[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 16.5.2007

SEK(2007) 620 endelig

Henstilling med henblik på

RÅDETS AFGØRELSE

om ophævelse af beslutning 2004/917/EF om et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

1. BAGGRUND

I traktatens artikel 104 fastslås det, at medlemsstaterne skal undgå uforholdsmæssigt store underskud, og der fastlægges en procedure til identifikation og korrektion af disse. Denne procedure i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud er nærmere beskrevet i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud[1], som indgår i stabilitets- og vækstpagten. I henhold til traktatens artikel 104, stk. 2, skal Kommissionen overvåge, om budgetdisciplinen overholdes på grundlag af to kriterier, nemlig: a) hvorvidt det forventede eller faktiske offentlige underskud overstiger referenceværdien på 3 % af BNP (medmindre underskudskvoten er faldet væsentligt og vedvarende og har nået et niveau, der ligger tæt på referenceværdien, eller overskridelsen af referenceværdien kun er exceptionel og midlertidig, og nævnte procentdel fortsat ligger tæt på referenceværdien), og b) hvorvidt den offentlige gæld overstiger referenceværdien på 60 % af BNP (medmindre gældskvoten mindskes tilstrækkeligt og nærmer sig referenceværdien i et tilfredsstillende tempo).

I henhold til protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten, er det Kommissionens ansvar at fremlægge data til gennemførelse af proceduren. Som en del af anvendelsen af denne protokol skal medlemsstaterne indberette oplysninger om det offentlige underskud og den offentlige gæld samt andre relaterede variabler til Kommissionen to gange årligt, nemlig før den 1. april og før den 1. oktober, jf. artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 3605/93[2],[3].

Den 19. maj 2004 indledte Kommissionen proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud over for Grækenland med vedtagelse af en rapport i henhold til artikel 104, stk. 3, ifølge hvilken det offentlige underskud udgjorde 3,2 % af BNP og den offentlige gæld 103 % af BNP i 2003[4]. Den 5. juli 2004 fastslog Rådet efter henstilling fra Kommissionen og i overensstemmelse med artikel 104, stk. 6, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland[5]. Ved samme lejlighed og ligeledes efter henstilling fra Kommissionen rettede Rådet henstillinger[6] til Grækenland i henhold til artikel 104, stk. 7, med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør senest i 2005. Den 18. januar 2005 konstaterede Rådet i henhold til artikel 104, stk. 8, og efter henstilling fra Kommissionen, at der ikke inden for den fastsatte frist var truffet virkningsfulde foranstaltninger til opfølgning af henstillingen efter artikel 104, stk. 7[7]. Den 17. februar 2005 besluttede Rådet efter henstilling fra Kommissionen i overensstemmelse med artikel 104, stk. 9[8], at pålægge Grækenland at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, som skønnes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud, og forlængede fristen for korrektionen med et år til 2006.

I sin beslutning efter artikel 104, stk. 9, fastslog Rådet, at "Grækenland skal bringe det nuværende uforholdsmæssigt store underskud til ophør hurtigst muligt og senest i 2006 ved: i) stringent gennemførelse af budgettet for 2005 som godkendt af dets parlament, og ii) at gennemføre foranstaltninger af permanent karakter i 2006, der fører til en korrektion af underskuddet på mindst 0,6 procentpoint af BNP" . Rådet krævede endvidere, at Grækenland skulle fortsætte sine bestræbelser på at "kortlægge og kontrollere faktorer ud over nettolåntagning, som bidrager til det ændrede gældsniveau, med henblik på at sikre, at den offentlige gældskvote falder tilstrækkeligt og nærmer sig referenceværdien i et tilfredsstillende tempo sammen med korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud" og "forbedre indsamling og behandling af offentlige oplysninger" . Rådet krævede, at Grækenland senest den 21. marts 2005 skulle fremlægge en rapport over de beslutninger, der er taget for at følge dets henstillinger, og derefter fremlægge regelmæssige rapporter over fremskridtene.

Desuden opfordrede Rådet indtrængende "Grækenland til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at den mellemfristede budgetkonsolidering med en offentlig finansposition, der er tæt på balance eller i underskud, fortsætter ved en reduktion af det konjunkturjusterede underskud med mindst 0,5 % af BNP årligt efter korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud" .

Tabel 1 : Tilpasning godkendt af Rådet den 17. februar 2005

% af BNP, medmindre andet er angivet | 2004 | 2005 | 2006 |

Offentlig saldo Ændring i den konjunkturkorrigerede saldo Ændring i den strukturelle saldo Offentlig bruttogæld p.m.: Real BNP-vækst (%) | -5,5 ca. 112 3,8 | -3,6 +1,7 ca. 112 3,3 | underskud <3 +mindst 0,6 ca. 110 3,3 |

Bemærk : Strukturel saldo = konjunkturkorrigeret saldo ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger.

Kilde : Rådets meddelelse efter artikel 104, stk. 9, til Grækenland, der citerer Kommissionens prognose fra efteråret 2004.

På grundlag af den reviderede opdatering af det græske stabilitetsprogram fra marts 2005 sammen med de græske myndigheders offentlige tilsagn af 29. marts om at nå et underskud på under 3 % af BNP i budgetforslaget for 2006, der blev anset for den gennemførelsesrapport, der krævedes i Rådets beslutning, vedtog Kommissionen den 6. april 2005 en meddelelse til Rådet[9], hvori det blev konkluderet, at de beslutninger, som Grækenland havde truffet indtil da, var i overensstemmelse med Rådets beslutning, og at der på det tidspunkt ikke var behov for yderligere foranstaltninger i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. På sit møde den 12. april 2005 tilsluttede Rådet sig denne vurdering.

