[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 20.3.2009

KOM(2009) 130 endelig

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om præcisering af anvendelsesområdet for den endelige antidumpingtold indført ved Rådets forordning (EF) nr. 85/2006 på importen af opdrættede laks med oprindelse i Norge.

BEGRUNDELSE

BAGGRUNDEN FOR FORSLAGET |

Begrundelse og formål Dette forslag vedrører anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab, senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 2117/2005 af 21. december 2005 (i det følgende benævnt "grundforordningen"), i antidumpingproceduren vedrørende importen af opdrættede laks med oprindelse i Norge. |

Generel baggrund Forslaget er fremsat som led i gennemførelsen af grundforordningen og som resultat af en undersøgelse, der blev foretaget i overensstemmelse med de indholdsmæssige og proceduremæssige krav i grundforordningen. |

Gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører Kommissionens forordning (EF) nr. 85/2006 af 17. januar 2006 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af opdrættede laks med oprindelse i Norge, som blev ophævet ved Rådets forordning (EF) nr. 685/2008 af 17. juli 2008. |

Overensstemmelse med andre EU-politikker og -mål Ikke relevant. |

HØRING AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSE |

Høring af interesserede parter |

Interesserede parter, der er berørt af proceduren, har allerede haft mulighed for at forsvare deres interesser i forbindelse med undersøgelsen i overensstemmelse med grundforordningen. |

Ekspertbistand |

Der har ikke været behov for ekspertbistand. |

Konsekvensanalyse Forslaget er udarbejdet som følge af gennemførelsen af grundforordningen. Grundforordningen foreskriver ikke en analyse af de generelle konsekvenser, men indeholder en udtømmende liste over de forhold, der skal evalueres. |

FORSLAGETS RETLIGE ASPEKTER |

Resumé af forslaget Ved Rådets forordning (EF) nr. 85/2006 af 17. januar 2006 indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af opdrættede laks med oprindelse i Norge. Forvaltningsdomstolen i Tallinn har anmodet EF-Domstolen om en præjudiciel afgørelse i spørgsmålet om, hvorvidt frosset rygben (ben med fiskekød) af laks henhører under én af de Taric-koder, der er nævnt i artikel 1 i ovennævnte forordning, og i det tilknyttede spørgsmål om klassificeringens konsekvenser for antidumpingforanstaltningerne. I henhold til nævnte forordnings artikel 1 træffes der foranstaltninger på forskellige niveauer afhængigt af den pågældende vares fremtrædelsesform. En af fremtrædelsesformerne er "anden (herunder renset, uden hoved), fersk, kølet eller frosset". Den 18. juli 2008 indledte Kommissionen på eget initiativ en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, for at præcisere varedækningens anvendelsesområde. Det fremgik af undersøgelsen, at lakserygben, uanset om det er frosset, fersk eller kølet, ikke har de samme grundlæggende fysiske egenskaber og ikke har de samme grundlæggende endelige anvendelsesformål som for kategorien "anden (herunder renset, uden hoved), fersk, kølet eller frosset". Den ene type lader sig ikke erstatte af den anden, og de er ikke i indbyrdes konkurrence på Fællesskabets marked. Det foreslås derfor, at Rådet vedtager det hertil knyttede forslag til forordning for at tydeliggøre varedefinitionen i forordningen om indførelse af en endelig antidumpingtold og præcisere, at lakserygben, uanset om det er frosset, fersk eller kølet, ikke er omfattet af foranstaltningerne. |

Retsgrundlag Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab, senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 2117/2005 af 21. december 2005. |

Subsidiaritetsprincippet Forslaget henhører under Fællesskabets enekompetence. Subsidiaritetsprincippet finder derfor ikke anvendelse. |

Proportionalitetsprincippet Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet af følgende årsager: |

Foranstaltningen er beskrevet i ovennævnte grundforordning og giver ikke mulighed for nationale beslutninger. |

