DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 14.10.2005 
KOM(2005) 484 endelig 
  
GRØNBOG 
Forbedring af befolkningens mentale sundhed. 
På vej mod en strategi for ment al sundhed i Den Europæiske Union 
 
DA 2   DA INDHOLD 
1. Indledning .................................................................................................................. .. 3 
2. Mental sundhed – af stor betydni ng for borgere, samfund og politikker..................... 4 
3. Den nuværende situation – dårlig mental  sundhed, et voksende problem for EU....... 4 
4. Udvikling af løsninger: Politiske inti ativer til fordel for mental sundhed ................... 5 
4.1. Det Europæiske Fællesskabs beføjelser og aktiviteter på området for mental 
sundhed ........................................................................................................................ 5 
4.2. Mental sundhed i medlemsstaterne .............................................................................. 7 5. Behovet for en EU-strategi for mental sundhed........................................................... 7 6. Løsning af problemerne – mulige foranstaltninger...................................................... 8 6.1. Fremme af mental sundhed og håndter ing af dårlig mental sundhed gennem 
forebyggende foranstaltninger ..................................................................................... 8 
6.1.1. Forbedring af befolkningens mentale sundhed. ........................................................... 8 6.1.2. Bekæmpelse af dårlig mental sundhed ved hjælp af forebyggende foranstaltninger. 10 
6.2. Fremme af social integration af menta lt syge eller handicappede og beskyttelse af 
deres grundlæggende rettigheder og værdighed ........................................................ 11 
6.3. Forbedring af information og vi den om mental sundhed i EU .................................. 12 
7. En høringsproces vedrørende udarbejdelse af en EU-strategi for mental sundhed ... 13 
7.1. En dialog med medlemsstaterne om mental sundhed ................................................ 13 7.2. Lancering af en EU-platf orm for mental sundhed ..................................................... 13 
7.3. Etablering af et bindeled mellem politik og forskning inden for mental sundhed..... 13 
8. De næste skridt........................................................................................................... 14  
 
 
DA 3   DA GRØNBOG 
Forbedring af befolkningens mentale sundhed. 
På vej mod en strategi for ment al sundhed i Den Europæiske Union 
1. I NDLEDNING  
Den europæiske befolknings mentale sundhed er vigtig for gennemførelse n af visse af EU's 
strategiske politikmålsætninger, som f.eks. atter at skabe en udvikling i EU's hen imod 
langsigtet velfærd, støtte EU's engagement i solidaritet og social re tfærdighed og sikre en 
håndgribelig praktisk forbedring af de europæiske borgeres livskvalitet1. 
EU's befolknings mentale sundhed kan blive væsentligt bedre: 
• Dårlig mental sundhed påvirker hver fjerde borger og kan fø re til selvmord – en alt for 
hyppig dødsårsag. 
• Dårlig mental sundhed påfører samfundet væsentlige tab og byrder på det økonomiske, 
sociale, uddannelsesmæssige og strafferetlige plan. 
• Stigmatisering, forskelsbehandling og manglende  respekt for menneskerettighederne og de 
psykisk syge og handicappedes værdighed fi ndes stadig og er en udfordring for de 
europæiske kerneværdier. 
Der er plads til forbedring. Der er allerede taget mange initiativer, men det er nødvendigt med 
videreudvikling og konsolidering af de eksistere nde foranstaltninger. På WHO's europæiske 
ministerkonference om mental sundhed i januar 2005 bl ev der fastlagt en ramme for en samlet 
indsats og skabt et stærkt politisk engagement  for fremme af den mentale sundhed. Europa-
Kommissionen, som var en af konferencens samarbejdspartne re, blev ved den lejlighed 
opfordret til at være med til at fastlægge denne ramme for en indsats i overensstemmelse med 
dens kompetencer og Rådets forven tninger og i partnerskab med WHO. 
Denne grønbog er første skridt for at følge opfor dringen. Heri foreslås det, at der fastlægges 
en EU-strategi for mental sundhe d. Dette vil give en  ekstragevinst, fordi man skaber en 
ramme for udveksling og samarbejde mellem medlemsstaterne, fremmer en større 
sammenhæng mellem foranstaltn ingerne inden og uden for de sundhedspolitiske sektorer i 
medlemsstaterne og på fællesskabsplan og lader en bred vifte af berørte pa rter være med til at 
finde løsninger.  
Formålet med denne grønbog er at starte en deba t med de europæiske in stitutioner, regeringer, 
sundhedsprofessionelle, berørt e parter i andre sektorer , civilsamfundet, herunder 
patientorganisationer, og forskersamfundet om den mentale sundheds relevans for EU, 
behovet for en strategi på EU-plan og dens mulige prioriteringer.  
I overensstemmelse med EF-traktatens artikel 152 hører nogle af de nne grønbogs forslag til 
en indsats på folkesundhedsområdet ind under Fæ llesskabets kompetence. Andre forslag hører 
ind under medlemsstaternes enekompetence. For så vidt angår forans taltninger på andre 
politikområder, finder de rele vante retsgrundlag anvendelse. 
 
DA 4   DA Kommissionen agter at offentliggør e resultaterne af høringspro cessen, evt. sammen med et 
forslag til en strategi for ment al sundhed i EU, ved udgangen af 2006  
2. M ENTAL SUNDHED – AF STOR BETYDNING FOR BORGERE , SAMFUND OG POLITIKKER  
Ingen sundhed uden mental sundhed. For borgerne er den mentale sundhed en ressource, som 
sætter dem i stand til at udnytte  deres intellektuelle og emo tionelle potentiale og finde og 
udfylde deres roller i det sociale liv og i skole- og arbejdslivet. For samfundet  bidrager 
borgernes gode mentale sundhed til velstand, solida ritet og social retfærdighed. Dårlig mental 
sundhed påfører derimod borgere og samfundssyst emer mange omkostninger, tab og byrder.  
Mental sundhed, dårlig ment al sundhed og determinanter: 
WHO beskriver mental sundhed  som en tilstand af velvære, i hvilken den enkelte udnytter 
sine evner, kan klare livets nor male belastninger, arbejde pro duktivt og frugtbart og er i stand 
til at yde et bidrag til samfundet2.  
Dårlig mental sundhed omfatter mentale sundhedsproblemer  og belastninger, svækkede 
funktioner i forbindelse med sorg, symptome r samt diagnosticerbare psykiske sygdomme, 
som f.eks. skizofreni og depression. 
Folks mentale tilstand afgøres af en lang række forskellige faktorer (bilag 1), herunder 
biologiske faktorer (f.eks. geneti k og køn), individuelle faktorer (f.eks. personlige oplevelser), 
familiemæssige og sociale faktorer (f.eks. social støtte) og økonomiske og miljømæssige 
faktorer (f.eks. social status og levevilkår). 
3. D EN NUVÆRENDE SITUATION – DÅRLIG MENTAL SUNDHED , ET VOKSENDE PROBLEM 
FOR EU 
Sundhedsdimensionen 
Over 27 % af den voksne europæiske befolkning skønnes at blive ramt af mindst én form for 
psykisk lidelse i løbet af et år (se bilag 2)3. 
De mest almindelige psykiske lidelser i EU er  angst og depression. Depression forventes at 
være den mest almindelige sygdomsårsag i den udviklede verden i år 20204. 
I øjeblikket dør hvert år  ca. 58 000 personer i EU ved selvmord  (bilag 3), hvilket overstiger de 
årlige dødsfald som følge af tr afikulykker, mord eller hiv/aids5. 
Mental og fysisk sundhed er tæt forbundne. En konsekvens heraf er, at  en integrering af 
mental sundhed i den almindelige hospitalsbehand ling vil kunne forkorte indlæggelsestiden 
markant og dermed frigive økonomiske ressourcer. 
 
