20. 2. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 47/1 
II 
(Forberedende retsakter) 
KOMMISSIONEN 
Udkast til Rådets afgørelse om vedtagelse af arbejdsprogrammet for 1984 for det 
europæiske strategiske forsknings- og udviklingsprogram vedrørende 
informationsteknologi: ESPRIT (') 
(KOM(84) 56 endelig udg. 
(Forelagt Rådet af Kommissionen den 17. februar 1984 
(84/C 47/01) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — 
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske økonomiske Fælles­
skab, 
under henvisning til Rådets afgørelse ..../... ./EØF af om fastlæggelse af et 
fællesskabsprogram af forsknings- og udviklingsprojekter inden for informationstek­
nologi: ESPRIT, særlig artikel 3, stk. 2, 
under henvisning til det af Kommissionen fremlagte forslag til arbejdsprogram, og 
ud 
fra følgende betragtninger: 
De berørte industrielle og akademiske kredse har som led i de høringer, der har været 
tilrettelagt af Kommissionens tjenestegrene, udtalt sig om indholdet af de projekter, 
der skal igangsættes i 1984, og om prioriteringen heraf; 
de identificerede projekter falder klart inden for de områder, som er anført i det tekni­
ske bilag til afgørelsen om fastlæggelse af ESPRIT-programmet — 
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
Arbejdsprogrammet for ESPRIT, således som det fremgår af bilaget, vedtages for 
1984. 
Artikel 2 
Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fælles­
skabers Tidende. 
(') European Strategic Programme for Research and Development in Information Technologies 
= Europæisk strategisk program for forskning og udvikling vedrørende informationstekno­
logi. 
Nr. C 47/2 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 2. 84 
BILAG 
UDKAST TIL ESPRIT-ARBEJDSPROGRAM FOR 1984 
Side 
Indledning og sammenfattende ressource oversigt 4 
1. AVANCERET MIKROELEKTRONIK 7 
1.1. MOS-teknologi under 1 \i 8 
1.2. Bipolær teknologi under 1 (j. 9 
1.3. CAD 10 
1.3.1. CAD-styring 11 
1.3.2. Konstruktion og lay-out på højt niveau 11 
1.3.3. Forskning — avanceret/nyskabende CAD 11 
1.3.4. Oprettelse af CAD-centre 11 
1.4. Compound halvledermaterialer og integrerede kredsløb heraf 11 
1.5. Optoelektronik 12 
2. PROGRAMMELTEKNOLOGI 14 
2.1. Proces — Forståelse og implementering 15 
2.1.1. Metoder, teknikker og værktøjer 17 
2.1.2. Integration af forvaltningsmæssige og tekniske aspekter 17 
2.1.3. Programmelmetodologi 18 
2.2. Forvaltning — Forståelse og implementering 18 
2.2.1. Støtte til forvaltning af programmelfremstilling og -vedligeholdelse ... 19 
2.2.2. Kvalitets- og pålidelighedssikring 19 
2.3. Miljø — Forståelse og implementering 20 
2.3.1. Fælles værktøjsmiljø 20 
. 2.4. Proces, forvaltning og miljø — udvikling 21 
2.4.1. Avanceret interaktiv programudvikling 22 
2.5. Demonstrationsprojekter 22 
3. AVANCERET INFORMATIONSBEHANDLING 23 
3.1. Videnteknik 23 
3.1.1. Videnbaserede systemer og metrikation heraf 24 
3.1.2. Dialogsprog og naturligt sprog 25 
3.1.3. Videnrepræsentation og inferensteknikker 26 
3.1.4. Forberedende arbejde med henblik på avancerede videnbaserede 
systemer 27 
3.2. Eksterne grænseflader 29 
3.2.1. Grundlæggende signalanalyse og -genkendelse 30 
3.2.2. Genkendelse af specifikke signaler 32 
3.3. Lagring af information og viden 35 
3.3.1. Grænseflader mellem lagring og miljø 36 
3.3.2. Data- og videnbaser 36 
3.3.3. Lagringsstrukturer og -arkitektur 37 
3.3.4. Videnmaskiner af my generation 37 
3.3.5. Middelfristet forskning i lagringsmedier 37 
3.3.6. Langfristet forskning i optiske plader 37 
3.3.7. Langfristet forskning i biologisk lagring 37 
3.4. Datamatarkitektur 38 
3.4.1. Ultradatamater, flerprocessormaskiner 38 
3.4.2. Ikke von-Neumann arkitekturer 39 
3.5. Konstruktions- og systemaspekter 40 
3.6. Fokuseringsprojekter 41 
4. KONTORSYSTEMER 42 
4.1. Læren om kontorsystemer og ergonomi 45 
4.1.1. Kontorsystemanalyse 46 
4.1.2. Kontorsystemkonstruktion 46 
4.1.3. Ergonomi 46 
20. 2. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 47/3 
4.2. Avancerede arbejdspladser 47 
4.2.1. Systemaspekter ved arbejdspladskonstruktion 48 
4.2.2. Visionsgrænseflade 50 
4.2.3. Papirgrænseflade 49 
4.2.4. Talegrænseflade 50 
4.2.5. Kontorsprog 51 
4.3. Kommunikationssystemer 51 
4.3.1. Kommunikationssystemarkitektur 52 
4.3.2. Optisk bredbånds-LAN 53 
4.3.3. Multimode meddelelsessystem 53 
4.3.4. ISDN-baseret avanceret teledata 53 
4.4. Avancerede arkiverings- og genfindingssystemer 53 
4.4.1. Konstruktion og evaluering af kontorinformationsværter 54 
4.4.2. Systemspørgsmål 54 
4.4.3. Brug og behov 54 
4.4.4. Komponenter 54 
4.5. Konstruktion og evaluering af integrerede kontorsystemer 55 
4.5.1. Avancerede prototyper til integrerede kontorsystemer 56 
4.5.2. Prøvnings- og evalueringsmiljøer for kontorsystemer 56 
5. DATAMATINTEGRERET FABRIKATION 56 
5.1. Integreret systemarkitektur 56 
5.1.1. Systemarkitekturer 57 
5.1.2. Grafiske delsystemer 58 
5.2. CAD/CAE 58 
5.2.1. Grundlæggende begreber 59 
5.2.2. Anvendelse af AI-teknikker inden for CAD/CAE 60 
5.3. Datamatstøttet fabrikation 60 
5.4. Maskinstyringssystemer 61 
5.4.1. Automatiseret montage og robotteknik 61 
5.4.2. Fleksible bearbejdningscentre 63 
5.4.3. Anlægsdisponibilitet og kvalitetsoptimering 63 
5.5. Delsystemer og komponenter 64 
5.5.1. Billedbehandling 64 
5.5.2. Mikroelektroniske delsystemer 65 
5.5.3. Følerprogrammering og -standarder 65 
5.6. CIM-systemanvendelser 66 
5.6.1. CIM-anvendelses- og udviklingscentre 66 
5.6.2. Generelle emner for CIM-støtte 66 
Nr. C 47/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 2. 84 
INDLEDNING OG SAMMENFATTENDE RESSOURCE OVERSIGT 
Dette afsnit udgør en del af ESPRIT-arbejdsprogrammet for 1984. Det er nødvendigt for 
at opnå en fuldstændig forståelse af programmet 
1. Baggrund 
I en så hurtigt skiftende sektor som IT-sektoren, 
hvor et produkts gennemsnitlige levetid er tre år, 
ville det være illusorisk og misvisende fra star­
ten at forsøge at definere detaljerede aktiviteter, 
mål og tidsplaner for de kommende fem år. 
Dette gælder især F & U-aktiviteter, selv om 
disse er af industriel og i det væsentlige anvendt 
karakter. Derfor besluttede man, at et mere 
detaljeret arbejdsprogram, som er nødvendigt 
for den daglige gennemførelse af ESPRIT-pro-
grammet, skulle udarbejdes, og ajourføres hvor 
nødvendigt, af Kommissionen efter samråd med 
ESPRIT-styringsudvalget og forelægges hvert år 
for Rådet til godkendelse. Dette er det første 
således udarbejdede arbejdsprogram. omfang i et stort F & U-program af ESPRIT's 
art er en uomgængelig ting; industriel F & U 
erkendes i det væsentlige at bygge på to omfat­
tende projektklasser: 
a) projekter, der kræver stor infrastruktur og 
omfattende ressourcer, både af menneskelig 
og finansiel art, såvel som et klart og kon­
stant strategisk perspektiv for at sikre konti­
nuiteten i aktionerne og den nødvendige 
bredde til indhøstning af langsigtede for­
dele; sådanne middel- til langfristede 
»systemdrevne« F & U-aktiviteter, omtales i 
dette dokument som A-projekter. De vil 
udgøre ESPRIT's rygrad og forventes at 
ville tegne sig for omkring 75 % af de sam­
lede ressourcer; 
2. Formål og kendetegn 
Hovedformålet med arbejdsprogrammet er at 
tilvejebringe de væsentlige vejledende elemen­
ter til 
a) at udarbejde en indkaldelse af forslag og 
udvælge de projekter, der skal igangsættes; 
b) gennemgå de enkelte igangværende projek­
ter og vurdere deres fremskridt individuelt 
og sammenholdt med andre; 
c) koordinere aktiviteter under ESPRIT og 
under nationale programmer på IT-om-
rådet; 
d) bedømme resultaterne af ESPRIT-program-
met som helhed og vurdere egnetheden af 
dets tekniske mål og valgmuligheder med 
henblik på at opfylde de strategiske mål; 
dette skal gøres på baggrund af de opnåede 
resultater og af de teknologiske programmer 
såvel inden for som uden for Fællesskabet. 
3. A- og B-projekter 
Eksistensen af og behovet for forskellige projek­
ter med hensyn til arbejdets art og indsatsens b) projekter, der hovedsagelig bygger på en 
fleksibel infrastruktur og individuel tænk­
ning snarere end en systemfremgangsmåde 
og kræver relativt meget mindre ressourcer; 
sådanne aktiviteter vil blive henvist til som 
B-projekter; de vil kunne gå fra meget lang­
fristet, meget spekulativ F & U til specifikt 
orienteret F & U, som meget vel kan være af 
kortere varighed, og forventes at ville tegne 
sig for omkring 25 % af den samlede indsats 
under ESPRIT. 
I det væsentlige er A-projekter store komplekse 
system-orienterede projekter, hvorimod B-pro­
jekter er orienteret mod de små ideer. Forfølgel­
sen af strategiske mål af fælles interesse kræver, 
at et antal velidentificerbare større aktiviteter 
igangsættes og udføres i overensstemmelse med 
aftalte og i visse tilfælde indbyrdes afhængige 
tidsplaner. A-projekter er udformet til at repræ­
sentere disse aktiviteter. For at optimere ressour­
ceallokeringen og tilvejebringe de bedste vilkår 
for synergisme, må der derfor indkaldes forslag 
til sådanne projekter, idet der gives detaljerede 
beskrivelser, der præcist identificerer målene og 
den forventede tidsplan for deres opfyldelse, 
hvorimod den rent faktiske fremgangsmåde 
eller valget af de teknologiske muligheder gene­
relt overlades til den enkelte. 
20. 2. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 47/5 
Eftersom B-pojekterne er udformet til at fylde 
mulige huller mellem A-projekter ved at give sig 
i kast med alternative eller komplementære eller 
mere spekulative aktiviteter, må deres definiti-
onsniveau være mere generelt med henblik på at 
maksimere fleksibiliteten og give størst mulig 
spillerum for innovation. Deres tidsplan vil som 
regel også være mindre kritisk. Som en følge 
heraf og i modsætning til A-projekter vil de 
(relevante afsnit af indkaldelsen af forslag) 
generelt kunne blive udformet alene efter emne. 
Definitionen af A-projekter og identificeringen 
af F & U-områder, inden for hvilke B-projekter 
kan indkaldes, er foretaget på baggrund af de 
mål, som skal søges opfyldt. I princippet kan 
emner, der er en del af specifikke A-projekter, 
også være genstand for et B-projekt, hvis f.eks. 
sidstnævnte foreslår en alternativ eller konkur­
rerende fremgangsmåde. Når B-projekter fore­
slås under sådanne vilkår, vil der imidlertid 
blive taget de nødvendige skridt til at efter­
prøve, at sådanne »delprojekter« af A-projekter 
forbliver meningsfulde i sig selv. 
Arbejdsprogrammet vil klart angive den skel­
nen, der foretages mellem A- og B-projekter, 
således at forslagsstillere vil være i stand til og 
på forhånd må beslutte, om de vil sigte på den 
ene eller den anden projekttype. Der vil således 
ikke være mulighed for tvetydighed med hensyn 
til karakter eller type af et givet forslag under 
udvælgelsesfasen. 
Begge projekttyper vil udgøre en del af den 
samme strategiske indsats, planlagt og udført 
som et enkelt program. 
4. Pilotprojekter 
Videreførelsen af det under pilotfasen igang­
satte arbejde er mulig inden for ESPRIT-pro-
grammet og er implicit eller explicit inkluderet i 
de projekter, der forelægges i arbejdsprogram­
met. Sådan videreførelse vil generelt ikke blive 
genstand for en indkaldelse strengt taget, men 
de oplysninger og forslag, der indkommer som 
svar på den generelle indkaldelse af forslag, kan 
føre til ændring, udvidelse eller indsnævring 
(helt til nulpunktet i ekstreme tilfælde) af de 
aktiviteter, der oprindeligt var planlagt, med 
henblik på at gøre projekterne bedst egnet til at 
opfylde de reviderede mål, således som de frem­
går af arbejdsprogrammet. 5. Arbejdsprogrammets gyldighed 
For at opfylde sit formål må arbejdsprogrammet 
spænde over en rimelig lang tidsperiode, som er 
tilstrækkelig til at dække længere projekters 
samlede varighed: 5 år skønnes at være et godt 
kompromis mellem akkurat målsætning (der 
ville antyde kortfristede indikationer) og udvik­
lingsperspektiv, som kræver en bredere tids­
ramme. Det 5-årige arbejdsprogram vil blive 
ajourført hvert år. 
I lyset af ovenstående er de delmål, som er 
opstillet i arbejdsprogrammet, specificeret med 
mindre nøjagtighed og pålidelighed, efterhån­
den som man ser længere frem over de kom­
mende år. og det bør understreges, at eftersom 
vi stiler mod et bevægeligt mål, kan det vise sig 
nødvendigt at ændre selv de nærmestliggende 
mål ved den årlige revision på grundlag af 
udviklingen inden for såvel som uden for 
ESPRIT, i Europa og andre steder i verden. 
Sådanne delmål er imidlertid nødvendige for at 
tilvejebringe den generelle ramme og reference 
for evaluering og yderligere afpudsning. De er 
derfor medtaget i arbejdsprogrammet som det 
bedste skøn, på dette tidspunkt, over hvordan 
overordnede endemål for projektet måtte kunne 
nås. I denne henseende skal de tages som indi­
katorer og foreløbige kontrolpunkter, med 
hvilke konkrete forslag vil blive sammenholdt. 
De må imidlertid ikke betragtes som juridisk 
bindende på den måde, at forslag, der har fuld­
stændigt acceptable endemål, afvises, blot fordi 
de bygger på delmål, der afviger fra dem, der er 
foreslået her. 
6. Skøn over krævede ressourcer og eksisterende 
kapaciteter 
Arbejdsprogrammet opstiller en række mål og 
foreslår et antal F & U-emner. Hvert af hoved­
målene vil til deres virkeliggørelse kræve projek­
ter af en mindste »kritisk størrelse«, som samti­
dig vil retfærdiggøre den fælles transnationale 
fremgangsmåde og give dem rimelige chancer 
for et heldigt udfald. 
Forberedelsen af udkastet til arbejdsprogram i 
den foreliggende form er baseret på arbejde 
udført af omkring 300 specialister udvalgt 
blandt næsten 1 000, som havde givet tilsagn 
om at bidrage, fra industrien, universiteter og 
forskningscentre. 
Nr. C 47/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 2. 84 
Det har været den almindelige fornemmelse 
blandt disse bidragydere, som havde lejlighed til 
at mødes og drøfte deres synspunkter, at det 
arbejde, der foreslås, er både væsentligt for vir­
keliggørelsen af ESPRIT-målene og realistisk i 
betragtning af, at Europa råder over de nødven­
dige finansielle og menneskelige ressourcer, 
såvel som den videnskabelige kapacitet til at 
udføre det med et positivt resultat. 
7. Opdeling efter område 
Det samlede arbejdsprograms opdeling af res­
sourcer efter område, ifølge dette første forsøg 
er som andre dele af arbejdsprogrammet gen­
stand for ændringer på baggrund af reaktionen 
såvel som den teknologiske udvikling på ver­
densplan, som kan påvirke industrien. 
Delprogram 
1. MIKROELEKTRONIK 
2. PROGRAMMEL 
3. AIB 
4. KONTORSYSTEMER 
5. CIM På baggrund af industriens reaktion på den før­
ste indkaldelse af forslag vil det således være 
nødvendigt, at overførsel af ressourcer mellem 
de forskellige områder er mulig. 
I så henseende må det understreges, at opdelin­
gen af ESPRIT i fem områder er tilfældig og 
dikteret af styringsbehov og ikke naturnødven­
dig for arbejdet, som tværtimod er meget stærkt 
indbyrdes sammenknyttet. 
Dette vil fremgå mere tydeligt af arbejdspro­
grammets næstfølgende udgaver, når tilstrække­
lige data vedrørende faktisk igangværende 
arbejde står til rådighed. Følgende ressource­
opdeling påtænkes på nuværende tidspunkt: 
(mandår) 
1 
186 
177 
140 
210 
121 1 
2 
258 
317 
281 
310 
216 Projektå 
3 
360 
343 
392 
440 
215 r 
4 
410 
318 
441 
390 
220 5 
456 
285 
441 
100 
172 lait 
1 670 
1 440 
1 695 
1 450 
944 
20. 2. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 47/7 
DELPROGRAM 1 
AVANCERET MIKROELEKTRONIK 
Hovedindsatsen i dette delprogram er rettet mod en betydelig forbedring af de vigtig­
ste strategiske teknologiske områder. 
1. De fleste ressourcer er koncentreret om et begrænset antal projekter inden for sili-
cium-MOS og -bipolærer til VLSI-kredsløb og kredsløb med meget høj ydelse. I 
forening med CAD, CAM og fremstillingsmetoder vil disse projekter i 1988 have 
skabt en solidt underbygget 1 u-kapacitet i en række europæiske industrier og 
have gjort betydelige fremskridt mod geometrier under 1 u.. Der vil endvidere fore­
findes de nødvendige CAD-faciliteter til konstruktion af de VLSI-kredsløb, hvori 
disse teknologier benyttes. 
2. Kommunikationen med de øvrige delprogrammer må forbedres, således at de 
nødvendige VLSI-demonstrationskredsløb hurtigt kan defineres, og konstruktion 
og fremstilling heraf finansieres under disse delprogrammer. 
3. Tilgangen af videnskabeligt og teknisk personale, der har særlige færdigheder 
inden for procesteknologi for og konstruktion af mikroelektronik, må øges. 
4. Der er sørget for rimelig støtte til lavere prioriteret og mere langsigtet arbejde på to 
vigtige områder, der supplerer silicium-VLSI, nemlig integrerede kredsløb med 
compound halvledere samt optoelektronik. 
Ud over programmets hovedindsats, som er skitseret i punkt 1, 3 og 4 ovenfor og 
beskrevet i afsnit A nedenfor, er der endvidere sørget for en række mindre projekter. 
Egnede emner herfor er anført i afsnit B. 
I afsnit A er programmerne for MOS-processer og bipolære processer udformet som 
store sammenhængende projekter og ikke som adskilte projekter for geometrier på 1 JI 
og under 1 u,. Dette er gjort af hensyn til effektiviteten, da hvert teknologiniveau byg­
ger på viden fra de foregående niveauer. Mange aspekter af en given proces kræver 
stadig forbedring, f.eks. oxidkvaliteten i MOS, for at opfylde de krav, hver forbedring i 
form af større kredsløbskompleksitet og højere ydelse stiller. Denne kontinuitet ville 
gå tabt, hvis der var særskilte projekter for 1 u.-niveauet og niveauet under 1 (i. 
Den anden del af processtrategien er, at teknikker, der er fælles for MOS og bipolær, 
indgår i MOS-projektet, da MOS synes at være foran med hensyn til integrationsgrad 
og geometridimension og derfor gør det banebrydende arbejde på områder som f.eks. 
litografi. 
Den betydning, CAD til VLSI har for ESPRIT's heldige udfald, kan ikke fremhæves 
stærkt nok. Med god teknologi og fremragende CAD vil den stærkt innovative europ­
æiske industri med held kunne konkurrere på verdensmarkederne. 
I gang er allerede i alt 13 CAD-projekter omfattende ca. 650 mandår mellem 1983 og 
1987, som støttes i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 3744/81 vedrørende mikroe­
lektronik og ESPRIT's pilotfase. Integration af resultaterne af dette arbejde og udvi­
delse af det til at omfatte konstruktion af kredsløb med flere millioner komponenter til 
en lang række anvendelsesformål er en krævende opgave. Der bør i første halvår af 
1984 foretages en omhyggelig analyse af sådant arbejdes fremadskriden og målsætnin-
Nr. C 47/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 2. 84 
ger, som kan være til hjælp ved udpegningen af nye projekter, der bør sættes i gang 
efter 1985. 
Der findes langt flere organisationer med direkte interesse og kompetence på dette 
område, end det er tilfældet inden for VLSI-teknologi. Det her foreslåede projekt må 
planlægges med tilstrækkelig fleksibilitet til, at der tages hensyn til de involverede 
komplekse tekniske og organisatoriske spørgsmål. ESPRIT's informationsudviklingsy-
stem vil være en værdifuld hjælp hertil. 
Datamatstyring af VLSI-fremstilling opfattes som en vigtig bestanddel af programmet 
og ikke blot et middel til at effektivisere fremstillingen. Formindskelsen af geometridi­
mensioner og lagtykkelser stiller stadig større krav til processtyring i en situation, hvor 
slutkomponentens parametre afhænger af et større antal variable. Minimering af men­
neskelig håndtering og en indsats mod kilderne til udbyttebegrænsende kontaminering 
er altafgørende. På et givet kontamineringsniveau falder udbyttet hastigt med afta­
gende geometridimensioner. MOS- og bipolærprojekterne under 1 u-niveauet vil 
involvere datamatstøttet fremstilling, når det er muligt. 
Beskrivelse AFSNIT A 
A-PROJEKTER 
h & l-område 1.1: 
MOS-teknologi under 1 (x — valg af udstyr til optisk litografi; 
— igangsætning af aktiviteter vedrørende proces­
trin og modellering. 
År 2: 
Kravet er at udvikle alle de enkelte procestrin, 
såsom litografi, ætsning, dotering osv. med henblik 
på at nå geometrier under 1 u, i MOS. Målet er en 
proces, hvormed der kan fremstilles flere millioner 
komponenter pr. logik- og lagerchip. Det påregnes, 
at der under ca. 0,7 |i vil blive benyttet andre værk­
tøjer end optisk litografi. Proces- og komponentmo­
dellering vil også blive benyttet. 
Forudsætninger 
— erfaring med »state of the art« processer; 
— aktiviteter inden for avancerede procestrin; 
— rådighed over CAD/CAT-værktøjer, der er i 
brug; 
— kritisk masse og mindst 200 mandår over 5 år. 
Program 
Årl: 
— valg af proces (CMOS eller blandet C-og 
NMOS) og af konstruktionsmetodologi; optimering af de enkelte procestrin; 
fastlæggelse af foreløbige konstruktionsregler; 
karakterisering af procestrin. 
År3: 
demonstration af gennemførlighed med en chip 
med en halv million komponenter og geometrier 
på 1 u.. Målet er at nå et kvalifikationstal på 0,05 
pj en forsinkelse på 1 ns. 
År4: 
evaluering af nye procestrin til teknologi under 
1 u. (gatemateriale, isolation, tredimensionale 
aktive strukturer i flere lag osv.); 
valg af litografiudstyr til dimensioner under 1 \i; 
20. 2. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 47/9 
— rutediagram for en 0,7 jx-proces med kon-
struktionsregler. 
År5: 
— evaluering af 0,7 (i-processen; 
— demonstration af processens gennemførlighed; 
— konstruktion af en chip med mere end 1 million 
komponenter med et kvalifikationstal på 0,05 pJ 
og en portforsinkelse på 1 ns. ket fører til en fuldstændig procesfølge for meget 
højtydende integrerede kredse. 
For at nå denne målsætning er følgende udvikling 
nødvendig: 
— samlede kredsløbskoncepter, som må udvikle 
sig sammen med teknologien; 
— en vertikal komponentstruktur, der er egnet til 
litografi under 1 u.; 
Delmål 
18 måneder 
— konstruktion og evaluering af forsøgschip med 
mere end 1 000 transistorer og baseret på 1 u-
konstruktionsregler med pitch stigning (leder 
plus mellemrum) på 3 u.; 
36 måneder 
— første prøver af kredsløb med 0,5 mio transisto­
rer, 1 u.-konstruktionsregler og data for kvalifi­
kationstal og forsinkelse; 
48 måneder 
— statistiske oplysninger om skivens homogenitet 
og udbyttet ved 1 ji-konstruktionsregler; prøve­
kredsløb med mere end 1 000 transistorer med 
0,7 p-konstruktionsregler og pitch på 2 u,; 
60 måneder 
—: første prøver af kredsløb med mere end 1 mil­
lion transistorer, 0,7 u-konstruktionsregler og 
data for kvalifikationstal og forsinkelse. — en egnet flerlagsforbindelsesteknologi; 
— god optimering mellem komponentparametre 
og specifikke logikanvendelser; 
— tilstrækkelig høj bortledning, højt benantal, 
elektrisk afstemte tilledninger, indkapslinger; 
— proces- og komponentmodellering. 