I henhold til artikel 104, stk. 12, skal Rådet, efter henstilling fra Kommissionen, ophæve beslutninger om uforholdsmæssigt store underskud, i det omfang det uforholdsmæssigt store underskud i den pågældende medlemsstat efter Rådets opfattelse er blevet korrigeret.

2. DEN SENESTE UDVIKLING I UNDERSKUDDET

På grundlag af faktiske data fra Kommissionen (Eurostat) efter Grækenlands indberetning i april 2007 i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 3605/93[10] og på grundlag af Kommissionens prognoser fra foråret 2007 lå det offentlige underskud i 2006 på 2,6 % af BNP[11]. Underskudstallet inkluderer midlertidige indtægter på 0,6 % af BNP, nemlig betalinger og udskudte betalinger fra banker til gengæld for socialsikringens overtagelse af pensionsforpligtelser. Dette resultat er i overensstemmelse med Rådets beslutning efter artikel 104, stk. 9, om nedbringelsen af det nominelle underskud til under referenceværdien på 3 % inden 2006 og svarer til målet i opdateringen af det græske stabilitetsprogram fra december 2005.

På indtægtssiden var de vigtigste foranstaltninger, der blev gennemført i 2006, kampen mod skatteunddragelse, en reform af ejendomsskatten og en forhøjelse af punktafgifterne på brændstof og tobak. Der er ligeledes gennemført en række yderligere indtægtsforhøjende foranstaltninger i anden halvdel af året for at sikre gennemførelsen af 2006-budgettet, nemlig: en stigning i virksomhedernes og bankernes forudbetalinger af indkomstskat, yderligere stigninger i punktafgiften på brændstof og tobak og en stigning i afgiften på tilslutning til mobiltelefonnettet. På udgiftssiden var de vigtigste foranstaltninger en begrænsning af både lønudgifter og driftsudgifter, en ny ramme for offentlige virksomheder og organer (DEKO) med det formål at rationalisere de offentlige udgifter og forbedre ressourcefordelingen samt en ny lovgivning vedrørende det offentligt-private partnerskab, som har lettet investeringer i såvel små som store infrastrukturprojekter uden at bebyrde budgettet. De midlertidige indtægter på 0,4 % af BNP, der oprindeligt blev budgetteret med, blev anset for at være underskudsreducerende. De viste sig imidlertid ikke at være i overensstemmelse med ESA95 og blev ikke medtaget i underskudsdataene fra Eurostat i april 2007. Dette burde have øget underskuddet med samme beløb. De lavere midlertidige indtægter er imidlertid blevet opvejet fuldt ud af en opadgående revision af swaps[12],[13].

Indtægter og udgifter bidrog i næsten lige høj grad til den nominelle tilpasning på næsten 3 procentpoint af BNP i forhold til 2005-underskuddet på 5½ %. De samlede indtægters andel af BNP steg med 1½ procentpoint, idet de indirekte skatter tegnede sig for ½ % af BNP. Det resterende procentpoint stammer fra stigninger i socialbidrag og andre indtægter, herunder kapitaloverførsler (EU-overførsler). De samlede udgifter faldt med 1¼ procentpoint af BNP, hovedsagelig som følge af reduktioner i primærudgifterne (på ½ % af BNP) og i renteudgifterne (¼ % af BNP). Kapitaludgifterne faldt også med omkring ½ procentpoint af BNP. Den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) forbedredes med 2¼ procentpoint af BNP i overensstemmelse med Rådets beslutning.

Som helhed er 2006-underskuddet 3½ procentpoint af BNP lavere end i 2003, der tjente som basisår for indledningen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, og 5¼ procentpoint af BNP lavere end i 2004, hvor underskuddet toppede med 7,9 % af BNP. De tilsvarende forbedringer i den primære saldo var henholdsvis 2¾ og næsten 4½ procentpoint af BNP. Til trods for den finanspolitiske tilpasning i denne periode var den reale BNP-vækst robust. Målt på grundlag af den forventede ændring i den strukturelle saldo indebar forbedringen i den offentlige saldo en finanspolitisk indsats på 4½ procentpoint af BNP mellem 2004 og 2006. Ser man bort fra virkningen af den faldende rentebyrde, falder den finanspolitiske indsats til 3¾ procentpoint af BNP. Disse tal ligger et godt stykke over den tilpasning, der blev anbefalet i Rådets beslutning efter artikel 104, stk. 9, og som er berettiget i betragtning af den opadgående revision af underskudstallene siden vedtagelsen af Rådets beslutning.

Underskudskvoterne revideres sædvanligvis – opad eller nedad – efter offentliggørelsen af de første resultater i forårsindberetningen. For EU-medlemsstaterne som helhed er revisionerne normale og sædvanligvis forholdsvis små, og i gennemsnit afviger de kun ubetydeligt fra nul. I Grækenlands tilfælde var de omfattende revisioner af de offentlige regnskaber siden 2004 (se boks), der blev foretaget efter Eurostats forbehold over for de indberettede data, resultatet af foranstaltninger til forbedring af indsamlingen og behandlingen af offentlige finansielle statistikker, således som det blev krævet i Rådets henstilling af 5. juli 2004 og beslutningen af 17. februar 2005. På grundlag af disse foranstaltninger kunne Eurostat validere de tal for Grækenlands offentlige underskud og gæld, der blev indberettet i oktober 2006 og april 2007. Selv om man ikke kan udelukke fremtidige revisioner i Grækenlands offentlige underskud, gør afstanden mellem det indberettede underskud og referenceværdien for underskuddet, at det ikke er særlig sandsynligt, at en eventuel fremtidig revision af de offentlige underskud øger underskudskvoten for 2006 til over 3 % af BNP. Denne sandsynlighed bliver endnu mindre, såfremt de reviderede BNP-tal, som Grækenland indberettede i oktober 2006 og april 2007, valideres af Eurostat senere på året.