DA 5   DA Konsekvenser for velfærd, solid aritet og social retfærdighed 
Konsekvenserne af dårlig mental sundhed er mange: 
Omkostningerne ved dårlig mental sundhed koste r EU skønsvist 3-4 % af BNP, hovedsageligt 
som følge af tabt produktivitet6. Psykiske lidelser er den mest almindelige årsag til 
førtidspensionering og invalidepension7. 
Adfærdsforstyrrelser i barndommen medf ører omkostninger for det sociale, 
uddannelsesmæssige og strafferetlige system (se bilag 4)8. 
Andre uhåndgribelige omkostninger vedrører de n måde, samfundet behandler mentalt syge og 
handicappede mennesker på. Trods forbedre de behandlingsmuligheder og en positiv 
udvikling i den psykiatriske beha ndling, oplever mentalt syge eller handicappede mennesker 
stadig social udstødelse, stigmatisering, forske lsbehandling eller manglende respekt for deres 
grundlæggende rettigheder og værdighed. 
4. U DVIKLING AF LØSNINGER : POLITISKE INTIATIVER TIL FORDEL FOR MENTAL 
SUNDHED  
Den stigende erkendelse af, at dårlig mental  sundhed er et problem, har fået politiske 
beslutningstagere, sundhedsprof essionelle og andre interesserede parter til at lede efter 
løsninger, senest i januar 2005 på WHO' s ministerkonference om mental sundhed9. 
Der er enighed om, at det vigtigste mål er  at yde mental sundh edspleje og mentale 
behandlingstjenester, der er effektive, af høj  kvalitet og tilgængelige for personer med dårlig 
mental sundhed10. 
Skønt lægelig indgriben spiller en vigtig rolle, er det dog ikke ti lstrækkeligt til at håndtere og 
ændre de sociale determinanter. Derfor er  der i overensstemmelse med WHO-strategien 
behov for en overordnet strategi, der omfatter behandling og pleje af enkeltpersoner, men 
også for en indsats for hele befolkningen fo r at forbedre den mentale sundhed, forebygge 
dårlig mental sundhed og tackle problemerne i forbindelse med stigmatisering og 
menneskerettigheder. En sådan strategi bør i nddrage mange aktører, herunder sektorer inden 
og uden for det sundhedspolitiske område, og interesserede parter, hvis beslutninger har 
betydning for befolkningens mentale sundhed. Pa tientorganisationer og civilsamfundet bør 
spille en fremtrædende rolle ved opstilling af løsninger. 
4.1. Det Europæiske Fællesskabs beføjelser og aktiviteter på området for mental 
sundhed 
Fællesskabets beføjelser på folkesundhedsområdet er defineret i EF-tra ktatens artikel 152. Her 
fastsættes det, at "der skal sikres et højt sundhedsbeskyttels esniveau ved fastlæggelsen og 
gennemførelsen af alle Fællessk abets politikker og aktiviteter"11. Fællesskabets indsats skal 
være et supplement til de na tionale politikker for forbedring af folkesundheden, forebyggelse 
af sygdomme, sundhedsoplysning og –uddannelse sa mt begrænsning af narkotikarelaterede 
helbredsskader og skal fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne på disse områder. Organisationen af sundhedstjenesteydelser  og medicinsk behandling hører ind under 
medlemsstaternes enekompetence. For andre fællesskabspolitikker finder de relevante 
retsgrundlag anvendelse. 
 
DA 6   DA Med udgangspunkt i disse kompetencer er ment al sundhed relevant for Det Europæiske 
Fællesskab på grund af: 
• det bidrag, som en god mental sundhed hos  befolkningen kan yde til nogle af EU's 
strategiske politikmålsætninger 
• den rolle, som Fællesskabet spiller for fr emme og støtte af samarbejdet mellem 
medlemsstaterne og fjernelse af uligheder mellem dem, og 
• Fællesskabets forpligtelse til at bidrage til et højt sundhedsbeskyttelsesniveau gennem alle 
sine politikker og foranstaltninger. 
I de senere år er der udviklet flere spec ifikke initiativer inden for forskellige 
fællesskabspolitikker: 
– Mental sundhed har siden 1997 indgået i Fællesskabets sundhedspolitik  gennem 
specifikke projekter og politikinitiativer12 (bilag 5). EU's folkesundhedsprogram 2003-
200813 udgør retsgrundlaget for foranstaltninger. Andre relaterede prio riteringer har været 
rettet mod narkotikamisbrug og alkohols skadelige virkninger. 
– En række initiativer under Fællesskabets social-, arbejdsmarkeds- og 
beskæftigelsespolitik har været målrettet mod ikke-forsk elsbehandling af mentalt syge, 
social integration af mennesker med me ntale handicap og fore byggelse af stress på 
arbejdspladsen, f.eks.:  
– vedtagelsen af direktiv 2000/78/EF, som bl.a. forbyder forskelsbehandling pga. 
handicap på beskæftigelsesområdet14 
– foranstaltninger under det europæiske handicapår 2003 og 
– vedtagelsen af en europæisk rammeaftale  om arbejdsrelateret stress mellem 
arbejdsmarkedets parter i 2004. 
– Fællesskabets rammeprogrammer for forskning har været og er fortsat en vigtig kilde til 
finansiering af europæisk forskning i mental sundhed15. Som eksempel kan nævnes 
projektet "MHEDEA-2000", hvor der blev genn emført en europæisk vurdering af mentale 
handicap16. 
– Politikken vedrørende informationssamfundet og medier  har støttet udviklingen af 
informations- og kommunikationsbaserede værktø jer til brug for fore byggelse, diagnose og 
behandling17. 
– Regionalpolitikken støtter infrastrukturinvesteringe r i sundhedssektoren, som gavner 
regionernes strukturtilpasning. 
– Uddannelsespolitikken  beskæftiger sig også med mental sundhed som en del af den 
generelle politik på uddannelsesområdet (f.eks. nøglekom petencer for vidensamfundet) og 
gennem projekter. 
– Som en del af Fællesskabets politik for frihed, re tfærdighed og sikkerhed  bekæmper 
DAPHNE II-programmet vold mod børn, unge og kvinder18. Denne form for vold kan 
forårsage mentale sundhedsproblemer. 
 