Forudsætninger 
— erfaringer med VLSI og avanceret siliciumbe­
handling; rådighed over C AD/C AT-værktøjer; 
— kritisk masse på mindst 200 mandår over 5 år. 
Aktiviteter, der afhænger af l.2 
Hurtig VLSI-mikroelektronik til informationstekno­
logi. 
A ktiviteter, der afhænger af 1.1 
VLSI-mikroelektronik til informationsteknologi. 
F & U-område 1.2: 
Bipolær teknologi under 1 u (ét projekt) Program 
Årl: 
— 1 ^.-teknologi: igangsætning af aktiviteter vedrø­
rende procestrin, kredsløbsstrukturer og model­
lering. Evaluering og valg af kritisk udstyr; 
— første valg af proces- og kredsløbsstrukturer. 
Beskrivelse 
Den overordnede målsætning er at udvikle speci­
fikke procestrin til bipolær teknologi under 1 p,, hvil-År2: 
— foreløbig optimering af procestrin; 
— fastlæggelse af 1 u-konstruktionsregler; 
Nr. C 47/10 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 2. 84 
påbegyndelse af konstruktion af demonstrations-
chips ; 
påbegyndelse af forskning vedrørende nye pro­
cesser og strukturer til teknologi under 1 \L. 
År 3: 
— demonstration af gennemførligheden af 1 u-pro-
cesser til chips med 10/20k porte og en portfor­
sinkelse på 100 ps; 
— påbegyndelse af arbejde på 2 u-stigning i flere 
lag, samtidig med at pilotprojekter videreføres; 
— fortsættelse af forskning i teknologi under 1 \L; 
— foreløbige konstruktionsregler fra 0,7 u-struktu-
rer. 
År4: 
— påbegyndelse af konstruktion af 0,7 u-demon-
strationschip; 
— optimering af procestrin til under 1 (i; 
— valg af kritisk udstyr; 
— forbedring af udbyttet ved 1 jx-demonstrations-
komponenter. 42 måneder 
— fastlæggelse af indledende konstruktionsregler 
for 0,7 ^.-strukturer; 
48 måneder 
— konstruktion af 0,7 u-demonstrationschip. 
F & U-område 1.3: 
CAD (projekter fastlægges senere) 
Beskrivelse: 
OVERORDNEDE MÅLSÆTNINGER 
a) at stimulere forskning i nye avancerede 
CAD-teknikker med henblik på at styre 
kredsløbenes stadigt stigende kompleksitet; 
b) at skabe alment tilgængelig kapaciteter for 
konstruktion af komplekse VLSI. 
År5: 
demonstration af gennemførligheden af 0,7 ^-pro­
cesser til chips med 20/50k porte og en portforsin­
kelse på 50 ps. CAD/CAT-MÅLSÆTNINGER 
Det overordnede mål er et integreret konstrukti-
onssystem, der kan klare VLSI-kredsløb med 
geometrier under 1 |i og med flere millioner 
komponenter. 
Delmål 
12 måneder 
— evaluering og valg af kritisk udstyr; 
24 måneder 
— fastlæggelse af 1 }i-konstruktionsregler; 
36 måneder 
— demonstration af gennemførligheden af 1 |i-pro-
cesser til chips med 10/20k porte og en portfor­
sinkelse på 100 ps; Systemet bør: 
— tilvejebringe en brugervenlig facilitet, der let 
kan tilpasses ændringer i teknologi; 
— give konstruktører mulighed for hurtig 
behandling af valable konstruktioner, der 
kan afprøves, samt tilhørende afprøvnings-
information ; 
— tilvejebringe faciliteter for optimering af 
kredsløb, der skal anvendes i stort antal; 
— indeholde biblioteker af primitive og kom­
plekse celler; 
— rumme relevante resultater af CAD-projek-
ter, der gennemføres i henhold til 
forordning (EØF) nr. 3744/81. 
20. 2. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 47/11 
POLITIK 
a) komponent- og procesmodellering betragtes 
ikke som en del af CAD-projekterne, men 
indgår i de projekter, der vedrører udvikling 
af nye VLSI-processer (jf. 1.1 og 1.2); 
b) så vidt muligt vil komplekse deomonstrati-
onschips udgøre kernen i hvert af projektets 
faser; 
c) efter de første fem år, der er omhandlet her, 
følger der yderligere fem års videreudvikling 
af dette projekt med henblik på at støtte 
specifikke teknologiske fremskridt, og såle­
des at CAD-forbedringer på verdensplan 
kan indgå heri; 
d) der vil blive sørget for vekselvirkning med, 
støtte til og benyttelse af resultaterne af 
andre ESPRIT-aktiviteter. 
AFVEJNING OG PRIORITERING 
a) de udvalgte projekter skal sikre optimal 
balance mellem arbejde på udvikling af nye 
og avancerede CAD-teknikker og arbejde 
på konsolidering af Europas muligheder; 
b) der vil blive lagt vægt på at skabe en generel 
ramme og et dataudvekslingsgrundlag med 
henblik på at stille eksisterende og nye tek­
nikker til generel rådighed for en lang række 
industrier; en nøglefaktor er fremme udvik­
lingssamarbejde mellem læreanstalter og 
industrier; 
c) der vil endvidere blive lagt vægt på især de 
CAD-faciliteter, der specifikt er nødvendige 
for at kunne opnå processer ved 1 (i og 
under 1 |i, med henblik på at kunne kon­
struere meget store og komplekse chips med 
op til 10 millioner transistorer. 
Hovedemner: 
1.3.1. CA D-styring 
Tilvejebringelse af koordinering og oplysninger. 
1.3.2. Konstruktion og lay-out på højt niveau 
— konstruktionshjælpemidler på højt niveau 
(adfærdsmæssigt), — cellebibliotek og teknikker til store parametrise-
rede celler, 
— teknikker til konstruktion og afprøvning af lay­
out, 
— analog og digital verifikation, 
— konstruktionsstyring. 
Målet er at opnå fuldstændig kundespecificeret kon­
struktion med omkring 500 000 transistorer i år 4. 
1.3.3. Forskning — avanceret/nyskabende CA D 
— brug af AIB og ekspertsystemer, 
— brug af særligt materiel, 
— nye algoritmer. 
Fuldstændig udvikling af et anden generations 
system i år 5. 
1.3.4. Oprettelse af CA D-centre 
— Implementering af første generations system i år 
4. 
F & U-om råde 1.4: 
Compound halvledermaterialer og integrerede 
kredsløb heraf (ét projekt) 
Beskrivelse 
Integrerede kredsløb i III-V compound halvleder­
materialer har hastighedsmæssigt en potentiel fordel 
frem for siliciumkredsløb på grund af større elek­
tronmobilitet. Teknologien er mange år bagefter sili­
ciumteknologien, og der er behov for betydelig 
forskning i materialer og processer. Da markedet for 
højhastighedskredsbeløb med lavt effektforbrug er 
voksende, må problemerne tages op. 
Teknologien omfatter dels GaAs-homojunction 
strukturer baseret på FET, dels GaAs/GaAlAs-hete-
rojunction strukturer, der benytter transistorer med 
høj elektronmobilitet (HEMT) eller bipolære hetero-
junction transistorer. Der kræves grundforskning i 
Nr. C 47/12 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20.2.84 
materialefremstilling, ionimplantation og IC-proces-
teknologier. 
Forudsætninger 
— adgang til rene materialer; 
— CAD-faciliteter; 
— passende laboratorium og erfarent personale. 
Program 
År 1: 
— igangsætning af materialeforskning i GaAs, her­
under ionimplantation til fremstilling af integre­
rede kredse baseret på GaAs-felteffekttransisto-
rer; 
— igangsætning af arbejde vedrørende molekylstrå-
leepitaxialdyrkning (MBE) og metalorganisk 
kemisk pådampning (MOCVD) til fremstilling 
af passende heterojunction strukturer i GaAlAs. 
År 2: 
— fortsættelse af materialeforskning; 
— udvikling af proces til fremstilling af GaAs-IC 
på 2'-skiver med geometrier på 1 \i ved hjælp af 
flerlagsmetallisering osv.; 
— fremstilling af eksperimentelle diskrete HEMT 
og bipolære transistorer i GaAs/GaAlAs. 
År3: 
— fortsættelse af materialeforskning i GaAs og 
GaAl As; 
— igangsætning af forskning i nye materialer, 
f.eks. GalnAs; 
— udvidelse af GaAs-teknologi til 3'-skiver og 
geometrierunder 1 u,; 
— fortsættelse af forskning i optimering af diskrete 
HEMT og bipolære transistorer; 
— demonstration af et kredsløb med 1 000 porte i 
GaAs-FET-baseret logik. 
År4: 
— fortsættelse af meterialeforskning, herunder nye 
materialer; 
— udbytte forbedring af grundlæggende GaAs-
IC-processer; — fastlæggelse af de grundlæggende procestrin i 
en GaAs/GaAlAs-IC-proces baseret på HEMT 
eller bipolære transistorer. 
År5: 
— integration af procestrin til heterojunction 
bipolær (eller HEMT) IC-teknologi; 
— fremstilling af eksperimentelle IC baseret på 
denne teknologi; 
— fortsættelse af forskning i nye materialer (f.eks. 
GalnAs); 
— fremstilling af eksperimentelle diskrete kompo­
nenter i GalnAs. 
Delmål 
12 måneder 
— demonstrationskredsløb med én port baseret på 
0,5 ji-konstruktionsregler; 
24 måneder 
— demonstrationskredsløb med 30 porte baseret 
på 0,5 u-konstruktionsregler; 
36 måneder 
— påbegyndelse af 0,3 u.-konstruktionsregler; 
— demonstrationskredsløb med 1 000 porte baseret 
på 0,5 |i-konstruktionsregler; 
48 måneder 
— demonstration af kredsløb med 100 porte base­
ret på 0,3 u.-konstruktionsregler; 
60 måneder 
— demonstration af kredsløb med 1 000 porte 
baseret på 0,3 |i-konstruktionsregler. 
F& U-område 1.5: 
Optoelektronik (ét projekt) 
Beskrivelse 
Behovet for optoelektroniske komponenter til tele-
kommunikationstransmission, forbindelser i og mel­
lem datamater, ultrabredbåndsbilledbehandling og 
omskiftning vil være stigende. Kommende generati­
oner af monomode kommunikationssystemer vil 
kunne anvende kohærent detektering og flerkanals 
20. 2. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 47/13 
bølgelængdemultiplexing og vil kunne være fasemo-
dulerede. Dette vil give højere ydeevne og være 
kompatibelt med integreret optisk logik. Det vil 
også muliggøre behandling, kombinering og routing 
ved meget høje hastigheder. I halvlederform vil de 
også være kompatible med III-V-integrerede kreds­
løb, hvilket giver en hurtig elektrisk grænseflade. 
Forudsætning 
— adgang til rene materialer, 
— passende laboratorium og erfarent personale. 
Program 
Årl: 
— igangsætning af materialeforskning vedrørende 
optiske strukturer og forbedrede metoder til 
materialefremstilling, såsom metalorganisk 
kemisk pådampning og molekylstråleepita ial-
dyrkning; 
— udvidelse af materialeforskning til organiske 
stoffer, herunder hurtigt reagerende fotochrome 
materialer; 
— fremstilling af grundlæggende diskrete kompo­
nenter, f.eks. lasere, lysemitterende dioder, 
detektorer, omskiftere osv. 
År2: 
— fortsættelse af materialeforskning; 
— fremstilling af smallinje lasere og undersøgelse 
af detekteringsteknikker til kohærente systemer; 
— udvikling af bistabile optiske komponenter, 
modulatorer med høj hastighed og optokoblere; 
— forskning i monolistisk optoelektronik. 
År3: 
— undersøgelse af integration i optiske materialer 
med indbyrdes forbindelse via tyndfilmsbølge-
ledere; 
— fortsættelse af materialeforskning; 
— fremstilling af flerkomponentstrukturer, f.eks. 
lasersystemer til bølgelængdemultiplexing og 
koblingsmatricer som grundlæggende koblings-
elementer. År4: 
— kombination af bølgelederintegration og mono­
litisk integration til fremstilling af eksperimen­
telle optiske systemer på en enkelt chip. 
— fortsættelse af teknologisk udvikling af LiNb03, 
fotochrome stoffer til optiske forbindelser og 
nye materialer. 
År 5: 
— udvikling af optiske koblingssystemer med høj 
hastighed og undersøgelse af anvendelse af 
optiske teknikker i datamater. 
Delmål 
12 måneder 
— metalorganisk kemisk pådampning (MOCVD) 
af GaAlAs klar til fremstilling af diskrete kom­
ponenter, 
— optimal Ti-lithiumniobat-teknologi klar, og 10 
GHz-modulering demonstreret; 
24 måneder 
— GalnAs-MOCVD klar til diskrete komponenter, 
— grundlæggende elektrooptisk koblingsteknologi 
optimeret, 
— teknologi for protonudveksling og bølgeledere 
med organisk belægning klar til koblings- og 
moduleringsenheder; 
36 måneder 
— GaAlInAs-MOCVD klar til diskrete komponen­
ter, 
— demonstration af optoelektronisk integreret 
kredsløb med 100 elementer fremstillet ved 
hjælp af GaAlAs-MOCVD, 
— demonstration af elektrooptisk kobling med 100 
elementer, 
— integreret elektrooptisk hybridteknologi klar; 
48 måneder 
— lithiumniobat/oxid-epitaxialdyrkning klar, 
Nr. C 47/14 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 2. 84 
— 100 GHz elektrooptisk modulering demonstre­
ret, 
— molekylstrålingepitaxialdyrkning (MBE) 
demonstreret for diskrete og integrerede kompo­
nenter; 
60 måneder 
— »Optisk system på en chip« demonstreret ved 
hjælp af MBE- og MOCVD-materiale, 
— ultrahurtig hybrid elektrooptisk processor 
demonstreret. 
AFSNIT B 
FORESLÅEDE EMNER FOR B-PROJEKTER 
Ud over de emneområder, der allerede er omtalt i 
afsnit A (hvor B-projekter med fordel kan supplere 
arbejdsprogrammerne ved at tilvejebringe de nød­
vendige teknologier og værktøjer og/eller ved at 
foregribe den næste generations behov), anføres 
nedenfor specifikke eksempler på emner, som kan 
komme i betragtning: 
a) Knyttet til VLSI 
— litografi (elektronstråle, røntgenstråle, UV), 
DELPROGRAM 2 
PROGRAMMELTEKNOLOGI 
Målet for dette underprogram er at nå et trin, hvor fremstillingen af informationssyste­
mer (dvs. produkter bestående af materiel- og programmelløsninger) har karakter af en 
industriel proces og i vid udstrækning er datamatstøttet. Dette indebærer, at det skal 
gøres klart for enhver industriel organisation, at programmelfremstilling er en virkelig 
ingeniørmæssig disciplin, der er undergivet tekniske, organisationsmæssige og økono­
miske faktorer. 
Det fremskridt, der skal gøres inden for programmelteknologi, er blevet opdelt i tre 
generelle kategorier. Som ved enhver anden klassificering er en sådan opdeling vilkår­
lig, og kategorierne er ikke uafhængige af hinanden. Den første kategori af arbejde, 
der skal udføres, er at bidrage til forståelsen af processen for programmelfremstilling 
og -vedligehold, idet der tages udgangspunkt i de bedste gængse metoder. Den anden 
kategori beskæftiger sig med implementering af de støtteforanstaltninger (herunder 
værktøjer), der gør forståelsen anvendelig i praksis. Den tredje kategori beskæftiger sig 
med F & U på mellemlang og lang sigt, som er rettet mod udvikling af nye metoder til 
programmelfremstilling. 
Med henblik på yderligere strukturering af arbejdet indføres en simpel model for pro­
grammellets livscyklus. Det er ikke meningen, at denne model skal begrænse projek-— ionimplantation, 
— halvledermaterialer, 
— resistteknologi, 
— teknikker til hurtig varmebehandling, 
— teknikker til behandling af lag, 
— ledere (metaller, silicider, kontakter), 
— isolatorer (tynd, tyk, organisk), 
— komponentpålidelighed, 
— CADtilGaAs, 
— datamatstøttede fremstillingsmetoder. 
b) Andre 
— forbindelser mellem chips, 
— avancerede teknikker til fysisk analyse, 
— displayteknologi med flade skærme, 
— følere og transducere, 
— nye teknologier til avanceret informations­
lagring, 
— nye uorganiske og organiske materialer. 
20.2.84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 47/15 
ternes rækkevidde; der vil da også være projekter, der specielt beskæftiger sig med 
udviklingen af sådanne modeller. I denne simple model består programmelfremstil­
ling og -vedligehold af en sekvens af mellemliggende repræsentationsniveauer med 
indbyrdes transformationer, der går fra det indledende stadium til driftssystemet. I 
praksis må en sådan udvikling være iterativ, og den følger næsten aldrig en simpel 
lineær kurs. Sådanne iterative operationer er anført i figur 2-1, som viser dem i en bred 
projektmæssig sammenhæng. Således kan det arbejde, der skal udføres, underopdeles 
i tre hovedområder (se figur 2-1): selve den tekniske proces, forvaltning og styring, 
samt det underliggende miljø. 
Kombineres de generelle kategorier med hvert enkelt af livscyklus-områderne, frem­
kommer en 3 x 3 matrix, hvilket giver i alt 9 underopdelinger. På grundlag af de stra­
tegiske projekter, der er blevet fastlagt, kan disse underopdelinger mere eller mindre 
naturligt grupperes fire F & U-områder. 
Et femte område udgøres af demonstrationsprojekter, som ikke skal være kunstige 
projekter, men snarere virkelige projekter, der anvendes som midler til evaluering og 
demonstration. 
De fem F & U-områder er beskrevet på de følgende sider. 
F& U-område2.1: 
Proces — Forståelse og implementering 
Beskrivelse 
Aktiviteterne på dette område er rettet mod over­
gangen til en ingeniørmæssig metode til system- og 
programmelkonstruktion inden for rammerne af den 
nuværende livscyklus-opfattelse. Der forventes en 
situation, hvor velfunderede videnskabeligt base­
rede metoder gradvis indføres til erstatning af i øje­
blikket anvendte ad hoc-teknikker. Sådanne meto­
der skulle i betydelig grad bidrage til at reducere 
livscyklus-omkostningerne, særlig inden for afprøv­
ning og vedligehold, gennem tidligere fejlfinding og 
-afhjælpning samt udvikling af mere pålidelige og 
kvalitetsmæssigt bedre systemer. Forsknings- og 
udviklingsprogrammet på dette område skal fort­
sætte i omkring fem år, hvorfor der ikke her overve­
jes mere spekulative og radikale metoder til system­
udvikling, hvortil der kræves betydelig grund­
forskning (se 2.4). 
Vægten ligger på udvikling af forbedrede metoder til 
systemkonstruktion. Disse metoder skal så under­
bygges af integrerede støtteværktøjer. Det antages 
her, åt den generelle udviklingsmetode, som værktø­
jerne støtter, vil benytte adskillige repræsentations-
niveauer med trinvis voksende verifikation og vali­
dering. Hvor der er mulighed for det, kan værktø­
jerne tilvejebringes ved omarbejdning eller forbed­
ring af bestående programmer snarere end ved 
fuldstændig nyudvikling. Der er ligeledes en stærk samhørighed med de for-
valtningsaktiviteter, der er beskrevet i område 2.2. 
Forvaltningsmetoderne skal tage hensyn til forbed­
rede system- og programmeludviklingsmetoder, og 
på samme måde skal systemudviklingsmetoderne 
tage hensyn til forvaltningsbehovene. 
Industrielt og akademisk samarbejde er af særlig 
betydning for dette område, eftersom akademiske 
forskere i Europa har frembragt et betydningsfuldt 
teoretisk grundlag, som kan danne udgangspunkt 
for forbedrede system- og programmelkonstrukti­
onsmetoder. 
F & U-emner 
Arbejdet på dette område er rettet mod: 
— referencemodeller for systematiske metoder til 
systemudvikling; 
— praktiske og disciplinerede systemudviklings­
metoder; 
— effektive metoder til programmelfremstilling og 
-vedligehold; 
— undersøgelse af behovene på anvendelsesom­
rådet; 
— repræsentations- og transformationsværktøjer; 
— verifikations- og valideringsværktøjer; 
r\3 
- r B 
R G 
R 
Æ 
N 
S 
J_G-_F— 
E L 
R A 
D 
E 
R TRANS. REPRÆSEN­
TATION TRANS. 
VERIFIKATION \ 
OG VALIDERING/ VERIFIKATION \ I 
OG VALIDERING / 
/ I 
I . l •=-=/..J 
A-L_ 
VÆRTSSYSTEM FORVALTNING 
M 
Å 
L S 
Y 
S 
T 
E 
M o 
—1 
ffl 
c 
o 
S. 
a 
7? 
3 O. 
20. 2. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 47/17 
— støtteværktøjer: 
— støtteværktøjer for komponentbibliotek, 
— dokumentationsværktøjer, 
— værktøjer til forudsigelser og måling af 
præstation, 
— værktøjer til specificering og måling af påli­
delighed, 
— proces-støtteværktøjer. 
Programmet omfatter videreførelse af arbejde ind­
ledt under pilotprojekterne i år O. 
A-PROJEKTER 
2.1.1. Metoder, teknikker og værktøjer 
Dette emne bør dækkes af indtil to projekter, der 
skal påbegyndes i år 1, og som begge svarer til 
nedenstående beskrivelse. Differentieringen mellem 
disse projekter skal ske på grundlag af hovedlinjerne 
i disse eller det anvendelsesområde, de er rettet 
mod. 
Målene er: 
— at fastlægge en tilstrækkelig vifte af effektive 
metoder til programmelfremstilling og -vedlige­
hold, 
— at tilvejebringe støtteværktøj til disse metoder, 
idet der forudsættes adskillige repræsentations-
niveauer med trinvis voksende verifikation og 
validering. 
Metoderne skal dække hele spektret fuldstændigt 
lige fra formulering af krav og frem til vedligeholds-
fasen, herunder nødvendige iterationer; metoderne 
skal sigte mod at mindske de samlede livscyklus­
omkostninger, og kompatibilitet mellem forskellige 
metoder og notationer anvendt i successive livscyk­
lusfaser er et af de vigtigste krav. 
For at kunne fastslå den sammenhæng, hvori pro­
grammeludviklingen finder sted, må der tages fat på 
referencemodeller for systematiske metoder til 
.systemudvikling, og opmærksomheden må specielt, 
rettes mod den altafgørende kravanalyse. 
Det er særligt vigtigt at undersøge emner vedrørende 
anvendelse og genanvendelse af programmelkom­
ponenter. Delmål 
12 måneder 
— prototypeversion af værktøjer; 
18 måneder 
— referencemodel for systemudvikling; 
24 måneder 
— foreløbigt værktøjssæt; 
36 måneder 
— udviklingsmetoder for systemer og programmel; 
60 måneder 
— endeligt værktøjssæt. 
2.1.2. Integration af forvaltningsmæssige og tekni­
ske aspekter 
Dette projekt tager fat på de forvaltningsspørgsmål, 
der påvirkes stærkt af de tekniske karakteristika ved 
den forventede løsning i projekt 2.1.1. 
Målene er 
— fælles udvikling i et enkelt projekt af både for­
valtningsmæssige og tekniske metoder til pro­
grammelfremstilling og -vedligehold; 
— at undersøge problemer vedrørende forvaltning 
og styring af programmelproduktet, navnlig 
konfigurationsforvaltning og version/variant­
styring; 
— at udvikle eller uddrage de standarder, der vil 
være effektive også ud fra et forvaltningssyns-
punkt. 
Opmærksomheden bør især rettes mod anvendelse 
af familier af »præfabrikerede« komponenter i inte­
grations- og produktionsforvaltning. 
Delmål 
24 måneder 
— metoder og teknikker til produktforvaltning og 
-styring; 
Nr. C 47/18 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 2. 84 
48-60 måneder 
— støtteværktøjer til konfigurationsforvaltning, 
integrations- og produktionsforvaltning. 
2.1.3. Programmelmetodologi 
Dette projekt skal tjene til at undersøge egnetheden 
af metoder og teknikker på forskellige anvendelses­
områder samt udvikle kriterierne for blandt bestå­
ende eller planlagte metoder og teknikker at 
udvælge dem, der er bedst egnede til det pågæl­
dende projekt på grundlag af: 
— det særlige anvendelsesområde; 
— den generelle situation (holdstørrelse, andre per­
sonale- og forvaltningsmæssige begrænsninger, 
mulighederne i det tekniske miljø osv.); 
— forventet produktlevetid (ændringernes hyppig­
hed, antal varianter osv.). 
Hvor det er muligt, bør kriterierne være kvantitative, 
og med det formål vil der blive indsamlet og analy­
seret globale numeriske data fra en række udvik­
lingsprojekter over et langt tidsrum. Anvendelighe­
den af kriterierne forudsætter verifikation, gennem 
anvendelse på virkelige projekter og justering på 
baggrund af praktisk erfaring. 
