelig forenkling af forvaltningen og pro cedurerne. Aktiviteterne ville drage fordel af 
sammenlægningen med Aktive unge, idet samspille t med andre aktører fra den ikke-formelle 
uddannelsessektor ville blive fremmet, og de ville si gte mod større anerkendelse hos interessenter 
inden for uddannelse og arbejdsgivere af den vi den samt de kvalifikationer og kompetencer, som 
erhverves i ikke-formelle sammenhænge.  
 
DA 16   DA Økonomiske virkninger 
De samme som for løsningsmodel 3, men i større  omfang, ligesom de sociale virkninger. Derudover 
ville integrationen af forskellige programmer inde bære væsentlige stordriftsfordele sammenlignet med 
de nuværende særskilte forvaltningsstrukturer fo r programmet for Livslang læring, Erasmus Mundus 
og Aktive unge, hvilket ville give mulighed for mere  målrettede og virkningsfu lde udgifter på områder 
med stor europæisk merværdi.  
Grundlæggende rettigheder 
Det samme som for løsningsmodel 3. 
6. SAMMENLIGNING AF LØSNINGSMODELLERNE  
Følgende tabel indeholder en sammenligni ng af de fastlagte løsningsmodeller. 
 
DA 17   DA Sammenligning af løsningsmodellerne 
Forklaring: 
 ++ + 0 - -- 
Sammenligning med basisscenariet  Positiv  Let positiv  Neutral  Let negativ  Negativ  
 
Kriterier  Løsnings-
model 1  
Status quo Løsnings-
model 2 
Ingen 
aktioner  Løsningsmodel 
3 
Politisk 
løsningsmodel 
3: Styrkelse af 
de nuværende 
programmer  
  
Politisk 
løsningsmodel 
4: Et samlet 
program for 
almen 
uddannelse, 
erhvervsuddan
nelse, ungdom 
og idræt  
 Forklaring af angiven klassificering:  
Effektivitet med hensyn t il at opnå de særlige mål:  
1. Styrke personer i alle aldre og fra 
alle sociale baggrunde ved at bidrage 
til udvikling af uddannelsessystemer af høj kvalitet som en del af Europa 
2020-strategien for intelligent, 
bæredygtig og inklusiv vækst og ET 
2020-strategien.
 0 -- + ++ Løsningsmodel 1 : Kun et begrænset antal deltagere fra dårligt stillede grupper ville 
kunne nås. Visse lande ville fortsat kun i begrænset omfang deltage i initiativet. Den 
nuværende fragmentering af EU's aktioner og mangel på fokus og kritisk masse ville vare 
ved. 
Løsningsmodel 2 : De afdækkede problemer ville ikke blive løst, hvilket ville skabe 
fragmentering og nedgang i EU's konkurrenceevne.  
Løsningsmodel 3 : Det øgede fokus på kvalifikationer og merværdi ville bidrage til en 
øget konkurrenceevne i EU. De n øgede volumen ville gøre det muligt at mobilisere en 
 
DA 18   DA Kriterier  Løsnings-
model 1  
Status quo Løsnings-
model 2 
Ingen 
aktioner  Løsningsmodel 
3 
Politisk 
løsningsmodel 
3: Styrkelse af 
de nuværende 
programmer  
  
Politisk 
løsningsmodel 
4: Et samlet 
program for 
almen 
uddannelse, 
erhvervsuddan
nelse, ungdom 
og idræt  
 Forklaring af angiven klassificering:  
kritisk masse med henblik på at opnå de ønskede virkninger. De problemer, der er 
konstateret i basisscenariet, ville blive behandlet, men potentialet for synergier mellem de 
forskellige, særskilte programmer ville forblive uudnyttede.  
Løsningsmodel 4 : Samme som for løsningsmodel 3. En sammenlægning af 
programmerne til ét program ville desude n fremme udviklingen af programmet for 
Livslang læring på en mere effektiv måde.  
2. Styrke åbenhed og ekspertise med henblik på at skabe langsigtede systemiske resultater, 
opbygge kapacitet og støtte 
reformer af højere uddannelsesinstitutioner i EU og i 
partnerlande.
 0 -- + ++ Løsningsmodel 1 : Fragmenteringen af EU's aktioner ville  vare ved, hvilket ville resultere 
i utilstrækkelige EU-bidrag til kvaliteten i de videregående uddannelser og gennemførelsen af et europæisk område for vi deregående uddannelser. Visse partnerlande 
ville ikke have kapacitet inden for de videregående uddannelser til at etablere gensidigt 
fordelagtige partnerskaber med EU.
 
