BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

I henhold til visumkodeksens artikel 25a, stk. 2, vurderer Kommissionen regelmæssigt tredjelandes samarbejde om tilbagetagelse og fremlægger mindst en gang om året sin vurdering for Rådet. Kommissionen vedtog sin vurdering den 10. februar 2021 på grundlag af data og oplysninger fra 2019 fra EU-medlemsstater og associerede Schengenlande og fremsendte rapporten til Rådet. På grundlag af ovennævnte analyse og under hensyntagen til Unionens overordnede forbindelser med det pågældende tredjeland kan Kommissionen konkludere, at det pågældende tredjeland ikke samarbejder tilstrækkeligt, og at det derfor er nødvendigt at træffe foranstaltninger. I den sammenhæng bør det bemærkes, at tilbagetagelse af egne statsborgere er en folkeretlig forpligtelse. I tilfælde af utilstrækkeligt samarbejde skal Kommissionen i overensstemmelse med visumkodeksens artikel 25a, stk. 5, litra a), forelægge et forslag til Rådets gennemførelsesafgørelse om suspension af anvendelsen af visse bestemmelser i visumkodeksen på det berørte tredjelands statsborgere. Kommissionen fortsætter til enhver tid sine bestræbelser på at forbedre samarbejdet med det berørte tredjeland.

·Sagen vedrørende Bangladesh

·Bangladesh er et vigtigt stabilitetsfremmende land i regionen, der huser 1 million rohingya-flygtninge. EU påskønner i høj grad dette engagement fra Bangladeshs side og vil fortsat støtte Bangladesh med henblik på at afhjælpe den aktuelle humanitære krise.

Den 20. september 2017 blev der etableret en forretningsrutine for tilbagetagelse mellem EU og Bangladesh i form af operative standardprocedurer for identifikation og tilbagesendelse af personer uden opholdstilladelse (SOP'er). Kommissionen bemærkede imidlertid i ovennævnte rapport, at to tredjedele af de medlemsstater, der samarbejdede med Bangladesh om tilbagetagelse, var stødt på praksisser, der afveg fra bestemmelserne i SOP'erne og hæmmede alle faser af tilbagesendelsesprocessen. Halvdelen af de berørte medlemsstater oplever, at identifikationsprocesserne, bl.a. gennem samtaler og udstedelse af rejsedokumenter, forsinkes, afbrydes eller ikke gennemføres. Syv medlemsstater vurderede, at samarbejdet inden for rammerne af identifikationsproceduren var dårligt eller meget dårligt. Syv medlemsstater bemærkede, at de bangladeshiske myndigheder for det meste kræver samtaler, selv i tilfælde, hvor der er fremlagt tilstrækkeligt bevis for statsborgerskab (f.eks. gyldige eller udløbne rejsedokumenter), hvilket reelt forsinker udstedelsen af rejsedokumenter. De samme syv medlemsstater oplevede, at rejsedokumenterne sjældent udstedes rettidigt. To medlemsstater har slet ikke modtaget rejsedokumenter på trods af anmodninger herom. Denne vurdering bekræftes yderligere af udviklingen efter 2019, hvor samarbejdet trods gentagne kontakter med de bangladeshiske myndigheder ikke er blevet forbedret. Trods lanceringen i november 2020 af den elektroniske platform, der skal understøtte tilbagetagelsesprocessen mellem EU's medlemsstater og Bangladesh ("Returnee Case Management System" — RCMS), er Bangladeshs svar på anmodninger om tilbagetagelse og udstedelse af rejsedokumenter inden for den aftalte tidsramme fortsat utilfredsstillende. Kommissionen har taget skridt til at forbedre samarbejdet om tilbagetagelse i 2020, bl.a. på møder med Bangladeshs ambassade i Bruxelles i oktober 2020, for at understrege behovet for at forbedre svartiden og behandle det store efterslæb af udestående sager, og i maj 2021 for at præsentere mekanismen i henhold til visumkodeksens artikel 25a, beskrive de mulige konsekvenser i tilfælde af utilstrækkeligt samarbejde og fremlægge de foranstaltninger, der forventes at skulle træffes for at forbedre samarbejdet om tilbagetagelse. Den sidste fælles arbejdsgruppe, der blev nedsat i henhold til ovennævnte SOP'er, fandt sted den 21. juni 2021, hvor de samme spørgsmål blev rejst.

EU har gentagne gange over for de bangladeshiske myndigheder understreget den voksende utilfredshed blandt medlemsstaterne og de mulige konsekvenser, hvis situationen ikke forbedres, og for de specifikke aspekter af samarbejdet gjort det klart, hvilke forbedringer og resultater der forventes.

På det sidste møde i den fælles arbejdsgruppe den 21. juni 2021 bekræftede de bangladeshiske myndigheder på ny deres tilsagn om at følge de operative standardprocedurer og gav tilsagn om, at de ville prioritere behandlingen af efterslæbet af sager (herunder dem, der er indgivet i RCMS), fremskynde arbejdet med identifikation og udstedelse af rejsedokumenter og samarbejde om tilbagesendelsesoperationer.

·Bangladesh har for nylig bekræftet sit tilsagn om at gennemføre de operative standardprocedurer (SOP'er) for tilbagesendelse af irregulære migranter. Den 5. fælles arbejdsgruppe om SOP'er anerkendte den 21. juni 2021, at Bangladesh er begyndt at gøre fremskridt med hensyn til at afhjælpe efterslæbet af tilbagetagelsessager. Kommissionen vil overvåge disse fremskridt for at vurdere, om de er betydelige og vedvarende.

De bangladeshiske tilsagn er i løbet af maj og juni 2021 i praksis blevet omsat til en identifikationsmission til én medlemsstat og behandlingen af et betydeligt antal forsinkede sager i RCMS, hvoraf nogle blev afsluttet med udstedelse af rejsedokumenter. Disse skridt er endnu ikke blevet konsolideret med konkrete betydelige resultater og vedvarende samarbejde i overensstemmelse med de indikatorer, der er fastsat i artikel 25a, stk. 2, herunder rettidig identifikation af personer med ulovligt ophold på medlemsstaternes område, udstedelse af rejsedokumenter og tilrettelæggelse af tilbagesendelsesoperationer.

På dette grundlag og i betragtning af de skridt, som Kommissionen hidtil har taget for at forbedre graden af samarbejde, og under hensyntagen til EU's overordnede forbindelser med Bangladesh (se nedenfor), vurderes det, at Bangladeshs samarbejde med EU om tilbagetagelsesspørgsmål endnu ikke er tilstrækkeligt, og at der derfor er behov for handling.

·Unionens overordnede forbindelser med Bangladesh

Unionens forbindelser med Bangladesh er baseret på samarbejdsaftalen mellem EU og Bangladesh, der blev indgået i 2001. EU er en vigtig handelspartner for Bangladesh. Samarbejdet om migration er omfattende og omfatter støtte til beskyttelsesrelaterede foranstaltninger i forbindelse med rohingya-flygtninge, kapacitetsopbygning, der danner grundlag for en bedre migrationsstyring i Bangladesh, bekæmpelse af migrantsmugling og sikring af bæredygtig reintegration. EU's og Bangladeshs operative standardprocedurer for identifikation og tilbagesendelse af personer uden opholdstilladelse (SOP'er) har siden 2017 været anvendt med regelmæssige møder i den fælles arbejdsgruppe, der er nedsat i henhold til denne SOP-ordning.