Delmål 
18 måneder 
— undersøgelse af behovene på anvendelsesom­
rådet; 
36 måneder 
— (kvalitative) kriterier; 
48 måneder 
— kvantitativ analyse af data indsamlet fra udvik­
lingsprojekter; 
60 måneder 
— komplet sæt af kriterier. 
B-PROJEKTER 
Mindst følgende emner skal behandles på dette F & 
U-område: 
— systemudviklingsmodeller; — system/programmeludviklingsmetoder, herun­
der: 
— anvendelse af eksisterende komponenter i 
nye konstruktioner: 
— formel semantik for grænseflader; 
— fejltolerance; 
— validering og verifikation; 
— fastholdelse af krav, 
— udvikling af notationer (herunder grafiske), 
som har velfunderet semantik, 
— specifikationernes pålidelighed, 
— specificering af både sekventielle og paral­
lelle systemer, 
— opløsning, integration og bevarelse af kom­
patibilitet mellem nyudviklede materiel- og 
programmelundersystemer både under 
udviklingen og under driften, 
— materiel/programmel-migration, 
— systemoptimering; 
— repræsentations- og transformationsværktøjer, 
herunder anvendelse af semiformelle samt grafi­
ske sprog; 
— verifikations- og valideringsværktøjer; 
— støtteværktøjer til komponentbibliotek; 
— værktøjer til forudsigelse og måling af præsta­
tion; 
— værktøjer til specificering og måling af pålide­
lighed. 
F & U-område 2.2.: 
Forvaltning — Forståelse og implementering 
Beskrivelse 
Projekter på dette område skal konsolidere forståel­
sen af, samt de effektive midler til støtte for, forvalt­
ningen af programmelprojekter. Den forvaltnings­
metode, der udvikles, skal svare til den tekniske 
metode, der udvikles på området »Proces, forståelse 
og implementering« (2.1). Dette kan bedst ske, hvis 
de forvaltningsmæssige og tekniske metoder udvik­
les i fællesskab (se 2.1.2). Det er ligeledes vigtigt, at 
projekterne på dette område er rettet mod både tek-
20.2.84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 47/19 
niske forvaltningsspørgsmål, såsom konfigurations­
styring, og projektforvaltningsspørgsmål, såsom 
skøn over arbejdsindsats. Et andet vigtigt emne er 
udarbejdelse af teknikker til indsamling af data, der 
giver det ledende personale mulighed for at vurdere 
og udvælge metoder og værktøjer. 
F & U-EMNER 
Arbejdet på dette område er rettet mod: 
— forvaltningsmodeller for programmelfremstil­
ling og -vedligehold; 
— værktøjer og teknikker til konfigurationsforvalt-
ning; 
— værktøjer og teknikker til produktionsforvalt-
ning, integration og styring; 
— værktøjer og teknikker til produktionsfovalt-
ning, integration og styring; 
— metoder og værktøjer til vedligeholdelsesfor-
valtning; 
— værktøjer og teknikker til sikring af kvalitet og 
pålidelighed; 
— databasestøttet forvaltning; 
— dataindsamling og -analyse. 
Programmet omfatter fortsættelse af arbejde indledt 
under pilotprojekterne i år 0. 
A-PROJEKTER 
2.2.1. Støtte til forvaltning af programmelfremstil­
ling og -vedligeholdelse 
Målene er: 
— at udvikle kvantitative forvaltningsmodeller for 
programmelfremstilling og -vedligehold; 
— at støtte de vigtigste funktioner ved forvaltning 
af programmelfremstilling og vedligehold: 
— planlægning og styring af programmelpro­
jekter, 
— planlægning og styring af programmelpro­
dukter, 
— vedligeholdsforvaltning; — at udvikle database-støtte til forvaltningsværk­
tøjer (f.eks. gennem udnyttelse af database-faci­
liteterne i det fælles miljø). 
Det er vigtigt, at den stærkt varierende forvaltnings­
praksis gives et begrænset sæt fælles faciliteter, 
(f.eks. gennem udnyttelse af generiske egenskaber). 
Delmål 
12 måneder 
— omkostningsberegningsmodeller; 
18 måneder 
— fuldstændige kvantitative modeller; 
36 måneder 
— første værktøjssæt; 
42 måneder 
— forvaltningsdatabase; 
54 måneder 
— komplet værktøjsæt. 
2.2.2. Kvalitets- og pålidelighedssikring 
Målene er: 
— i detaljer at undersøge effektiviteten af to ind­
byrdes afvigende metoder til sikring af kvalitet 
og pålidelighed, nemlig metoden med nøje kon­
trol af udviklingsprocessen og metoden med 
måling og korrektion; 
— at tilvejebringe teknikker og værktøjer, der kan 
støtte garantikontrollen både før og efter pro­
duktionen. 
De egenskaber, hvormed et produkts kvalitet kan 
karakteriseres og kvantificeres, bør bestemmes, og 
de midler, hvorved et produkts kvalitet og pålidelig­
hed kan vurderes og beregnes, bør fastlægges. 
Opmærksomheden bør især rettes mod verifikation 
og validering ved hver af transformationerne i livs­
cyklen. 
Dataindsamling og -analyse bør hovedsagelig 
behandles ud fra et kortsigtet aspekt (overvågning af 
udviklingen, analyse af fejlrapporter osv. i forbin­
delse med de enkelte projekter). Det langsigtede 
Nr. C 47/20 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 2. 84 
aspekt (vurdering og evaluering af selve metoderne 
på grundlag af større statistikker) behandles i pro­
jekt 2.1.3. 
Delmål 
24 måneder 
— kriterier for kvalitets- og pålidelighedssikring; 
36 måneder 
— teknikker for dataindsamling og -analyse; 
60 måneder 
— værktøjssæt til rådighed. 
B-PROJEKTER 
Mindst følgende emner skal behandles på dette F & 
U-område: 
— overvågningsteknikker og udviklingsparametre; 
— vedligeholdsforvaltning, f.eks. 
— indberetning af fejl, 
— ændringskontrol, 
— frigivelseskontrol, 
— behandling af anmodninger om forbedring; 
— virkninger af fejltilstand og analyse af kritikali-
tet. 
F& U-område 2.3.: 
Miljø — Forståelse og implementering 
Beskrivelse 
Projekterne på dette område skal udvikle et fælles 
miljø, der skal anvendes: 
— som et primitivt miljø for programmeludvikling; 
— som grundlag for udviklingen af et komplet 
integreret miljø for programmelteknik. Eftersom multinational udvikling af programmel 
bliver et centralt træk ved ESPRIT som helhed, er 
dette miljø et vigtigt fundament for alle ESPRIT-
programmer. Der er derfor påkrævet, at der sker en 
generel offentliggørelse af alle grænseflader, således 
at der bliver mulighed for generel udnyttelse og 
opfangeise af miljøet. 
Det fælles miljø består af en infrastruktur, som rum­
mer de grundlæggende rammer, og et sæt af værktø­
jer og komponenter, som er relevante på alle punk­
ter i miljøet. Værktøjerne og komponenterne skal 
navnlig bidrage til udvikling af nye værktøjer og 
således fremme udbredelse til det komplette integre­
rede miljø. 
Det udviklede miljø skal kunne anvendes på mate­
riel med forskellige faciliteter og skal kunne have 
forskellige målsætninger, (f.eks. nem installering 
vis-a-vis effektivitet). Der er derfor vigtigt, at der 
defineres en række grænseflader, gennem hvilke 
værktøjerne arbejder med »objekter«, som f.eks. pro­
grammer, filer, apparater og andre værktøjer med 
henblik på at imødekomme disse behov. 
F & U-EMNER 
Arbejdet på dette område er rettet mod: 
— miljøinfrastruktur; 
— værktøjer og komponenter for det fælles miljø; 
— generelle tjenesteydelser for det fælles miljø. 
Programmet omfatter fortsættelse af arbejde indledt 
under pilotprojekterne i år 0. 
A-PROJEKT 
2.3.1. Fælles værktøjsm iljø 
Målene er: 
— at udvikle et fælles miljø, der skal anvendes 
som primitivt programmeludviklingsmiljø og 
som grundlag for et komplet integreret program-
melkonstruktionsmiljø; 
— at udvikle en objekt-baseret metode til frem­
bringelse af et værktøjsrigt miljø, hvor »objekt« 
dækker programmer, filer, apparater og andre 
20. 2. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 47/21 
værktøjer; vægten ligger på meta-værktøjer, som 
kan benyttes ved fremstilling af specifikke mil­
jøværktøjer og -faciliteter; fælles værktøjer og 
komponenter giver en homogen grænseflade på 
tværs af hele miljøet og reducerer omkostnin­
gerne ved udvikling af nyt værktøj; 
— at tilvejebringe en passende infrastruktur 
(grundlæggende ramme) med standarder og 
konventioner for miljøarbejdspladser, med 
støtte fra fælles mekanismer til udformning af 
brugergrænseflader, med grundlæggende meka­
nismer for programudførelse, kommunikation 
og objektforvaltning (miljødatabase) og med 
protokoller for lokaldatanet og grænsefladestan­
darder, der passer til miljøfunktioner; 
— at tilvejebringe en række generelle tjenesteydel­
ser af interesse for alle brugere, (f.eks. post, 
opslagstavle, dokumentudarbejdelse osv.). 
Delmål 
12 måneder 
— første prototypemiljø; 
24 måneder 
— foreløbigt fælles værktøjssæt; 
36 måneder 
— foreløbige miljø samt komplet fælles værttøjs-
sæt, og generelle tjenesteydelser. 
F&U-omride2.4: 
Proces, forvaltning og miljø — udvikling 
Beskrivelse 
Projekter på dette område bør være rettet mod de 
samlede aktiviteter inden for programmeludvikling 
fra fremkomsten eller formuleringen af en datamat-
anvendelseskoncept eller et problem, der skal løses, 
til installeringen og driften af egnet programmel 
eller programmelbaseret system og i hele dets efter­
følgende levetid, hvor fortsat tilpasning til skiftende 
miljøer og skiftende brugeropfattelser er uundgåe­
lige. Programmet tager hensyn til både en totalt sammen­
hængende procesmetode og til udforskning af fun­
damentalt nye metoder. Vægten ligger derfor på 
langsigtet forskning. 
Det forventes, at de samlede strukturelle ændringer 
inden for programmelforvaltningen vil ske på 
grundlag af en forbedret forståelse af hele program­
melprocessen. Desuden vil udviklingen følge forbed­
ringerne på sådanne områder som målinger, kvali­
tetssikring og programmelværktøjsstøtte. En del af 
arbejdet på dette område tager derfor sigte på en 
betydelig forbedring af programmelforvaltningstek-
nikker. 
En anden del skal danne grundlaget for de mere 
acancerede fremtidige miljøer. Dette indbærer 
anvendelse af AIB-teknikker (se delprogram 3) på 
problemer vedrørende programmelmiljøer. Det kan 
forventes, at sådanne miljøer kan udvides og spille 
en aktiv, snarere end en passiv rolle. På den anden 
side må der tages hensyn til krav fra AIB-området 
med henblik på at tilvejebringe miljøer, der passer 
til disse. Endvidere er det ønskeligt, at der tilveje­
bringes passende grænseflader mellem disse og det 
foreløbige fælles miljø (se punkt 2.3). 
F & U-EMNER 
De emner, der er beskrevet her, er af langsigtet og 
spekulativ karakter. Der kan ikke på dette stadium 
gives detaljerede oplysninger om fordelingen af alle 
emner i pakker, og der er kun defineret et enkelt 
A-projekt. Det forventes imidlertid, at forslagene vil 
indeholde andre sådanne gruppeinddelinger, og der 
er plads til op til 3 A-projekter. De vil til at begynde 
med hovedsagelig være orienteret mod forskning, 
men der må sikres en industriel overtagelse lige fra 
begyndelsen både gennem kombinationen af forsk­
ningsemner og gennem strukturen for deltagelse. 
Arbejdet på dette område er rettet mod: 
— forbedrede modeller for programmelfremstilling 
og -vedligehold (med særlig henvisning til sam­
menhængen i de modellerede processer); både 
de tekniske og forvaltningsmæssige aspekter 
skal behandles; 
— konstruktion og transformation af repræsentati­
oner (herunder automatisk og interaktiv pro­
gramsyntese, med særligt hensyn til generisk og 
genanvendeligt programmel samt til validering 
og verifikation); 
Nr. C 47/22 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 2. 84 
— generelle metoder og værktøjer til analyse af 
anvendelsesområde med særlig henvisning til 
fastholdelse af krav; 
— materiel/programmel-synergi og nye arkitektu­
rer; 
— ikke-imperative sprog; 
— konvergens af teknologier i programspecifice­
ring, programimplementering og databasekon­
struktion ; 
— måling og modellering; 
— kvalitet og pålidelighed; 
— brug af ekspertsystemer i forbindelse med pro­
grammelfremstilling og -vedligehold, herunder 
aktive databaser, samt ekspertsystemer for for­
valtning; 
— avancerede støttemiljøer og menneskelig græn­
sefladeudformning i forbindelse med udviklin­
gen af krævende anvendelser, såsom avanceret 
informationshandling. 
A-PROJEKT 
2.4.1. A vanceret interaktiv programmeludvikling 
Målene er: 
— at undersøge muligheden for at udvikle en 
metode, som begynder at integrere strengheden i 
»programmelkonstruktion« og fleksibiliteten i 
den eksperimentelle »engangs«-stil i program­
meludvikling eksemplificeret ved »videnbe­
handling« ; 
— at tilvejebringe et miljø, der støtter denne for­
melle, interaktive programudviklingsstil; dette 
miljø bør yde integreret støtte til eksisterende 
sprog og metoder af forskellige klasser (funktio­
nelle, logiske, objektorienterede osv.); 
— at tilvejebringe passende grænseflader til at 
sikre effektiv sammenfletning af dette miljø og 
det foreløbige fælles værktøjsmiljø (se 2.3.1 
ovenfor); 
— at tilvejebringe faciliteter for hurtig indarbejd­
ning af den fremtidige udvikling i forskellige 
sprogklasser. Delmål 
12 måneder 
— beskrivelse af karakteristika ved fælles frem­
gangsmåde; 
24 måneder 
— eksperimentelt interaktivt miljø; 
48 måneder 
— avanceret interaktivt miljø; 
60 måneder 
— udformning af grænseflade med fælles værktøjs-
miljø. 
B-PROJEKTER 
Disse kan behandle ethvert af ovennævnte emner. 
F& L!-område 2.5: 
Demonstrationsprojekter 
Der består en betydningsfuld hindring for indførelse 
af nye metoder og værktøjer i industrien — ingen 
projektleder ønsker at være den første til at afprøve 
en ny metode i praksis. Der kan tages fat på denne 
hindring gennem finansiel støtte til demonstrations­
projekter. Hensigten er ikke at skabe et kunstigt 
projekt udelukkende for at demonstrere en eller 
anden ny metode, men snarere al anvende et virke­
ligt projekt som middel til evaluering og demonstra­
tion. Den finansielle støtte skal så dække de ekstra­
omkostninger, der opstår i forbindelse med denne 
evaluering og demonstration. Midlerne skal navnlig 
dække uddannelses- og oplæringsudgifter ved pro­
jektets begyndelse samt udarbejdelse af rapporter og 
kritiske bedømmelser af metoder og værktøjer til 
gavn for Fællesskabet som helhed. Finansieringen 
af demonstrationsprojekter bør være betinget af 
fremlæggelse af sådanne rapporter og bedømmelser. 
Det er vigtigt, at resultaterne af sådanne demonstra­
tionsprojekter betragtes som gyldige og endelige; 
dette forudsætter bl.a., at udformningen og planlæg­
ningen af sådanne demonstrationer skal vurderes ud 
fra den statistiske teori for »udformning af eksperi­
menter«. 
Projekter af denne type forventes indledt i år 2 og 3, 
(dvs. 1985/86 og 1986/87) og kan ikke planlægges i 
detaljer på dette stadium. 
20. 2. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 47/23 
DELPROGRAM 3 
AVANCERET INFORMATIONSBEHANDLING 
(Advanced Information Processing = AIP) 
Hovedtemaet er maskinintelligens. Dette omfatter udledning af viden, lagring af 
denne viden med henblik på let adgang og brug, samt udbygning af denne videnbase 
gennem brug. Et af de vigtigste formål er at slå bro mellem datamaten og den ikketek-
niske bruger ved hjælp af datamatbaseret intelligens, der skal hjælpe brugeren og give 
en brugervenlig grænseflade. 
Det første teoretiske arbejde kommer til at vedrøre ræsonneringsprocesser, som skal 
danne grundlag for udformningen af avancerede ekspert- eller videnbaserede syste­
mer. I første omgang kommer vægten til at ligge på videnteknik og lagring og brug af 
viden, mens der senere vil blive lagt vægt på udforskning af nye arkitekturer og syste­
mernes implementering. Parallelt hermed skal der forskes i eksterne grænseflader og 
samspillet mellem menneske og maskine. En vigtig del af dette arbejde bliver signal­
analyse og -behandling specielt med henblik på håndtering af visuelle data. Der skal 
ligeledes arbejdes med visse facetter af AlP-systemers specifikation og konstruktion. 
På et tidligt tidspunkt i programmet skal der bygges en række AlP-demonstrationsmo-
deller ved hjælp af konventionelt udstyr. Disse skal bygges så hurtigt som muligt for at 
udbygge den grundlæggende viden og erfaring med AlP-systemer og for på grundlag 
at disponible modeller at stimulere til bidrag fra bredere videnskabelige kredse. Endvi­
dere er der taget skridt til en række integrerede tværdisciplinære »fokusprojekter«, der 
ikke blot dækker de fem vigtigste aspekter af AIP, men også de andre områder af 
ESPRIT-programmet. 
F&U-område3.1.: 
Videnteknik 
(knowledge Engineering) 
Beskrivelse 
Dette F & U-område vedrører de værktøjer og tek­
nologier, der vil blive nødvendige for at praktisere 
videnteknik med henblik på realisering af kommer­
cielt og socialt acceptable videnbaserede systemap­
plikationer. Eksempler herpå er ekspertsystemer, 
beslutningsstøtte og datamatunderstøttet undervis­
ning. 
Videnteknik indebærer: 
— erhvervsanalyse til lokalisering af områder, hvor 
videnbaserede systemer (VBS) med fordel kan 
anvendes; 
— erhvervelse af viden inden for det valgte område 
vedrørende ræsonneringsobjekter, deres takso­
nomi, ræsonnementsfølge, heuristik, kendsger­
ninger, regler og dialog; 
— klassificering af områdekarakteristika og udvæl­
gelse af de bedst egnede på grundlag af model­ler for repræsentation og udledning (inferens) af 
viden, med senere udbygning til at omfatte faci­
liteter til videnforarbejdning; 
realisering af VBS-applikationer på den måde, 
der egner sig bedst med hensyn til menneske-
maskinegrænsefladen (MMI), motorydelse, 
viden/databasens potentiel, lagringspotentiel og 
kommunikationsfaciliteter; 
tilpasning af systemet til brugerne ved hjælp af 
adaptive grænseflader, der minimerer den kog­
nitive belastning i forbindelse med dialogen 
med systemet; 
manipulation af viden med henblik på vedlige­
holdelse af installerede systemer og forarbejd­
ning af viden med sigte på opbygning af nye 
VBS-applikationer. 
F & U-EMNER 
Arbejdet kommer til at omfatte forskning, specifice­
ring, klassificering og tilvejebringelse af værktøjer 
og teknikker for videnteknik, og dækker dermed: 
Nr. C 47/24 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 2. 84 
3.1.1. (*) Videnbaserede systemer og metrikation 
heraf A-PROJEKTER 
3.1.2. (*) Dialogsprog og naturligt sprog 
3.1.3. (*) Videnrepræsentation og inferensteknik-
ker 
3.1.4. Forberedende arbejde med henblik på 
avancerede videnbaserede systemer 
3.1.4.1. Implementeringssprog og -miljøer (*) 
3.1.4.2. Kompilatorer/oversættere 3.1.1. Videnbaserede systemer og metrikation heraf 
Her tages sigte på et løbende program, af en varig­
hed på mindst fem år, med det formål at bygge 
demonstrationsmodeller for VBS-applikationer ved 
hjælp af de allernyeste faciliteter (materiel, program­
mel og store databaser) på det pågældende tids­
punkt, således at der findes en opdateret eksperti­
sepulje inden for viden teknik-færdigheder samt 
inden for klassificering af områdekarakteristika på 
grundlag af de til rådighed værende værktøjer og 
metoder. Det vil blive et middel til at skaffe sig 
viden om stærke og svage sider ved de værktøjer og 
metoder, der anvendes til procesanalyse, repræsen­
tation, manipulation, inferens og behandling af 
viden, problemløsningsparadigmer og ergonomi/ 
menneske-maskinegrænseflader. 
3.1.4.3. Erhvervelse og manipulation af viden 
3.1.4.4. VBS-applikationer (senere generationer) 
3.1.4.5. Indlæringsteknikker (*) Dette særlige projekt er første fase i det igangvæ­
rende demonstrationsmodelprogram; der skal ske en 
overførsel af ressourcer fra det femte år til projekt 
3.1.4 med henblik på demonstrationsprogrammets 
anden fase. 
I de første fem år skal arbejdet koncentreres om 
uddybelse af erfaringerne med bygning af VBS, spe­
cielt ekspertsystemer, ved hjælp af konventionelt 
udstyr med henblik på en bedre forståelse og udvi­
delse af mulighederne. Dette skal senere opfølges af 
bygning af en mere fremskreden generation af 
videnbaserede systemer med indlemmelse af resulta­
ter fra al anden tilknyttet AlP-forskning og resulta­
ter fra programmelteknologiprogrammet. 
Emne 3.1.1 og 3.1.4.4 udgør tilsammen et rullende 
program af demonstrationsmodeller for tidlige og 
avancerede VBS. Emne 3.1.3 og 3.1.4.1 forventes 
ligeledes at få indbyrdes nær tilknytning, idet resul­
taterne herfra først og fremmest skal fungere som 
inddata til demonstrationsmodellernes mere frem­
skredne fase. Det forventes dog, at demonstrations­
modellerne i de første fem år løbende vil give tilba­
gemeldinger til ovennævnte gruppe af forsknings­
emner om problemer og svagheder, og omvendt, at 
hvert nye rullende demonstrationsprogram kan 
udnytte resultater fra tidligere forskning, der er 
alment accepteret på iværksættelsestidspunktet, og 
som så bevares uændret i de to-tre år, programmet 
løber. 
(*) Anmærkning: Arbejdet påtænkes indledt i år 1 (1984/85). Eftersom værktøjer og metoder varierer for område­
klasserne, der udviser forholdsvis store artsforskelle, 
skal demonstrationsmodellerne indeholde vidt for­
skellige eksempler på kreativ design^ produktions­
kontrol, diagnosticering, systemmodellering, sig­
nalbehandling, beslutningstagning og programmel­
teknik. Dette program vil få overordentlig stor 
betydning som en kilde til oplysning og vejledning 
for allerede iværksatte og fremtidige forskningspro­
grammer, samt erfaring for fremstilling af sælgelige 
VBS-applikationer. 
Man ved meget lidt om videnteknik som en menne­
skelig færdighed eller til videnbaserede systemers 
ydelse, evaluering, måling og accept, for så vidt 
angår kundeproduktivitet. Det er nødvendigt at 
finde frem til, hvilke parametre der har betydning, 
ligesom der må fastlægges metoder og tilvejebringes 
værktøjer til måling heraf — det er vigtigt, at viden 
har en vis kvalitet, men dette er vanskeligt at måle. 
Der må også skabes et »metode- og værktøjssæt« for 
videnteknikere, således at de kan opmåle VBS-
applikationer med hensyn til opbygnings- og kunde-
brugsressourcer samt til, hvilke systemkomponenter 
der er mest velegnede. 
20. 2. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 47/25 
Videnteknik bliver en alvorligere flaskehals end pro­
grammelproduktion, hvis man ikke opnår bedre 
kendskab til den menneskelige produktivitet og 
systemydelse. Dette arbejde indtager derfor en nøg­
lestilling med hensyn til en top-down konstruktion 
af VBS-applikationer. Eftersom nye værktøjer og 
teknikker løbende indgår i videnteknikkens reperto­
ire, mens ESPRIT-programmet løber, bør dette 
metrikationsarbejde organiseres som et kontinuerligt 
rullende program. 
Program og delmål 
Årl: 
— udvælgelse af applikationsområder; 
— valg af passende værktøjer og metoder; 
— fastlæggelse af implementeringsmiljø; 
— identificering af metrikationsaspekter med hen­
blik på evaluering; udvikling af koncepter og 
metoder til løsninger. 
År 2: 
— valg af metrikationsværktøjer og -metoder, der 
skal udvikles; 
— definition af målinger, der skal foretages og 
analyseres; 
— definition af applikationer, der skal instrumen­
teres og måles. 
År 1-3: 
— bygning af VBS-demonstrationsmodel; 
— registrering af byggemetoder og resultater; 
— registrering af nye områdekarakteristika. 
År3: 
— måling og analyse af målapplikationernes pro­
duktivitet og ydelse; 
År 2-4: 
— udførelse af eksperimenter på demonstrations­
modeller for at fastslå accept og virkning på 
»kundeproduktivitet«; 
— rapport om byggeproduktivitet (Construction 
productivity) og anbefaling af nye værktøjer og 
metoder. År4: 
— offentliggørelse af anbefalinger for produktivitet 
og ydelse samt retningslinjer for videnteknikere; 
— forslag om nye metrikationsmetoder, specielt 
mere automatiserede metoder. 