Løsningsmodel 2 : De afdækkede problemer ville ikke blive løst, hvilket ville skabe 
fragmentering og nedgang i EU's konkurrenceevne.  
 
Løsningsmodel 3 : Opdelingen mellem de forskellige eksterne EU-
samarbejdsprogrammer inden for videregående uddannelse ville blive behandlet, og 
kombineret med øgede voluminer ville det styrke de systemiske resultater betydeligt.  
Løsningsmodel 4 : Ud over fordelene ved løsningsmodel 3 ville denne løsningsmodel 
yderligere fremme udnyttelsen af synergier mellem Erasmus og de internationale 
 
DA 19   DA Kriterier  Løsnings-
model 1  
Status quo Løsnings-
model 2 
Ingen 
aktioner  Løsningsmodel 
3 
Politisk 
løsningsmodel 
3: Styrkelse af 
de nuværende 
programmer  
  
Politisk 
løsningsmodel 
4: Et samlet 
program for 
almen 
uddannelse, 
erhvervsuddan
nelse, ungdom 
og idræt  
 Forklaring af angiven klassificering:  
samarbejdsprogrammer inden for videregående uddannelse, hvilket ville styrke 
virkningerne.  
3. Bidrage til de unges beskæftigelsesegnethed, aktive 
deltagelse i samfundet og følelse af tilhørsforhold til EU som et middel 
til at fremme udviklingen af den 
menneskelige og sociale kapital og fremme vækst og social 
samhørighed for at støtte Europa 
2020-strategien og EU-strategien for unge.
 0 -- + ++ Løsningsmodel 1 : Denne løsningsmodel ville ikke håndtere prioriteterne i den nye 
politiske sammenhæng og anbefalingerne i midtvejsevalueringen i forbindelse med 
Aktive unge på den mest effektive måde, særlig hvad angår muligheden for at styrke fokus på de unges beskæftigelsesegnethed uden at miste deltagelsesdimensionen, behovet 
for at præcisere støtten til dårligt stillede unge yderligere, behovet for at forbedre og 
strømline programmets rationale og struktur, muligheden for at forenkle administrative krav.
 
Løsningsmodel 2 : De afdækkede problemer ville ikke blive løst, hvilket ville skabe 
fragmentering og nedgang i EU's konkurrenceevne.  
 
Løsningsmodel 3 : Denne løsningsmodel ville indebære fokus på aktioner med den 
højeste merværdi og skabe de kraftigste multiplikatoreffekter. Der ville desuden blive opnået en større overensstemmelse med de politiske prioriteter. Disse forbedringer ville 
imidlertid være begrænset til det, der kan gøres inden for hvert enkelt særskilt program.
 
Løsningsmodel 4 : Ud over fordelene ved løsningsmodel 3 ville denne løsningsmodel 
yderligere skabe synergier og gensidig inspiration med det formelle uddannelsesområde, 
hvilket ville medføre positive virkninger med hensyn til fremme og anerkendelse af 
 
DA 20   DA Kriterier  Løsnings-
model 1  
Status quo Løsnings-
model 2 
Ingen 
aktioner  Løsningsmodel 
3 
Politisk 
løsningsmodel 
3: Styrkelse af 
de nuværende 
programmer  
  
Politisk 
løsningsmodel 
4: Et samlet 
program for 
almen 
uddannelse, 
erhvervsuddan
nelse, ungdom 
og idræt  
 Forklaring af angiven klassificering:  
ungdomsarbejde og læringsforløb for unge mennesker.  
4. Udvikle idrættens europæiske 
dimension.  0 Ikke 
relevant  + + Løsningsmodel 1 : De afdækkede problemer på områderne bevidsthed og videndeling 
ville forblive ubehandlede.  
Løsningsmodel 2 : Ikke relevant (nye aktioner, derfor identisk med løsningsmodel 1).  
Løsningsmodel 3 : Denne løsningsmodel ville behandle de konstaterede problemer ved at 
fremme oprettelsen af en ramme for interessenter for samarbejde om de væsentlige 
problemer, der er konstateret i forbindelse med idræt, såsom doping og lav 
deltagerfrekvens i idrætsaktiviteter. De planlagte aktioner forventes at skabe en stor løftestangseffekt og stor europæisk merværdi.
 