3. UNDERSKUDSFREMSKRIVNINGER FOR 2007 OG DEREFTER

Ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2007 forventes det offentlige underskud at ligge på 2,4 % af BNP[14] med en vækst i det reale BNP på 3¾ %. Disse tal indeholder yderligere udgiftsbesparende foranstaltninger af permanent karakter på omkring ¼ % af BNP samt yderligere engangsindtægter af samme størrelse som bebudet af finansministeren inden skæringsdagen for Kommissionens prognose fra foråret 2007[15]. Ifølge opdateringen af Grækenlands stabilitetsprogram fra december 2006 var det officielle underskudsmål for 2007 også 2,4 % af BNP. Dette officielle underskud indeholdt imidlertid ikke ovennævnte foranstaltninger. I alt beløber de engangsindtægter, der er indeholdt i forårsprognosen for 2007, sig til ca. ½ % af BNP i forhold til 0 i stabilitetsprogrammet. Uden engangsforanstaltninger ville 2007-underskuddet ifølge forårsprognosen stadig ligge under referenceværdien, nemlig på 2,9 % af BNP. Under antagelse af en uændret politik vil underskuddet stige en smule i 2008 til 2¾ % af BNP, men uden yderligere anvendelse af engangsforanstaltninger. Underskudsfremskrivningerne tyder på en troværdig og holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud.

Til trods for de yderligere permanente foranstaltninger og engangsforanstaltninger, der blev bebudet i april, er forårsprognosens fremskrivninger for underskuddet i 2007 snarere identiske med og ikke bedre end målet i stabilitetsprogrammet. Virkningen af disse nye foranstaltninger forventes især at blive opvejet af i) mere forsigtige vækstantagelser i forårsprognosen og ii) det forhold, at de permanente foranstaltninger i stabilitetsprogrammet efter Kommissionens opfattelse er utilstrækkelige til fuldt ud at kompensere for faldet i engangsindtægter fra 0,6 % af BNP i 2006 til (med undtagelse af dem, der blev bebudet i april) ½ % i 2007.

De vigtigste foranstaltninger, der er planlagt i 2007-budgettet, er på indtægtssiden en reform af indkomstskatten og en yderligere stigning i punktafgifterne på brændstof i 2007, samtidig med at myndighederne fortsat ønsker at intensivere kampen mod skatteunddragelse. På udgiftssiden forventes den årlige vækst i de primære udgifter at ligge under væksten i det nominelle BNP, og sammen med en yderligere reduktion i renteudgifterne vil den resultere i et fald i de samlede udgifter udtrykt i procent af BNP. Reduktionen vil blive gjort lettere gennem en langsommere vækst i de samlede offentlige lønudgifter (ca. 25 % af de samlede primære udgifter), som ifølge budgettet ikke vil overstige 6 %, samt store nedskæringer i de offentlige udgifter (hovedsagelig administrative udgifter og indkøb).

Underskudsfremskrivningerne for 2007 viser et fald i nominelle termer på ¼ procentpoint af BNP i forhold til 2006. Denne tilpasning skulle næsten fuldt ud kunne tilskrives de permanente foranstaltninger, der blev bebudet inden skæringsdagen for Kommissionens prognose fra foråret 2007. De samlede indtægter forventes at falde med under ¼ procentpoint; højere indirekte skatter vil kun delvis opveje reduktioner i indtægter fra overtagelser af pensionsfonde og i mindre grad i direkte skatteindtægter, som afspejler de gennemførte indkomstskattereduktioner. De samlede udgifter forventes at falde med ½ procentpoint af BNP, hovedsagelig takket være lavere renteudgifter, et lavere offentligt forbrug og en lavere fast bruttokapitaldannelse. Den strukturelle forbedring vil ligge på omkring ¼ procent af BNP, således at det strukturelle underskud vil ligge på omkring 3¾ % i 2007.

Ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2007 ligger tempoet i tilpasningen i 2007 under den minimale forbedring i strukturelle termer på 0,5% af BNP, der er fastsat i Rådets beslutning efter artikel 104, stk. 9, for perioden efter korrektionen, og er ikke i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. I sin udtalelse om opdateringen af stabilitetsprogrammet fra december 2006[16] bemærkede Rådet, at programmet ikke forventede at nå det mellemfristede mål for budgetstillingen (for Grækenland en afbalanceret stilling i strukturelle termer) inden for programperioden (slutter i 2009)[17]. Det tilføjede, at i årene efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud burde tempoet i tilpasningen i retning af den mellemfristede målsætning i henhold til programmet styrkes, især efter 2007, for at være i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten.

4. GÆLDSUDVIKLING OG GÆLDFREMSKRIVNINGER

I perioden 2003-2006 har udviklingen i bruttogældskvoten ikke fuldt ud afspejlet udviklingen i den offentlige saldo og økonomiens samlede resultater. I en situation med stærk nominel BNP-vækst (på over 7½ % om året i gennemsnit, hvilket overgår EU-gennemsnittet i en række år), faldende renteudgifter og bedre primære saldi er gældskvoten kun blevet reduceret med 3¾ procentpoint mellem 2003 og 2006.

