RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

Evaluering af det europæiske kulturarvsmærke

Det europæiske kulturarvsmærke er et EU-tiltag, der har til formål at styrke europæiske borgeres, navnlig de unges, tilhørsforhold til Unionen på grundlag af fælles værdier og elementer af europæisk historie og kulturarv samt værdsættelse af national og regional mangfoldighed. Tiltaget har fokus på fælles europæisk historie og europæiske værdier og bidrager til at styrke den interkulturelle dialog. Det lægger mindre vægt på bevaring af kulturarvssteder. Alle medlemsstater med undtagelse af Irland og Sverige deltager i tiltaget.

Indtil i dag har Kommissionen tildelt det europæiske kulturarvsmærke til 48 steder for deres symbolske værdi, den rolle, de har spillet for europæisk historie, og de aktiviteter, de tilbyder, med henblik på at bringe Den Europæiske Union og dens borgere tættere på hinanden. I forbindelse med tiltaget forstås ved "steder" monumenter, naturlandskaber, undersøiske, arkæologiske og industrielle steder, byområder, kulturlandskaber, mindesteder, kulturgenstande og immateriel kulturarv, der er knyttet til et sted, herunder moderne kulturarv. Der er ikke knyttet en pengepræmie til det europæiske kulturarvsmærke.

Kommissionen gennemfører det europæiske kulturarvsmærke med støtte fra en europæisk jury bestående af uafhængige eksperter, der står for udvælgelsen og overvågningen på EU-niveau.

Evalueringsrapporten vedrørende det europæiske kulturarvsmærke forelægges i overensstemmelse med artikel 18 i afgørelse nr. 1194/2011/EU og ledsages af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene indeholdende al dokumentation. Den er baseret på 102 svar fra alle interesserede parter i forbindelse med en åben offentlig høring. Evalueringen vurderer de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af tiltaget i de første seks år, det har eksisteret, dvs. 2011-2017, med henblik på at videreudvikle tiltaget, så det kan nå sit fulde potentiale og få et kvalitativt løft. Evalueringen omfatter fem kriterier: relevans, sammenhæng, effektivitet, nyttevirkning og europæisk merværdi jf. Kommissionens retningslinjer for bedre regulering.

Samlet set tyder evalueringen på, at tiltaget vedrørende det europæiske kulturarvsmærke fortsat er relevant for EU's nuværende behov og i overensstemmelse med den nye europæiske kulturdagsorden og den stigende interesse for kultur og kulturarv blandt EU-borgerne, som den høje deltagelse i det europæiske år for kulturarv 2018 også var et udtryk for. Resultaterne af evalueringen, som er beskrevet i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene, viser, at tiltaget fortsat bør udvikles, men at dets geografiske anvendelsesområde ikke bør udvides ud over EU's grænser, før det er blevet mere rodfæstet inden for EU.

1. Relevans

Evalueringen viser, at det europæiske kulturarvsmærke er relevant for den stigende interesse for kultur og kulturarv blandt EU-borgerne. Det er yderst relevant for behovet for europæisk samarbejde inden for kultur og kulturarv at lette udvekslingen af erfaringer og bedste praksis i hele Unionen. Det er den mest lovende måde at udvikle den faglige forståelse og praksis og styrke peer-to-peer-forbindelserne i Europa på. I de første år af gennemførelsen er tiltagets potentiale imidlertid endnu ikke blevet opfyldt, og ikke alle medlemsstaterne deltager i tiltaget.

·Kommissionen vil fortsætte med at videreudvikle tiltaget og øge indsatsen for at inddrage alle medlemsstaterne i tiltaget.

2. Sammenhæng

Evalueringen viste, at det europæiske kulturarvsmærke er et særegent initiativ i EU. Det europæiske kulturarvsmærke lægger mindre vægt på bevaring af stederne og fokuserer i stedet på at øge europæiske borgeres bevidsthed om europæisk historie og kultur. Evalueringen viste også, at hvad målene angår, udviser det europæiske kulturarvsmærke flere ligheder med andre EU-initiativer og -programmer på det kulturelle område end med UNESCO's programmer. Der blev dog konstateret en vis risiko for overlapning mellem det europæiske kulturarvsmærke og Europarådets kulturruter.

Som følge af den tværgående karakter af kulturarv rummer det europæiske kulturarvsmærke et vist potentiale for synergier med sociale, økonomiske og internationale politikområder. Disse områder kunne udvikles som et resultat af et mere aktivt politiksamarbejde inden for rammerne af den nye europæiske kulturdagsorden og det europæiske handlingsprogram for kulturarv. Der kunne også opnås visse synergier mellem det europæiske kulturarvsmærke og EU-programmer på uddannelsesområdet som f.eks. Erasmus+-programmet.

·Kommissionen vil bevare fokus på den europæiske betydning af de europæiske kulturarvssteder i forhold til Europas historie og kultur og/eller opbygningen af Unionen som et særegent træk ved tiltaget og grundlaget for dets udvikling og realiseringen af dets mål. ·Kommissionen vil søge at udnytte identificerede sammenhænge og synergier mellem det europæiske kulturarvsmærke og andre EU-tiltag inden for kultur, uddannelse og medborgerskab (f.eks. programmet "Europa for Borgerne", Erasmus+-programmet, DiscoverEU, Europæiske Kulturhovedstæder osv.).

3. Effektivitet og ledelse

Det europæiske kulturarvsmærke kan tildeles et bredt udvalg af steder, materielle såvel som immaterielle steder, individuelle steder såvel som en række steder med fælles tema og nationale såvel som tværnationale steder. Evalueringen anser dette for at være en fordel i forhold til at tiltrække en række mulige steder og forene dem under mærket og et særegent træk, der adskiller dette tiltag fra andre initiativer på kulturarvsområdet. Indførelsen af fælles udvælgelseskriterier var en af de vigtigste ændringer, der blev indført i 2011, da det europæiske kulturarvsmærke blev ændret fra et mellemstatsligt initiativ til et EU-tiltag. De fælles udvælgelseskriterier sikrer, at stederne er relevante i forhold til målene for det europæiske kulturarvsmærke, da de udpegede steder klart definerer deres europæiske betydning og forpligter sig til at gennemføre aktiviteter for at nå målene. Desuden har de fælles udvælgelseskriterier bidraget til at forme tiltagets identitet.

Evalueringen fremhævede, at sammenlignet med andre programmer og initiativer på kulturarvsområdet er kriteriet om europæisk betydning en særegen egenskab ved tiltaget og reelt det afgørende kriterium for tildeling af det europæiske kulturarvsmærke. Evalueringen viste imidlertid, at udviklingen af en europæisk fortælling er vanskelig for en stor del af kandidatstederne.