Løsningsmodel 4 : Samme som for løsningsmodel 3.  
5. Effektivitet/omkostningse ffektivitet med hensyn til:  
A) Gennemførelsesomkostninger 
(hensyn til forenklingsaktioner)  0 Ikke 
relevant  + ++ Løsningsmodel 1 : Eftersom der er plads til effektivitetsforbedringer med hensyn til 
strukturen af de nuværende programmer og deres forvaltningsstrukturer/omkostninger, er omkostningseffektiviteten af denne løsningsmodel gennemsnitlig. 
 
Løsningsmodel 2 : Selv om gennemførelsesomkostningerne for denne løsningsmodel 
ville være ubetydelige, er effektiviteten af de nne løsningsmodel så lav, at det ville være 
værdiløst og meget svært at vurdere omkostningseffektiviteten.  
 
DA 21   DA Kriterier  Løsnings-
model 1  
Status quo Løsnings-
model 2 
Ingen 
aktioner  Løsningsmodel 
3 
Politisk 
løsningsmodel 
3: Styrkelse af 
de nuværende 
programmer  
  
Politisk 
løsningsmodel 
4: Et samlet 
program for 
almen 
uddannelse, 
erhvervsuddan
nelse, ungdom 
og idræt  
 Forklaring af angiven klassificering:  
Løsningsmodel 3 : Denne løsningsmodel indebærer en relativt høj 
omkostningseffektivitet, hvad angår gennemførelsesomkostningerne, da effektiviteten er 
højere i forhold til basisscenariet. Der er imidlertid stadig plads til forbedringer, da den nuværende fragmenterede forvaltningsstruktur i vidt omfang opretholdes (bortset fra 
integrationen af de eksterne samarbejdsprogrammer).
 
Løsningsmodel 4 : Eftersom forenklingen af forvaltningsstrukturen medfører flere 
stordriftsfordele og dermed betydelige besparelser, er omkostningseffektiviteten af dens 
gennemførelse meget stor.  
B) EU's budget  0 Ikke 
relevant  + ++ Løsningsmodel 1 : I betragtning af fragmenteringen af EU's aktioner omfatter 
basisscenariet kun en gennemsnitlig omkostningseffektivitet med hensyn til EU's budget.  
Løsningsmodel 2 : Selv om gennemførelsesomkostningerne for denne løsningsmodel 
ville være ubetydelige, er effektiviteten af de nne løsningsmodel så lav, at det ville være 
værdiløst og meget svært at vurdere omkostningseffektiviteten.  
Løsningsmodel 3 : I betragtning af det øgede fokus på aktioner med stor merværdi og 
mobiliseringen af en kritisk masse som følge af øgede volumener af disse aktioner anses 
omkostningseffektiviteten med hensyn til EU's budget for at være stor.  
Løsningsmodel 4 : Ud over fordelene ved løsningsmodel 3 gør udnyttelsen af synergier 
mellem programmet Aktive unge og programmet for Livslang læring og mellem 
programmet for Livslang læring (Erasmus ) og de nuværende EU-programmer for 
internationalt samarbejde omkring videregående uddannelse det muligt at forenkle 
 
DA 22   DA Kriterier  Løsnings-
model 1  
Status quo Løsnings-
model 2 
Ingen 
aktioner  Løsningsmodel 
3 
Politisk 
løsningsmodel 
3: Styrkelse af 
de nuværende 
programmer  
  
Politisk 
løsningsmodel 
4: Et samlet 
program for 
almen 
uddannelse, 
erhvervsuddan
nelse, ungdom 
og idræt  
 Forklaring af angiven klassificering:  
forvaltningen og opnå stordriftsfordele i ge nnemførelsesmekanismerne, hvilket resulterer 
i større omkostningseffektivitet med hensyn til EU's budget.  
6. Sammenhæng (med strategiske 
målsætninger osv.) : 0 -- + ++ Løsningsmodel 1 : Basisscenariet indebærer en vis mangel på sammenhæng mellem EU's 
politiske målsætninger og medlemsstaternes aktioner.  
Løsningsmodel 2 : Sammenhængen ville lide betydelig skade: Det ville være op til 
medlemsstaterne at afgøre, hvordan de gennemfører de strategiske målsætninger og 
prioriteter i EU 2020 og ET 2020. Gennemførligheden af denne løsningsmodel ville 
desuden være meget begrænset, da den ville stride imod de fleste interessenters synspunkter.
 