Den nominelle BNP-vækst var den vigtigste drivkraft bag gældsreduktionen, som mere end opvejede den gældsforøgende virkning af renteudgifterne. Den kombinerede virkning af den nominelle BNP-vækst og renteudgifterne ("sneboldeffekt") bidrog til reduktionen af gælden med 8¾ procentpoint af BNP. Den primære saldo bidrog til en stigning i gælden indtil 2005 (med 3 procentpoint af BNP), mens den i 2006 og for første gang siden 2003 blev vendt til et overskud, der bidrog til at reducere gældskvoten med omkring 2 point.

Store gældsforøgende stock-flow-tilpasninger på i alt omkring 4¼ procentpoint mellem 2004 og 2006 hæmmede imidlertid en hurtigere gældsreduktion, til trods for privatiseringsindtægter på 1½ % af BNP. Stock-flow-tilpasningerne i de seneste år har dog været langt mindre end for nogle få år siden. Endvidere er der nu langt mere detaljerede oplysninger om hvert element i stock-flow-tilpasningerne og mindre statistiske uoverensstemmelser, hvilket bidrager til at øge pålideligheden af de indberettede data. I 2004 skyldtes den gældsforøgende stock-flow-tilpasning på 1 % af BNP hovedsagelig akkumuleringen af det offentliges indskud i banker; i 2005 var udstedelsen af gældspapirer ud over underskuddet hovedsagelig forbundet med betalingen af udestående sundhedsudgifter. I 2006 stammer stock-flow-tilpasningerne på 2,3 % af BNP især fra en yderligere akkumulering af indskud i bankerne (0,6 % af BNP), det forhold, at en stor del af indtægterne i relation til ovennævnte overførsel af pensionsforpligtelser til socialsikringen endnu ikke er indkasseret (0,5 % af BNP)[18], udestående betalinger fra EU's budget (0,6 % af BNP), betalinger i relation til køb af militærudstyr, som vil øge underskuddet ved leveringen (0,4 % af BNP), salg af aktier (-1,4 % af BNP), statistiske uoverensstemmelser (0,6 % af BNP) samt en række andre mindre variabler[19].

I opdateringen af Grækenlands stabilitetsprogram fra december 2006 fokuseres der på en progressiv og betydelig fremskyndelse af reduktionen af gældskvoten fra 2006, med 12¾ procentpoint indtil 2009. Den kombinerede virkning af stigende primære overskud (med 7¼ procentpoint) og en gældsreducerende "sneboldeffekt" (på et tilsvarende beløb takket være en stærk nominel BNP-vækst) skulle være de vigtigste drivkræfter. I opdateringen planlægges der også en betydelig reduktion af de gældsforøgende stock-flow-tilpasninger, som skulle udgøre 1¾ procentpoint af BNP i 2007-2009. I sin udtalelse om programmet bemærkede Rådet, at udviklingen i gældskvoten efter 2007 kunne være mindre gunstig end forventet i programmet som følge af de gunstige vækstfremskrivninger og risiciene for underskudsmålene. Rådet tilføjede, at gældskvoten dog syntes at falde i tilstrækkelig grad i retning af referenceværdien over programperioden.

I henhold til Kommissionens prognose fra efteråret 2007 vil tempoet i gældsreduktionen være lidt langsommere end i stabilitetsprogrammet og nå omkring 97½ % i 2008 i et scenario med en uændret politik. På baggrund af denne udvikling i gælden ser gældskvoten ud til at falde tilstrækkeligt i retning af referenceværdien.

5. BETRAGTNINGER VEDRØRENDE DEN STATISTISKE PÅLIDELIGHED AF DE GRÆSKE DATA

Ifølge Rådets henstilling af 5. juli 2004 og beslutningen af 17. februar 2005 skal Grækenland "forbedre indsamlingen og behandlingen af oplysninger om de offentlige finanser".

Grækenlands nationale statistiske kontor har truffet en række foranstaltninger til at forbedre kvaliteten af de underskuds- og gældsdata, der indberettes til Kommissionen. Disse foranstaltninger omfattede bl.a. en ny undersøgelse med henblik på at indsamle data hvert kvartal fra socialsikringen, lokale myndigheder og ikke-statslige centrale organer; den tidligere undersøgelse var årlig, og ofte var resultaterne først tilgængelige efter to eller tre år. Endvidere blev resultaterne af den finansielle del af denne undersøgelse systematisk sammenlignet med tilgængelige data om bankstatistikker indsamlet af den græske nationalbank. Det nationale statistiske kontor foretog også en mere detaljeret analyse af kapitaltilførsler til offentlige virksomheder for at bogføre dem korrekt i underskuddet eller som finansielle transaktioner i overensstemmelse med Eurostat-kriterierne. Registreringen af sundhedsudgifterne skete ved periodiseret regnskab i stedet for kasseregnskab som tidligere. Det nationale statistiske kontor ændrede ligeledes sin registreringsprocedure i overensstemmelse med henstillingerne fra Eurostat inden for militærudgifter, overførsler fra EU-budgettet, skatter og indenstatslige overførsler. De græske statistiske myndigheder gennemførte endvidere flere andre tekniske henstillinger fra Eurostat – anført i rapporten over de metodologiske besøg. Disse forbedringer medførte et væsentligt fald i de statistiske uoverensstemmelser for årene 2002-2005. Som følge heraf opgav Eurostat den 23. oktober 2006 sit forbehold vedrørende kvaliteten af de tal for det offentlige underskud og den offentlige gæld, som Grækenland havde indberettet, og validerede disse tal. Denne validering blev bekræftet i april 2007. Selv om der fortsat består uforklarede uoverensstemmelser, er de betydelig færre end tidligere.