3.1.2. Dialogsprog og naturligt sprog 
Beskrivelse 
Et omfattende program er påkrævet med hensyn til 
værktøjer og metoder for dialog- og kommunikati­
onssprog, der er naturlige på de områder, hvor 
VBS-applikationer skal gøre sig gældende. Dette 
omfatter også anvendelse af viden og kontekst i for­
bindelse med føring og forståelse af tovejsdialoger 
samt anvendelse af »intelligens« i forbindelse med 
udvekslingen af dialoginitiativ mellem system og 
brugere. 
Dialogen i sig selv skal forhøje kvaliteten af syste­
mets reaktioner ved at tilvejebringe medvirken samt 
forståelse af personlig opførsel, præferencer og 
omskrivninger (altsammen videnbaseret). Den skal 
også åbne mulighed for, at brugeren interaktivt kan 
bruge systemet på forskellige metaniveauer, samti­
dig med at der sker en registrering af hele den kon­
tekst, det kan blive nødvendig at systemet eller bru­
geren vender tilbage til, hvis der opstår en fejl eller 
forvirring. Forklaring af et videnbaseret systems 
opførsel er en absolut forudsætning for accept af 
sådanne systemer; dette kan forbedres ved at sam­
menflette viden om brugeren med viden om appli­
kationen. 
Dialog er mere generel end tegnstrengskommunika-
tion (character string communication), inkluderet 
heri er også brug af bredbåndsgrafik, forklarende 
billeder og film samt brug af auditive virkemidler. 
Program og delmål 
Årl: 
— undersøgelse af påkrævet sprogstil og egenska­
ber; 
— specificering af rammerne omkring udnyttelsen 
af bredbånds-MMI. 
Nr. C 47/26 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 2. 84 
År 1-2: 
— forståelse af dialogkrav klassificeret efter appli­
kationsområde. 
År 2-4: 
— fremstilling af generatorer og sproganalysatorer 
for en lang række dialogsprog. 
År 3-4: 
— specificering af værktøjer beregnet til videnba­
seret sprogbehandling. 
År 4-7: 
— implementering af værktøjer til videnbaseret 
sprogbehandling/dialog med henblik på inte­
grering i VBS-applikationer. 
3.1.3. Videnrepræsentation og inferensteknikker 
Beskrivelse 
Videnrepræsentation er en nøglefaktor, på samme 
måde som datamodellering er det i konventionel 
databehandling. Noget sådant kræver på grund af 
sin komplekse natur højt sofistikerede værktøjer til 
udvikling, modellering og forarbejdning. Det for­
ventes ikke, at et enkelt sprog vil fremstå — der bli­
ver snarere tale om en bred vifte af standarder og 
teknikker, der varierer alt efter områdeklassificering, 
anvendte paradigmer og de inferens-/behandlings-
modeller, der bruges. Det er påkrævet med en 
omfattende indsats for at differentiere, klassificere 
og udvide de forskellige videnrepræsentationer med 
henblik på disse krav. Det forventes, at det bliver 
nødvendigt, at mere sofistikerede applikationer kan 
fungere sammen med flere, indbyrdes forskellige, 
men samvirkende, videnområder, hvorfor forskning 
i indarbejdning af videnrepræsentationssystemer og 
inferensmodeller i hinanden bliver af væsentlig 
betydning. 
Bestående VBS-applikationer anvender værktøjer og 
metoder, der i det store og hele er baseret på simple 
inferensregler; specielt bruges der kun lidt (meta)-
viden i forbindelse med anvendelsen af viden og 
inferenskontrol. Dette lader meget tilbage at ønske 
med hensyn til udnyttelsen af højkvalitetsviden og 
-heuristik, der snarere er nøglen til videnbaserede 
systemers effektivitet end ren og skær datamatha­
stighed. Grundforskningen bør omfatte — naturlig deduktionsteknik, der ikke kræver en 
særlig implikativ form; 
— ikke-klassisk logik, såsom temporel eller 
»ulden« logik (fuzzu logic), der er tættere på 
adfærd, der er kvalitativ og knyttet til den kon­
krete verdens tid, men som mangler praktiske 
bevisalgoritmer; 
— videnbaseret kontrol med selve inferensproces-
sen; 
— bindingsudbredelse og sandhedsvedligehol-
delse; 
— udnyttelse af kontekstuel viden; 
— omkostnings-/kvalitetsrettede paradigmer; 
— klassificering af inferensværktøjer og -metoder 
på grundlag af områder, videnrepræsentations-
systemer og paradigmer; 
— erkendelse af behovet for tidstro overførsel af 
systemets tilstand (og dermed impliceret viden), 
som et resultat af forandringer i den virkelige 
verden. 
Program og delmål 
Videnrepræsentationer 
År 1-2: 
— indsamling af alle bestående forslag om viden­
repræsentationssystemer ; 
— krydskontrol og frugtbargøreise med henblik på 
at differentiere og klassificere videnrepræsenta­
tionssystemer; 
— konstatering af, hvad der specifikt og generelt er 
behov for; 
— psykologiens indvirkning på videnrepræsentati­
onssystemer. 
År 2-3: 
udbygning og konsolidering — med hensyn til 
modeller, som f.eks. dataordbøger, databaser og pro­
grammeringssprog. 
År 3-5: 
forslag om nye værktøjssæt og metoder til videnre­
præsentationssystemer, samt indførelse heraf i pro­
jekt 3.1.1 med henblik på en »rullende« udnyttelse. 
År 4-6: 
offentliggørelse af europæiske retningslinjer for 
komponenterne i værktøjssæt til videnrepræsentati­
onssystemer; 
20. 2. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 47/27 
— implementering af »referenceproduktion« af nye 
videnrepræsentationssystemer. 
Inferensteknikker 
År 1-2: 
— konstatering af teknikkens nuværende stade for 
værktøjer og metoder og klassificering heraf på 
grundlag af områder, videnrepræsentationssy­
stemer og paradigmer; 
— opstilling af delprojekter for forskning. 
År 3-4: 
udførelse af grundforskning inden for naturlig 
deduktion, temporel logik, ulden logik, inferenspri-
mitiver samt videnbaseret metaniveaukontrol af 
inferens. 
År 5-6: 
— bygning af inferensmodeller for uddata til 
demonstrations- og metrikprogrammer; 
— fortsættelse af forskning inden for approksima­
tiv ræsonnering og metaniveaukontrol. 
3.1.4. Forberedende arbejde med henblik på avance­
rede videnbaserede systemer 
Selv om dette arbejde er klassificeret som et A-pro­
jekt, skal der de første år forskes på et forholdsvis 
lavt niveau; derefter forskes på højere niveauer, 
efterhånden som mere avancerede generationer af 
videnbaserede systemer bliver mulige. Det forbere­
dende arbejde omfatter: 
3.1.4.1. Implementeringssprog og -miljøer 
3.1.4.2. Kompilatorer/oversættere 
3.1.4.3. Erhvervelse og manipulation af viden 
3.1.4.4. VBS-applikationer (senere generationer) 
3.1.4.5. Indlæringsteknikker, 
omend det er muligt, at andre emner på dette 
område vil blive identificeret, efterhånden som 
arbejdet skrider frem. 
Alle fem ovenstående emneområder er kort beskre­
vet i det følgende, men der er kun inkluderet pro­grambeskrivelser for de to programmer, der skal 
starte i år 1 (dvs. 3.1.4.1 og 3.1.4.5) 
3.1.4.1. Implementeringssprog og -miljøer 
Beskrivelse 
Der skal foretages bedømmelse, anbefaling og udvi­
delse af de sprog, der kan komme på tale som værk­
tøjer inden for forskningsprogrammet og som værk­
tøj for videnteknikere, der arbejder med konstruk­
tion af VBS-applikationer. Dette omfatter sprog til 
videnmodellering og til specificering/konstruktion 
af prototyper for VBS-komponenter. Senere skal 
arbejdet koncentreres om udarbejdelse af standar­
der, som fabrikanter kan anvende som et sikkert 
grundlag for betydelige materielinvesteringer. Et 
vigtigt aspekt ved bedømmelsen af sprogene er en 
konstatering af, hvor omfangsrigt og hvor nyttigt det 
iboende udviklingsmiljø er. Det forventes, at pro­
grammet for fælles værktøjer inden for programmel­
teknik vil tage stilling til portabilitet. 
Program og delmål 
År 1-3: 
— identificering og bedømmelse af kandidatsprog 
(f.eks. Smalltalk, LISP, PROLOG, POPLOG), 
miljøer og arkitekturer. 
År 4-5: 
— offentliggørelse af kritik og anbefaling af 
ændringer, f.eks. sprogudvidelser for at udnytte 
parallellisme; 
— gennemførelse af udvidelser/ændringer, 
År 5-6: 
udstedelse af retningslinjer for ESPRIT; 
— tilvejebringelse af referencesprogsystemer. 
3.1.4.2. Kompilatorer/oversættere 
Formålet er en programmelimplementation af over­
sættere/kompilatorer for de forskellige videnrepræ­
sentationer og manipulationsmetoder, der er udvik­
let under 3.1.3 og 3.1.4.1. 
Nr. C 47/28 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 2. 84 
3.1.4.3. Erhvervelse og manipulation af viden 
Efter det indledende arbejde vedrørende videnre­
præsentation (3.1.3) og på grundlag af erfaringerne 
fra de første applikationer og undersøgelser af 
videntekniske foranstaltninger (3.1.1) og undersø­
gelser af dialogformer (3.1.2) skulle det blive muligt 
at vurdere behovet for metoder og værktøjer i for­
bindelse med udøvelse af videntekniske færdighe­
der. Der skal naturligvis tilvejebringes et fuldstæn­
digt interaktivt og grafikstøttet miljø for erhvervelse 
og manipulation af viden. Arbejdet på dette område 
skal omfatte: 
— redigering, opdatering og genfinding af viden, 
— test/kontrol for videnrepræsentationssystemer, 
— videnordbogssystemer, 
— videnforarbejdning (forskellige syn på fælles 
viden), 
— udledelse af viden fra eksterne kilder, 
— erhvervelse af viden/procesanalyse, 
— retningslinjer og oplæring i videnteknik som 
sådan, 
— VBS-distribution samt automatiseret videnvedli­
geholdelse, 
— MMI-værktøjssæt. 
Disse opdukkende sæt af muligheder bør integreres 
i anbefalede »europæiske« værktøjssæt for håndte­
ring af viden. 
3.1.4.4. VBS-applikationer (senere generationer) 
Dette projekt omfatter udvikling af avancerede eks­
pertsystemer og videnbaserede systemer, der inkor­
porerer indlæring, approksimativ ræsonnering og 
metaræsonnering med »sund fornuft«-facilitet. 
VBS-applikationer skal udnyttes af ikke-specialister, 
der af disse systemer ikke blot forventer formelle og 
approksimative ræsonneringsprocesser, men også 
fornuftsræsonneringsprocesser svarende til menne­
skets. 
Mange applikationer, hvor der kræves ræsonnering, 
involverer en eller anden form for approksimativ 
ræsonnement. Dette er f.eks. tilfældet i modelle-
ringsapplikationer, hvor kvalitativ heuristik er 
karakteristisk for det meste af menneskers erhver­
vede erfaring. Ofte har et problem ikke en simpel løsning på et 
givet ræsonneringsniveau. Abstraherer man fra dette 
niveau, kan man diskutere selve ræsonneringspro-
cessen, hvilket fører til såkaldt metaræsonnering. 
Metaræsonnering beskæftiger sig med to typer af 
problemer: udbygning af inferensteknikker til at 
finde konceptuelle løsninger på problemer, og 
ræsonnering om inferensteknikker eller -regler for 
en mere effektiv udnyttelse af disse inferensregler. 
Senere generationer af VBS-applikationer må for­
ventes at gøre brug af erfaringerne fra førstegenerati-
onsforsøgene (3.1.1), udbyttet af VRS- og inferens-
forskning (3.1.3), de værktøjer der anvendes ved 
erhvervelse og manipulation af viden (3.1.4.3), de 
seneste sprog og maskiner (3.1.4.1/3.1.4.2), udbyttet 
af forskningen i behandling baseret på naturligt 
sprog (3.1.2) og programmet for ekstern grænseflade 
(3.2) for behandling af lyd og billeder. 
3.1.4.5 Indlæringsteknik 
Beskrivelse 
Processerne bag erhvervelse af viden er komplekse, 
hvorfor det er nødvendigt at udvikle grundideer, 
algoritmer og teknikker til at støtte udviklingen af 
programmer og maskiner, der kan lære. Denne 
opgave omfatter identificering af passende modeller 
for indlæring og udforskning af indlæringsteknik-
ker, der egner sig til AIB-systemer. 
Indlæringsteknikken kan baseres på det kunstige 
systems mulighed for at måle sin egen præstation og 
for at udvikle en evolutionsproces, der kan forbedre 
denne præstation. 
Program og delmål 
År 1-2: 
identificering af modeller; 
— konstruktion af interne datastrukturer og -ope­
rationer for et program, der kan lære. 
År 3-4: 
udforskning af indlæringsteknikker, f.eks. ved at 
skrive kode til programmer, der kan lære; 
foreløbig afprøvning, 
20. 2. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 47/29 
År 5-6: 
— fuldskala indlæringseksperimenter med pro­
grammer, der er kommercielt valable; 
FORSKNINGSEMNER AF B-TYPE 
I tilknytning til 3.1.1: 
— anvendelse af bestående og opdukkende teknik­
ker for kognitiv psykologi inden for VBS; 
— repræsentation og anvendelse af generel og spe­
cifik viden om den virkelige verden; 
— kompleksitetsmetrik for VBS; 
— fuldstændigheds- og fasthedsmål; 
— anvendelsesmæssighed for almindelig målete­
ori; 
— videnbaserede systemers livscyklus; brugerac-
cept- og produktivitetsaspekter for både udvik­
lere og kunder samt teknisk ydelse m.m. 
I tilknytning til 3.1.2: 
— dialogspecificering og analyseværktøjer, 
— naturlige sprogsystemers arkitektur, 
— anvendelse af bestående og opdukkende teknik­
ker inden for kognitiv psykologi og psykolingui-
stik på behandling af dialogsprog og naturlige 
sprog, 
— semantik og kontekstens rolle. 
I tilknytning til 3.1.3: 
— differentiering, klassificering og udvidelse af 
videnrepræsentation for de forskellige område-
klassificeringer paradigmer og inferens-/ 
behandlingsmodeller, der bruges, 
— eksperimentelle fremgangsmåder for videnre­
præsentation, deres specifikke anvendelsesom­
råder og deres integration, 
— forholdet mellem videnrepræsentation og infe-
rensteknikker, problemer i forbindelse med 
egenreference og systemets egenbevidsthed, 
— tidstro inferensteknikker, 
— metavidens rolle i inferensprocesser, 
— teknikker for planlægning og programsyntese, 
— strukturering af referenceteknikker, — automatisk tilpasning og forbedring (enhance-
ment), 
— inferens under forhold med modstridende eller 
usikker viden, 
— virkningen af videnrepræsentation på inferens-
teknikkerne. 
I tilknytning til 3.1.4.1: 
— højere implementeringssprog for videnrepræ­
sentation og inferens, 
— tilpasning af formalismer for viden om den vir­
kelige verden til praktiske implementerings-
sprog for VBS, 
— sprog og miljøer for sideløbende databehand­
ling og for integrering af formel struktureret pro­
grammelteknik og VBS-krav. 
I tilknytning til 3.1.4.5: 
— koncepter, algoritmer og teknikker til støtte for 
udvikling af programmer og maskiner, der kan 
lære, 
— identificering af passende indlæringsmodeller, 
— undersøgelse af indlæringsteknikker, der egner 
sig til AIB-systemer, 
— et kunstigt systems evne til at måle sin egen 
præstation og forbedre denne. 
F& U-område 3.2.: 
Eksterne grænseflader 
Beskrivelse 
Tidligere har oplysninger om den virkelige verden 
måttet indgives datamaten på anden hånd af men­
nesker. De indgivne data måtte besidde en formel 
struktur, der skulle specificeres ganske klart for 
systemet. Denne situation vil ændre sig. 
Der bliver tale om to typer af eksterne grænseflader. 
Grænseflader, der uddrager deres information ved 
direkte kommunikation med mennesker, og grænse­
flader, der tilvejebringer viden ved hjælp af følere. I 
begge tilfælde må systemet behandle signalerne og 
fortolke dem. Andre vigtige aspekter vedrører syste-
Nr. C 47/30 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 2. 84 
mets præsentation af resultaterne for brugeren, samt 
systemets brugervenlighed fra den menneskelige 
brugers synspunkt. 
F & U-EMNER 
Arbejdet på dette område falder under to hovedo­
verskrifter: 
3.2.1. Grundlæggende signalanalyse og -genken­
delse 
— avancerede algoritmer og arkitekturer for signal­
behandling, 
— undersøgelse af mønsteranalyseteknik, 
— behandling af optiske signaler, 
— behandling af multifølersignaler. 
3.2.2. Genkendelse af specifikke signaler 
— signalforståelse, 
— håndskrift, 
— tale, 
— tekst-til-tale systemer med naturlig kvalitet, 
— objekts- og bevægelsesanalyse, 
— menneskelig sansning, 
— billedsyntese. 
A-PROJEKTER 
3.2.1. Grundlæggende signalanalyse og -genken­
delse 
De første lag i et signalforstående system kommer til 
at bestå af forbehandling og feature-udledning (dvs. 
filtrering, identificering osv.). I mange tilfælde må 
dette foregå tidstro. For at opnå dette må der udvik­
les nye algoritmestrukturer og nyt materiel. Sådanne 
applikationer som billedbehandling kommer til at 
kræve stor båndbredde og stærkt parallelle arkitek­
turer, hvorfor VLSI spiller en vigtig rolle i program­
met. 
Efter »feature-udledning« er mønsteranalyse grund­
laget for signalgenkendelse, og denne er derfor en 
meget vigtig del af et signalforstående system. Der 
er et behov for forbedring og udvidelse af teknik­kerne for mønsteranalyse. Der foreslås gennemført 
arbejde på følgende tre punkter: 
— klynge- og skabelondannelse, 
— dynamisk programmering, 
— relaksation — en interaktiv procedure, der skal 
hjælpe med til optimal beslutningstagning på 
grundlag af et givet sæt af samvirkende fæno­
mener. 
Optisk behandling rummer mulighed for en potenti­
elt enorm båndbredde, idet databehandling kan ske 
med lysets hastighed. En sådan egner sig specielt til 
globale operationer i forbindelse med mønstergen­
kendelse, dvs. filtrering, korrelation og konvolution. 
Der må udføres arbejde til udvikling af en højper-
formant elektrooptisk grænseflade og udvikling af 
tidstro 2D-behandlingsteknikker. En ikke-lineær 
proces, der er kendt under betegnelsen »degenerate 
four wave mixing« (DFWM) rummer også betyde­
lige muligheder. Det er ligeledes påkrævet med 
forskning i arkitektturer og systemkonstruktion for 
optisk behandling. 
Projektets sidste aspekt går på behandling og korre­
lation af multipel signalinformationsstrømme, der er 
et problem af voksende betydning på mange områ­
der, hvor der anvendes flere følere til tilvejebrin­
gelse af information på forskellige punkter eller om 
forskellige aspekter. Eksempler herpå er processty­
ring, CIM, jordressourcer og biomedicinske signaler. 
Program og delmål 
a) Avancerede algoritmer 
ÅrO: 
— valg af målapplikationer, dvs. analyse af jord­
ressourcer, medicinsk billedteknik, talegenken­
delse; 
— udvikling af algoritmer og tilvejebringelse, via 
analyse og simulering, af en systempakke til 
arkitekturan aly se). 
Årl: 
— valg mellem forskellige parallelle arkitekturer 
under anvendelse af simulering og ekstensiv 
modellering; 
— påbegyndelse af konstruktion af en VLSI-
pakke, implementering af de valgte algoritmer. 
20. 2. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 47/31 
År2: 
— videreførelse af analyse og simulering; 
— videreførelse af konstruktion af VLSI-pakke af 
chips. 
År3: 
— udvikling af et programmeringsmiljø, afpasset 
efter de foreslåede arkitekturer; 
— afsluttelse af VLSI-konstruktion og fabrikation 
af chips; 
— opbygning af delvis »breadboard« af den fore­
slåede arkitektur med et begrænset antal proces­
sorer; 
År4: 
— færdiggørelse af programmeringsmiljø; 
— bygning af demonstrationsmodel og evaluering 
heraf. 
b) Mønsteranalyseteknikker 
Årl: 
— oversigt over teknikkens nuværende stade; 
— planlægning af forskningsprogram og valg af 
målapplikationer; 
— igangsætning af forskning inden for klynge- og 
skabelondannelse; 
— igangsætning af forskning i dynamisk program­
mering. 
År2: 
— stillingtagen til implementeringsmetode, f.eks. 
systoliske arrays; 
— igangsætning af arbejde vedrørende relaksation 
i forbindelse med omridsdetektering. 
År 3: 
— fortsættelse af forskning; 
— demonstration af klynge- og skabelonteknikker; 
— konstruktion af systolisk arraymodel med hen­
blik på demonstrationsmodeller for dynamisk 
programmering. År4: 
— vurdering af demonstrationsmodellernes 
præstation; 
— demonstration af relaksationsteknikker. 
c) Behandling af optiske signaler 
Årl: 
— identificering af applikationer; igangsætning af 
konstruktionsundersøgelser; specificering af 
funktionskrav til »spatial light modulator« 
(SLM) og DFWM. 
År2: 
— vurdering og implementation i systemet af 
— SLM; 
— DFWM-materieller og -arkitekturer. 
År 3: 
— udvidelse af systemerne, f.eks. med Mellin-
Fourrier udvikling; implementering af forbedret 
SLM- og DFWM-materieller/arkitekturer. 
År4: 
— bygning af kompakte praktiske processorer til 
identificerede applikationer; udpegning af 
fremtidige forsknings- og udviklingsområder. 
d) Signalbehandling med multifølere 
År2: 
— undersøgelse af krav og planlægning af pro­
gram. 
År3: 
— systemsimulering og modelbygning. 
År4: 
— bygning af demonstrationsmodel. 
År5: 
— fuldførelse og evaluering af demonstrationsmo­
del. 
Nr. C 47/32 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 2. 84 
FORSKNINGSEMNER AF B-TYPE 
I tilknytning til ovennævnte punkt b): 
— vektorkvantisering og »marker«-modellering, 
— teknikker for beskrivelse af tidsvarierende møn­
stre, 
— indlæringsteknikker i mønsteranalyse. 
I tilknytning til ovennævnte punkt d): 
— »sensortasking«; modificering af føleroperation 
efter databehandling. 
3.2.2. Genkendelse af specifikke signaler 
Beskrivelse 
Forståelse af mening og indhold af signaler, der 
forekommer i den virkelige verden, såsom tale og 
billeder, er et skridt videre end blot og bar genken­
delse af individuelle dele, som f.eks. ord. Med dette 
projekt skal der foretages undersøgelser i metoder til 
behandling af signalernes informationsindhold, 
hvorfor brug af viden og inferensteknikker er af 
væsentlig betydning. Anvendelse af ikke-talknu-
sende processorstrukturer bliver nødvendig. Herud­
over må der ses nærmere på beskrivende sprog for 
eksterne områder (f.eks. 2D- og 3D-scener). 
Direkte indlæsning af håndskreven information vil 
forbedre kommunikationen mellem menneske og 
maskine. Til virkeliggørelse heraf må der udvælges 
og udvikles passende skanderingsteknikker, hvis 
uddata gøres til genstand for feature-udledning og 
forbehandling. Der må foretages undersøgelse af 
forskellige klassificeringsteknikker. Projektet skal i 
første omgang beskæftige sig med håndskrevne bog­
staver og senere med kursivskrift. 
Smidig dataindlæsning i form af tale er nødvendig, 
da dette er menneskets mest naturlige signalform. 
Eftersom tale normalt frembringes i sammenhæn­
gende form, er det ikke tilstrækkeligt, at kun isole­
rede talte ordrer genkendes. Andre vigtige krav er 
taleuafhængighed og ufølsomhed over for støj. I før­
ste fase undersøges sammenhængende tale på 
grundlag af et stort, omend begrænset vokabular. Der kræves algoritmer for featureudledning og for­
behandling. Der må tages hensyn til vilkårene for 
taleindlæsning, dvs. støj fra omgivelserne, brugeran­
tal og vokabular. Klassificeringsteknikken bør være 
økonomisk med hensyn til materiel. I fase 2 (efter år 
5) udvides arbejdet til at omfatte genkendelse af 
sammenhængende tale på grundlag af et generelt 
vokabular. Dette nødvendiggør forskning i genken-
delsesteknikker baseret på tale- og sprogviden. 
Det bedst egnede medium for datamaters informati-
onsudlæsning er for menneskers vedkommende 
talesymboler. Sådanne talesignaler bør være så 
naturlige og forståelige som normal tale. De forskel­
lige forskningsemner bør dække det lingvistiske og 
fonetiske aspekt, såvel som frembringelse af naturligt 
lydende talesignaler ad elektronisk vej. Det resulte­
rende system kommer til at afhænge af det valgte 
sprog, hvorfor mere end et projekt er påkrævet for at 
dække forskellige sprog. 