DA 7   DA Der findes dog endnu ikke på fællesskabsplan en  samlet strategi for mental sundhed, som 
binder alle disse aktiviteter sammen. En så dan strategi vil kunne styrke sammenhængen og 
effektiviteten af nuværende og fremtidige aktiviteter. 
4.2. Mental sundhed i medlemsstaterne 
Der er væsentlige uligheder mellem (og også i) medlemsstaterne. Et eksempel er 
selvmordshyppigheden, der ligger mellem 3,6 pr. 100 000 i Grækenland og 44 pr. 100 000 i 
Litauen, som har den høje ste selvmordsrate i verden19. Den andel af sundhedsbudgettet, der 
går til mental sundhed, varierer også meget me llem de forskellige medlemsstater (se bilag 6).  
I rapporten fra 2004 "The state of ment al health in th e European Union"20 konstateres det, at 
den mentale sundhedstilstand i medlemsstaterne  ikke er ensartet, men afspejler en 
forskellighed mellem landene, deres s ituation, traditioner og kulturer.  
Landeberetninger, der er samlet i publikationen "Mental health promotion and mental disorder 
prevention across European Union Member States: an overview"21 fra 2005, redegør for 
problemer, politikker og str ukturer i medlemsstaterne. 
Forskelle medlemsstaterne imellem gør det umu ligt at drage enkle konklusioner eller foreslå 
ensartede løsninger. Men der er dog muli ghed for udveksling og samarbejde mellem 
medlemsstaterne og for at lære af hinanden. 
Af en række politikdokumenter, som Mini sterrådet har vedtaget siden 199922, fremgår det, at 
medlemsstaterne ønsker, at samarbejde på det mentale sundhedsområde skal ske på EU-plan. 
Rådets konklusioner, der blev vedtaget i juni 2005, fulgte op på dette ønske med en 
opfordring til medlemsstaterne om at rette den fornødne opmærksomhe d mod gennemførelsen 
af resultaterne af W HO's europæiske ministerkonferen ce om mental sundhed. Kommissionen 
blev opfordret til at støtte denne gennemfø relse i overensstemmelse med sine beføjelser. 
5. B EHOVET FOR EN EU- STRATEGI FOR MENTAL SUNDHED  
Udarbejdelse af en strategi for mental sundhed på EU-plan kan give en ekstragevinst, ved at 
man: 
(1) opstiller rammer for udveksling og sama rbejde mellem medlemsstaterne 
(2) fremmer en større sammenhæng mellem forans taltninger i forskellige politiksektorer 
(3) skaber en platform for i nddragelse af berørte part er, herunder patient- og 
civilsamfundsorganisationer, med he nblik på opstilling af løsninger. 
Ved høringen bør det kortlægges, hvordan Fællesskabets politik ker og finansielle 
instrumenter, f.eks. rammeprogrammer for fors kning, kan bidrage til at fremme befolkningens 
mentale sundhed. Medlemsstater ne opfordres til sammen me d regionerne og Kommissionen 
at vurdere, hvordan strukturf ondene kan udnyttes bedre til at  forbedre faciliteter til 
langtidspleje og sundhedsinfrastrukturer vedrøren de mental sundhed. Et horisontalt bidrag fra 
Kommissionen kunne bestå i at generere information og viden om den mentale 
sundhedstilstand i EU, de mentale sundhedsdetermin anter og mulighederne fo r at tackle dårlig 
mental sundhed. 
 
DA 8   DA WHO's strategi for den europæiske region, resultaterne af aktiviteterne under EU's 
programmer samt den tilgængelige dokumentati on i medlemsstaterne bør anvendes til at 
udarbejde en strategi. 
Kommissionen foreslår, at EU-strategien fokuserer på følgende aspekter: 
(1) fremme af alles mentale sundhed 
(2) bekæmpelse af dårlig mental sundhed ved hjælp af forebyggende foranstaltninger 
(3) forbedring af livskvaliteten hos folk med dårlig mental sundhed eller med mentale 
handicap gennem social integration og beskyt telse af deres rettigheder og værdighed 
og 
(4) udvikling af et informations-, -forsknings - og vidensystem for mental sundhed i EU. 
6. L ØSNING AF PROBLEMERNE – MULIGE FORANSTALTNINGER  
Det er nødvendigt at omsætte de  eksisterende politiske forpligtelser i handling. Projekter 
under EU's folkesundhedsprogrammer har vist, at  handling er mulig, og at foranstaltninger 
kan være vellykkede og omkostningseffektive. A ndre projekter har bidraget til en forbedret 
viden- og informationsbasis om mental sundhed i EU. 
Netværket "Implementing Mental H ealth Promotion Action (IMPHA)"23 har udviklet en 
internetdatabase, som indeholder en beskrivelse af eksisterende  programmer, et overblik over 
data om forebyggende foranstaltninger og fremme  af mental sundhed samt handlingsplanen 
"Mental health promotion and Mental Disorder Prevention. A Policy for Europe"24. 
6.1. Fremme af mental sundhed og håndteri ng af dårlig mental sundhed gennem 
forebyggende foranstaltninger 
Fremme af mental sundhed og forebyggelse af dårlig mental sundhed tager fat på de 
individuelle, familiemæssige, samfundsmæssige  og sociale determinanter for mental sundhed 
ved at styrke de beskyttende faktorer (f.eks. modstandskraft)  og formindske risikofaktorerne25 
(bilag 7). Skoler og arbejdspladser, hvor mennes ker tilbringer en stor del af deres tid, er 
vigtige mål for foranstaltninger. 
6.1.1. Forbedring af befolkningens mentale sundhed. 
Mental sundhed hos spædbørn, børn og unge 
De første leveår er afgørende for den me ntale sundhed, og fremme af den mentale sundhed 
hos børn og unge er derfor en investering i fremtiden. Undervisning i forældrekompetencer 
kan fremme børns udvikling. En holistisk indfalds vinkel til skolen kan forbedre de sociale 
kompetencer, forøge modstandskraften og formindske risikoen for mobning, angst og 
depressive symptomer. 
 