Det er ikke relevant at forklare, hvordan byrder af finansiel eller administrativ art, der pålægges Fællesskabet, nationale regeringer, regionale og lokale myndigheder, erhvervsdrivende og borgere, begrænses mest muligt og står i rimeligt forhold til forslagets mål. |

Reguleringsmiddel/reguleringsform |

Foreslået reguleringsmiddel: forordning. |

Andre reguleringsmidler vil ikke være hensigtsmæssige af følgende årsager: Ovennævnte grundforordning foreskriver ikke alternative muligheder. |

BUDGETMÆSSIGE KONSEKVENSER |

Forslaget formodes at have negative konsekvenser for Fællesskabets budget. |

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om præcisering af anvendelsesområdet for den endelige antidumpingtold indført ved Rådets forordning (EF) nr. 85/2006 på importen af opdrættede laks med oprindelse i Norge.

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab[1] (i det følgende benævnt "grundforordningen"), særlig artikel 11, stk. 3,

under henvisning til forslag fremsat af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A. PROCEDURE

1. Tidligere undersøgelser og antidumpingforanstaltninger

(1) Efter indledningen af en antidumpingundersøgelse i oktober 2004[2] indførte Kommissionen ved forordning (EF) nr. 628/2005[3] en midlertidig antidumpingtold i form af en værditold på importen af opdrættede laks med oprindelse i Norge.

(2) Den 1. juli 2005 ændrede Kommissionen ved forordning (EF) nr. 1010/2005[4] formen på den midlertidige told til en minimumsimportpris.

(3) Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 85/2006[5] en endelig antidumpingtold på importen af opdrættede laks med oprindelse i Norge (i det følgende benævnt "den oprindelige undersøgelse" og "forordningen om endelig told"). Den endelige told blev indført i form af en minimumsimportpris.

(4) Ved forordning (EF) nr. 685/2008[6] ophævede Rådet de antidumpingforanstaltninger, der var blevet indført ved forordningen om endelig told, efter en interimsundersøgelse, der udelukkende vedrørte en undersøgelse af aspekter af dumpingen med det formål at evaluere behovet for fortsættelse, afskaffelse eller ændring af de gældende foranstaltninger.

2. Indledning af en fornyet undersøgelse

(5) På Kommissionens eget initiativ blev der indledt en delvis interimsundersøgelse, efter at forvaltningsdomstolen i Tallinn anmodede EF-Domstolen om en præjudiciel afgørelse i spørgsmålet om, hvorvidt frosset rygben (ben med fiskekød) af laks (i det følgende benævnt "lakserygben") henhører under én af de Taric-koder, der er nævnt i artikel 1 i forordningen om endelig told. I henhold til artikel 1 i forordningen om endelig told træffes der foranstaltninger på forskellige niveauer afhængigt af den pågældende vares fremtrædelsesform. En af fremtrædelsesformerne er "anden (herunder renset, uden hoved), fersk, kølet eller frosset".

(6) Det blev derfor anset for passende at undersøge, om frosset lakserygben henhører under definitionen af den pågældende vare og især under den omtalte fremtrædelsesform, med den mulighed, at konklusionen kunne få tilbagevirkende kraft fra den dato, hvor de relevante antidumpingforanstaltninger blev indført.

(7) Efter at have hørt det rådgivende udvalg offentliggjorde Kommissionen ved en meddelelse (i det følgende benævnt "indledningsmeddelelsen") i Den Europæiske Unions Tidende[7] indledningen af en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, der udelukkende vedrører en undersøgelse af varedækningen.