Den del af projektet, der omfatter objekts- og bevæ­
gelsesanalyse, skal indledes med undersøgelse af 
stereoteknikker og optisk strømning-teknikker med 
henblik på fremstilling af reliefkort på grundlag af 
todimensionale billeder. Senere skal der foretages 
undersøgelser af tolkning og symbolsk beskrivelse af 
tredimensionale genstande, deres deformation og 
bevægelse; projektet skal slå bro mellem billedana­
lyse/feature-udledning og sceneforståelse. I kraft 
heraf bidrager det til formålet: at fremstille en 
seende datamat eller en maskine. 
Arbejdet inden for sansning med henblik på at opnå 
en bedre forståelse af naturlige systemer såsom øje/ 
hjerne og øre/hjerne vil være til stor hjælp ved 
udformningen af signalbehandlingssystemer. Tale­
analyse på grundlag af en model af talefrembringel-
sesprocessen hos mennesker er et eksempel på et 
område, hvor kundskaber om naturlige systemer 
med held er blevet anvendt. Målsætningen for fase 1 
er at studere lavniveau billed- og talebehandling. 
Det vides, at omridsudledning udgør en fundamen­
tal del af den tidlige behandling af synsindtryk hos 
mennesket, og der er identificeret celler i den visu­
elle kortex, der er følsomme for omridssegmenter af 
en specifik varighed. Disse undersøgelser skal føre 
til nye algoritmer for billed- og taleanalyse. Formå­
let med fase 2 er at studere processer på et højere 
niveau, der indgår i signalforståelse hos mennesker. 
Denne fase begynder efter år 5. 
20. 2. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 47/33 
Billedsyntese er specielt vigtig i et scenario, hvor 
datamater skal simulere dele af den virkelige ver­
den, f.eks. i forbindelse med CAE eller oplæring. 
Yderst hurtige grafiske behandlingsteknikker har 
samme store betydning som fleksible billedlagrings-
teknikker. Vigtigt i dette projekt er også udvikling af 
et system med en opløsning på mere end 1 000 x 
1 000 pixels. 
Program og delmål 
a) Signalforståelse 
År 1: 
— Valg af en simpel applikation med meget 
begrænsede signalvariationer. 
År 2: 
— definition af eksemplets grammatik, opbygning 
af det grundlæggende eksperimentalsystem. 
År 3: 
evaluering af det valgte eksempel. 
År4: 
inkludering af endnu et, mere komplekst, signalom­
råde for at afprøve signalforståelsens tilpasning til 
nye problemer. 
År5: 
vurdering af det samlede system. 
b) Håndskrift 
Årl: 
— oversigt over skanderingsteknikker med henblik 
på igangsætning af udviklingen; 
— valg af algoritmer til feature-udledning for tegn. 
År2: 
— specificering af en demonstrationsmodel for 
tegngenkendelse; 
— valg af klassificeringsmetode. 
År3: 
— fuldførelse af demonstrationsmodelkonstruk­
tion og påbegyndelse af bygning; 
— igangsætning af oversigt over kontekstanalyse; — igangsætning af udersøgelse af teknikker for 
genkendelse af kursivskrift. 
År4: 
— fuldførelse af demonstrationsmodel for tegn­
genkendelse; 
— definition af et forskningsprogram for genken­
delse af kursivskrift. 
År5: 
— evaluering af demonstrationsmodellen for tegn­
genkendelse; 
— påbegyndelse af konstruktion af et apparat til 
genkendelse af kursivskrift. 
c) Tale 
År 2-3: 
nyvurdering af algoritmer for feature-udledning og 
forbehandling; sammenligning i forhold til støjdy­
namik; identificering af de væsentlige træks infor­
mationsindhold med henblik på optimering af valg; 
undersøgelse af klassificeringsteknikker. 
År 4: 
simulering af genkendelsesprocessen på en hurtig 
arrayprocessor. 
År5: 
— konstruktion og bygning af demonstrationsmo­
del. 
d) Tekst-til-tale 
Årl: 
— grundlæggende analyse af det talte ord, kon­
struktion af en fleksibel kontrollerbar talesynte-
tisator, identificering af de parametre, der er 
nødvendige for naturlig lyd. 
År2: 
— vurdering af lingvistiske regler for talefrembrin­
gelse, herunder prosodiske parametre og tale­
frembringelsens fonetik. 
År3: 
— uddybende vurdering af fonetiske og lingvisti­
ske regler, simuleringer af syntetisk tale, herun­
der artikulationsregler. 
Nr. C 47/34 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 2. 84 
År4: 
— realisering af fleksibel talesyntetisator; yderli­
gere vurdering af prosodiske parametre; kon­
struktion af en bogstavsknusningsmaskine for 
lingvistiske og fonetiske processer. 
År5: 
— realisering af et totalt tekst-til-tale system. 
e) Bevægelsesanalyse 
År 1-2: 
— forskning i binokylær stereo; 
— forskning i optisk strømning. 
År3: 
— generering af en 2 V2 D-skitse; 
— generering af reliefkort på grundlag af optisk 
strømning; 
— symbolsk beskrivelse af objekter. 
År4: 
— undersøgelse af beskrivelser, af bevægelse, ana­
lyseteknik; 
— undersøgelse af transformation af 3 D-objekter. 
År5: 
— undersøgelse af amorfe andringer i objekter. 
f) Menneskelig sansning 
År2: 
— undersøgelse af taleopfattelse i øret, herunder 
simulering af forskellige modeller; 
— vurdering af menneskelig omridsdetekterings-
model. 
År3: 
— udvidelse af arbejdet til at omfatte mere generel 
featureudledning. 
År4: 
— udvidelse af modellen til at omfatte dybdeop­
fattelse. År5: 
— undersøgelse af relaksationens rolle i menne­
skets behandling af synsindtryk; 
— undersøgelse af sansningen af overfladebeskaf­
fenhed (tekstur). 
g) Billedsyntese 
Årl: 
— konstruktion af nye muligheder for sekventielle 
lagre, billedtransaktioner i lageret. 
År 2: 
— konstruktion af en højhastighedsprocessor for 
hurtig tilgang til lageret. 
År3: 
— integration af lager og processor. 
År 4: 
— revideret udgave af processor, med speciel vægt 
på samarbejde med hurtige lagerstrukturer. 
År5: 
— integration af billedsystemer i displaysystemet. 
FORSKNINGSEMNER AF B-TYPE 
Tilknyttet til ovennævnte punkt a) 
— datamatisk lingvistik, 
— højniveau synssansning, 
— scenebeskrivende sprog, 
— anvendelse af de relevante teknikker fra kognitiv 
psykologi på signalforståelse. 
Tilknyttet til ovennævnte punkt b) 
— automatisk ordbogsgenerering, 
— maskinindlæringsprocesser. 
Tilknyttet til ovennævnte punkt c) 
— fonetik, 
— syntaks og grammatik, 
— psyko-akustik. 
20. 2. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 47/35 
Tilknyttet til ovennævnte punkt d) 
— lingvistik, 
— fonetik, 
— compilere for lingvistiske regler, 
— tekstforståelse, 
— undersøgelse af mere realistiske talemodeller. 
Tilknyttet til ovennævnte punkt e) 
— geometrisk ræsonnering, 
— generering af pålidelige enkle billedrepræsenta-
tioner, der egner sig til korrelation i stereopsis 
og optisk strømning. 
Tilknyttet til ovennævnte punkt 0 
— relevante resultater og teknikker fra kognitiv 
psykologi, 
— øjnes og ørers fysiologi, 
— modeller af menneskelig informationsbehand­
ling. 
Tilknyttet til ovennævnte punkt g) 
— billedbeskrivende sprog. 
F& L-område3.3: 
Lagring af information og viden 
Beskrivelse 
Videnbaserede systemer udformes således, at de kan 
udlede information fra deres videnbase, og således 
at de kan vise deres ræsonneringsfølge ved at nå 
frem til en konklusion. Et videnbaseret systems 
effektivitet er afhængig af dets videnbases kvalitet 
(fuldstændighed, gyldighed og tilgængelighed) og 
dets udledningsmekanisme. 
Inden for dette F & U-område skal der forskes i nye 
organisationsformer med henblik på opbevaring og 
behandling af repræsentation af data, viden og 
metaviden. 
De vigtigste mål på dette område er 
— definition af organisationsmåder for oplagring 
af information og viden, herunder maskinaspek-
ter; — identificering af funktionelle skillelinjer, struk­
turer og mekanismer, herunder distribuerede og 
meget store videnbaser; 
— udvikling af nye lagringsstrukturer; 
— indførelse af nye fysiske principper, som grund­
lag for nye lageranordninger (f.eks. optiske og 
biologiske); 
— tilvejebringelse af tilstrækkelige dialogteknik­
ker, specielt for brugere, som ikke er eksperter; 
— automatisk eller halvautomatisk fremstilling af 
meget store vidensystemer. 
Arbejdet på dette område kommer til at afhænge 
meget stærkt af udviklingen inden for videnteknik 
og lagerteknologi. 
F & U-EMNER 
De emner, der skal dækkes inden for dette felt, er 
3.3.1. (*) Grænseflader mellem lagring og miljø 
3.3.2. (*) Data- og videnbaser 
— videnbasestudier for AIP, 
— distribuerede databaser og videnba­
ser; 
— avancerede videnbasestyringssyste­
mer (VBSS). 
3.3.3. Lagringsstrukturer og -arkitekturer 
— databaseorienterede arkitekturer, 
— præstationsmodeller for lagrings­
strukturer, 
— lagringsarkitektur. 
3.3.4. Nye generationer af videnmaskiner 
3.3.5. Middelfristet forskning i lagermedier 
3.3.6. Langfristet forskning i optiske plader 
(*) Anmærkning: Arbejdet tænkes indledt i år 1 (1984/ 85). 
Nr. C 47/36 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 2. 84 
3.3.7. Langfristet forskning i biologisk lagring 
Arbejdet vil de første fem år blive koncentreret om 
uddybning af erfaringerne med videnlagring og der­
med forbundne tilgangs-/dialogteknikker. 
Emne 3.3.1 omfatter fortsættelse af arbejdet med 
interaktive forespørgselssystemer, som blev indledt 
under pilotprojekterne i år 0 (1983/84)-
A-PROJEKTER 
3.3.2. Data- og videnbaser 
Beskrivelse 
Der foreslås undersøgelser for at fastslå, hvilke 
grænseflader, formalismer, sprog, materiel og pro­
grammelkomponenter der kræves til bygning, distri­
bution, funktionel adskillelse og hierarkisk struktu­
rering af databaser og videnbaser, herunder formule­
ring af inferens og dataforespørgselsadgang på 
niveauer, lige fra hvad der er synligt for mennesker 
til interne niveauer i den nye generation af systemer. 
Dette arbejde fokuserer på undersøgelse af fælles­
punkter og specifikke punkter i modeller for arki­
tekturen af database- og videnstyringssystemer. 
Hertil kommer en parallel undersøgelse med det for­
mål at finde frem til yderligere »adgangsformule-
ringssprog«, formalismer, grænseflader og teknologi, 
der kræves i informationssystemer baseret på distri­
bueret viden. Undersøgelsen omfatter også meget 
store videnbaser og virkningen på (f.eks. parallelle) 
lagringsarkitekturer. Der skal opstilles modeller for 
distribuerede strukturer, og der skal udvikles stan­
darder. 
I den sidste del af projektet lægges der vægt på visse 
avancerede emner inden for videnbasestyringssyste­
mer, der ikke er fuldt ud realiserede i det nuværende 
system, og som er nyttige i videnbaserede systemer 
og inden for AIP generelt. Disse omfatter repræsen­
tation og manipulation af komplekse objekter, 
udnyttelse af inferensmekanismer, realisering af 
synsmekanismer, semantisk kontrol og validering af 
forespørgsler. Program og delmål 
a) Undersøgelser 
År 1-2: 
— undersøgelse af fundamentale krav for inklude­
ring af tidstro bindinger i videnbaserede infor­
mationssystemer; undersøgelse af databasetek­
nologiens relevans for videnbaserede informati­
onssystemer. 
År 3: 
— udvikling af specifikationer og model på data­
mat. 
År4: 
— definition af systemstandarder og -struktur samt 
støttende specialiseret materiel. 
År 5-6: 
— undersøgelse af højniveaugrænseflader, koncep­
tuelle modeller osv. 
b) Distribuerede databaser og videnbaser 
År 2-3: 
— undersøgelse af databasemekanismer med spe­
ciel vægt på inferens og distribution; 
— udvikling af metodologi og modellering af 
valgte strukturer. 
År4: 
— fastsættelse af hierarkiske strukturer for distribu­
erede databaser og videnbaser og udvalgte infe­
rensmekanismer. 
År5: 
— undersøgelse af meget store videnbaserede 
systemer. 
c) Avancerede videnbasestyringssystemer 
År 1: 
— vurdering af udviklingsstadiet for visse udvalgte 
emners vedkommende samt disses relevans for 
AIP; 
— valg af VBSS med henblik på nærmere undersø­
gelse. 
20. 2. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 47/37 
År2: 
— udvikling af en model for udvalgte VBSS-træk. 
År 3-4: 
— udvikling af præstationsmodeller og implemen­
tering af disse i et forbedret VBSS. 
SENERE PROJEKTER 
Selv om det ikke er hensigten, at projekt 3.3.3 til 
3.3.7 skal indledes i år 1, gives der her en kort 
beskrivelse af disse til supplering af oversigten over 
dette F & U-område. 
3.3.3. Lagerstrukturer og -arkitektur 
Gennem det seneste tiår er der forsket i forskellige 
databaseorienterede arkitekturer (intelligente styre­
enheder, software backends og databasemaskiner). 
Grunden hertil er først og fremmest at fritage den 
slagkraftige og bekostelige hoveddatamat for opga­
ver, der består i simple operationer på store mæng­
der data. Denne del af projektet skal udvikle mulig­
hederne for at skabe en database af en avanceret 
generation henimod programmets slutning. 
Hensigten med den del af projektet, der kaldes 
»Præstationsmodeller for lagerstrukturer« er at spe­
cificere og sigte mod et metriksystem for og en 
kvantifikationsmåling af lagersystemstrukturers 
effektivitet. 
Projektets trejde del skal give en definition af lager­
arkitekturen for de semantiske modeller, der udvik­
les for beregning, inferens, videnbaser og operativ­
miljø i projekt 3.3.2. 
3.3.4. Videnmaskiner af ny generation 
Hensigten er at udforme og bygge en prototype på 
en videnstyringsmaskine, at afprøve og demonstrere 
den sammen med intelligente grænseflader og infe-
rensmaskiner. 
3.3.5. Middel/ristet forskning i lagringsmedier 
De systemer, der på nuværende tidspunkt kan 
komme på tale, er opregnet i det følgende. Udvæl­
gelseskriteriet er, hvilke systemer der bedst opfylder 
videnbasesystemers krav: — Plader med tyndsfilmshovedteknologier. Vægten 
skal lægges på teknikker for fysisk tilgang med 
henblik på at opnå en direkte tilgang, der inklu­
sive latenstid ligger inden for 2-3 ms, og en 
latenstid på omkring 1-2 ms. Kapaciteten skal 
være på mellem log 10 gigabytes og lagringen 
skal være permanent. 
— Indlejret søgelogik i tyndfilmshoveder. For at 
fremstille kompakte højtydende pladesystemer 
må der udvikles en indlejret parallel CMOS-
søgelogik i multipel tyndfilmshoveder, der kan 
foretage parallel »ulden« søgning i lageret på 
grundlag af flere kriterier, og som kan anvendes 
til skriveoperationer i lageret. 
— Ikke-absolut indholdsadresserbart lager. Udvik­
ling af et indholdsadresserbart lager baseret på 
ulden/ikke-deterministisk probabilistisk søg­
ning (matching), med en kapacitet på mindst 
200 Mb. 
— Høj densitet^ RAM med blandet logik. Konstruk­
tion af fysiske strukturer for »wordwide« lagre, 
blandet logik og højdensitets-RAM på samme 
chip med henblik på ultrahurtige lager-/ 
behandlingsnet, der egner sig til reduktion på 
datastrømsnet. 
3.3.6. og 
3.3.7. Langfristet forskning i optiske plader og biolo­
gisk lagring 
Der er betydeligt potentiel i lagring ved hjælp af 
optisk eller biologisk teknik. Optiske plader viser 
allerede potentiel som læselagre (ROM). Der skal 
forskes i mulighederne for både at skrive og læse i 
lagre ved hjælp af teknikker som f.eks. fotochro-
misme. Biologiske fabrikationsmetoder åbner mulig­
hed for yderst tynde forbindelser og dermed en 
kompakt konstruktion. Nuværende forbindelser i 
RAM er på omkring 10 000 Å, og kan kun anvendes 
i todimensionel opbygning. Det hævdes, at logik- og 
lagerelementer af organiske materialer kan laves 
med forbindelsesbredder på 20 Å i tredimensionale 
strukturer ved hjælp af en konstruktionsteknik, der 
bygger på biologisk teknik og genteknik. 
FORSKNINGSEMNER AF B-TYPE 
Tilknyttet til ovennævnte punkt 3.3.1 
— sikkerhed og hermed forbundne problemer i 
forbindelse med gruppeanvendelse af fælles 
videnbaser; 
— adfærdsundersøgelser og kognitive undersøgel­
ser. 
Nr. C 47/38 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 2. 84 
Tilknyttet til ovennævnte punkt 3.3.2: 
— sammenlignende undersøgelser af videnrepræ­
sentation med hensyn til konstruktion og 
anvendelse af meget store og næsten-perma­
nente videnbaser; 
— undersøgelse af relevansen af formalismers 
anvendelse i videnrepræsentation, herunder 
sameksistens og konvertering mellem forskellige 
repræsentationer. 
— undersøgelse af fundamentale arkitekturproble­
mer, dvs. det indbyrdes logiske forhold mellem 
de »maskiner«, der indgår i et videnbaseret 
system: 
— videnbasestyringsmaskine, 
— avanceret grænseflademaskine, 
— inferensmaskine, 
herunder ovennævnte problemers indvirkning på 
systemarkitekturen; 
— effektiv anvendelse af massedata ved hjælp af 
hybride grænseflader i database- og videnbase­
systemer. 
F& U-område3.4: 
Datamatarkitektur 
Beskrivelse 
Inden for dette F & U-område skal der forskes i 
potentiellet af nye former for datamatarkitektur. 
Den traditionelle von Neumann-arkitektur har en 
række alvorlige ulemper, idet den udelukker ægte 
parallel databehandling på grund af den flaskehals, 
forholdet mellem processoren og hovedlageret med­
fører. Med VLSI-teknologien åbnes der mulighed 
for at skabe alternative strukturer, der anvender et 
stort antal parallelle processorer, der kører forskel­
lige opgaver sideløbende. Der findes en del forskel­
lige sådanne arkitekturer og mange forskellige appli­
kationstyper, der med fordel kunne udnytte en 
sådan flerprocessorteknik. 
Disse alternativer bør ikke betragtes som hermetisk 
lukkede områder, der aldrig får indflydelse på 
hinanden. For at vurdere disse alternative metoder 
samt fordele, nytte og præstation af de demonstrati­
onsmodeller, der skal bygges, må der forskes i 
metrik for datamatarkitekturer. 
Resultatet af dette program kommer til at danne 
grundlag for indførelse af nye datamatarkitekturer 
på forskellige applikationsområder. I alle disse undersøgelser kommer programmelaspekter til at 
spille en central rolle. Der bør foretages nøje under­
søgelse af, hvilke virkninger disse nye arkitekturer 
vil få på det faktiske programmeringsmiljø. Grund­
læggende programmel må udvikles sammen med 
det dertil svarende materiel. 
F & U-EMNER 
De områder, på hvilke der skal forskes, er 
3.4.1. Ultradatamat, flerprocessormaskiner 
3.4.2. Ikke-von Neumann arkitekturer 
— højparallel datamatarkitektur, 
— datastrømsmaskiner, 
— reduktionsmaskiner, 
— inferensmaskiner. 
Begge disse større projekter påtænkes indledt i år 1 
(1984/85). 
A-PROJEKTER 
3.4.1. Ultradatamater; flerprocessormaskiner 
Beskrivelse 
Disponibiliteten af VLSI har tilvejebragt et middel 
til bygning af maskiner med et stort antal indbyrdes 
forbundne beregningselementer, der kan arbejde 
sideløbende. Hvert element er lige så effektivt 
som de maskiner, der anvendes på nuværende tids­
punkt. Det er nødvendigt at forske i arkitekturer for 
sådanne arrangementer og identificere deres fordele, 
nytte og præstation i forskellige applikationer med 
henblik på numerisk databehandling. Der skal byg­
ges en demonstrationsmodel til kørsel af en eller 
flere applikationer. Virkningen på programmelmil­
jøet er et fundamentalt problem, der må løses. 
Anvendelsesområdet omfatter modellering og simu­
lering i stor skala (vejrudsigter, hydrodynamik og 
økonomisk modellering), men dette udgør kun en 
lille del af hele programmet. 
Program og delmål 
År 1-2: 
— gennemførlighedsundersøgelser af konstrukti-
onsstrategier. 
20. 2. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 47/39 
År 2-3: 
— undersøgelse og valg af forbindelsesstrategier. 
År 3-5: 
— konstruktion og implementering af prototype. 
3.4.2. Ikke von-Neumann arkitekturer 
Beskrivelse 
Ved hjælp af VLSI-teknologien kan der nu konstru­
eres maskiner med et meget stort antal (f .eks. 1000 PE) 
indbyrdes forbundne beregningselementer, der kan 
fungere sideløbende. Det er nødvendigt at forske i 
forbindelsesarkitekturer og særlige komponenter for 
realistiske og billige løsninger. Applikationsmålene 
er signalgenkendelse og -forståelse samt logisk pro­
grammering. Med denne undersøgelse skal der for­
skes i udnyttelsen af forbindelsesstrategier, der defi­
nerer en arkitektur og særlige tilknyttede kompo­
nenter. Der skal bygges en demonstrationsmodel, 
inkl. programmel, til kørsel af de valgte sprog. 
Datastrømsmaskiner anvender et princip med enkelt 
tilforordning (single assignment), dvs. at de begræn­
ser hvert manipuleret objekts antal værdier til en. 
Arkitekturen er karakteristisk ved en parallel data­
drevet kontrolstruktur og en »by value« datameka­
nisme. Datastrøm giver mulighed for en højere yde­
evne i AIP. Denne del af projektet vedrører fordele 
inden for en række anvendelsesområder og giver et 
grundlag for valg af konstruktion inden for data-
strømsmaskiners anvendelsesområde. Der skal byg­
ges en demonstrationsmodel. Indvirkningen på pro­
grammellet skal undersøges. 
Reduktionsmaskiner (der egner sig til kørsel af 
applikative sprog, som f.eks. ren LISP, Backus FP 
og KRC) kan være »behov-drevet«, dvs. at en funk-
tionsapplikation »udløses«, når dens resultat kræves 
af en omgivende funktionsapplikation. Datameka­
nismen kan fungere »by value« (strengreduktion) 
eller »by reference« (grafreduktion). 
Inferensmaskiner er maskiner til særlige formål, der 
anvendes til deduktive operationer. De er vigtige, 
fordi logisk programmering er en af grundpillerne i 
videnteknik, og på grund af effektiviteten af infe-
rens- og mønstersammenligningsteknikker i deduk­
tive systemer, der anvendes i ekspertsystemer. På nuværende tidspunkt realiseres inferensmekanismer 
i sprog som prolog ved hjælp af programmellet på 
konventionelle datamater. Det er nødvendigt med 
parallel kørsel af disse sprog. Efter undersøgelse af 
algoritmer på dette område vil der blive foreslået 
passende materielmekanismer. Denne del af projek­
tet kommer til at foregå i tre faser: fase 1 og fase 2 
ligger inden for den femårige planlægningshorisont. 
Program og delmål 
a) Højparallel arkitektur 
Årl: 
— gennemførlighedsundersøgelser og valg af for­
bindelsesstrategier. 
År2: 
— simulering og definition af grundlæggende 
VLSI-komponenter. 
År 3-4: 
— udvikling og simulering af VLSI-komponenter. 
År5: 
— produktion af attrapper. 
b) Datastrømsmaskiner 
Årl: 
— søgning af faglitteratur, udformning af alterna­
tive arkitekturer; identificering af applikationer, 
der egner sig til datastrømsmaskiner; valg af 
applikationer og alternative arkitekturer med 
henblik på detaljeret undersøgelse. 
År2: 
— undersøgelse af applikationer og alternative 
arkitekturer; Valg af applikation(er) og arkitek­
tur til demonstrationsmodel. 
År 2 og 3: 
— specificering og konstruktion af demonstrati­
onsmodel for datastrømsdatamater; påbegyn­
delse af implementering; fortsættelse af appli-
kationsundersøgelser. 
Nr. C 47/40 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 2. 84 
År4: 
— fortsættelse af implementering af demonstrati­
onsmodellen ; fortsættelse af applikationsunder-
søgelser. 
År 5-6: 
— afprøvning af demonstrationsmodel; foreløbig 
vurdering af fordele, nytte og præstation; sætte 
disse resultater i forhold til applikationsunder-
søgelser; offentliggørelse af resultater. 
c) Reduktionsmaskiner 
År 1: 
— søgning af faglitteratur, udformning af alterna­
tive arkitekturer. 