DA 9   DA Eksempler på vellykkede foranstaltninger i forbindelse med EU-projekter26: 
Spædbørn og børn : behandling af fødselsdepression hos mødre; forbedring af 
forældrekompetencer; hjemmebesø g af sygeplejersker for at hjælpe fremtidige og nybagte 
forældre; skolesygeplejerskers indgriben. 
Teenagere og unge mennesker : befordrende skolemiljø og etiske normer; ressourcepakker 
vedrørende mental sundhed for st uderende, forældre og lærere.  
Fremme af mental sundhed hos  den arbejdende befolkning 
Mens god mental sundhed øger arbejdskap aciteten og –produktiviteten, fører dårlige 
arbejdsvilkår, herunder kollege rs mobning, til dårlig mental  sundhed, sygeorlov og øgede 
omkostninger. Op til 28 % af de ansatte i Europa lider af stress på arbejdet27. Forbedring af 
den individuelle kapacitet og reduktion af stressfaktorer i arbejdsmiljøet forbedrer sundheden og den økonomiske udvikling. 
Eksempler på vellykkede foranstaltninger i forbindelse med EU-projekter
28: 
En deltagende arbejdsplads- og ledelseskultur ba seret på aktiv deltagelse; identificering af 
dårlig mental sundhed hos personalet; arbejd sordninger, der er i overensstemmelse med 
personalets behov (f.eks. fleksible arbejdstider).  
Fremme af den mentale sundhed hos ældre 
En aldrende EU-befolkning med dertilhøre nde mentale sundhedskonsekvenser nødvendiggør 
en effektiv indsats. Alderdom kan være en be lastning på mange måder, der kan forværre den 
mentale sundhed, f.eks. nedsat funktionsevne og  social isolation. Depressioner hos ældre og 
aldersrelaterede neuropsykiatrisk e lidelser, som f.eks. demens, vil øge byrden af de mentale 
sygdomme. Støtte til ældre har vist sig at forb edre den mentale velfærd i den ældre del af 
befolkningen. 
Eksempler på vellykkede foranstaltninger i forbindelse med EU-projekter29: 
Sociale støttenetværk; tilskyndelse til fysisk ak tivitet samt deltagelse i lokalsamfundet og i 
frivillige programmer.  
Fokusering på samfundets sårbare grupper 
Lav social og økonomisk status øger risikoen for dårlig me ntal sundhed. Tab af job og 
arbejdsløshed kan gå ud over selvværdet og føre til depression. Indvandrere og andre 
marginaliserede grupper har større risiko for dårlig mental sundhed. Foranstaltninger, der 
giver arbejdsløse mulighed for at genind træde på arbejdsmarkedet, kan være 
omkostningseffektive. Støtte ti l sårbare grupper kan forbedre den mentale sundhed og styrke 
den sociale samhørighed, og dermed undgås de relaterede sociale og økonomiske byrder. 
Eksempler på vellykkede foranstaltninger i forbindelse med EU-projekter30: 
Rådgivning for risikogrupper; st øtte til at genindtræde på arbejdsmarkedet; jobtilskud til 
personer med dårlig mental sundh ed eller med mentale handicap. 
 
DA 10   DA Muligt initiativ på fællesskabsplan: 
Forslag, der er udviklet i forbindelse med hør ingsprocessen som en opfølgning på denne 
grønbog, kan indgå i Kommissionens forslag om en henstilling fra Rådet om fremme af 
mental sundhed31. 
6.1.2. Bekæmpelse af dårlig mental sundhed ved  hjælp af forebyggende foranstaltninger 
Forebyggelse af depressioner 
Depression er et af de mest alvorlige sundhedsproblemer i EU. 
Kommissionens ekspertrapport "A ctions Against Depression" fr a 2004 analyserer depression 
og dens virkninger for folkesundheden og det sociale og økonomiske system og foreslår 
mulige foranstaltninger32. 
Foranstaltninger på skoler, he runder styrkelse af livsfærdigh eder og forebyggelse af mobning, 
afhjælpning af stress på arbe jdspladserne og fysisk aktivitet hos ældre kan formindske 
depressive symptomer. Forøgelse af offentli ghedens forståelse for depression kan tilskynde 
folk til at søge hjælp og formindske stigmatisering og forskelsbehandling. 
Vellykkede foranstaltninger: 
Kognitiv-adfærdsmæssige foranstaltninger; psykol ogisk støtte til risikogrupper; uddannelse af 
sundhedsprofessionelle i forebyggelse, ge nkendelse og behandling af depression. 
Reducering af misbrugsrelaterede lidelser 
Alkohol, narkotika og andre psykoaktive stoffer er  ofte en risikofaktor for, eller en 
konsekvens af, mentale sundhedsproblemer. Nar kotika og alkohol er prioriterede områder for 
sundhedspolitikken på fællesskabsplan: 
- Narkotika 
I 2004 vedtog Rådet EU's narkotikastrategi 2005-201233. I 2005 vedtog Rådet en 
narkotikahandlingsplan for årene 2005-200834. Kommissionen agter ved udgangen af 2006 at 
offentliggøre en rapport om medlemsstaterne s gennemførelse af Rådets henstilling35.  
- Alkohol 
I 2001 vedtog Rådet en henstilling om unge  menneskers alkoholforbrug. Kommissionen 
vurderer i øjeblikket gennemførelsen af he nstillingen og forbereder en samlet 
fællesskabsstrategi for reduktion af alkoholrelaterede skader.  
Forebyggelse af selvmord 
Strategier for forebyggelse af selvmord  er under udvikling i medlemsstaterne. 
Foranstaltninger til forebygge lse af selvmord: en begr ænsning af adgangen til 
selvmordsmetoder, uddannelse af  sundhedspersonale og samarbejde mellem den sekundære 
sundhedspleje og den opfølgende sundhe dspleje efter selvmordsforsøg.  
 
DA 11   DA Vellykket foranstaltning: 
"European Alliance against Depr ession" (EAAD) har til formål  at reducere depression og 
suicidal adfærd ved at oprette regionale informationsnetværk mellem sundhedssektoren, 
patienter og pårørende, ressourcepersoner i lokalsamfundet og den brede offentlighed. Et 
pilotprojekt viste et fald på 25 % i antallet af selvmord og selvmordsforsøg, navnlig blandt 
unge mennesker36. 
Muligt initiativ på fællesskabsplan: 
Forslag, der er udviklet i forbindelse med hør ingsprocessen som en opfølgning på denne 
grønbog, kan indgå i Kommissionens forslag om en henstilling fra Rådet om bekæmpelse 
af depression og suicidal adfærd . 
6.2. Fremme af social integration af ment alt syge eller handicappede og beskyttelse 
af deres grundlæggende rettigheder og værdighed 
Mennesker med dårlig mental sundhed eller me d mentale handicap ople ver andres frygt og 
fordomme over for dem, hvilket ofte er basere t på fejlagtige opfattels er af mental sygdom. 
Stigmatisering forværrer den personlige lidel se og den sociale udelu kkelse og kan hindre 
adgangen til bolig og arbejde. Den kan endda afhol de folk fra at søge hjælp af frygt for at 
blive stemplet. Forskelsbehandling på grund af  handicap skal i hen hold til EF-traktatens 
artikel 13 forhindres. Der er ligeledes brug for et holdningsskift hos offentligheden, offentlige myndigheder og regeringer: En forbedring af op lysningsniveauet om dårlig mental sundhed 
og behandlingsmuligheder og fremme af ment alt syges og handicappedes integrering i 
arbejdslivet kan skabe større accept og forståelse i samfundet. 
Et paradigmeskift 
Afinstitutionaliseringen af mentale sundhedstjenester og etab leringen af tjenester inden for 
den primære pleje, sundhedscentre og alminde lige hospitaler, i ov erensstemmelse med 
patientens og familiens behov, kan fremme den sociale integration. Store hospitaler eller 
anstalter for psykisk syge ka n let bidrage til stigmatiseri ng. Som led i reformer af de 
psykiatriske tjenester er mange lande ved at gå væk fra at yde mentale sundhedstjenester 
gennem store psykiatriske institutioner (i  nogle nye medlemsstater tegner sådanne 
institutioner sig stadig for en stor del af infrastrukturen på området for mentale 
sundhedstjenesteydelser) og i stedet tilbyde l okalsamfundsbaserede tjenester. Sideløbende 
instrueres patienter og deres familier samt personale i aktiv deltagelse og empowerment-
strategier
37. 
En undersøgelse, der er gennemført fo r Kommissionen, "Included in Society"38, bekræftede, 
at lokalsamfundsbaserede alternativer genere lt giver handicappede muligheder for bedre 
livskvalitet. En ny undersøge lse skal analysere og redegør e for, hvordan de nuværende 
finansielle ressourcer bedst ka n anvendes til at opfylde handi cappedes behov, samt fremlægge 
dokumentation for omkostningern e ved afinstitutionalisering39. 
 