Boks: Revisioner af Grækenlands offentlige finanser siden 2004

I september 2004, to måneder efter at Rådet havde fastslået, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland, præsenterede de græske myndigheder i en ny meddelelse en række reviderede data, som viste, at det offentlige underskud havde været over 3 % af BNP siden 2000. Således blev underskuddene for 2000-2003 revideret i opadgående retning med over 2 procentpoint af BNP hvert år (se tabel). Gældstallene blev også revideret opad med mere end 7 procentpoint af BNP. De planlagte tal for 2004 indebar en opadgående revision af underskuds- og gældstallene med henholdsvis 2,3 % og 14 % af BNP[20].

Denne revision af dataene blev foretaget på grundlag af nye oplysninger, som de græske myndigheder efter anmodning fra Eurostat havde forelagt for perioden 2000-2003, og hvilede på en mere pålidelig anvendelse af ESA95-regnskabsstandarderne. Efter at have gransket de indsendte data validerede Eurostat de nye tal for 2000-2003 den 23. september 2004[21].

I indberetningen fra marts 2005 blev dataene yderligere revideret, navnlig underskuddene fra 2002-2003. Hovedårsagerne hertil var i) det forhold, at sundhedsudgifterne, som endnu ikke var udbetalt, ikke var korrekt bogført, da udgifterne blev afholdt, og ii) de nedadgående revisioner af socialsikringsoverskuddene med 0,1 % i 2002 og 0,2 % i 2003. Gældstallene for årene 2002 og 2003 blev også revideret en smule i nedadgående retning, hovedsagelig som følge af omklassificeringen af en gensidig fond i socialsikringssektoren. Eurostat validerede ikke de data, der blev indberettet i marts 2005, september 2005 og april 2006, til trods for de successive revisioner af de indberettede underskuds- og gældsdata[22].

Fra 29. maj-2. juni og 27.-29. september 2006 gennemførte Eurostat et metodologisk besøg[23] i Grækenland. Besøget resulterede i en aftale mellem Eurostat og de græske myndigheder, som afklarede de udestående spørgsmål, der er nævnt i Eurostat News Release af 26. september 2005 og 24. april 2006 vedrørende registrering af transaktioner med EU-budgettet, socialsikringens konti og størrelsen af andre tilgodehavender og gæld for årene 2002-2005. Den 29. september 2006 enedes Eurostat og de græske myndigheder om en reduktion af overskuddene hos andre offentlige organer og socialsikringsfondene (korrektioner for overførsler modtaget fra det almindelige budget i 2002-2005 og ændring i datakilder i 2005). Revisionerne udgjorde ¾ procentpoint af BNP i 2004 og 2005. Således udgjorde den nedadgående revision af socialsikringsoverskuddene omkring ¼ % af BNP pr. år. Som følge heraf blev underskuds- og gældsdataene yderligere revideret; Eurostat trak sine forbehold vedrørende Grækenlands offentlige underskud og gæld tilbage og validerede de indberettede data[24].

I indberetningen fra april 2007 blev underskuddet revideret yderligere opad i 2004 og især 2005. Stigningen i 2004 skyldtes hovedsagelig nye oplysninger om tidspunktet for registreringen af overførsler vedrørende EU-budgettet, delvis kompenseret af en opadgående revision i udestående skatter. Stigningen i 2005 skyldtes hovedsagelig en reduktion af overskuddene hos andre offentlige organer.

[pic]

Tabel 2: Revisionen af græske data mellem de tal, der blev indberettet i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud i marts 2004 og april 2007

6. KONKLUSIONER

Efter at være toppet med 7,9 % af BNP i 2004 faldt det offentlige underskud til 2,6 % i 2006, hvilket er under referenceværdien på 3 % af BNP. De foranstaltninger, der ligger til grund for nedbringelsen af underskuddet i denne periode, er hovedsagelig af permanent karakter, om end der blev benyttet engangsforanstaltninger i 2006 svarende til 0,6 % af BNP. Den strukturelle saldo, dvs. den konjunkturkorrigerede saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, forbedredes med 4½ % af BNP i 2006 i forhold til 2004, mere end henstillet af Rådet, hvilket er berettiget i betragtning af den opadgående revision af de græske underskudstal, siden Rådet vedtog sine henstillinger. I henhold til Kommissionens prognose fra foråret 2007 forventes det overordnede underskud at indsnævres til 2,4 % af BNP i 2007 (stadig inkl. engangsforanstaltninger på 0,5 % af BNP, uden hvilke underskuddet imidlertid stadig ville ligge under 3 %) og - med en uændret politik - at stige en smule til 2,7 % af BNP i 2008, men uden anvendelse af engangsforanstaltninger og med en yderligere marginal forbedring i struktursaldoen. Dette viser, at underskuddet er bragt ned under loftet på 3 % af BNP på en troværdig og holdbar måde.

Den offentlige bruttogæld faldt fra 108½ % af BNP i 2004 til 104½ % i 2006 og forventes ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2007 at falde yderligere til omkring 97½ % af BNP i 2008 (ved en uændret politik). Gældskvoten kan anses for at falde tilstrækkeligt i retning af referenceværdien på 60 % af BNP.

De græske statistiske myndigheder forbedrede deres procedurer, hvilket medførte et betydeligt fald i de statistiske uoverensstemmelser og en generelt højere kvalitet af dataene. Som følge heraf trak Eurostat sine forbehold vedrørende kvaliteten af de faktiske indberettede data tilbage.