B. NÆRVÆRENDE UNDERSØGELSE

(8) Kommissionen underrettede officielt de norske myndigheder, den norske producentsammenslutning, de kendte importører i Fællesskabet, de kendte brugere i Fællesskabet, producentsammenslutninger i Fællesskabet og andre kendte producenter i Fællesskabet om indledningen af undersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

(9) Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt, og til alle andre virksomheder, som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

(10) Grundet den delvise interimsundersøgelses omfang blev der ikke fastsat en undersøgelsesperiode i forbindelse hermed. De oplysninger, som blev modtaget gennem spørgeskemaerne, vedrørte perioden 2005 til 2007 (i det følgende benævnt "den betragtede periode"). Der blev anmodet om oplysninger vedrørende indkøbs- og salgsmængder samt værdi for den betragtede periode. Desuden blev de interesserede parter anmodet om at kommentere eventuelle forskelle eller ligheder mellem lakserygben og opdrættet laks med hensyn til deres fysiske, kemiske og/eller biologiske egenskaber, endelige anvendelsesformål, udskiftelighed og indbyrdes konkurrence.

(11) To importører i Fællesskabet og den norske producentsammenslutning samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse og indsendte de ovennævnte grundlæggende oplysninger.Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en præcisering af anvendelsesområdet for de eksisterende antidumpingforanstaltninger, og aflagde kontrolbesøg hos følgende importører:- Nereus AS, Pärnu, Estland- Pärlitigu OÜ, Tallinn, EstlandDer blev også aflagt besøg hos følgende forarbejdningsvirksomhed af lakserygben:- Korvekula Kalatoostuse, Tartu, Estland.

(12) Alle interesserede parter fik oplysninger om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke disse konklusioner blev draget. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 20, stk. 5, blev parterne indrømmet en frist til at fremsætte bemærkninger efter denne fremlæggelse af oplysninger. Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og hvor det var relevant, er konklusionerne blevet ændret i overensstemmelse hermed.

C. DEN PÅGÆLDENDE VARE

(13) Den vare, der er genstand for undersøgelsen, er den samme som i den oprindelige undersøgelse, dvs. opdrættede (ikke vilde) laks, også som filet, fersk, kølet eller frosset, med oprindelse i Norge (i det følgende benævnt "den pågældende vare"). Denne definition dækker ikke andre lignende opdrættede fiskeprodukter såsom stor fjeldørred, biomasse (levende laks), vildlaks og yderligere forarbejdede typer såsom røget laks.

(14) Varen tariferes for øjeblikket under KN-kode ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 19 13 og ex 0304 29 13 svarende til forskellige fremtrædelsesformer af varen (ferske eller kølede hele fisk, ferske eller kølede fileter, frosne hele fisk og frosne fileter).

D. RESULTATERNE AF UNDERSØGELSEN

1. Metoder

(15) For at kunne evaluere, om lakserygben bør henhøre under varedækningen i artikel 1 i forordningen om endelig told, blev det undersøgt, om lakserygben og opdrættet laks har de samme grundlæggende fysiske og/eller biologiske egenskaber og endeligt anvendelsesformål. I denne sammenhæng blev det også undersøgt, om lakserygben og anden opdrættet laks kan erstatte hinanden, og om de er i indbyrdes konkurrence i Fællesskabet.

2. Grundlæggende fysiske egenskaber

(16) Lakserygben, som sædvanligvis vejer ca. 10 % af hele fisken, er et biprodukt, der stammer fra laksefileteringsprocessen. Efter at fisken er renset og hovedet er fjernet, fås fileterne ved at dele laksen i mindst tre separate dele: To fileter og et rygben, hvor der stadig sidder lidt kød. Der kan opnås en højere grad af afpudsning ved at udføre yderligere opgaver, som f.eks. fjernelse af rygfinner, kraveben, nerveben, buglapper og skind.

(17) Artikel 1 i forordningen om endelig told henviser til forskellige fremtrædelsesformer for opdrættede laks, herunder hel fisk, hel fisk, renset, med hoved og fileter i forskellige fremtrædelsesformer (stykvægt, med eller uden skind).

(18) Det er en kendsgerning, at lakserygben ikke henhører under de fremtrædelsesformer, der henviser til hel fisk, renset med eller uden hoved eller andre fremtrædelsesformer, der henviser til fileter, og som er anført i artikel 1 i forordningen om endelig told. For så vidt angår disse fremtrædelsesformer, er det klart, at man utvetydigt og nemt kan skelne lakserygben, da varen som nævnt nedenfor, klart har forskellige fysiske egenskaber.