DA 12   DA Andre internationale organisationers relevante aktiviteter : 
Inden for  WHO's netværk "Health Promoting Hospitals" har Task Force on Health 
Promoting Psychiatric Services40 identificeret en række mode ller for god praksis for fremme 
af den mentale sundhed inden for psykiatrien.  
Europarådet vil i 2006 påbegynde arbejdet med udviklingen af et "europæisk 
referenceværktøj for etik og menneskeretti gheder i forbindelse med mental sundhed". 
Nogle patienter lader si g frivilligt behandle på en psykiatrisk afdeling. Tvangsanbringelse af 
patienter på psykiatriske instit utioner og ufrivillig behandling berører patienters rettigheder i 
alvorlig grad. Disse løsninger bør kun vælges som sidste udvej, hvor mindre restriktive 
alternativer har slået fejl. 
Projektet "Compulsory Admission and Involunta ry Treatment of Mentally Ill Patients – 
Legislation and Practice in EU-Member States"41 viste, at lovgivninge n i EU-landene var 
meget forskellig. Kulturelle traditioner og holdninger og strukturen og kvaliteten af 
sundhedsvæsenet på det psykiatrisk e område er også afgørende fo r gældende praksis. Antallet 
af tvangsindlæggelser varierer me get fra medlemsstat til medlemsstat. 
Problemer i relation til mental sundhed og pers oners værdighed kan også forekomme i andre 
beboelsesmiljøer, som f.eks. plejehjem for ældre, børnehjem eller fængsler. 
Muligt initiativ på fællesskabsplan: 
- Anbefalinger udarbejdet i forbindelse med høringsprocessen kan identificere bedste praksis 
for fremme af social integration og besk yttelse af mentalt syge og handicappedes 
rettigheder .  
- EU's agentur for grundlæggende rettigheder , som vil være operationelt fra den 1. januar 
200742, vil kunne beskæftige sig med mennesker  med dårlig mental sundhed eller med 
mentale handicap og med situatione n i psykiatriske institutioner. 
6.3. Forbedring af information og viden om mental sundhed i EU 
Mental sundhed er dårligt dække t af de eksisterende sundheds overvågningssystemer. Der skal 
gøres en stor indsats for at harmonisere eksist erende nationale og internationale indikatorer 
for mental sundhed og mentale handicap i befol kningerne, således at der kan udarbejdes et 
sammenligneligt sæt af data for hele EU. Der er behov for flere data om de sociale, demografiske og økonomiske determinanter for mental sundhed, og for data om fremmende og forebyggende infrastrukturer, fo ranstaltninger og ressourcer. 
Det bør kortlægges, hvordan disponible fællessk absinstrumenter, som f.eks. det syvende 
rammeprogram for forskning
43, kan udnyttes til at udvikle fo rskningskapacitet og støtte 
forskning vedrørende mental sundhed i EU. Bedr e viden om relevansen af mental sundhed og 
konsekvenserne af dårlig mental sundhed fo r sundhed, livskvalitet, økonomisk og social 
velfærd, social integration og grundlæggende re ttigheder og for sundhedstjenesterne på det 
mentale område (f.eks. lighed og adgang) vil gi ve mulighed for forbedring af den nuværende 
praksis. 
 
DA 13   DA Muligt initiativ på fællesskabsplan: 
Der kan etableres et bindeled mellem po litik og forskning  bestående af Fællesskabet, de 
nationale myndigheder, højere læreanstalter og be rørte parter. Formålet kunne være at rådgive 
om relevante sundhedsindikatorer på det mental e område for EU, overvågning af den mentale 
sundhed og prioriteringer for fo rskningsaktivitete r på EU-plan. 
7. E N HØRINGSPROCES VEDRØRENDE UDARBEJDELSE AF EN EU- STRATEGI FOR 
MENTAL SUNDHED  
Den mentale sundheds tværgående betydning gør de t relevant at udarbejde en EU-strategi for 
mental sundhed baseret på en bred  og omfattende høringsproces.  
Der er planer om følgende foranstaltninger: 
7.1. En dialog med medlemsst aterne om mental sundhed 
Dette forum vil give medlemsstaterne muli ghed for udveksling og samarbejde. Et af 
formålene er at indkredse prioriteringer og el ementer til en handlingsplan om mental sundhed, 
der skal munde ud i et sæt af nøgleak tioner inden for s undhedsrelaterede og 
ikke-sundhedsrelaterede politi kker samt mål, benchmarks, frister for aktionerne og en 
mekanisme for overvågning af gennemførelsen af  planen. WHO's "Menta l Health Action Plan 
for Europe" kan bruges som m odel sammen med handlingsplanen  "Mental Health Promotion 
and Mental Disorder Prevention: A Policy fo r Europe", der er udarbejdet under EU's 
folkesundhedsprogram44. I dialogen skal også indgå overvej elser om nødvendigheden af de to 
foreslåede henstillinger fra Råde t om a) fremme af mental sundhed og b) bekæmpelse af 
depression og suicidal adfærd. 
7.2. Lancering af en EU-platform for mental sundhed 
EU-platformen for mental sundhed skal fremme det tværsektorielle sa marbejde og konsensus 
på området for mental sundhed gennem inddragelse  af mange forskellige aktører, som f.eks. 
politiske beslutningstagere, eksperter og berø rte parter i og uden for sundhedssektoren og 
repræsentanter for civilsamfundet. Platformen skal analysere vigtige aspekter vedrørende 
mental sundhed, identificere dokumentations baseret praksis, ud arbejde forslag til 
foranstaltninger, også på fællesskabsplan, og indkr edse bedste praksis for fremme af social 
integration af mennesker med dårlig ment al sundhed og med mentale handicap og for 
beskyttelse af deres grundlæggende rettigheder og værdighed, hvilket alt sammen kan indgå i 
dialogen med medlemsstaterne. 
7.3. Etablering af et bindele d mellem politik og forsknin g inden for mental sundhed 
Den til dette formål nedsatte tredje gruppe skal  inddrage relevante interesserede parter med 
henblik på en dialog om udvikling af et indika torsystem, der skal omfatte information om 
mental sundhed og determinanter herfor, vurderi ng af virkninger og d okumentationsbaseret 
praksis. Den skal undersøge de mest effektive metoder til kortlægning af 
forskningsprioriteringer og sikr ing af et bedre samspil me llem datasystemer, viden om 
forskning og udformning af politikker. Anbefalingerne kan indgå i handlingsplanen. 
 