Efter en generel vurdering kan det fastslås, at situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland er blevet korrigeret. Kommissionen henstiller derfor til Rådet, at det ophæver sin beslutning om et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland.

Tabel 3: Budgetudviklingen, 2003-2008

Offentlig saldo | -6,2 | -7,9 | -5,5 | -2,6 | -2,4 | -2,4 | -2,7 | -1,8 |

- Indtægter i alt | 43,0 | 42,1 | 41,6 | 43,2 | 43,0 | 43,2 | 42,5 | 43,6 |

- Udgifter i alt | 49,5 | 49,8 | 47,3 | 46,1 | 45,5 | 45,6 | 45,3 | 45,4 |

Heraf: | -renteudgifter | 5,5 | 5,5 | 4,9 | 4,6 | 4.4 | 4,4 | 4,2 | 4,2 |

- faste bruttoinvesteringer | 4,0 | 4,2 | 3,5 | 3,6 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |

Primær saldo | -0,7 | -2, 4 | -0,6 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 1,5 | 2,4 |

Engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger | 0,.0 | 0,0 | 0,0 | 0,6 | 0,5 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |

Strukturel saldo(1) | -6,5 | -8,5 | -6,1 | -3,9 | -3,6 | -2,8 | -3,5 | -2,3 |

Strukturel primær saldo(1) | -1,0 | -3,0 | -1,2 | 0,7 | 0,8 | 1,6 | 0,7 | 1,9 |

Offentlig bruttogæld(4) | 107,8 | 108,5 | 107,5 | 104,6 | 100,9 | 100,1 | 97,6 | 95,9 |

Ændring i gældskvoten (a) = (b) + (c) + (d) | -2,9 | 0,7 | -1 | -2,9 | -3,7 | -4,0 | -3,3 | -4,2 |

Bidrag: | - primær saldo (b) | 0,7 | 2,4 | 0,6 | -2,0 | -2,0 | -2,0 | -1,5 | -2,4 |

- "sneboldeffekt" (c) | -3,1 | -2,8 | -2,7 | -3,2 | -2,4 | - | -2,6 | - |

- stock-flow-tilpasning (d) | -0,5 | 1,0 | 1,1 | 2,3 | 0,7 | 0,6 | 0,7 | 0,6 |

Pm Real BNP-vækst (%) | 4,8 | 4,7 | 3,7 | 4,3 | 3,7 | 3,9 | 3,7 | 4,0 |

Pm Outputgab | 0,6 | 1,5 | 1,4 | 1,7 | 1,5 | 0,9 | 1,6 | 1,1 |

(1) Konjunkturkorrigeret saldo uden engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger. (2) Konjunkturkorrigerede og strukturelle saldi og outputgab i henhold til programmet som beregnet af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet. For 2007 inkluderede programmet ikke engangsforanstaltninger til ¼ procentpoint af BNP og permanente foranstaltninger, der ligeledes udgjorde ¼ procentpoint af BNP, som bebudet i april 2007. De samlede indtægter og de samlede udgifter er blevet justeret i henhold til de harmoniserede definitioner i ESA95. (3) Forventning om uændret politik. (4) Ændringen i bruttogældskvoten kan opgøres som følger: [pic] hvor t er tiden; D, PD, Y og SF er henholdsvis den offentlige gæld, det primære underskud, det nominelle BNP og stock-flow-tilpasningen, og i og y repræsenterer de gennemsnitlige gældsomkostninger og den nominelle BNP-vækst. Leddet i parentes repræsenterer "sneboldeffekten". Kilder: Kommissionens prognose fra foråret 2007 (KOM) og opdateringen af stabilitetsprogrammet fra december 2006. |

Henstilling med henblik på

RÅDETS AFGØRELSE

om ophævelse af beslutning 2004/917/EF om et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 104, stk. 12,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Ved Rådets beslutning 2004/917/EF[25] blev det efter henstilling fra Kommissionen i overensstemmelse med traktatens artikel 104, stk. 6, fastslået, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland. Rådet konstaterede, at det offentlige underskud lå på 3,2 % af BNP i 2003, hvilket er over traktatens referenceværdi på 3 % af BNP, mens den offentlige bruttogæld lå på 103 % af BNP, hvilket er langt over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP[26].

(2) Den 6. juli 2004 rettede Rådet i overensstemmelse med traktatens artikel 104, stk. 7, og artikel 3, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud[27] efter henstilling fra Kommissionen en henstilling til Grækenland med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør senest i 2005. Henstillingen blev offentliggjort.

(3) Den 19. januar 2005 fastslog Rådet i overensstemmelse med artikel 104, stk. 8, efter henstilling fra Kommissionen, at Grækenland ikke har truffet virkningsfulde foranstaltninger til opfølgning af Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 7[28]. Den 17. februar 2005 besluttede Rådet[29] efter henstilling fra Kommissionen i overensstemmelse med artikel 104, stk. 9, at pålægge Grækenland at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, som skønnes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud, og forlængede fristen for korrektionen med et år til 2006.

(4) I henhold til traktatens artikel 104, stk. 12, skal en rådsbeslutning om et uforholdsmæssigt stort underskud ophæves, i det omfang det uforholdsmæssigt store underskud i den pågældende medlemsstat efter Rådets opfattelse er blevet korrigeret.

(5) I henhold til protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten, er det Kommissionens ansvar at fremlægge data til gennemførelse af proceduren. Som led i gennemførelsen af denne protokol skal medlemsstaterne indberette oplysninger om det offentlige underskud og den offentlige gæld og andre relaterede variabler to gange årligt, nemlig før den 1. april og før den 1. oktober, jf. artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 3605/93 af 22. november 1993 om gennemførelse af den protokol om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab[30].