(19) Det skal altså undersøges, om lakserygben henhører under kategorien "Anden" i artikel 1 i forordningen om endelig told, som omfatter laks, der er renset og uden hoved (fersk, kølet eller frosset), men som ikke udelukkende er forbeholdt denne fremtrædelsesform.

(20) I den forbindelse var det opfattelsen, at forordningen om endelig told kun skelnede mellem to varetyper; dvs. fileteret og ikke-fileteret laks, hvor sidstnævnte henviste til hel laks. Det fremgår af den oprindelige undersøgelse, hvor der kun blev indsamlet oplysninger om hel fisk og fileter, men ikke om andre dele af fisken, dvs. den gældende minimumspris blev beregnet udelukkende på dette grundlag. Det ser derfor ud til, at undersøgelsen på det tidspunkt ikke sigtede mod rygben, selv om lakserygben ikke udtrykkeligt blev udelukket.

(21) Som anført ovenfor er der stadig kød på rygbenet, og dette kød er også beregnet til direkte konsum. Imidlertid er rygben, jf. navnet, hovedsageligt karakteriseret ved benet, hvorimod opdrættet laks, også som filet, hovedsageligt er karakteriseret ved kødet. Faktisk udgør lakserygben ca. 10 % af hele laksens vægt, og kødet på rygbenet udgør mellem 25 % og 40 % af rygbenets vægt. Kødet på rygbenet udgør således kun 2,5 % til 4 % af hele fiskens vægt, mens laksekød fra en hel fisk udgør mere end 65 % af hele fiskens vægt.

(22) Derfor blev det konkluderet, at lakserygben og opdrættet laks, som defineret i forordningen om endelig told, ikke har de samme grundlæggende fysiske egenskaber.

3. Grundlæggende endeligt anvendelsesformål og indbyrdes udskiftelighed

(23) Undersøgelsen afslørede yderligere, at opdrættet laks, som defineret i forordningen om endelig told, har en række anvendelsesformål i den højere prisklasse. Sådanne varer markedsføres faktisk i en fremtrædelsesform som renset med eller uden hoved, som filet eller steak, eller fileteres inden forarbejdningen som røget eller marineret laks. Sådanne varer sælges normalt i supermarkeder, eller de forarbejdes yderligere og sælges i restauranter eller specialforretninger. I betragtning af deres prisniveau annonceres de som varer i den højere prisklasse og kan anses for at være en slags luksusvarer.

(24) Lakserygben anses meget ofte for at være affald og kasseres i fileteringsprocessen. Når lakserygben ikke kasseres i pakkeprocessen, hvor fileteringen finder sted, sælges varen for det meste i den billige ende og anvendes hovedsageligt i dyrefoder, men også som ingredienser i supper, hamburgere og patéer. Kun i begrænset omfang forarbejdes lakserygben også som røgvarer og sælges som sådan til direkte konsum (uden først at fjerne kødet). Det røgede kød på lakserygbenet vil imidlertid have endnu mindre vægt.

(25) De indsamlede oplysninger viste, at lakserygben prisfastsættes betydeligt lavere end opdrættet laks. Mens opdrættet laks aldrig er blevet importeret til under 2,88 EUR/kg i perioden januar 2006 til juli 2008, blev lakserygben importeret til gennemsnitligt 0,50 EUR/kg i den samme periode. Det bør også bemærkes, at prisudviklingen for lakserygben var flad, hvorimod prisen på opdrættet laks i ovennævnte periode varierede betydeligt.

(26) I betragtning af ovenstående konkluderes det, at begge varer ikke har de samme grundlæggende endelige anvendelsesformål og sigter mod forskellige markeder. Mens opdrættet laks er en vare i den højere prisklasse, er lakserygben et laksebiprodukt beregnet til den billigere ende af markedet og anvendes hovedsageligt som ingredienser i dyrefoder eller i levnedsmiddelforarbejdningsindustrien.