Løsningsmodel 3 : Ville give mulighed for større sammenhæng mellem EU's politiske 
prioriteter og medlemsstaternes aktioner.  
Løsningsmodel 4 : Samme som for løsningsmodel 3. Den interne sammenhæng ville 
desuden blive styrket i betydelig grad gennem integration af de fire programmer og 
reduktion af overlapninger, og den berører Kommissionens strategi om at forenkle strukturen af EU-programmerne.
 
 
DA 23   DA Konklusion : På baggrund af ovenståe nde sammenligning viser løsningsmodel 4  sig som den klart 
bedste løsningsmodel. Næste afsnit indeholder en  detaljeret beskrivelse af denne løsningsmodel.  
7. BESKRIVELSE AF DEN FORETRUKNE LØSNINGSMODEL  
Programmet for Livslang læring, de nuværende internationale samarbejdsprogrammer omkring 
videregående uddannelse såsom Erasmus Mundus, Te mpus, Alfa og EduLink og programmet Aktive 
unge yder alle støtte til strukturer, som tilbyder ente n formel eller ikke-formel læring, og de gør dette 
via en række forskellige aktiviteter, projekter osv ., som kan opsummeres til tre centrale aktionstyper:  
• støtte til den enkeltes læringsmobilitet  
• støtte til institutionelt samarbejde for innovation og god praksis  
• støtte til politisk reform.  
De eksisterende aktioner for idræt har primært været fokuseret omkring politisk dialog og i den senere 
tid samarbejdsprojekter inden for rammerne af  de igangværende forberedende aktioner. 
Integrationen af alle de nuværende, fragmentere de EU-programmer til en fælles, forenklet og 
gennemsigtig arkitektur vil give det nye program mulighed for at skabe styrkede synergier mellem 
både formel og ikke-formel uddannels e på alle niveauer, hvilket styrker perspektivet for livslang 
læring, samt med andre politikker. Et integreret program med fokus på et begrænset antal centrale 
tværgående aktioner ville strukturelt uddybe mu lighederne for systemiske resultater og høje 
investeringsafkast gennem en koncentration af aktiviteter med europæisk merværdi. Det vil også 
omfatte en vigtig international dimension og styrke  Europa som en destination for ekspertise, som 
initiativtager til modernisering af systemer og in stitutioner og som en vigtig aktør inden for 
uddannelse på verdensplan, samtidig med at det vil fremme undervisning og forskning i europæisk 
integration. Programmet vil endvidere støtte aktivitete r på området for idræt, som vil drage fordel af 
kontinuiteten i eksisterende forvaltningsstrukturer og knowhow.  
Som der er gjort nærmere rede for i konsekvensanal yserapporten vedrørende uddannelse inden for det 
nuværende program for Livslang læring, skal det fr emtidige program gennemføres via tre centrale 
aktionstyper, nemlig: den enkelt es læringsmobilitet, samarbejde fo r innovation og god praksis og 
støtte til politisk reform.  
Alle de relevante aktiviteter, som modtager støtte  fra de nuværende programme r, der er omfattet af 
sammenlægningen, falder ind under en af disse tre centrale aktionstyper3. En samling af disse vil gøre 
det muligt at forenkle og skabe større synlighed i EU-s tøtten. Et universitet, der f.eks. organiserer ind- 
og udgående mobilitet for både eu ropæiske og ikke-europæiske stude rende og undervisere, vil kunne 
fremlægge et enkelt dossier efter en  enkelt vejledning og et enkelt sæt re gler i stedet for de nuværende 
fire eller fem.  
Løsningsmodellen ville også økonomisk være mest fordelagtig, hvad angår administrative 
omkostninger til forvaltning af programmet. De n kumulative virkning af det nye fokus på 
koncentration, strømlining og udnyttelse af stordr iftsfordele ville medføre større effektivitet i 
støtteudbetalingssystemet i hele kæden, fra Ko mmissionen og ned til de endelige modtagere, der 
passerer gennem de nationale kontorer og forva ltningsorganet. De kumulative administrative 
besparelser kunne midlertidigt vurderes til 40 % for Kommissionen og de nationale agenturer 
sammenlignet med den nuværende situation.  
                                                 
3 Med undtagelse af de aktiviteter, der vedrører idræt, som for øjeblikket er en del af de forberedende 
foranstaltninger, og Jean Monnet-programmet, so m fortjener en særlig arkitektonisk udformning. 
 