DA 14   DA 8. D E NÆSTE SKRIDT  
Der er bred enighed om, at de r er behov for, at den mentale sundheds menneskelige, sociale 
og økonomiske dimension i højere grad anerkende s af politiske beslutningstagere, og at 
offentligheden bliver mere opmærksom på om rådet. Der tages vigtige initiativer af 
medlemsstaterne, EU og WHO. 
Kommissionen opfordrer alle interesserede borgere, parter, organisationer og EU's 
institutioner til at indsende  deres kommentarer til denne grønbog og dermed bidrage til 
udarbejdelsen af en EU-strategi og en handlingsplan for mental sundhed. 
Kommissionen er navnlig interesseret i kommentarer til følgende spørgsmål: 
(1) Hvor relevant er befolkningens me ntale sundhed for EU's strategiske 
politikmålsætninger som beskrevet i afsnit 1? 
(2) Vil udarbejdelsen af en samlet EU-strat egi for mental sundhed øge værdien af de 
igangværende og planlagte foranstaltninger, og er de prioriteringer, der er foreslået i 
afsnit 5, egnede? 
(3) Kan de initiativer, der er foreslået i afsnit 6 og 7, støtte  koordineringen mellem 
medlemsstaterne, fremme integreringen af  mental sundhed i sundhedsrelaterede og 
ikke-sundhedsrelaterede politi kker, understøtte de berørte parters aktioner og forbedre 
forbindelsen mellem forskning og politik vedrørende mental sundhed? 
Bidrag i forbindelse med denne høringsproces  skal sendes pr. e-mail til Kommissionen inden 
den 31. maj 2006  til adressen mental-health@cec.eu.int eller pr. brev til følgende adresse: 
Europa-Kommissionen Generaldirektoratet for S undhed og Forbrugerbeskyttelse 
Kontor C/2 "Sundhedsoplysninger" L-2920 Luxembourg Denne grønbog og de modtagne bidrag vil bliv e offentliggjort på Kommissionens netsted
45, 
medmindre bidragyderne udtrykkeligt har frabedt sig en sådan offentliggørelse. I slutningen 
af 2006 agter Kommissionen at fremlægge sin an alyse af de modtagne svar sammen med 
eventuelle forslag og/eller initiativer til en strategi for mental sundhed i EU. 
 
DA 15   DA BILAG 1  
The functional model of mental health  
antecedent
soutcomes
present social contextprecipitating
factors
ME NTAL  HE AL TH
Individual resources
PRESEN T  SO CIAL 
CONTEX T
e.g. social support•PRECIPITATIN G
e.g. life events •PREDISPOSIN G 
FACTORS
- genetic factors
- fa ctors  rela ted to 
pregnancy and birth
-e a r l y  c h i l d h o o d
experiences
- family environment- social circumstances
- physical environment
-e d u c a t i o n-e m p l o y m e n t-w o r k  c o n d i t i o n s-h o u s i n gOUTCOME S
-l e v e l  o f  w e l l b e i n g
- physical health
-s y m p t o m s
- knowledge & 
skills
-q u a l i t y  o f  
relationships
- sexual sat isfact ion
- use of ser vices- productivity-p u b l i c  s a f e t ysociety & culture
society & cultureantecedent
soutcomes
present social contextprecipitating
factors
ME NTAL  HE AL TH
Individual resources
PRESEN T  SO CIAL 
CONTEX T
e.g. social support•PRECIPITATIN G
e.g. life events •PREDISPOSIN G 
FACTORS
- genetic factors
- fa ctors  rela ted to 
pregnancy and birth
-e a r l y  c h i l d h o o d
experiences
- family environment- social circumstances
- physical environment
-e d u c a t i o n-e m p l o y m e n t-w o r k  c o n d i t i o n s-h o u s i n gOUTCOME S
-l e v e l  o f  w e l l b e i n g
- physical health
-s y m p t o m s
- knowledge & 
skills
-q u a l i t y  o f  
relationships
- sexual sat isfact ion
- use of ser vices- productivity-p u b l i c  s a f e t ysociety & culture
society & culture
 
Source:  
Lahtinen, E., Lehtinen, V., Riikonen, E., Ahonen, J. (eds.): Framework for promoting mental 
health in Europe, Hamina 1999 
 
DA 16   DA BILAG 2  
Estimated number of subjects in the genera l EU population (age 18–65) affected by 
mental disorders within past 12 months46 
Diagnosis (DSM-IV) 12-m onth estimate (%) 12-m onth estimate (million) 
Alcohol dependence 2.4 7.2 
Illicit substance dependence 0.7 2.0 
Psychotic disorders 1.2 3.7 
Major depression 6.1 18.4 
Bipolar disorder 0.8 2.4 
Panic disorder 1.8 5.3 
Agoraphobia 1.3 4.0 
Social phobia 2.2 6.7 
Generalised Anxiety Disorder 
(GAD) 2.0 5.9 
Specific phobias 6.1 18.5 
Obsessive-compulsive Disorder 
(OCD) 0.9 2.7 
Somatoform disorders 6.3 18.9 
Eating disorders 0.4 1.2 
Any mental disorder 27.4 82.7 
Source: 
Hans-Ulrich Wittchen, Frank Jacobi (2005). Size and burden of mental di sorders in Europe: a 
critical review and appraisal of 27 studies . European Neurospsychopharmacology, Volume 
15, Number 4, pp. 357-376. 12-months values r ounded by Commission. Percentage values 
based on Commission’s own calculations. 
 
DA 17   DA BILAG 3  
Standardised death rate for suicide p er 100.000 people across EU Member States in 
200247 
44
27.32625.424.5
19.919.518.41716.8
14.713.71312.712.211.711.510.510.19.1
7.1 6.8 6.86
3.6
05101520253035404550

 
DA 18   DA BILAG 4  
Long term economic costs of mental health  problems. Costs converted to Euros and 
2002 prices used  
Financial costs of social exclusion: long term 
follow up of children without and with conduct 
problems or disorders
020000400006000080000100000120000140000
No
problemsConduct
ProblemsConduct
DisorderEurosCrime
Lost employment
Relationships
Foster and residential
care
Health
Education
 
Source: 
Scott, S.; Knapp, M.; Henderson, J.; Maughan, B.: Fi nancial cost of social exclusion. Follow-
up study of anti-social children into adu lthood, British Medical Journal (BMJ), 323, 191-196. 
Costs converted into Euro-values by David Mc Daid, Mental Health Economics European 
Network.  
 