(6) På grundlag af data fremlagt af Kommissionen (Eurostat) i overensstemmelse med artikel 8g, stk. 1, i forordning (EF) nr. 3605/93 efter indberetning fra Grækenland den 1. april 2007 og på grundlag af Kommissionens prognose fra foråret 2007 kan der drages følgende konklusioner:

- Det offentlige underskud blev reduceret fra 7,9 % af BNP[31] i 2004 til 2,6 % af BNP i 2006, hvilket ligger under referenceværdien for underskuddet på 3 % af BNP. Dette svarer til det mål, der blev fastsat i opdateringen af stabilitetsprogrammet fra december 2005.

- Indtægter og udgifter bidrog i næsten lige høj grad til den nominelle tilpasning på næsten 3 procentpoint af BNP i forhold til 2005-underskuddet på 5½ %. De samlede indtægters andel af BNP steg med 1½ procentpoint, idet de indirekte skatter tegnede sig for ½ procentpoint af BNP. Det resterende procentpoint stammer fra stigninger i sociale bidrag og andre indtægter, herunder kapitaloverførsler (EU-overførsler). De samlede udgifter faldt med 1¼ procentpoint af BNP, hovedsagelig som følge af reduktioner i primærudgifterne (på ½ % af BNP) og i renteudgifterne (¼ % af BNP). Kapitaludgifterne faldt også med omkring ½ procentpoint af BNP. Engangsindtægterne udgjorde 0,6 % af BNP. Forbedringen i den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) anslås til 2¼ % af BNP i 2006.

- Ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2007 forventes underskuddet i 2007 at blive reduceret yderligere til 2,4 % af BNP. Dette er i overensstemmelse med det officielle underskudsmål på 2,4 % af BNP, der blev fastsat i opdateringen af stabilitetsprogrammet fra december 2006. Kommissionens prognose omfatter imidlertid yderligere engangsindtægter på ¼ % af BNP, samt permanente udgiftsbesparende foranstaltninger på omkring ¼ % af BNP, begge som bebudet inden skæringsdagen for Kommissionens prognose fra efteråret 2007 og således ikke afspejlet i det officielle mål fra december 2006. Til trods herfor er forårsprognosens underskudsfremskrivninger for 2007 ikke bedre end målet, idet virkningen af disse nye foranstaltninger opvejes af i) mere forsigtige vækstantagelser og ii) det forhold, at de permanente foranstaltninger, der er planlagt for 2007, efter Kommissionens opfattelse ikke fuldt ud vil kunne kompensere for faldet i engangsindtægter. Uden engangsforanstaltninger vil underskuddet stadig ligge under referenceværdien, nemlig på 2,9 % af BNP. Under forudsætning af en uændret politik forventes der i forårsprognosen et underskud på 2,7 % af BNP for 2008 (der er ikke medtaget nogen engangsforanstaltninger for 2008). Dette viser, at underskuddet er blevet bragt ned under loftet på 3 % af BNP på en troværdig og holdbar måde. Den strukturelle saldo forventes at forbedres i 2007 med ¼ procentpoint af BNP og - under forudsætning af en uændret politik - med et marginalt beløb i 2008. Dette skal ses på baggrund af behovet for at gøre fremskridt i retning af den mellemfristede målsætning for budgetstillingen, som for Grækenland er en afbalanceret stilling i strukturelle termer.

- Den offentlige gæld faldt fra 108½ % af BNP i 2004 til 104½ % i 2006. Ifølge prognosen fra foråret 2007 forventes gældskvoten at falde yderligere til omkring 97½ % inden udgangen af 2008, hvilket stadig er langt over referenceværdien på 60 % af BNP. Gældskvoten kan anses for at falde tilstrækkeligt i retning af referenceværdien på 60 % af BNP.

(7) Grækenlands statistiske myndigheder forbedrede deres procedurer, hvilket medførte et betydeligt fald i de statistiske uoverensstemmelser og en generelt højere kvalitet af dataene. Som følge heraf trak Eurostat sine forbehold om kvaliteten af de faktiske indberettede data tilbage.

(8) Efter Rådets opfattelse er det uforholdsmæssigt store underskud i Grækenland blevet korrigeret, og beslutning 2004/917/EF bør derfor ophæves -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Ud fra en generel vurdering kan det konkluderes, at situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland er blevet korrigeret.

Artikel 2

Beslutning 2004/917/EF ophæves.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til Den Hellenske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles,

På Rådets vegne

Formand

[1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6. Ændret ved forordning (EF) nr. 1056/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 5).

[2] EFT L 332 af 31.12.1993, s. 7. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2103/2005 (EUT L 337 af 22.12.2005, s. 1).

[3] Den seneste indberetning fra Grækenland kan ses på:

http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.

[4] SEK(2004) 623. Tallene vedrørende det offentlige underskud og den offentlige bruttogæld for 2003 blev revideret ved flere lejligheder (se boks). Ifølge de seneste data udgjorde underskuddet og gælden i 2003 henholdsvis 6,2 % af BNP og 107,8 % af BNP.

[5] EUT L 389 af 30.12.2004, s. 25.

[6] Alle dokumenter i relation til det uforholdsmæssigt store underskud i Grækenland kan ses på følgende website: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp_list_en.htm.

[7] EUT L 107 af 28.4.2005, s. 24.

[8] EUT L 153 af 16.6.2005, s. 29.