DA 24   DA Den deraf følgende forenklede og strømlinede ar kitektur ville være let at skalere med lave 
marginalomkostninger, og en budgetstigning på 70 % som foreslået i meddelelsen om den flerårige 
finansielle ramme kunne tilpasses til det nuværende ress ourceniveau. For så vidt angår de nuværende 
programmer, forvalter én FTE (fuldtidsækvivalent ) ca. 20 mio. EUR. Med sammenlægningen af 
programmerne og de planlagte forbedringer kunne den fo rvalte 32 mio. EUR. For hver af de planlagte 
aktioner skal følgende principper finde anvendelse:  
6. Den enkeltes læringsmobilitet 
• Mobilitetsaktionen vil sigte mod at støtte de  studerendes og undervisningsudbydernes mobilitet 
(også til og fra tredjelande) med henblik på at  gennemføre perioder med studier, uddannelse, 
undervisning, arbejdsformidling, frivilligt arbejde eller ungdomsaktiviteter hos en 
partnerinstitution/-organisation i udlandet.  
• Uddannelsesinstitutioner og ungdomsorganisationer vil ansøge om mobilitetsstipendier hos det 
nationale kontor4 i deres land. De nationale kontorer vil kun uddele mobilitetsstipendier via 
institutioner og ikke længere til enkelte medarbejde re eller studerende. Stipendiet vil omfatte de 
faktiske mobilitetsstipendier samt støtte til ins titutionen for at organisere mobilitet af høj kvalitet.  
• For at kunne modtage mobilitetsstipendier skal  organisationen bevise, at betingelserne for 
mobilitet af høj kvalitet er opfyldt.  
• For så vidt angår mobilitet mellem institutioner i et  deltagerland og i et tredjeland, forvaltes 
stipendiet af institutionen i deltagerlandet i forbindelse med både indgående og udgående 
mobilitet. Der oprettes ingen na tionale kontorer i tredjelande.  
Fordele:   
o De nationale kontorer bliver "kvikskra nker" for mobilitet inden for EU. De er 
lette at forstå og opnå adgang til.  
o De nationale kontorer vil kun forval te kontrakter med institutioner (i 
modsætning til enkeltpersoner i dag). 
o De modtagende institutioner skal forbed re kvaliteten af mobiliteten, da det vil 
blive en forudsætning for at deltage. 
7. Institutionelt samarbejde for innovation og god praksis 
• Tværnationale samarbejdsprojekter vil sigte m od at 1) udvikle innovation og/eller 2) overføre og 
gennemføre innovativ praksis, herunder udvikling af internetplatforme på baggrund af det 
vellykkede eksempel på e-twinning for skoler, og/ eller 3) modernisere systemer og institutioner, 
navnlig inden for videregåe nde uddannelse i og uden for EU. 
• Den koordinerende organisation vil på  vegne af projektets partnere  som helhed ansøge om tilskud 
hos det nationale kontor i dens eget land eller hos forvaltni ngsorganet. Tilskuddet vil dække 
udviklingsarbejdet og mobiliteten, dog ikke i forb indelse med studier, uddannelse, undervisning, 
arbejdsformidling (jf. 1. Den enkeltes læringsmobilitet ovenfor).  
• For at kunne modtage et projekttilskud skal den ko ordinerende organisation bevise, at den har 1) 
indgået de nødvendige samarbejdsaftaler med sine  partnerorganisationer, og at 2) den har 
kapacitet til at gennemføre de planlagte projektaktiviteter. 
                                                 
4 Der findes allerede nationale kontorer i alle de deltagende lande. 
 
DA 25   DA • Afhængigt af sektoren kan samarbejde mellem virksomheder, regionale myndigheder og andre 
relevante aktører være en betingelse for at de ltage. Samarbejde mellem sektorer begunstiges i høj 
grad. Deltagelse af partnere fra tredjelande vil blive tilskyndet.  
• Forvaltningen bør deles melle m nationale kontorer og EU, evt. kan den outsources til et 
forvaltningsorgan. 
Fordele:  
o Let adgang takket være harmonisering af  aktioner, som henvender sig til den 
samme målgruppe (f.eks. universiteter),  men som nu forvaltes af forskellige 
organer med forskellige regler og redskaber. 
o Deltagelse af organisationer fra tredje lande sikrer, at uddannelse i EU kan 
drage maksimal fordel af innovation og  god praksis i den omgivende verden. 
Et intensivt samarbejde med virksomheder vil hjælpe institutionerne med at udvikle undervisning og uddannelse, som skaber de kvalifikationer og 
kompetencer, der er behov for på arbejdsmarkedet.
 