DA 19   DA BILAG 5  
Summary of selected EC events relatin g to mental health between 1999 and 2005  
Year Title of the event Level Council 
resolutions/conclusions 
04/1999 Balancing Mental Health 
Promotion and Mental Health Care Joint EU/WHO 
Meeting  
10/1999 European Conference on 
Promotion of Mental Health and 
Social Inclusion EU Presidency Council resolution on the 
promotion of mental 
health 
03/2000 Health Determinants in the EU EU Presidency Council resolution on 
action on health determinants 
06/2000 Violence and Promotion of 
Mental Health of Children and Young People EU Presidency  
09/2000 Prevention of Youth Suicide EU Presidency  
01/2001 Young People and Alcohol WHO Ministerial 
conference/EU Presidency Council conclusions on a 
Community strategy to reduce alcohol-related harm 
09/2001 Future Mental Health Challenges 
in Europe: Impact of Other Policies on Mental Health Joint EU/WHO 
Meeting  
10/2001 Coping with Stress and 
Depression-Related Problems in Europe Joint EU 
Presidency and WHO Council conclusions on 
combating stress and depression-related problems 
12/2002 Future Mental Health Challenges 
in Europe: Strengthening Co-operation between EU and WHO Joint EU/WHO 
seminar  
03/2003 Mental Illness and Stigma in 
Europe: Facing up to the Challenges of Social Inclusion and Equity Joint EU 
Presidency, WHO and Council of Europe Council conclusions on 
combating stigma and discrimination in relation to mental health 
 
DA 20   DA 10/2003 Mental Health in Europe: New 
Challenges, New Opportunities EC-funded 
conference/co-sponsored by WHO  
09/2004 The Mental Health of Children 
and Adolescents Jointly organised 
by Commission/WHO/Luxembourg  
01/2005 WHO Europe Ministerial 
Conference on Mental Health Commission as a 
coorganiser  
 
 
DA 21   DA BILAG 6  
Mental Health Expenditure in European Econom ic Area countries (% of total health 
expenditure)  
0246810121416
LuxembourgUK
Sweden
GermanyMalta
Netherlands
HungaryDenmark
Lithuania
Cyprus
Ireland
IcelandBelgium
Spain
Latvia
FrancePortugal
CzechSlovakia
 
Source: 
Mental Health Economics European Network (2004) 
 
DA 22   DA BILAG 7  
Social, environmental and economic determinants of mental health  
Risk factors Protective factors 
Access to drugs and alcohol  Empowerment  
Displacement  Ethnic minorities integration  
Isolation and alienation  Positive interpersonal interactions  
Lack of education, transport, housing  Social participation  
Neighbourhood disorganisation  Social responsibility and tolerance  
Peer rejection  Social services  
Poor social circumstances  Social support and community networks  
Poor nutrition   
Poverty   
Racial injustice and discrimination  
Social disadvantage  
Urbanisation  
Violence and delinquency  
War  
Work stress  
Unemployment  
Source: 
WHO: Prevention of Mental Disorders. Effec tive Interventions and Policy Options, Summary 
Report, Geneva 2004, p.21 
 
DA 23   DA REFERENCER  
                                                 
1 Communication “Strategic Objectives 2005-2009. Europe 2010: A Partnership for European Renewal. 
Prosperity, Solidarity and Security”, COM(2005)12 of 26.01.2005 
2 WHO, Strengthening mental health promotion, Geneva 2001 (Fact sheet no. 220) 
3 Wittchen HU, Jacobi F: Size and burden of mental di sorders in Europe: a critical review and appraisal of 
27 studies.  European Neurospsychopharmacology, Volume 15 (2005), Number 4, pp. 357-376. 
Percentage values based on Commission’s own calculations. 
4 WHO, World Health Report 2001, p. 11. http://www.who.int/whr/2001 
5 Deaths caused by traffic accidents: 50700, homic ide: 5350, HIV/AIDS: 5000,  WHO figures for 2002. 
Own calculations based on Eurostat statistics and WHO Health For All Mortality Database. 
6 Estimation by ILO. http://agency.osha.eu.in t/publications/newsletter/8/en/index_23.htm 
7 As confirmed by Mental Health Economics European Network, project co-funded from Community 
Health Promotion Programme (1997-2002), implemented by Mental Health Europe-Santé Mentale Europe, (2001-2003), http://www.mentalhealth-econ.org  
8 Scott S, Knapp M, Henderson j, Maughan B: Financial costs of social exclusion: follow-up study of 
antisocial children into adulthood, British Medical Journal, 323 (2001), 191-196. 
9 The conference established a Mental Health Declara tion for Europe and a Mental Health Action Plan for 
Europe, both for the WHO European Region. http://www.euro.who.int/mentalhealth2005  
10 Only 26% of adult Europeans with a mental disorder have a contact with formal health services (Alonso, 
J., Angermeyer, M., Bernert, S.et al. (2004). Use of Mental Health Services in Europe: Results from the 
European Study on Epidemiology of Mental Disorders (ESEMeD) Project. Acta Psychiatr Scand; 109 
(suppl 420): 47-54. 
11 Article 152 of the EC Treaty, http://europa.e u.int/eur-lex/en/treaties/selected/livre235.html 
12 An overview is given in the publication: “Action for Mental Health. Activities co-funded from European 
Community Public health Programmes 1997-2004”,  http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/life_style/mental_health_en.htm . A list of all 
completed and ongoing such projects can be found under: 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/project_en.htm 
13 Decision No 1786/2002/EC of the European Parliament and of the Council of 23 September 2002 
adopting a programme of Community action in the field of public health (2003-2008). Official Journal L 
271, 09.10.2002 
14 Council Directive 2000/78/EC of 27 November 2000 establishing a general framework for equal 
treatment in employment and occupation, Official Journal L303 of 2.12.2000, 16-22. 
15 Fifth Framework Programme for research, technolo gical development and demonstration activities (1998 
to 2002), Decision No 182/1999/EC of the European Parliament and of the Council of 22.12.1998, 
Official Journal L26/1 of 01.02.1999,.Sixth Framework Programme for research, technological development and demonstration activities covering the period 2002-2006, Decision N° 1513/2002/EC of 
the European Parliament and of the Council of 27.06.2002, Official Journal L232/1 of 29.08.2002; 
Official Journal L294/1 of 29.10.02. 
16 Mental health disability : a european assessment in the year 2000, MHEDEA-2000, RTD Project QLG5-
1999-01042, http://dbs.cordis.lu/fep-cgi/srchidadb?ACTION=D&SESSION=41092005-9-
8&DOC=18&TBL=EN_PROJ&RCN=EP_DUR:36&CALLER=PROJ_LIFE  
17 A list of health-related projects under the Info rmation Society Technologies Programme (IST) under 
Reseach Framework Programmes can be  found under  
http://www.cordis.lu/ist/ka1/hea lth/projectbooklet/others.htm . Mental health-related projects include 
MULTIPLE, ALDICT, ACTION, TASK, AS TRID, MEDIATE and VEPSY UPDATED. 
18 http://europa.eu.int/comm/justice_home/fu nding/daphne/funding_daphne_en.htm 
19 Eurostat. Figures for 2002 (Greece: latest available figure), as in annex 2. 
20 Project co-funded from the Community Health Monitoring Programme (1998-2002), implemented by the 
Mutelle Générale de l’Education Nationale, Pari s (2001-2004). The project covered the former 15 
Member States of the EU, Norway and Iceland,  
.http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2001/monitoring/fp_monitoring_2001_frep_06_en.pdf . A 
corresponding project to collect data and informa tion for the new Member States is currently being 
implemented as part of the “project “Mental hea lth Information and Determinants for the European 
Level”, cofunded from the Community Public Health Programme (2003-2008), implemented by 
STAKES, Finland, http://www.stakes.fi/mentalhealth/mindful.html . 
 