— identificering af applikationer. 
År2: 
— valg af applikation(er) og arkitektur. 
År3: 
— konstruktion af reduktionsmekanisme; 
— fortsættelse af applikationsundersøgelser. 
År 4-5: 
— implementering, fortsættelse af applikationsun­
dersøgelser. 
År 5-6: 
— demonstrationsmodel, sammenholdelse af resul­
tater og applikationsundersøgelser, offentliggø­
relse af resultater. 
d) Inferensmaskiner 
Fase 1 
Årl: 
— søgning af faglitteratur, undersøgelse af grund­
læggende mekanismer, vurdering af potentielle 
applikationer; specificering af parallelle infe­
rensmaskiner som forskningsværktøj. 
År 2-4: 
— implementering af parallelt forskningsværktøj; 
valg af applikationer med henblik på detaljeret 
undersøgelse; valg af fremgangsmåde ved kon­
struktion af eksperimentel parallel inferensma-
skine. Fase 2 
År 5: 
— specificering og konstruktion af eksperimentel 
parallel inferensmaskine på grundlag af resulta­
terne fra 3.4.1 og 3.4.2; påbegyndelse af imple­
menteringen ; fortsættelse af undersøgelserne af 
mekanismer under anvendelse af 
forskningsværktøj. 
FORSKNINGSEMNER AF B-type 
Tilknyttet 
3.4.1. — forbindelsesstrategier for sammenfletning 
af forskellige arkitekturer; 
— udvikling af symbolske behandlingsma-
skiner; 
— udvikling af en maskinarkitektur til kørsel 
af ACTOR-baserede sprog. 
Tilknyttet 
3.4.2. — konstruktion af forbundne maskiner. 
F&U-område3.5: 
Konstruktions- og systemaspekter 
Beskrivelse 
Dette F & U-område omfatter de mest hastende 
standarder, specielle specifikations- og verifikations­
teknikker, konstruktionsmetoder, generelle system­
metoder og kataloger over information og teknisk 
overvågning, der er relevante for andre aktiviteter 
inden for AlP-delprogrammet. 
Der er to hovedmålsætninger: 
— tilvejebringe orden i de mange forskelligartede 
nuværende metoder, der finder anvendelse med 
henblik på A1P; 
— udvikle teknikker til bygning af pålidelige AIP-
systemer og til vedligehold heraf, efterhånden 
som de tilpasses ændrede forhold. 
En tilsvarende motivering gør sig gældende på 
området programmelteknologi, og denne aktivitet 
20. 2. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 47/41 
vil blive koordineret med 2.1. Visse træk ved AIB 
bør imidlertid understreges her. Der er tale om føl­
gende: 
— manglen på arbejde med relation til AIP; 
— sådant arbejde er påkrævet på grund af AIP-
systemers kompleksitet, indeterminans, adapta-
bilitet- og selvovervågningspotentiel. 
Et vigtigt aspekt i den metode, der anvendes her, er 
indførelsen af et systemspecificeringsniveau mellem 
de eksterne krav og de interne programmel- og 
materielspecifikationer. Dette mellemniveau skal 
afspejle AlP-systemernes art, og anvende passende 
basale begreber og forhold for specificering af infe-
rensteknikker, videnrepræsentation og andre aspek­
ter, således at relevante AlP-begreber kan beskrives 
klart og fungere som vejledning for konstruktion af 
programmel og materiel. Det bør imidlertid bemær­
kes, at materiel/programmelniveauet og AlP-kon-
ceptniveauet ofte er så tæt sammenknyttede, at for­
malismerne ikke for nogen af dem kan beskrives 
uden konstant henvisning til de begrænsninger, det 
andet niveau medfører. 
F & U-EMNER 
Følgende F & U-områder skal behandles på dette 
felt: 
— standarder for AIP-projekter; 
— funktionskrav til AIP-systemer; 
— udformning af specifikationsmetoder for AIP-
systemer; 
— udformning af metodologier for AI P-systemer; 
— sikkerhed/fortrolighed af viden og data i AIP-
systemer; 
— AlP-systemers og deres uddatas pålidelighed, 
troværdighed og integritet; 
— afprøvning og validering af AlP-systemer; 
— intelligensenhed — svarende til teknikkens 
nuværende stade — i kritiske basisområder; 
— overvågning og samordning af udviklingen 
inden for AlP-programmet; 
— opdateringer af tidligere opgaver; 
— »Reverse Engineering« på klassiske informati-
onsbehandlingssystemer. Disse emner fungerer som støtte for andre emner og 
kan karakteriseres som type B. For visses vedkom­
mende er det ønskeligt at indføre en eksplicit sam­
menknytning med et eller flere af de bedst egnede 
A-projekter (f.eks. andre AlP-projekter, program­
melteknologi) for dermed at optimere den generelle 
synergisme inden for ESPRIT. 
F& Li-område 3.6: 
Fokuseringsprojekter 
Grundbegreber 
De fem øvrige F & U-områder dækker individuelle 
aspekter ved avanceret informationsbehandling. Ud 
over detaljerede arbejdsprogrammer for den basale 
teknik menes det påkrævet at inkludere en række 
integrerede tværfaglige projekter, der ikke blot 
omfatter de fem allerede identificerede aspekter af 
AIP, men også andre områder under ESPRIT-pro-
grammet. Hvor det er på sin plads, skal disse altså 
sammenknyttes med andre delprogrammer med 
henblik på at opnå den størrelse, der er påkrævet for 
fokuseringsprojektets tværfaglige art. Dette afsnit 
vedrører disse »fokuseringsprojekter«. 
Hensigten er, at disse projekter skal opstille en 
række mål, der kan fungere som fokus for arbejdets 
tværfaglige aspekter. Selv om målene til enhver tid 
skal holdes for øje, må projektet ikke betragtes som 
fejlslagent, hvis ikke de opfyldes, eftersom meget af 
udbyttet vil komme i form af et sort antal mindre 
udviklinger på forskellige felter. Dette koncept har 
vundet tilslutning inden for alle dele af ESPRIT-
fællesskabet. 
Eksempler på fokuseringsprojekter kan ses i neden­
stående resumé. Det bør understreges, at disse kun 
er eksempler, der er valgt for at illustrere ideen bag 
fokuseringsprojekter, og på ingen måde skal opfat­
tes som en begrænsning af det endelige valg. Det 
vigtige i denne sammenhæng er, at 
ESPRIT-programmet skal inkludere ressourcer og 
forskning til dækning af sådanne projekter. Disse 
projekter skal udgøre en del af det generelle 
ESPRIT-program snarere end være et delprogram. 
På tilsvarende måde skal det endelige valg af pro­
jekter bestemmes fleksibelt inden for rammerne af 
det generelle program. 
Kriterier 
Ved opstilling af kriterier for valg af fokuseringspro­
jekter kan der inkluderes videre aspekter end de 
Nr. C 47/42 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 2. 84 
ovenfor nævnte. Nogle af de væsentlige kriterier for 
dette arbejde er beskrevet nedenfor. Det overord­
nede hensyn til fleksibilitet bør imidlertid tillade 
dette program at løbe videre med henblik på den 
bedst mulige virkning. 
a) Det er reelt meningen at projektet skal »foku­
sere«. Herved kan forstås enhver kombination 
af følgende aspekter: 
— det anvender og forener resultater og udfald 
fra mange andre områder under ESPRIT, 
både inden for og uden for AIP (f.eks. pro­
grammelteknologi, kontorautomation osv.); 
— det kombinerer og integrerer resultater og 
udfald fra andre ESPRIT-områder; 
— det understreger indbyrdes afhængighed og 
foregriber og løser potentielle konflikter 
mellem ESPRIT-områder; 
— det skaber en tovejskommunikation mellem 
eget område og andre ESPRIT-områder; 
b) projektet skal i det væsentlige være realiserbart, 
gennemførligt, realistisk, opnåeligt) inden for 
den fastsatte tidsramme samt have et klart iden­
tificerbart slutpunkt inden for denne tids­
ramme; 
c) projektet skal i bedste fald basere sig på det 
mest avancerede udviklingsstade eller ligefrem 
være i forreste række af udviklingen, og skal i 
værste fald give løfte om betydelig fremme af 
teknikkens stade inden for ESPRIT; 
d) projektet skal være relevant for en større offent­
lighed, f.eks. ved at være gavnligt eller attraktivt 
set ud fra et samfundssynspunkt; 
e) projektet skal på utvetydig måde tilvejebringe 
tilbagemeldingsinformation til andre ESPRIT-
områder, dvs. både 
— teknologisk/videnskabelig information, og 
— »realismeinformation«; 
0 projektet skal være af anvendt art, snarere end 
ren videnskab; g) projektet skal mindst resultere i en demonstrér-
bar prototype. 
Eksempler 
Der er identificeret en række emner, med en tæt 
sammenhørende gruppe af specifikke eksempler på 
fokuseringsprojekter i hvert emne. Nedenstående 
titler, der er opstillet struktureret, skal kun betragtes 
som eksempler. 
i) Beslutningsstøtte: 
— agrokemisk rådgivning, 
— planlægningssystem for kontorautoma­
tion. 
ii) Naturlige sprog 
— interaktiv rettelse af stavefejl og stavevej­
ledning. 
iii) Komplekse kontrolsystemer 
— integreret medie-, processor- og fysisk 
miljø. 
iv) Kontorsystemer 
— HJÆLP-system for kontorsystembrugere. 
v) Programmeringsbistand 
— automatisk programmeringssystem 
vi) Værktøjer for brugere af informationssystemer 
— udvikling af atlas for IT. 
vii) Generelt 
— datamatstøttet systemvedligehold; 
— overvågning af vandkvalitet ved hjælp af 
satellitbilleder. 
Uanset hvilke fokuseringsprojekter der vælges, vil 
disse være af A-type. 
DELPROGRAM 4 
KONTORSYSTEMER 
Betydningen af delprogrammet kontorsystemer 
Succes'en af Esprit vil i sidste ende blive målt ved den øgede konkurrenceevne i den 
europæiske informationsteknologiindustri, som kun kan opnås via bedre produkter og 
ikke ved resultater på forskningsområdet alene. 
20. 2. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 47/43 
Forskning på området kontorsystemer kan karakteriseres som følger: på grundlag af 
fundamentale og metodologiske udviklinger inden for VLSI, programmelteknologi og 
avanceret informationsbehandling samt visse andre felter kan der udvikles integrerede 
og anvendte systemløsninger, som tager hensyn til brugernes behov og forventede 
ændringer på det tekniske, sociale og økonomiske område (se figur 4-1). 
Kontorsystemer er nøgleelementet i den udvikling fra klassisk databehandling til inte­
greret informationsbehandling i administrationer og industrielle og tjenesteydende 
virksomheder, som vil kendetegne det fremtidige arbejdsmiljø. Til dette formål er 
systemer og kommunikationsnet med standardiserede grænseflader nødvendige. 
Ved udviklingen af disse systemer, som er meget vigtige for vore industrivirksomheder, 
må ergonomiske aspekter tages i betragtning på de tidligste planlægningsstadier. Kun 
på denne måde kan vi sikre, at systemerne vil blive accepteret senere af brugerne, og 
at den økonomiske forventning også vil blive opfyldt. Den europæiske industri er sær­
lig velegnet til denne udvikling på grund af dens historiske og kulturelle tradition. 
Forskningsområder inden for delprogrammet kontorsystemer 
Under hensyntagen til ovennævnte integrerede fremgangsmåde, er delprogrammet 
blevet opsplittet i fem forskningsområder (se figur 4-1): 
— Læren om kontorsystemer og ergonomi 
En fælles undersøgelse er bydende nødvendig med henblik på at gribe både ergo­
nomi og rationaliseringsaspekter an. De bedste systemer set fra et rent teknisk syn­
spunkt er værdiløse, hvis de ikke accepteres af brugerne. 
— Avancerede arbejdspladser 
Kernen i det fremtidige kontor vil bestå af arbejdspladser med nye menneske­
maskine grænseflader (data, tekst, billeder, tale). Denne udvikling må derfor tilde­
les høj prioritet. 
— Kommunikationssystemer 
Net og integrerede informationssystemer kræver en ny systemkonstruktion, der 
anvender bredbåndsnet, som benytter alternative grundlæggende teknologier med 
henblik på at behandle og overføre enorme mængder af multimode data over hele 
verden. 
— A vanærede arkiverings- og genfindingssystemer 
For at komme det papirløse kontor nærmere er det nødvendigt at overvinde de 
nuværende forhindringer for behandling af enorme mængder af information og 
for hurtig genfinding af den lagrede information med nye løsninger. 
<— Integreret kontorsystemkonstruktion og evaluering 
Forskning med henblik på optimale og avancerede konstruktioner af elementerne 
i det integrerede kontorsystem bør føre til udvikling af prototyper af sådanne 
systemer; der må findes passende metoder og faciliteter, der kan tjene som prøve­
miljøer. 
Nr. C 47/44 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 2. 84 
Figur 4 -1 
Forbindelsen mellem KONTORSYSTEMER og andre ESPRIT-delprogrammer og kontormiljøer. 
20. 2. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 47/45 
Forskningsmål fra delprogrammet kontorsystemer 
1. a) at analysere nuværende og forventede kontoraktiviteter og afgøre hvordan ny 
informationsteknologi kan anvendes med henblik på at forbedre effektiviteten 
af kontorarbejde og -organisation. Ud over automation af forskellige funktio­
ner betyder dette bedre teknisk støtte, især til kontorfunktionærer samt fagligt 
og ledende personale ved udførelsen af deres ikke-deterministiske opgaver; 
b) at forbedre forståelsen af ergonomi i kontoret og sikre høj præstation af bru­
gerne i deres samspil med systemerne, samtidig med at der bydes på optimale 
arbejdsvilkår og sikres passende organisatorisk og individuel accept; 
2. at finde frem til større menneske-maskine grænsefladeteknologier, teknologier for 
ydre enheder og dokumentrepræsentationsteknologier af betydning for den efter­
følgende udvikling af højniveaukontorarbejdspladser til brug i avancerede kontor­
systemer. 
3. at skabe de grundlæggende teknologier, som er nødvendige for avancerede kon­
torkommunikationssystemer, herunder de grundlæggende tekniske træk i kommu­
nikationssystemarkitekturen, optiske teknologier, som er særlig betydningsfulde, 
og systemaspekter af tjenesteydelser med værditilvækst; 
4. at opnå system- og anvendelsesekspertice, der knytter sig til arkivering og genfin­
ding på passende måde af alle former for kontorinformation i elektroniske 
lagringssystemer i en brugerorganisation; 
5. at skabe mulighed for at afprøve validiteten af de totale informationskoncepter, 
der foreslås, i miljøer, der er realistiske og tillader en kvantitativ evaluering. 
F& U-område 4.1: 
Læren om kontorsystemer og ergonomi datamatbaserede analyse- og konstruktionsværktø-
jer. 
Beskrivelse 
Dette forskningsprogram er udtænkt til at give en 
bedre forståelse af kontormiljøet. Kontorer er »ner­
vesystemet« i enhver virksomhed, og må organise­
res, bemandes og udstyres med henblik på effektiv 
og virkningsfuld drift, og må danne berøringsflade 
med andre grene af virksomheden, såsom forsk­
ningslaboratorier og produktion. 
I øjeblikket er forståelsen af dette felt mangelfuld. 
Der er ingen formel videnskab for kontorautoma­
tion som der er for produktionsautomation. Dette 
program griber imidlertid problemerne an på sam­
menhængende vis, gående fra empiriske undersøgel­
ser til konsekvente operationelle klassificeringer og I overensstemmelse med denne fremgangsmåde er 
de udpege hovedområder a) kontorsystemanalyse, 
b) kontorsystemkonstruktion og c) ergonomi. Den 
analytiske del af programmet giver nyttige inddata 
til de konstruktionsorienterede faser. 
Det er indlysende, at indlemmelsen af ergonomi, 
især i et teknologiorienteret program, er en væsent­
lig forudsætning for effektiv brug og bred accept af 
de påtænkte systemer og således for deres endelige 
økonomiske succes. Forskningsprogrammet medta­
ger derfor specifikke forskningsprojekter inden for 
ergonomi med tilknytning til kontormiljøet, og dette 
fører til programmer for kognitive aspekter sammen 
med arbejdsstrukturering, kvalificering og oplæring. 
Uafhængige ergonomiske laboratorier anses også for 
at være af betydning, da de giver mulighed for en 
objektiv bedømmelse af kommercielle produkter. 
Nr. C 47/46 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 2. 84 
F & U-emner 
De emner, der skal undersøges på dette område, er: 
4.1.1. Kontorsystemanalyse: 
— funktionel analyse af kontorbehov (*); 
— implementering af funktioner; 
— præstationsmålinger (*). 
4.1.2. Kontorsystemkonstruktion, omfattende: 
— konstruktionsmetodologi for kontorsyste­
mer (*); 
— ét sprog til kontorspecifikation (*); 
— kontorsimulator; 
— transaktionsmonitor. 
4.1.3. Ergonomi, omfattende: 
— uafhængige ergonomiske laboratorier (*); 
— menneske-maskine kognitiv kompatibilitet (*); 
— kvalificering og arbejde (*); 
— brugerservicegrænseflade i et multiservicemiljø. 
A-projekter 
Et A-projekter er identificeret på området ergonomi. 
Projektet kan omfatte F & U-emner anført som 
B-projekter. 
4.1.3.1. Uafhængige ergonomiske laboratorier 
Dette projekt vedrører oprettelse af et snævert sam­
arbejde mellem europæiske ergonomiske laborato­
rier, hvor forskning kan udføres frugtbringende og 
økonomiske, retningslinjer kan udvikles, F & U-per-
sonale oplæres og udviklingslaboratorier hente råd. 
(*) Anmærkning: Arbejdet med disse emner påtænkes 
indledt i år 1 (1984-85). Der arbejdes allerede med 
emnerne funktionel analyse og præstationsmåling 
under 4.1.1, indledt med pilotprojekterne i år 0 
(1983/84). Projektet tager sigte på skabelse af ledelsesmæssige, 
organisatoriske og juridiske strukturer for at formali­
sere samarbejdet, og udarbejdelse af et velvalgt sæt 
af forskningsemner fra de medvirkende laboratoriers 
side. 
Program 
År 1: 
— udarbejdelse af ledelsesmæssige, organisatori­
ske og juridiske strukturer, der konsoliderer 
samarbejdet; indledning af samarbejdet på 
udvalgte forskningsområder. 
År 2-5: 
— udarbejdelse af oplæringsprogrammer, opbyg­
ning og (re)allokering af specifikke forsknings­
faciliteter blandt partnerne, udarbejdelse af pro­
cedurer for intern og ekstern konsultation, udfø­
relse af udvalgt forskning. 
Delmål 
12 måneder: 
— oprettelse af ledelsesmæssige, organisatoriske 
og juridiske strukturer. 
24 måneder: 
— udarbejdelse af det første oplæringsprogram i 
ergonomi. 
48 måneder: 
— resultaterne af specifik ergonomisk forskning 
står til rådighed. 
B-projekter 
Alle ovennævnte emner er egnede for B-projekter. 
De nedenfor beskrevne påtænkes indledt i 84/85. 
Kontorsystemanalyse 
4.1.1.1. Funktionel analyse af kontorbehov 
Standardfunktionerne i et kontor identificeres for at 
reducere behovet for »skræddersyning«. Undersø-
20. 2. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 47/47 
gelse af fordelene ved datamatbaserede kontorsyste­
mer for organisationen og kontormedarbejderen. Et 
glossar over aftalt terminologi vil blive indbefattet. 
4.1.1.3. Præstationsmåling 
Traditionelle lønsomhedsstudier har begrænsninger 
og overser vigtige påvirkninger såsom smidighed, 
informationsværdi osv. Dette projekt medtager disse 
ikke-kvantificérbare faktorer side om side med de 
kvantificerbare. 
Kontorsystemkonstruktion 
4.1.2.1. Konstruktionsmetoder for kontorsystemer 
Samlede konstruktionsmetoder for datamatbaserede 
kontorsystemer vil blive undersøgt og implemente­
ret, og resultaterne valideret i prøvesystemer. Ergo­
nomiske virkninger vil blive taget i betragtning. 
4.1.2.2. Et sprog til kontorspecifikation 
Et sprog til kontorspecifikation vil blive udviklet ud 
fra funktionelle modeller. 
Ergonomi 
4.1.3.1. Uafhængige ergonomiske laboratorier 
Formålet er at katalysere yderligere udvikling af, 
brug af og samarbejde mellem ergonomiske labora­
torier, som skal fungere som europæiske centre for 
udformning af retningslinjer, præstationsmåling, 
ergonomiproduktevaluering og i almindelighed at 
forøge bevidstheden om ergonomi i forbindelse 
med konstruktion. 
Laboratorierne kan byde på post-graduate oplæ-
ringsfaciliteter. Projekter på dette felt vil have kon­
krete funktionelle mål. som kun kan opnås ved sam­
arbejde mellem et antal industriorienterede labora­
torier. 
4.1.3.2. Menneske-maskine kognitiv kompatibilitet 
Formålet er at udvikle og formalisere beskrivelses-
metoder for kognitiv opgaverepræsentation og pro-
blemløsningsprocesser for videnmedarbejdere. 4.1.3.3. Kvalificering og arbejde 
Undersøgelse af udviklingen af kontorarbejde, som 
følge af indførelsen af kontorinformationsteknologi 
og andre faktorer. Udvikling og evaluering af 
systembaserede oplagringsfaciliteter, som kan hjælpe 
brugeren til at tilpasse sig. 
F& U-område 4.2: 
Avancerede arbejdspladser 
Beskrivelse 
Arbejdspladsen er brugerens indfaldsvej til kontor­
systemet. Brugeraccept og brugerpræstation afhæn­
ger af udformningen af den tilsvarende menneske­
maskine grænseflade. 
Den vigtigste kanal for informationstilførsel til bru­
geren er den visuelle kanal. Denne kanal såvel som 
de andre sansekanaler har udviklet sig til at tilveje­
bringe information til motoriske aktiviteter, som 
ikke bør undertrykkes, men integreres på passende 
vis i anvendelsen af grænsefladen. Følgelig vil 
VDU'er og tastatur smelte sammen til at danne en 
integreret I/O-enhed, som egner sig for behandling 
af tekst og billeder ved direkte manuel tilgang. 
Skærmene bør helst have papirs dimensioner og 
portabilitet (elektronisk papir). En anden frem­
gangsmåde med henblik på et mere komfortabelt 
»visuelt input« vil blive den store dataskærm. Beho­
vet for multifunktionelle muligheder vil kræve 
udvikling af enheder, som tillader indlæsning og 
redigering af grafik, on line-håndskrift og idéogram-
matisk konversation. 
Så længe der ikke findes noget portabel, papirlig-
nende display, vil udskrivning være nødvendig, og 
hehovet for hurtige og mere versatile (tekst, grafik, 
farve) skrivere til lav pris vil vokse. 
En høj andel af telefon- eller ansigt-til ansigt-kom­
munikation angiver, at visuel og talt information vil 
blive foretrukket, når det er muligt. Visuel kommu­
nikation vil kræve udvikling af højdefinition farve­
video skanderings enheder med den nødvendige 
behandlingskapacitet for effektiv oplagring og trans­
mission og brug af et fladt multifunktionspaneldi-
splay. 
Den akustiske kanal kan ikke håndtere så megen 
information som den optiske kanal, men er vort 
Nr. C 47/48 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 2. 84 
mest effektive middel til informationstransmission. 
Akustisk kommunikation vil kræve udvikling af 
sofistikeret behandling med henblik på forbedring 
af det akustiske miljø og udvikling af kodningsske­
maer. Stemmekommunikation mellem mennesket 
og kontorsystemet vil kræve udvikling af effektiv 
talegenkendelse og af en naturlig tale-syntetisator. 
Et vigtigt aspekt med henblik på lettelse af standar­
disering af grænsefladen med den menneskelige ver­
den og papirverdenen er letanvendelige, formalise­
rede sprog. Disse skal udformes på en sådan måde, 
at det bliver muligt for brugeren snarere end data­
matfagmanden at specificere sine behov direkte 
over for systemet. 
Udvikling af specifikke arbejdspladskomponenter 
skulle føre til en generel arkitektur, som vil mulig­
gøre integration af delsystemer i en arkitekttonisk 
homogen arbejdsplads. 
F & U-EMNER 
Følgende F & U-emner er udpeget: 
4.2.1. Systemaspekter ved arbejdspladskonstruk­
tion (*). 
4.2.2. Visionsgrænseflade 
— flade paneldisplays, 
— videoscanner med høj opløsning, 
— billedkodning (*). 
4.2.3. Papirgrænseflade 
— avanceret scanner (*), 
— avanceret skriver (*), 
— grafikkodning (*), 
— grafikgenkendelse (*). 
4.2.4. Talegrænseflade 
— talekodning (*), 
— talegenkendelse (*), 
— talesyntese (*). 
4.2.5. Kontorsprog 
— kontordokumentsprog (*) 
— kontorgrænsefladesprog (*). 
(* Anmærkning: Arbejdet påtænkes indledt i år 1 
(1984/85). Pilotprojekter er i gang på F & U-områderne visi­
onsgrænseflade, papirgrænseflade, talegrænseflade 
og kontorsprog. 
A-PROJEKTER 
Projekter vedrørende nedennævnte emner er plan­
lagt indledt i 1984/85. Der overvejes støtte til mere 
end et projekt vedrørende F & U-emne 4.2.1. 
