(5)EU og Aserbajdsjan ønsker at konsolidere deres partnerskab ved at fastlægge en række prioriteter for perioden 2018-2020 med henblik på at støtte og styrke modstandsdygtigheden og stabiliteten i Aserbajdsjan.

(4)Ved revisionen af den europæiske naboskabspolitik blev det foreslået at indlede en ny fase med gensidigt engagement med partnerne for at øge ejerskabsfølelsen hos begge parter.

(3)I henhold til aftalens artikel 98 skal parterne træffe alle fornødne almindelige eller særlige foranstaltninger til at opfylde deres forpligtelser i henhold til aftalen og drage omsorg for, at aftalens mål virkeliggøres.





BILAG

Prioriteter for partnerskabet

mellem

DEN EUROPÆISKE UNION

OG

ASERBAJDSJAN

I. Baggrund

1.I forbindelse med revisionen af den europæiske naboskabspolitik er EU og Aserbajdsjan blevet enige om fælles prioriteter for partnerskabet med henblik på yderligere at styrke deres forbindelser, som bygger på fælles interesser og værdier, respekt for menneskerettighederne, demokrati og retsstatsprincippet samt tilsagn om respekt for og støtte til den territoriale integritet, ukrænkeligheden af staters internationale grænser og hinandens selvstændighed og suverænintet, med henblik på at samarbejde under behørig hensyntagen til den økonomiske bæredygtighed og med henblik på at være retningsgivende for partnerskabet for især den næste periode (2018-2020). Partnerskabsprioriteterne er blevet fastlagt ved et inklusivt forløb gennem inddragelsen af diverse interessenter, herunder civilsamfundet.

2.Prioriteterne for partnerskabet bygger på det hidtidige frugtbare samarbejde, herunder gennemførelsen af ENP-handlingsplanen, som de erstatter. De afspejler såvel EU's som Aserbajdsjans interesser og jævnbyrdigheden i partnerskabet samt dets gensidige karakter. Det fornyede partnerskab sigter mod at skabe et større fokus for vores forbindelser som led i den bredere politiske ramme, der er opstillet for den nye aftale mellem EU og Aserbajdsjan, med henblik på at bidrage til de fælles mål om fred og sikkerhed, velstand, modstandsdygtighed og stabilisering, støtte de reformer, som Aserbajdsjan agter at iværksætte i den forbindelse samt skabe konkrete resultater til fordel for alle borgere. Prioriteterne for partnerskabet mellem EU og Aserbajdsjan omsætter målene for den reviderede europæiske naboskabspolitik til konkrete samarbejdsområder, og de vil forme dagsordenen for regelmæssig dialog på politisk plan og sektorplan, som skal vedtages i den nye aftale mellem EU og Aserbajdsjan.

3.Partnerskabsprioriteterne afspejler et fokus på retsstatsprincippet, de grundlæggende rettigheder og universelle værdier. De understøtter også målene for 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, herunder FN's 17 mål for bæredygtig udvikling, gennemførelsen af Parisaftalen fra 2015 om klimaforandringer og tilsagnet om at bekæmpe klimaforandringer, miljøforringelse, fattigdom og ulighed.

4.Disse prioriteter for partnerskabet med Aserbajdsjan er samlet under de samme fire tematiske områder som de "20 resultater for 2020", der blev vedtaget på topmødet i Det Østlige Partnerskab i Bruxelles den 24. november 2017, samtidig med at de overholder princippet om differentiering. Partnerskabsprioriteterne og de 20 resultater for 2020 bør så vidt muligt styrke hinanden.

5.Aserbajdsjan ønsker at diversificere sin økonomi og er i gang med at udvikle en ambitiøs økonomisk reformdagsorden. EU er en af de største investorer i landet og tegner sig for over halvdelen af de udenlandske direkte investeringer i såvel oliesektoren som andre sektorer. I den forbindelse ønsker EU og Aserbajdsjan at fortsætte deres økonomiske dialog og samarbejde om økonomisk diversificering og bæredygtig vækst med fokus på at bistå Aserbajdsjan med at forbedre erhvervsklimaet og rammevilkårene i de forskellige sektorer som nærmere beskrevet i punkt 19. Ved at udbygge Aserbajdsjans og EU's fælles strategiske målsætning om at skabe direkte forbindelser inden for energi og transport giver Aserbajdsjans rolle som strategisk energipartner og landets geografiske beliggenhed som et naturligt transportknudepunkt mulighed for at styrke parternes dagsorden om sammenkobling, fremme af samhandel og logistik samt af større øst-vest- og nord-syd-transportprojekter i området.

6.Med udgangspunkt blandt andet i den genoptagne dialog om menneskerettigheder vil samarbejdet om retsstatsforhold og reformerne af retsvæsenet og af den offentlige administration blive styrket. Gennemførelsen af mobilitetspartnerskabet og aftalerne om visumlempelse og tilbagetagelse vil blive intensiveret. For at skabe en fri strøm af viden og ekspertise vil samarbejdet inden for uddannelse, forskning og innovation samt på det kulturelle område blive styrket.

7.Det fremtidige finansielle samarbejde mellem EU og Aserbajdsjan og programmeringen heraf, navnlig den næste fælles støtteramme for Aserbajdsjan for 2018-2020, vil være baseret på disse partnerskabsprioriteter. Parterne vil regelmæssigt gennemgå gennemførelsen af partnerskabsprioriteterne sammen med interessenterne for at nå de vedtagne mål.

II. Prioriteter

8.Samarbejdet vil strække sig over god regeringsførelse, retsstatsforhold og menneskerettigheder, dialog med civilsamfundet og mellemfolkelige kontakter, bæredygtig udvikling, modernisering, forskning og innovation, transport, energi og klimaindsats samt fremme af høje miljøstandarder.

9.Økonomisk samarbejde med henblik på en vedvarende og mere bæredygtig økonomisk vækst er et område af stor fælles interesse, inden for hvilket alle muligheder for at forbedre forretningsmiljøet vil blive undersøgt. Fremme af vedvarende og mere inklusiv vækst på længere sigt vil kræve robuste offentlige institutioner og bedre forvaltning, bedre overholdelse af arbejdstagerrettighederne, bedre infrastrukturforbindelser, bæredygtig forvaltning af naturressourcerne og de rette færdigheder og den fornødne menneskelige kapital. Håndteringen af disse spørgsmål vil skabe gunstige betingelser for et stærkere samarbejde inden for centrale sektorer og for øget mobilitet og således være til gavn for borgerne i både Aserbajdsjan og EU. Hvert prioriteret område omfatter flere elementer, som har en både tværfaglig og tværgående tilgang, der er nødvendig for at nå målene.

10.De områder for politisk, økonomisk og teknisk samarbejde, der er beskrevet nedenfor, er ikke udtømmende; samarbejdet mellem EU og Aserbajdsjan kan — og skulle gerne — omfatte langt flere områder. Det kan foregå bilateralt såvel som i multilateral sammenhæng, hvor Aserbajdsjans deltagelse kan styrkes yderligere.