DA 24   DA                                                                                                                                                          
21 Established through the project co-funded from the Community Public Health Programme (2003-2008): 
Generalitat de Catalunya, European Platform for Mental Health Promotion and Mental Disorder 
Prevention: indicators, interventions and strategies. Http://www.impha.net 
22 Council resolution of 18 November 1999 on the promotion of mental health. Official Journal C 086, 
24/03/2000 P. 0001 - 0002, Council Recommendation of 5 June 2001 on the drinking of alcohol by young 
people. Official Journal L161, 16/06/2001, P. 0038- 0041. 
 Council conclusions of 5 June 2001 on a Community strategy to reduce alcohol-related harm. Official 
Journal C 175, 20/06/2001 P. 0001- 0002 
 Council conclusions of 15 November 2001 on combating stress and depression-related problems. Official 
Journal C 006 , 09/01/2002 P. 0001 - 0002 
 Council Conclusions on combating stigma and discrimination in relation to mental illness of 2 June 2003. 
Official Journal C 141, 17/06/2003 P.0001-0002 
 Council conclusions on a Community Mental Health Action of 3 June 2005. 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/life_style/mental/docs/ev_20050602_en.pdf  
23 Project co-funded under Community Health Promotion Programme (1997-2002): Academic Centre of 
Social Sciences, University of Nijmegen: Integrating mental health promotion interventions  
into countries's policies, practice and the h ealth care system (2002-2005), www.imhpa.net 
24 The documents can be  downloaded under  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2002/promotion/fp_promotion_2002_frep_16_en.pdf  and 
http://www.imhpa.net 
25 For further reading: WHO: Promoting Mental Hea lth. Concepts, Emerging Ev idence, Practice. Summary 
Report, Geneva 2004; WHO: Prevention of Mental Di sorders. Effective Interventions and Policy Options, 
Summary Report, Geneva 2004. http://www.who.int/mental/evidence/en 
26 Projects co-funded from the Community Health Promotion Programme: Mental Health Europe-Santé 
Mentale Europe, Mental Health Promotion of Adolescents and Young People (2000-2001), 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2000/promotion/promotion_project_2000_full_en.htm#14; 
Mental Health Europe-Santé Mentale Europe, Mental Health Promotion of Children up to 6 years of Age (1997-1999), 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/1998/promotion/promotion_project_1998_full_en.htm#17 . 
27 Merllie, D. & Paoli, P. (2001) Ten years of workin g conditions in the European Union. Dublin: European 
Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions. 
28 Projects co-funded from the Community Health Promotion Programme: Belgische Interuniversitair 
Centrum, Coping with Stress and Depression-related Problems in Europe (2001-2003),  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2001/promotion/promotion_project_2001_full_en.htm#7 ; 
Mental Health Promotion and Prevention Strategies for Coping with Anxiety, Depression and Stress related disorders in Europe (2001-2003), 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2001/promotion/promotion_project_2001_full_en.htm#2 
29 as in footnote 21 
30 Project co-funded from the Community Health Promotion Programme: Universidad de Deusto, Faculty of 
Sociology, Unemployment and Mental Health,  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/1999/promotion/promotion_project_1999_full_en.htm#6 
31 Council Resolution of 18.11.1999 (cf. footnote 22) on the promotion of mental health invited the 
Commission to consider, after consultation of the memb er states, the need to draw up a proposal for a 
Council recommendation on the promotion for mental health.  
32 Expert Report “Actions against depression. Improving mental and well-being by combating the adverse 
health, social and economic consequences of depression”, Commission 2004.  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_determin ants/life_style/mental/depression_en.htm 
33 http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/lif e_style/drug/documents/drug_strategy0512_en.pdf 
34 Official Journal C 168 of 27/06/2005, p. 1-18. 
35 http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2003/l_165/l_16520030703en00310033.pdf 
36 Project co-funded under the Community Public Health Programme 2003-2008, implemented by Ludwig 
Maximilians-University Munich (2004-2005), http://www.eaad.net 
37 Berger, H (1999). Health Promotion - A Change in the Paradigms of Psychiatry. In: Berger, H., K. Krajic, 
R. Paul (Hrsg.): Health Promoting Hospitals in Practice: Developing Projects and Networks. Conrad, 
Gamburg. 
38 Project under the European Social Fund: Inclusion Europe, Included in Society (2003-2004), 
http://europa.eu.int/comm/employment_social/index/socinc_en.pdf 
 
DA 25   DA                                                                                                                                                          
39 “Comparative cost analysis: Community based services  as an alternative to institutions", tender no. 
VT/2005/021, Official Journal on 22 June 2005 N° 2005/S 119-117014. 
40 http://www.hpps.net 
41 Project co-funded from the Community Health Monitoring Programme (1997-2002), implemented by 
Central Institute of Mental Health, Mannheim (2000-2002).  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2000/promotion/promotion_project_2000_full_en.htm#8 
42 COM(2005)280 of 30 June 2005. 
43 Proposal for a Decision of the European Parliament and of the Council concerning the Seventh 
Framework Programme of the European Community for research, technological development and 
demonstration activities (2007 to 2013) CO M(2005) 119 final of 6th April 2005. 
44 Developed under The project “Implementing Mental Health into Policy Actions (IMHPA)” 
www.imhpa.net 
45 http://europa.eu.int/comm/health/p h_determinants/life_style/menta l/green_paper/cons ultation_en.htm  
46 Total population EU countries (plus Iceland, Norway, Switzerland; age 18-65): 301,7 million. 
47 Source: Eurostat, For Greece latest year available. Please note that th e official statistics very likely 
underestimate death from suicide. Recording a death as suicide depends on many factors, including 
cultural and religious ones.