4.2.1. Systemaspekter ved arbejdsplads konstruktion 
Beskrivelse 
Udarbejdelse af en generel arkitektur, som vil 
muliggøre integration af undersystemer, der håndte­
rer multimedieinddata/uddata (f.eks. vision, papir, 
tale, sprog), arkiveringsdelsystemet og netgrænsefla­
derne i en arkitektonisk homogen arbejdsplads både 
hvad angår materiel, programmel og ergonomi. 
Prototyper vil blive udviklet og grundigt afprøvet i 
passende miljøer og i tilstrækkeligt antal, således at 
en kvalitativ og kvantitativ evaluering på et stati­
stisk sundt grundlag kan foretages. 
Program 
Årl: 
— definition af en model af menneske-maskine 
samspil; 
— definition af datamatpræstation, lagerbehov; 
— definition af kravene til avancerede grænsefla­
der; 
— definition af arbejdspladsarkitektur. 
År2: 
— samling af delsystemer og påbegyndelse af pro­
grammeludvikling for eksperimentel arbejds­
plads. 
År3: 
— færdiggørelse af programmel og eksperimentel 
arbejdsplads; 
afprøvning af arbejdsplads; evaluering af resul­
tater. 
20. 2. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 47/49 
År4: 
— fortsat evaluering af eksperimentel arbejdsplads 
i en række miljøer (forbindelser med net og 
værtsdatamater påkrævet); 
— definition og opbygning af avancerede arbejds­
pladsgrænseflader til multimedie inddata/ud­
data, arkiveringssystem, net osv.; 
— færdiggørelse af sproggrænseflade. 
År5: 
— samling af avanceret arbejdsplads; 
— identificering af prøvesteder, krav. 
Delmål: 
12 måneder: 
— specificering af eksperimentel arbejdspladsarki­
tektur. 
24 måneder: 
— eksperimentel arbejdsplads driftsklar. 
36 måneder: 
— evaluering af eksperimentel arbejdsplads. 
48 måneder: 
— specificering af avancerede arbejdspladsgrænse­
flader (multimedienet). 
60 måneder: 
— avanceret arbejdsplads driftsklar. 
4.2.3. Papirgrænseflade 
Beskrivelse 
Udvikling af enheder til skandering, papirkopiering 
af grafisk information (såsom maskinskrevet, trykt, 
håndskrevet eller kombinationer deraf, herunder 
tekst og billeder af forskellig slags) og behandling 
på forskellige niveauer (f.eks. ukodet digital I/O, 
kodning med redundans, reduktion osv.). 
Projekter på dette område kan omfatte emner anført 
under B-projekter. Program 
Årl: 
— undersøgelse af teknikkens nuværende stade 
inden for teknologien for scannere, bit-map 
skrivere, grafikkodning og -genkendelse; 
— specificering af omnifont-genkendelsesenhed; 
— specificering af grafikkodningsenhed. 
År2: 
— specificering af en flerfarvescanner; 
— specificering af en flerfarveskriver; 
— realisering af omnifont-tegngenkendelse. 
År3: 
— udvikling af kodningsalgoritmer; 
— udvikling af en flerfarvescanner. 
År 4: 
— udvikling af en grafikkodningsenhed; 
— udvikling af multifont-tegngenkendelse; 
— udvikling af en eksperimentel flerfarveskriver. 
År5: 
udvikling af en håndskriftgenkendelsesenhed; 
— udvikling af en flerf arveskriver-scanner. 
Delmål: 
24 måneder: 
— optiske tegngenkendelsesenheder. 
36 måneder: 
— demonstration af scanner. 
48 måneder: 
— demonstration af flerfarveskriver. 
60 måneder: 
— demonstration af håndskriftgenkendelse; 
— demonstration af flerfarveskriver-scanner. 
Nr. C 47/50 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 2. 84 
4.2.4. Talegrænseflade 
Beskrivelse 
Udvikling og evaluering af enheder og funktioner 
for behandling af menneskelig tale til og fra arbejds­
pladsen. F & U vil tage sigte på pålidelige genken-
delsesalgoritmer og højkvalitetstaleoutput med 
garanti for brugeraccept aftalegrænsefladen. Projek­
ter på dette område kan omfatte et antal forsknings­
emner anført for B-projekter. 
Program 
År 1: 
— specificering af programmel for talesyntese. 
År2: 
— specificering af taleruafhængig genkendelse af 
enkeltord. 
År3: 
— demonstration af gennemførlighed af talesyn­
tese; 
— implementering af 16 kb/s codec; 
— specificering af taleruafhængig genkendelse af 
sammenhængende tale. 
År 4: 
— implementering af 8-4 kb/s codec; 
— demonstration af gennemførlighed af talesyn­
tese på alle EF-sprog, spansk og japansk; 
— specificering af talegenkendelse på alle 
EF-sprog, spansk og japansk. 
År5: 
— implementering af 2,4 kb/s codec; 
— specificering af taleruafhængig talegenkendelse 
af sammenhængende tale; 
— implementering af talesyntetisator for mindst tre 
sprog. Delmål 
36 måneder: 
— taleruafhængig genkendelsesenhed for enkelt­
ord med begrænset vokabular; 
— materielimplementeret talesyntese for ét sprog; 
— 16 kb/s codec. 
48 måneder: 
— taleruafhængig genkendelsesenhed for enkelt­
ord med begrænset vokabular på mindst tre 
sprog. 
60 måneder: 
— taleruafhængig genkendelsesenhed for sammen­
hængende tale for tale med begrænset syntaks; 
— materielimplementeret talesyntese for mindst tre 
sprog; 
— 2,4 kb/s codec. 
B-PROJEKTER 
Projekter i denne kategori påtænkes indledt i 
1984/85 særskilt eller som en del af relevante A-pro­
jekter. I særlige tilfælde kan B-projekter, som vedrø­
rer en fælles metodologi eller snævert sammenhæn­
gende emner, kombineres til ét B-projekt. 
Visionsgrænseflade: 
4.2.2. Visionsgrænseflade 
Projektet tager sigte på at udvikle enheder, som 
muliggør optagelse og visning af billedinformation 
med en definition på 1 000 linjer og håndtering af 
billedinformation på forskellige forståelsesniveauer. 
Højdefinition-display vil også muliggøre nem indfø­
relse af data og ordrer. 
4.2.2.1. Billedkodning. Enheder for bit-hastigheds-
reduktion i videosignaler på 64 kb/s og 256 kb/s 
respektive. 
Papirgrænseflade: 
4.2.3.1. Avanceret scanner. Scanner med en fler­
farve- og gråskalaopløsning på mindst 1 000 pixel. 
20.2.84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 47/51 
4.2.3.2. Avanceret skriver. Skriver med en flerfarve-
og gråskalaopløsning på mindst 1 000 pixel. 
4.2.3.3. Grafikkodning. Materielimplementeret 
intelligentkodningsalgoritme med meget højt kom-
pressionsforhold. 
4.2.3.4. Grafikgenkendelse. Algoritmer for hen­
holdsvis omnifont og multifont tegngenkendelse 
samt for håndskriftgenkendelse. 
Talegrænseflade: 
4.2.4.1. Talekodning. Materielimplementeret algo­
ritme for talebithastighedskompression til henholds­
vis 16, 8, 4 og 2,4 kb/s. 
4.2.4.2. Talegenkendelse. Algoritmer for genken­
delse af taleruafhængige enkeltord (begrænsede 
vokabularer), talerafhængig og taleruafhængig sam­
menhængende tale (begrænset syntaks). 
4.2.4.3. Talesyntese. Enheder for tekst-til-talesyn-
tese af tilfredsstillende naturlighed og opløsnings-
kvalitet. 
Kontorsprog: 
4.2.5.1. Kontordokumentsprog. Definition og 
implementering af en familie af formelle sprog til 
repræsentation af dokumenter, samt oversættere 
mellem sådanne sprog. 
4.2.5.2. Kontorgrænsefladesprog. Definition og 
implementering af sprog for nem multimode doku­
mentbeskrivelse og naturlig brugersammenspil, 
implementeret for de officielle EF-sprogs naturlige 
sprogmiljøer. 
F& U-område4.3: 
Kommunikationssystemer 
Beskrivelse 
Kontorkommunikation byder på en række mulige 
tidskrævende forskningsprojekter. Teknologiske 
fremskridt er nødvendige inden for mikroelektronik 
og fiberoptik, og forskning er nødvendig vedrørende 
principperne for fremtidige kommunikationssyste­
mer såsom bredbånds-lokaldatanet (LAN), indbyr­
des forbindelse af LAN, og gateway-faciliteter for 
multimode funktionalitet. F & U bør føre til nye systemer og standarder. Ud over disse tekniske 
problemer er der ikke-tekniske problemfelter, som 
må tages op med henblik på at støtte udviklingen af 
kontorkommunikationssystemer. Behovet i forbin­
delse med kontorkommunikation må undersøges 
mere systematisk for at opnå et solidt grundlag for 
konstruktionen af fremtidige telekommunikations­
systemer. De specielle aspekter ved menneskets 
grænseflade med kommunikation må undersøges, 
og teleadministrationernes fremtidige forhold til nye 
lokale kommunikationssystemer må overvejes. Nye 
sprog og driftsystemfaciliteter er nødvendige i for­
bindelse med distribuerede net. 
Inden for denne vifte af mulige forskningsaktiviteter 
er udpeget fire hovedemner, som dækker nogle nøg­
lespørgsmål. 
Det første emne vedrører det grundlæggende spørgs­
mål — hvordan kan man tilvejebringe et fælles 
kommunikationssystem for alle kontorkommunika­
tionsbehov. Dette spørgsmål bliver mere og mere 
presserende, eftersom ikke-stemmekommunikation 
vil blive nødvendig ved næsten ethvert skrivebord i 
fremtiden, og videokommunikation er på vej. 
Det andet emne tager sigte på bredbånds-LAN, her­
under anvendelse af lysledere, og alle de teknologi­
ske problemer i forbindelse hermed. 
Det tredje og fjerde emne tager sigte på at videreføre 
standardiseringen af kommunikationstjenester med 
værditilvækst i form af postbesørgede meddelelser 
for tekst, billede og stemme og for offentlige infor­
mationssystemer, som anvender interaktiv multi­
mode teledata. 
F & U-EMNER 
4.3.1. Kommunikationssystemarkitektur (*) 
4.3.2. Optisk bredbånds-LA N{*) 
4.3.3. Multimode-meddelelsessystem 
4.3.4. ISDN-baseret avanceret teledata (*) 
Der er pilotprojekter i gang vedrørende LAN-stan-
dardisering, bredbåndstransmission og kommunika­
tionssystemgrænseflader. 
(*) Anmærkning: Arbejdet forventes indledt om disse 
emner i år 1(1984/85). 
Nr. C 47/52 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 2. 84 
A-PROJEKTER 
Projekter i denne kategori, som påtænkes indledt i 
1984/85 er beskrevet nedenfor. Inden for kommuni­
kationssystemarkitektur overvejes støtte af mere end 
et projekt, når vægten ønskes lagt på forskellige 
aspekter. 
4.3.1. Kommunikationssystemarkitektur lem kontorer (inter-office Open System Inter-
connection), databasetilgang og fjerntliggende 
informationscentre; 
raffinering af arkitektur (f.eks. routing); standar-
diseringsaktiviteter; forberedelse af eksperimen­
tel implementering, så vidt det forekommer 
nødvendigt (f.eks. pilotkommunikationsvært); 
standardiseringsaktiviteter; realisering af ekspe­
rimentel implementering; 
Beskrivelse evaluering af arkitektur via resultaterne af eks­
perimentelt arbejde. 
Bestemmelse af de topologier, der er bedst egnede 
for typiske kontorsituationer, herunder lokale, distri­
buerede og fjernledningsforbundne kontorer, 
gående ud fra trafikbehov og afstand. Definition af 
netstyringsstrategi, herunder passende nettilgangs-
protokoller og multiplexsystemer, med undersø­
gelse af mulighederne for netfejlretning, rekonfigu­
ration og samlet kontrol. Arkitekturen bør muliggøre 
gateway-funktioner, som skal tage hensyn til den 
fremtidige udvikling i det offentlige net, og også 
imødekomme fortroligheds- og sikkerhedskrav. 
Industriens interesse i udvikling af standarder og 
udførelse af overensstemmelsesprøvninger udgør en 
del af projektdefinitionen. År3: 
Arbejde på værktøjer, som skal igangsættes i år 
3: 
— identificering af fornødne værktøjer; identi­
ficering af relevante standardkommunikati-
onsudvekslings- og styringsprotokoller (ses­
sion, transport og net); identificering af 
relevante udstyrsarkitekturer; definition af 
værktøjsarkitekturer, 
— specificering af individuelle værktøjer. 
Udformning og fremstilling af værktøjer. 
Program 
År 1: 
undersøgelse af alternative arkitekturer, særlig 
med hensyn til distribueret arbejde, forventede 
teknologier, trafikkarakteristika, krav til over­
vågning og logging, netstyring og -kontrol og for 
sikkerhed for tilgang og dataoverførsel. 
År 2-5: 
— konstruktion af grundlæggende arkitekturer 
(f.eks. LAN-baseret, PABC-baseret) på grundlag 
af den tidligere erhvervede viden; 
— første stillingtagen vedrørende økonomi, præ­
station, standarder; 
— definition af kommunikationsvært og andre 
gateway-funktioner, herunder funktioner, som 
omdanner de forskellige protokoltyper til en 
fælles LAN-protokol for brug af inter-kontor-
net, indbyrdes forbindelse af åbne systemer mel-Delmål 
12 måneder 
— analyse af netarkitekturkrav. 
18 måneder 
— specificering af netarkitektur for implemente­
ring. 
42 måneder 
— specificering af værktøjer og metodologi. 
48 måneder 
— implementering af pilotnet. 
60 måneder 
— evalueringsrapport for pilotnet; 
— rapport vedrørende værktøjsspecificeringsmeto-
dologi. 
20. 2. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 47/53 
4.3.2. Optisk bredbånds-LAN 
Beskrivelse 
Identificering og formulering af arkitekturer og stan­
darder for optiske bredbånds-lokaldatanet, defini­
tion af konstruktionsbehov for VLSI-chips og 
demonstration af funktionel og økonomisk gennem­
førlighed. 
Program 
År 1-5: 
— arkitekturer op protokoller for optiske bred-
bånds-LAN'er defineret; 
— undersøgelse og konstruktion af transmissions-
og grænsefladeudstyr for lyslederteknikker; 
— definition af konstruktionskrav for VLSI-chips 
til implementering af protokoller for net-interfa-
cing, med garanti for gode pålideligheds- og sik­
kerhedsniveauer; 
— evaluering af demonstrationsmodelkonstruktio­
ner, gennemførelse af de nødvendige udviklin­
ger for demonstrationsmodeller; 
— implementering af demonstrationsmodel for at 
vise funktionel og økonomisk gennemførlighed 
i et driftsklart in-house-miljø. 
Delmål 
3 måneder 
— specifikationer for optiske LAN-transmissions-
teknikker. 
12 måneder 
— specifikationer for optiske LAN-transmission-
steknikker. 
18 måneder 
— specificering af VLSI-chips for netgrænseflader. 
36 måneder 
— specificering af demonstrationsmodel. 
48 måneder 
— implementering af pilotdemonstrationsmodel. 60 måneder 
— evalueringsrapport for demonstrationsmodel. 
B-PROJEKTER 
Et B-projekt på dette felt påtænkes indledt i 1984/ 
85. 
4.3.4. ISDN-baseret avanceret teledata 
Undersøgelse og specificering af funktionel ekspan­
sion af teledata-tjenester på grundlag af fremtidige 
ISDN'er (smalbånds- og bredbånds-digitalnet): 
præsentation af tekst/grafik/billeder/tale/bevæ­
gende video og den udvidede tovejs brugergrænse­
flade. Opstilling af eksperimenter og vurdering 
heraf. 
F& U-Område 4.4: 
Avancerede arkiverings- og genfindingssystemer 
Beskrivelse 
Informationsteknologi og kontorautomation er fun­
damentalt forbundet med lagring, tilgang og flyt­
ning af information, omfattende data, tekst, grafik, 
stemme, billeder og andre former. 
Den foreslåede forskning er rettet mod bygning af 
en række eksperimentelle prototype kontorinforma-
tionsværter, og drift af disse under realistiske vilkår 
alene og i tilslutning til hinanden for at opnå prak­
tisk erfaring med systemimplikationerne ved byg­
ning af disse værter, indlæsning i dem af praktiske 
informationer og brug af dem på realistisk måde. 
Arbejdet er derfor opdelt i tre generelle klasser: 
systemspørgsmål, brug og behov samt komponenter. 
Systemspørgsmål omfatter konstruktion og drift af 
kontorinformationsværter, herunder højtydende fil­
tre og undersøgelser af nye informationsmodeller og 
udvikling af metrik i tilknytning til disse. Det nød­
vendige arbejde på aspekter i forbindelse med arki-
veringsgrænseflader for spørgesprog og indholdser-
klærende sprog er blevet identificeret. 
Nr. C 47/54 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 2. 84 
Brug og behov tager sigte på arten af informationen 
(data, tekst, grafik, billeder osv.), som vil blive inde­
holdt i kontorinformationsværter, udtrykt i kvalitet, 
kvantitet og sammensætning samt brug af den infor­
mation. Der vil blive kigget nærmere på en intern, 
adaptiv grænseflade, der reagerer til brugernes 
behov og erfaring. 
Komponenter tilsigter udvikling af materiel, pro­
grammel og systemelementer, som vil blive indbyg­
get i avancerede arkiveringssystemer, hovedsagelig i 
informationsværter, men også i avancerede arbejds­
pladser. Disse omfatter filtre, systemstyringsspørgs-
mål i forbindelse med anvendelse af optiske plader i 
avancerede kontorsystemer, sytemteknikker, der 
kræves for at opnå meget høj, opfattet pålidelighed, 
og anvendelse af avancerede informationsbehand-
lingsteknikker til avancerede arkiverings- og genfin-
dingssystemer. 
Undersøgelser, som skal føre til definition af en 
avanceret databasemodel til kontoranvendelser, og 
undersøgelser af sikkerhed, fortrolighed, tilgangsbe-
myndigelse og informationsdistribution, er af afgø­
rende betydning for et bredt spektrum af kontorsy­
stemforskning. 
F & U-EMNER 
De emner, der omfattes af dette F & U-område, er: 
4.4.1. Konstruktion og evaluering af kontorinfor­
mationsværter (*). 
4.4.2. Systemspørgsmål, omfattende: 
— nye informationsmodeller (*), 
— filspørgesprog og indholdserklærende sprog, 
4.4.3. Brug og behov, omfattende: 
— arten og brugen af arkiveret information (*), 
— brugerfil adaptiv grænseflade (*) 
— systemer med meget høj integretitet. 
4.4.4. Komponenter, omfattende: 
— kontorfilfiltre (*), 
— optiske lagersystemkoncepter (*). 
(*) Anmærking: Arbejdet med disse emner påtænkes ind­
ledt i år 1 (1984/85). Pilotprojekter er i gang vedrørende konstruktion af 
informationsværter og informationsmodeller. 
A-PROJEKTER 
Et A-projekt på dette område indledes i 1984/85. 
Det kan omfatte emner anført under B-projekter. 
4.41. Konstruktion og evaluering af kontorinforma­
tionsværter 
Beskrivelse 
Dette projekt vil definere og dokumentere system­
funktionerne og fordelene ved en række kontorin­
formationsværter samt de logiske grænseflader for 
en række delsystemer med andre komponenter af et 
samlet kontorsystem. Disse vil blive omsat til kon­
struktioner og implementeringsplaner, og adskillige 
repræsentative modeller vil blive bygget som labora-
torieprototyper. Disse vil blive anvendt alene og i 
sammensætning til at evaluere den praktiske drift af 
disse værter. 
Program 
År 1: 
— beskrivelse af en række multimode værter og 
dere funktionelle fordele; 
— udarbejdelse af systemkonstruktion og kompo­
nentkrav. 
År2: 
— udspecificering af implementeringsplan og kon­
struktion ; 
— simulering af ydelse; 
— konstatering af komponentdisponibilitet. 
År3: 
— definition af et arbejdsprogram til validering af 
systemkoncepter; 
— skrivebordsvurdering af konstruktionen baseret 
på tilgængelige enheder. 
År4: 
— implementering af konstruktioner, herunder 
optisk plade og førstefase filfiltre. 
20. 2. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 47/55 
År5: 
— drift, evaluering og forbedring af oprindelige 
implementeringer. 
Delmål 
18 måneder 
— specificering af informationsvært(er). 
24 måneder 
— ydelsesevaluering via simulering. 
48 måneder 
— prototype(r) af informationsvært(er). 
60 måneder 
— evaluering af vært(er). 
B-PROJEKTER 
B-projekter påtænkes indledt i 1984/1985 i overens­
stemmelse med følgende emneliste. I undtagelsestil­
fælde kan B-projekter sammensættes til at danne et 
andet B-projekt. Visse B-emner kan omfattes af 
A-projekter. 
Systemspørgsmål: 
4.4.2.1. Nye informationsmodeller. Nye informati­
onsmodeller af et kontormiljø, især et, hvori bru­
gerne er afskærmet fra bevidstheden om drift og 
konstruktion af informationssystemer, under anven­
delse af AI-metodologier og -erfaring. 
Brug og behov: 
4.4.3.1. Art og brug af arkiveret information. Teore­
tiske undersøgelser og interviews med avancerede 
kontorsystembrugere til konstatering af en række 
scenarier, der dækker arten og kvantiteten af emner, 
som vil blive indeholdt i praktiske kontorinformati-
onsværter, samt den brug, der vil blive gjort af disse. 
4.4.3.2. Brugerfil adaptive grænseflader. Studie af 
samspillet mellem arbejdspladser og informations-værter i relalistiske brugeromgivelser. Udvikling af 
en adaptiv grænseflade mellem disse delsystemer, 
som udgør en fælles standardbrugergrænseflade. 
Komponenter: 
4.4.4.1. Filfiltre. Undersøgelse af implikationerne 
ved søgning i store filer med særlige søgehjælpemid-
ler, f.eks. materiel, mikroprogrammer, programmel 
osv. Identificering af behov og udvikling af udvidel­
ser af eksisterende filfilterteknologi for at tilfreds­
stille forventede kontorkrav. 
4.4.4.2. Optiske lagersystemkoncepter. Dette projet 
vedrører udvikling af systemanvendelse og styrings­
teknikker samt skabelse af relevante programmel­
hjælpemidler under udnyttelse af optiske lagrings-
midler, idet det sikres, at de vil være tilgængelige for 
praktisk brug på et tidligt tidspunkt. 
F & U-område 4.5: 
Konstruktion og evaluering af integrerede 
kontorsystemer 
Beskrivelse 
Forskning i og udvikling af prototypekomponenter 
til kontorsystemer må suppleres med forskning i og 
evaluering af koncepter for integrerede kontorsyste­
mer med henblik på varierede kontormiljøer. I et 
industrielt F & U-program er afprøvning af prototy­
per ud fra krav, som er repræsentative for markeds­
vilkårene, den vigtigste prøve på den udførte forsk­
nings relevans. 
På dette område er identificeret to emner, som er 
komplementære, men ikke nødvendigvis gensidigt 
afhængige. 
For det første: konstruktion, udvikling og evaluering 
af avancerede kontorsystemprototyper, baseret på 
de nyeste komponenter udviklet i Europa, om 
muligt under Esprit-programmet, og på strukture­
rede analyser inden for læren om kontorsystemer og 
ergonomi. 
For det andet: oprettelse af prøvnings- og evalue­
ringsmiljøer for komponenter til kontorsystemer 
samt prototyper af integrerede kontorsystemer, som 
muliggør kvalitativ og kvantitativ validering i en 
række simulerede kontorer og virksomheder. 
Nr. C 47/56 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 2. 84 
F & U-EMNER 4.5.2. Prøvnings- og evalueringsmiljøer for kontorsy­
stemer 
4.5.1. Avancerede prototyper til integrerede kontor- Arbejde på disse emner er ikke planlagt inledt i år 1 
systemer (1984/85). 
DELPROGRAM 5 
DATAMATINTEGRERET FABRIKATION 
Forskningsprogrammets langsigtede mål er at øge produktivitet og konkurrenceevne 
først og fremmest for EF's CIM-industri og dernæst for industrien generelt, blandt 
andet inden for enkeltstyksproduktionsvirksomheder, som i sidste ende anvender 
denne teknologi. 
De konkrete hovedmål for delprogrammet er: 
— at udvikle den nødvendige basis for at skabe, udvikle og formulere de principper 
og regler, der skal gælde for fremtidig konstruktion af konkurrencedygtige elemen­
ter eller totalsystemer inden for datamatintegreret fabrikation; 
— at udvikle totalsystem-arkitektur, der skal gøre det muligt for brugerne gradvis at 
gå over til datamatintegrerede fabrikationssystemer i det tempo, de selv måtte 
ønske, og ud fra deres egne specifikke behov; 
— at sikre, at udviklingsprogrammet i lige grad omfatter små, mellemstore og store 
fremstillingsvirsomheder, såvel inden for enkeltstyksproduktion som storstilet 
masseproduktion. 