8. Støtte til politisk reform 
• Aktionen til støtte af en politisk reform tager sigt e på at 1) udvikle og styre politik og innovation 
oppefra og ned, 2) udvikle og eksperimentere med EU -redskaber til støtte for politik og 3) foretage 
international sammenligning og ud veksling af bedste praksis. 
• Aktionen til støtte af en politisk reform vil fina nsiere aktiviteter og politiske initiativer under den 
åbne koordinationsmetode såsom Bologna- og Københavnprocesserne, EU-strategien for unge 
samt støtteværktøjer såsom ECTS, ECVET,  Youthpass, EU-dækkende netværk osv. 
• Der vil blive ydet finansiel støtte via kontrakter  om tjenesteydelser eller tilskud. Der kan både 
indgås kontrakter om tjenesteydelser me d og ydes tilskud til konsortier/partnerskaber og 
individuelle organisationer.  
• Forvaltningen vil blive centraliseret på EU-plan,  evt. kan den outsources til et forvaltningsorgan. 
Løftestangseffekt via et innovativt finans ielt instrument for kandidatstuderende 
En omfattende vurdering af den specifikke situati on for kandidatstuderende i medlemsstaterne, en 
analyse af finansieringsordninger i og uden for EU for disse studerende samt en omfattende uafhængig 
gennemførlighedsundersøgelse peger på  muligheden for at udvikle et nyt, innovativt finansielt 
instrument under den foretrukne løsningsmodel for et samlet program.  
EU-garantiordningen for studielån, som er beskreve t sammenfattende i bilaget til konsekvensanalysen 
af programmet for Livslang læring, ville bidrage til en stor stigning i investeringernes løftestangseffekt 
(beregnet ved en faktor på mellem 6 og 8). 100 mio. EUR om året fra EU-budgettet kunne f.eks. 
generere lån i en størrelsesorde n på i alt mindst 600 mio. EUR om året, hvilket repræsenterer ca. 
55 000 låntagere. Den afgørende succesfaktor for enhv er låneordning, uanset om den er national eller 
tværnational, er tilbagebetalingsraten: Mob ilitet for studerende fører til øget mobilitet på 
arbejdsmarkedet, og det er sværere at inddrive lån, når låntagerne fo rlader långiverens medlemsstat. 
For at begrænse misligholdelserne mest muligt v ille faciliteten udelukkende være fokuseret omkring 
kandidatstuderende (dvs. med et højere indkomst potentiale) og anvende gruppepres (et centralt 
register og/eller alumniforeninger) og/eller skab else af incitamenter (meddelelse til nationale 
kreditoplysningskontorer).  
 
DA 26   DA Den forenklede arkitektur af det enkelte program som beskrevet ovenfor ville fremme en gnidningsløs 
administrativ gennemførelse af lånegarantien. 
8. OVERVÅGNING OG EVALUERING  
Overvågning og evaluering bør være et kerneelemen t i et fremtidigt program, der lægger vægt på 
europæisk merværdi og resultater. Derfor bør Ko mmissionen for at sikre programmets europæiske 
merværdi gennem hele programmeringsperioden i samarbejde med medlemsstaterne regelmæssigt 
overvåge og evaluere resultaterne i forhold til målsætningerne.  
For så vidt angår overvågning, er det hensigten at offentliggøre en årlig aktivitetsrapport, som 
indeholder både statistikker og en kvalitativ vurdering, og som især er  baseret på resultatindikatorer. 
Der findes en generisk fælles ramme for indikato rer i bilaget til konsekvensanalysen om livslang 
læring. Både rapporterne fra støttemodtagerne og de  omfattende undersøgelser vil blive anvendt til at 
vurdere virkningen på tre niveauer: de enkelte personer (øgede kvalifika tioner), institutionerne 
(internationalisering) og systemerne (forbedri ng af kvaliteten, herunder gennemførelse af EU-
redskaber til anerkendel se og gennemsigtighed).  
I tillæg til den løbende overvågning tilrettelægger Kommissionen regelmæssige, uafhængige, eksterne 
evalueringer med henblik på at vurdere programmets effektivitet. Evalueringerne skal også bidrage til 
vurderingen af programmets europæiske mervær di og bidrag til de generelle og specifikke 
målsætninger. Der skal gennemføres en midtve jsevaluering på EU-niveau, som også omfatter 
resultaterne af de efterfølgende evalueringer af de nuværende programmer.  Medlemsstaterne sender 
mindst to gange (i 2016 og 2019) Kommissionen ra pporter om gennemførelse n og virkningerne af 
programmet.