(27) Det fremgår af ovenstående, at opdrættet laks og lakserygben ikke har de samme grundlæggende endelige anvendelsesformål og ikke kan erstatte hinanden.

E. KONKLUSIONER OM VAREDÆKNINGEN

(28) Ovennævnte undersøgelse viser, at lakserygben og opdrættet laks, som defineret i forordningen om endelig told, ikke besidder de samme grundlæggende fysiske egenskaber og ikke har de samme grundlæggende endelige anvendelsesformål. Den ene type lader sig ikke erstatte af den anden, og de er ikke i indbyrdes konkurrence på Fællesskabets marked. På den baggrund konkluderes det, at lakserygben og opdrættet laks, som defineret i artikel 1 i forordningen om endelig told, er to forskellige varer. Da lakserygben ikke var omfattet af den oprindelige undersøgelses anvendelsesområde, burde antidumpingtolden ikke have været anvendt på importen af lakserygben.

(29) På grundlag af ovenstående bør foranstaltningernes anvendelsesområde præciseres med tilbagevirkende kraft ved en ændring af forordningen om endelig told.

F. TILBAGEVIRKENDE KRAFT

(30) Da nærværende interimsundersøgelse er begrænset til en præcisering af varedækningen, og lakserygben ikke var omfattet af den oprindelige undersøgelse og den heraf følgende antidumpingforanstaltning, anses det for passende, at resultaterne anvendes fra den dato, hvor forordningen om endelig told trådte i kraft, herunder på import, som har været omfattet af midlertidig told.

(31) Derfor bør der indrømmes godtgørelse af eller fritagelse for den midlertidige told, som er blevet opkrævet, og den endelige told, der er betalt i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 85/2006 på importen af lakserygben til Fællesskabet. Anmodninger om godtgørelse eller fritagelse indgives til de nationale toldmyndigheder i overensstemmelse med gældende nationale toldbestemmelser -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Artikel 1, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 85/2006 affattes således:

"1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af opdrættede laks (ikke vildlaks), også som filet, fersk, kølet eller frosset, henhørende under KN-kode ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 og ex 0304 20 13 (i det følgende benævnt "opdrættede laks") med oprindelse i Norge. Lakserygben, som består af fiskeben til dels dækket af kød, som er et spiseligt biprodukt fra fiskeindustrien og henhørende under KN-kode ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, er ikke omfattet af den endelige antidumpingtold, forudsat at kødet på lakserygbenet ikke udgør mere end 40 % af lakserygbenets vægt."

Artikel 2

Der indrømmes godtgørelse af eller fritagelse for den endelige antidumpingtold, der er blevet betalt eller bogført, jf. artikel 1, stk. 1, i forordning (EF) nr. 85/2006 i den oprindelige udgave, og den midlertidige antidumpingtold, der blev endeligt opkrævet, jf. samme forordnings artikel 2, for varer, der ikke er omfattet af artikel 1, stk. 1, i forordning (EF) nr. 85/2006, som ændret ved denne forordning.

Anmodninger om godtgørelse og fritagelse indgives til de nationale toldmyndigheder i overensstemmelse med gældende toldbestemmelser. I behørigt begrundede tilfælde forlænges fristen på 3 år, jf. artikel 236, stk. 2, i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks[8], med to år.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende og finder anvendelse med tilbagevirkende kraft fra den 21. januar 2006.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den […].

På Rådets vegne

[…] Formand

[1] EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1.

[2] EUT C 261 af 23.10.2004,, s. 8.

[3] EUT L 104 af 23.4.2005, s. 5.

[4] EUT L 170 af 1.7.2005, s. 32.

[5] EUT L 15 af 20.1.2006, s. 1.

[6] EUT L 192 af 19.7.2008, s. 5.

[7] EUT C 181 af 18.7.2008, s. 25.

[8] EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1.