[9] SEK(2005) 443.

[10] Eurostat News Release No. 55/2007 af 23. april 2007.

[11] I dette dokument henviser BNP til de ureviderede BNP-tal indsendt af de græske myndigheder som bilag til meddelelsen om det uforholdsmæssigt store underskud af april 2007 og ikke til de "reviderede" BNP-data, der blev indberettet af de græske myndigheder i oktober 2006, og som kunne resultere i en opadgående revision af det nominelle BNP med ca. 26 % om året siden 2000. Som følge af revisionens omfang og kompleksitet undersøges den stadig af Eurostat.

[12] I ESA95 er swaps kontraktlige aftaler mellem parter, som aftaler på særlige vilkår og inden for en fastlagt tidsramme at bytte betalingsstrømme vedrørende to gældsposter af samme størrelse. De mest anvendte varianter er renteswaps, swaps med udenlandsk valuta og valutaswaps (benævnes også kombinerede rente- og valutaswaps). Ingen af de deraf følgende betalinger betragtes som formueindkomst, og alle betalinger bogføres som finansielle derivater.

[13] Ifølge forordning nr. 2558/2001 (EFT L 344 af 28.12.2001, s. 1), som ændrede ESA95, er swap-relaterede strømme finansielle transaktioner og derfor udelukket fra beregningen af det offentlige underskud. I henhold til samme forordning bogføres disse strømme imidlertid stadig som renter, når det drejer sig om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. I Grækenlands tilfælde har swaps-relaterede strømme bidraget til at reducere det offentlige underskud i 2006, som er relevant for proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, med 0,29 % af BNP.

[14] I september 2006 indberettede de græske myndigheder en opadgående revision på 26 % af de nominelle BNP-tal. Denne revision kan betyde, at denominator-effekten af et højere BNP kan reducere underskuddet til lige under 2 %. Ifølge foreløbige overslag kan den samtidige revision af bruttonationalindkomsten imidlertid resultere i en permanent stigning i Grækenlands bidrag til EU-budgettet på under ¼ % af BNP samt i en engangsbetaling af restancer på et sådant bidrag på omkring ¾ % af BNP, som kunne tilskrives 2007-saldoen. Dette kunne resultere i et underskud tæt på, men under, 3 % af BNP. Det skal imidlertid understreges, at disse overslag udelukkende er baseret på Grækenlands indberetning. I oktober 2006 suspenderede BNI-udvalget sin udtalelse om de reviderede tal fra Grækenland, og det afgiver udtalelse senere i 2007, når Eurostats dybtgående analyse af de græske data er afsluttet. Først derefter kan Kommissionen afgøre BNP-niveauet og de faktiske konsekvenser med hensyn til Grækenlands bidrag til EU-budgettet.

[15] Disse foranstaltninger blev ratificeret i rapporten om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud af 30. april 2007, som Grækenland forelagde i overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 9.

[16] EUT C 70 af 27.3.2007, s. 9.

[17] Den græske finansminister meddelte offentligt den 24. april, at den græske regering havde besluttet at ændre fristen for at nå en mellemfristet målsætning om et budget i balance eller i overskud fra 2012 til 2010, altså to år tidligere end planlagt i opdateringen af det græske stabilitets- og vækstprogram fra december 2006. Dette tilsagn blev ratificeret i rapporten om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud af 30. april 2007, som blev forelagt af Grækenland i overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 9.

[18] Dette beløb skal betales i ti årlige rater.

[19] Se Eurostats meddelelse om "Stock-flow adjustment (SFA) for the Member States, the euro area and the EU27 for the period 2003-2006, as reported in the April 2007 EDP notification", som kan ses på: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/STOCK_FLOW_2007/EN/STOCK_FLOW_2007-EN.PDF.

[20] Se også European Commission, Public Finances in EMU – 2005, European Economy, 3, særlig boks I.1.

[21] Eurostat News Release N° 117/2004.

[22] Eurostat News Release N° 39/2005, 120/2005 og 48/2006.

[23] Metodologiske besøg blev indført ved artikel 8d og 8e i Rådets forordning nr. 3605/93. Disse besøg "tager sigte på at overvåge de procedurer og de offentlige regnskaber, der ligger til grund for de indberettede faktiske data, og at drage detaljerede konklusioner om de indberettede datas kvalitet"; de gennemføres, "når der er konstateret betydelige risici eller potentielle problemer i forbindelse med dataenes kvalitet, navnlig hvad angår de metoder, begreber og klassificeringer, der er anvendt på de data, som medlemsstaterne har pligt til at indberette". Rapporten over de metodologiske besøg kan ses på http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631456&_dad=portal&_schema=portal.

[24] Eurostat News Release N° 139/2006.

[25] EUT L 389 af 30.12.2004, s. 25.

[26] Tallene for det offentlige underskud og den offentlige bruttogæld for 2003 blev revideret ved flere lejligheder. Ifølge de seneste data udgjorde underskuddet og gælden henholdsvis 6,2 % af BNP og 107,8 % af BNP.

[27] EUT L 209 af 2.8.1997, s. 6. Ændret ved forordning (EF) nr. 1056/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 5).

[28] EUT L 107 af 28.4.2005, s. 24.

[29] EUT L 153 af 16.6.2005, s. 29.

[30] EFT L 332 af 31.12.1993, s. 7. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2103/2005 (EUT L 337 af 22.12.2005, s. 1).

[31] I denne beslutning henviser BNP til de ureviderede BNP-tal og ikke til de "reviderede" BNP-data indberettet af de græske myndigheder i oktober 2006 og april 2007.