For at stimulere og lette overførsel af nye koncepter inden for informationsteknologi 
til maskinindustrierne i EF og for effektivt at kunne støtte, udnytte og demonstrere de 
foreslåede forskningsaktiviteter, anbefales det stærkt, at der udarbejdes tre eller flere 
pilotavancerede CIM-systemer som led i Esprit-programmet ved de udpegede ekspert­
centre. Sådanne systemer vil i høj grad medvirke til at belyse koordineringen af ind­
sats og udvekslingen af oplysninger mellem de forskellige og sommetider stærkt afvin-
gende dele af CIM og F & U-programmet 
F& L-område 5.1: 
Integreret systemarkitektur 
Beskrivelse 
En række forskellige CIM-systemer skal prøvekøres 
i fremstillingsindustrien. Hvert system skal passe 
optimalt til det konkrete brug. Med henblik på at 
bevare konkurrencedygtighed og fleksibilitet via 
anvendelse af ny teknologi, efterhånden som denne 
bliver tilgængelig, må der udvikles effektive kon­
struktionsmetoder til CIM. I øjeblikket er der ingen 
retningslinjer eller internationale standarder til kon­
struktion af systemarkitektur for CIM. 
Fremtiden vil kræve nytænkning for at få passende 
systemarkitekturer til at passe med fremstillingshel-
heden lige fra produktudvikling, produktkonstruk­tion, produktplanlægning og kontrol, realtidsstyring 
af produktionsudstyr, materialehåndtering til lager­
styring og salg. 
For at gøre det muligt at udvikle integrerede system­
strukturer er det nødvendigt at medtage krav og spe-
icifikationer til datastyringsteknikker og muligvis 
den praktiske udvikling af disse. En effektiv struktu­
rering og håndtering af de lagrede data er kritisk 
både for lagerbehov og gennemførelseshastighed. 
CIM-systemer kræver en høj grad af fejltolerance. 
Derfor skal der udvikles metoder til fejlfinding, -for­
udsigelse og -retning. Endvidere skal der udvikles 
metoder til systemvedligehold. Der vil kræves kom­
munikationssystemer, som virker effektivt i CIM-
miljøet. Der er også behov for en effektiv menne­
ske-maskine grænseflade med grafikkapacitet samt 
for et ordresprog til at lette samspil med systemet på 
alle niveauer. 
20. 2. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 47/57 
For at fremme den bredere anvendelse af CIM-
systemer ved formindskelse af fejlrisikoen, bør der 
udvikles formelle metoder, der muliggør repræsenta­
tion, specifikation og afprøvning af foreslåede syste­
mer før installation af disse. 
F & U-EMNER 
For at opfylde disse mål planlægges der arbejde på 
to områder: 
5.1.1. Systemarkitekturer 
— konstruktionsregler, 
— systemstruktur, 
— styresprog og datastyringsstrategier, 
— lokaldatanet i fabrikken. 
5.1.2. Grafiske delsystemer 
Arbejdet med begge disse emner påtænkes indledt 
år 1 (1984/1985). Arbejdet vedrørende konstrukti­
onsregler er allerede startet i forbindelse med et 
pilotprojekt, påbegyndt i år 0. 
A-PROJEKT 
5.1.1. Systemarkitekturer 
Beskrivelse: 
Konstruktionsregler 
Udarbejdelse af detaljerede anbefalinger for et sæt 
konstruktionsregler, som dækker DIM-systemers 
materiel og programmel; 
Systemstruktur 
Udvikling af basiskomponenter og delsystemer, som 
opfylder konstruktionsreglerne, og som skal anven­
des til at implementere CIM-arkitekturer; 
Ordresprog og datastyringsstrategier 
Udvikling af en datastyringsstrategi (DMS) til at 
betjene alle komponenter i CIM-systemet; udvik­ling af et fælles ordresprog til at lette samspillet med 
systemer på alle niveauer lige fra CAD gennem 
CAM til kontrolsystemer på værkstedsgulvet; 
Opkaldatanet (LAN) i fabrikken 
Kravene til LAN i fabrikken skal fastlægges; mulig­
heden for at anvende nu tilgængeligt LAN skal 
undersøges; det arbejde, som kræves for at opfylde 
ovennævnte krav, må defineres, og det nødvendige 
udviklingsarbejde gennemføres. 
Program 
År 0 (Pilotprojekt). 
— første udkast til konstruktionsregler til konkrete 
fremstillingsprocesser udarbejdes. 
Årl: 
— færdiggørelse af konstruktionsregler; 
— fastlæggelse af basiskomponenter og delsyste­
mer, som må udvikles; 
— fastlæggelse af fælles ordresprog; 
— identificering af krav til DMS; 
— identificering af krav til robuste dataforbindel­
ser; 
— definition af formel metodologi; 
— undersøgelse af egnethed af eksisterende LAN-
systemer 
År 2-3: 
— udvikling af komponenter og delsystemer; 
— fastlæggelse af krav til driftsystemer om muligt i 
samarbejde med programmelteknologi 2.2; 
— udvikling af et fælles ordresprog, DMS og pro­
tokol for rubust dataforbindelse; 
— udvikling af formelle metoder; 
— undersøgelse af problemer i forbindelse med 
LAN i fabrikken og forberedelse af konstrukti-
onsspecifikationer. 
Nr. C 47/58 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 2. 84 
År 4-5: 
— grænseflade med AIB; anvendelse af videnba­
serede systemer på CIM; 
— anvendelse af formelle metoder på CIM-syste-
mer; 
— udvikling af prototyper for LAN-systemer i 
fabrikken. 
Delmål: 
12 måneder 
— udsendelse af et foreløbigt sæt konstruktions-
regler; 
— definition af krav til robuste dataforbindelser; 
definition af formelle metoder. 
24 måneder 
— færdiggørelse og udsendelse af konstruktions-
regler; 
— fase 1 komponenter/systemprototyper tilgænge­
lige for afprøvning. 
36 måneder 
— udvikling af datastyringsstrategi og udsendelse 
af første udkast; 
— første udkast til ordresprog; 
— definition af konstruktionsspecifikationer for 
LAN; 
— fase 2 komponenter/delsystemprototyper til­
gængelige for afprøvning; 
— formelle metoder til simulering af CIM-syste-
mer tilgængelige for afprøvning. 
48 måneder 
— definition af grænseflader mellem CIM-arkitek-
turer og AIB; 
— formelle metoder tilgængelige; 
— grænsefladeordresprog med forskellige aktivite­
ter i CIM; 
— LAN-prototypesystem tilgængeligt for afprøv­
ning. 
60 måneder 
— industri-evaluering af LAN-systemer. B-PROJEKTER 
5.1.2. Grafiske delsystem er 
Grafik er en integreret del af CAD/CAE; men 
andre CIM-områder kan ligeledes anvende grafik 
ekstensivt både på ledelses- og værkstedsniveau. 
Anvendelseseksempler er simulering (gennemløb, 
»hvad nu hvis«-kalkulation), ydelseskontrol (på 
leverandører, produktionsniveauer, omkostninger) 
og driftledelse (arbejdstidsberegning, ressourceallo­
kering). 
Projektets formål er at identificere de afvigende krav 
til grafik på de mange CIM-områder, idet der dog 
ses bort fra CAD/CAE og at udvikle prototyper af 
programmeldelsystemer, hvor det skønnes hensigts­
mæssigt (til senere overførsel til VKSI, se del 5.5.2). 
F&U-område5.2: 
CAD/CAE 
Beskrivelse 
Betydningen af datamatstøttet konstruktion (CAD) 
er, at: 
— konstruktionstiden nedbringes og optimering af 
konstruktionen lettes, 
— lagring af alle relevante aspekter af konstruktio­
nen lettes, og hurtig ajourføring og datafangst 
fremmes, 
— den danner grundlaget for en integreret data­
base for hele fremstillingsprocessen. 
Nuværende CAD-systemer omfatter faciliteter til 
konstruktion og tegning af dele, til beregning af fysi­
ske parametre og til simulering af kinematisk og 
dynamisk opførsel. Den fremtidige udvikling bør tage 
sigte på CAD/CAE-systemer, som fuldt ud benytter 
sig af datamater som middel til at repræsentere pro­
dukter i konstruktionsprocessen. Sådanne systemer 
bør omfatte faciliteter til konstruktion af produkter 
med optimal ydelse og økonomi. 
Modulære strukturer til CAD/CAE-delsystemer 
(som omfatter 3D-modeller, geometriske konstrukti-
20. 2. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 47/59 
onssystemer, tekniske beregningsprogrammer og 
simuleringsprogrammer) skal udvikles for at gøre 
det muligt for konstruktøren at få adgang til forskel­
lige programmelpakker og databaser. Sådanne syste­
mer giver data, som er umiddelbart anvendelige for 
alle efterfølgende konstruktions- og produktionsak-
tiviteter samt god displaykvalitet og -kapacitet. 
Dette^ kræver et integreret CAD/CAE-system, som 
kan generere de ønskede oplysninger til valg, defini­
tion, verifikation (simulering) og optimering af pro­
duktionsprocessen, set som led i generaliserede 
fremstillingsoperationer. Med dette som udgangs­
punkt vil CAM-systemerne give detaljerede pro-
duktionsdata for den konkrete fremstilling. 
AI-teknikkers rolle inden for produkt- og produkti­
onssystemkonstruktion skal analyseres for at verifi­
cere gennemførligheden. 
F & U-EMNER 
F & U-emnerne på dette område er: 
5.2.1. CAD/CAE-faciliteter til proces- og produkt­
konstruktion. 
5.2.2. Anvendelse af AI-tekniker inden for CAD/ 
CAE, 
og arbejde vedrørende begge emner påtænkes ind­
ledt i år 1 (1984/85). 
A-PROJEKT 
5.2.1. CAD/CAE (grundlæggende begreber) 
— formulering af mulige CAD/CAE-systemstruk-
turer, som er i overensstemmelse med konstruk-
tionsreglerne under 5.1, og definition af et 
udviklings- og integrationsprogram; 
— gennemgang af tilgængelige delsystemer og 
generelle værktøjer; identificering af sådanne, 
som er brugelige, og specificering om nødven­
digt af yderligere punkter eller ændringer og 
udvikling af disse; 
— udvikling og integrering i overordnet system­
strukturer) ; 
— tilpasning eller udvikling, baseret på generelle 
CAD/CAE-værktøjer, af yderligere værktøjer og delsystemer til støtte for integrerede (CAD/ 
CAE-aktiviteter, for eksempel: 
— produktkonstruktionsaktiviteter, såsom pro­
jektstyring, konceptkonstruktion, skitsepro­
jektering, analyse og simulering, slutkon-
struktion og produktdokumentationsstyring, 
— produktionskonstruktionsaktiviteter, såsom 
procesvalg, procesmodellering, procesplan­
lægning, procesplansimulering, procesplan-
optimering, planlægning af proceskvalitets­
sikring, 
— specifikke værktøjer til forskellige produkt-
og procesklasser, og værktøjer til »gruppe-
teknologikoncepter« (geometri, dimension, 
materiale, tolerance, procestype). 
(Listen er ikke udtømmende). 
Program og delmål 
12 måneder 
— fastlæggelse af krav til produktkonstruktionsme-
todologier; 
— fuldstændig gennemgang af tilgængelige syste­
mer og materiel; 
24 måneder 
— formulering af CAD/CAE-systemstrukturer og 
definition af udviklings- og integrationspro­
gram ; 
— definition af produkt- og proceskonstruktions-
metodologier; 
— definition af kodnings- og klassificeringsmeto-
dologier. 
36 måneder 
— igangsætning af udvikling af anvendelespro-
grammel til produktkonstruktionssystemet, 
CAD/CAE-værktøjsintegrationen og kodnings-
og klassificeringssystemet. 
48 måneder 
— færdiggørelse af generelle (CAD/CAE-værktø­
jer; 
Nr. C 47/60 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 2. 84 
— færdiggørelse af anvendelsesprogramellet til 
produktkonstruktionssystem CAD/CAM-værk-
tøjsintegration og kodnings- og klassificerings­
system. 
60 måneder 
— færdiggørelse af integration af generelle værktø­
jer med andre CAD/CAE-aktiviteter. 
E-FORSKNINGSEMNE 
5.2.2. Anvendelse af AI-teknikker indenfor CAD/ 
CAE 
Gennemgang af udviklingen inden for kunstig 
intelligens med henblik på egnethed for CAD/ 
CAE. Udførelse af udviklingsarbejde på relevante 
områder. 
F& U-område 5.3: 
Datamatstøttet fabrikation (CAM) 
A-projekt 
Beskrivelse 
Et datamatstøttet fabrikationssystem i denne sam­
menhæng henvender sig til styring af en fabriks ope­
rationer. I princippet virker et CAM-system som et 
højt pålideligt informationsnet, som overvåger et 
bredt spektrum af indbyrdes afhængige opgaver og 
udøver opfølgningskontrol på basis af en overordnet 
styringsstrategi (ideelt tidstro). 
Konstruktionsmålene for et CAM-system bør 
omfatte: 
i) mindst mulig menneskelig overvågning og ind­
greb i individuelle procestrin; 
ii) individuelt programmerbare processer; 
iii) grænseflader til alle andre produktionsaktivite-
ter; 
iv) mulighed for at indføre ændringer og udvidelser 
uden at krænke det samlede systemkoncept. CAP-programmel et et gensidigt afhængigt sæt af 
datamatprogrammer, som kan bearbejde, overvåge 
og styre den strøm af fabrikationsdata, som er nød­
vendige på forskellige produktionsstadier. I denne 
sammenhæng alene behandles CAM-systemernes 
programmeldele i dette projekt. 
En klar rationaliseringsgevinst kan forventes, der­
som de konstruktionsdata, som er udarbejdet med 
datamatstøtte, anvendes direkte til datamatstøttet 
udarbejdelse af produktionsdata og -instruktioner, 
såsom arbejdstegninger, styklister, processekvens-
planer, NS-programmer, kvalitetskontrolprogram­
mer, produktprøvningsprogrammer osv. 
Kravene til databasesystemerne og databasesty­
ringssystemet til CAM bør identificeres omhygge­
ligt og formuleres i de konceptuelle systemdefiniti­
ons- og konstruktionsfaser. 
Program 
År 1 (3. og 4. kvartal): 
— definition og detailspecificering af struktur og 
modulopbygning af CAM-systemets materiel og 
programmel; dette arbejde bør være nært knyt­
tet til projekt 5.1.1, især hvad angår »system­
struktur« og »konstruktionsregler«; 
— den deraf følgende CAM-definition bør inde­
holde sådanne frembringende aktiviteter som 
planlægning, tidsplan, maskinprogrammering, 
værktøjskonstruktion og -styring, gennemløbs-
styring, overvågning, dataindsamling, materiale­
håndtering, lagerstyring, beholdningsovervåg-
ning og kalkulation; 
— den primære aktivitet i år 1 er den fuldstændige 
definition af de næstfølgende stadier i F & 
U-arbejdsplanen for CIM. 
— fastlæggelse af passende afprøvningsmiljø. 
År 2-4: 
— udvikling af udvalget CAM-delsystemer med 
vægten lagt på højpålidelig tidstro operation og 
integrering i prøvningsmiljøet. 
20. 2. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 47/61 
År5: 
gennemførelse af omfattende afprøvning af det sam­
lede integrerede CIM-system(er) under anvendelse 
af programmel udviklet i år 2-4. 
Delmål 
12 måneder 
— definition af C AM-delsystemer; 
— anbefalinger for udvikling af delsystemværktø­
jer (med vægten lagt på tidstro operationer); 
definition af udviklings- og implementeringsplan. 
24 måneder 
— fase 1 delsystem/værktøjer klar til integrering 
og afprøvning. 
48 måneder 
— fase 2 delsystem/værktøjer klar til integrering 
og afprøvning. 
60 måneder 
— prototype CAM-system klar til demonstration i 
afprøvningsbænk. 
F & U-område 5.4.: 
Maskinstyringssystemer 
Beskrivelse 
Det væsentligste problem for den industri, som især 
beskæftiger sig med fremstilling af et sort sortiment 
af dele i små og mellemstore serier, er udvikling af 
et meget fleksibelt, højproduktivt system. Det 
væsentlige hverv for leverandører af CIM-udstyr er 
at forbedre den teknik, som kræves til automatise­
ring, smidiggørelse og systematisering. Alle disse 
teknikker er væsentlige ved udvikling af fleksible, 
alsidige fremstillingssystemer. 
Bearbejdningscentre til automatisk spåntagende 
bearbejdning af metaldele samt et system til auto­
matisk påsætning og udtagning og et transportsy­
stem, som automatisk sørger for transporten af 
arbejdsemner fra én spåntagende proces til en anden 
er disponible fra mange kilder. Et problem, som sta­
dig skal løses, er integration af bearbejdningscentre i 
overordnede CIM-systemer. Der kræves en yderligere udvikling for at kunne 
anvende datamatstøttede NS-maskiner til andet end 
metalemner og til at udvikle automatiserede monta­
gesystemer og øge robotters muligheder ud over de 
nuværende enkle operationer. 
Der behøves også forskning og udvikling for at 
opfylde to af de vigtigste og ofte modstridende mål 
for alle fremtidige automatiserede fabriksanlæg, 
nemlig bevarelse af konstant høj produktkvalitet og 
maksimal anlægsdisponibilitet. 
F & U-EMNER 
De F & U-emner, som skal behandles på dette 
område, er: 
5.4.1. Automatiseret montage og robotteknik 
— automatiserede montagesystemer, 
— robotsystemer. 
5.4.2. Fleksible bearbejdningssystemer 
— numerisk styring af maskiner, 
— definition af generel struktur for fleksible fabri-
kationssystemer (FMS). 
5.4.3. Anlægsdisponibilitet og kvalitetsoptimering 
— grundlæggende anlægsdiagnoseteknologi, 
— diagnoseformulering, 
— handlingsplanlægning. 
Arbejdet vedrørende alle disse emner påtænkes ind­
ledt i år 1 (1984/85). 
A-PROJEKTER 
5.4.1. Automatiseret montage og robotteknik 
Beskrivelse 
Datamatautomatiserede montagesystemer (CAAS) 
— udvidelse af eksisterende systemer til identifice­
ring af dele, pasning af dele; 
Nr. C 47/62 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 2. 84 
— algoritmebeskrivelse af montageprocessen; 
— anvendelse af AI for at give »selvreference« 
kontrolmiljøer. 
Robotsystemer 
Baseret på de foreløbige konstruktionsregler, udvik­
let under 5.1.1, og på den udviklingsrute, som er 
skitseret der, er der behov for at realisere visse syste­
mer til integrering af robotter i CIM. Disse omfatter 
a) et system til integration af datastrømmen mel­
lem CAD og robotten. Der er en klar sammen­
hæng her til den del af projekt 5.1.1, som alene 
omfatter ordresprog; 
CAD-området omfatter konstruktion af enkelt­
dele og moduler samt af grafisk/geometrisk 
simulering af produktionsprocesser og forbin­
delse til procesplanlægning; 
b) et system, som giver et sæt af værktøjer/proce­
durer, og som behandler planlægning og instal­
lation af robotter i produktionssystemer; dette 
omfatter AI, beslutningsstøttesystemer og simu-
leringssystemer; 
c) et sæt krav til konstruktion af komponenter/ 
produkter til robotbaseret produktion. — grafisk simulering til robotplanlægning, 
— sikkerhed, 
— følere, 
— regler for grænseflade til CAM-systemer. 
År 3: 
— overvejelse af de krav, som er identificeret i år 2 
hvad angår multirobotsystemer; 
— udvikling af robotdelsystemer baseret på fast­
lagte krav og anvendelse af AI; 
— udvikling af generaliseret robotplanlægnings-/ 
integrationssystem i forbindelse med robotan­
vendelser i CIM. 
År4: 
— fortsættelse af arbejdet i år 3 og realisering af 
prioriterede delsystemer. 
År5: 
— realisering af det generaliserede robotplanlæg-
nings-/integrationssystem. 
Program 
Årl: 
— gennemgang af udkast til konstruktionsregler ud 
fra 5.1, vurdering og kommentarer; 
— gennemgang af udviklingsruter inden for robot­
teknik fastlagt i 5.1; 
— forslag til formelle konstruktionsregler for 
robotter i samarbejde med F & U, del 5.1.1; 
— fastlæggelse og formulering af strategier for sik­
kerhedskrav. 
År2: 
Identificering af krav til: 
— CAD til sammenknytning med »robotpro­
ces«, 
— robotsprog, 
— robotstyringssystemer, Programmets delråd 
12 måneder 
— evaluering af AI-strategier til robotsystemer; 
24 måneder 
— udarbejdelse af regler for grænseflade mellem 
automatiserede montagesystemer og CAM; 
— anvendelse af AI-strategier i robotsystemer. 
36 måneder 
— indarbejdelse af AI-strategier i automatiserede 
montagesystemer; 
— udvikling af generaliseret robotsprog. 
48 måneder 
— udvikling af algoritmestruktur til overvågning af 
automatiserede montagesystemer. 
20. 2. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 47/63 
60 måneder 
— udvikling af integrerede automatiserede monta­
gesystemer under anvendelse af tidstro føler­
kontrol. Delmål 
12 måneder 
— definition af specifikationer for grænseflader 
mellem NS-udstyr; 
5.4.2. Fleksible bearbejdningssystemer 
Beskrivelse: 
— konstruktion og implementering af kommunika­
tions- og dataoverførsel mellem NS, FMS og 
CIM; 
— definition af specifikke mikroelektriske delsy­
stemer og komponenter til integrering i særlige 
IC'er; 
— udvidelse af numerisk styring til andre processer 
og maskiner; 
— definition af en generel FMS-struktur; identifi­
cering, konstruktion og implementering af større 
delsystemer, såsom produktionslinjedriftsystem, 
ordresprog og værktøjsbeordringsskema. — definition af FMS-systemarkitektur og -delsyste­
mer. 
24 måneder 
— specifikation af individualiserede mikroelektro­
niske kredsløb til maskinstyringssystemer; 
— påbegyndelse af arbejdet på større delsystemer 
for FMS. 
36 måneder 
— analyse af anvendelsen af NS i en række for­
skellige processer; 
— udvikling af større delsystemer for FMS. 
48 måneder 
— udvikling af NS-udstyr til tidligere identifice­
rede processer; 
Program 
Årl: 
— definition og specificering af kommunikation 
og grænseflader mellem NS-udstyr og andre 
delsystemer; 
— definition af generel arkitektur og delsystemer 
for FMS. fuldstændig udvikling af større delsystemer for 
FMS. 
60 måneder 
— udvikling af NS-udstyr med integreret procesop­
timering; 
— implementering af større delsystemer i FMS. 
År 2-3: 
— definition og funktionsspecificering af individu­
aliserede mikroelektroniske kredsløb til NS, PC 
og FMS; 
— konstruktion af større delsystemer for FMS. 
År 4-5: 
— analyse af fabrikationsproces og -maskiner, hvor 
NS kan anvendes, og implementering af nye 
anvendelser; 
— implementering af større delsystemer for FMS. B-PROJEKT 
5.4.3. Anlægsdisponibilitet og kvalitetsoptimering 
Der skal gennemføres forskning i, udvikling og 
endelig integration af den gruppe af diagnose-/ 
beslutningstagerteknologier, som er væsentlige for 
de vigtigste og ofte modstridende mål i forbindelse 
med i) bevarelse af konstant høj produktkvalitet og 
ii) maksimal anlægsdisponibilitet. 
Nr. C 47/64 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 2. 84 
Følgende F & U-arbejde skal udføres: 
1. Grundlæggende anlægsdiagnoseteknologi omfat­
tende metodologier for kompression af følersig-
naldata, modellering af system-/maskinfejl, 
arkitektur for og konstruktion af diagnosesyste­
mer osv. A-PROJEKTER 
5.5.1. Billedbehandling 
Tidstro indfangning af billeder og fortolkning heraf 
vil give mange vanskelige problemer både vedrø­
rende materiel og programmel. 
Diagnoseformulering omfattende metodologier, 
som kan prioritere system-/maskinfejl, som kan 
tænkes enten at true anlægsdisponibiliteter eller 
kan forårsage produktkvalitetsforringelse. 
Handlingsplanlægning med henblik på at gribe 
ind for at undgå systemnedlukning, at maksi­
mere udnyttelse i tilfælde af delfejl, brugervej­
ledning og vedligeholdsplanlægning. 
F&U-område5.5: 
Delsystemer og komponenter 
Beskrivelse 
En række delsystemer og komponenter kræves til 
implementering af CIM-systemer. Det forventes 
ikke, at mange af disse kræver samvirkende forsk­
ning på europæisk niveau. Sådanne punkter som 
intelligente følere, transducere osv., ses som lig­
gende inden for de enkelte virksomheders kompe­
tence under den forudsætning, at den grundlæg­
ger.^ mikroelektroniske teknologi udvikles, og at 
krævede specifikationer udgår fra CIM-program-
met. 
F & U-EMNER 
Imidlertid er tre emner identificeret som krævende 
en samarbejdsindsats: 
5.5.1. Billedbehandling 
5.5.2. Mikroelektroniske delsystemer 
5.5.3. Følerprogrammering og -standarder 
Arbejdet på 5.5.3 påtænkes indledt i år 1 (1984/85). 
Arbejdet på 5.5.1 og 5.5.2 er allerede startet under 
pilotprojekterne. En meget vigtig anvendelse af billeddannelse vil 
blive anvendelsen af komplekse billeder, som »føler 
inddata« for en lang række anvendelser inden for 
CIM, såsom: 
— automatisk montage, 
— overvågning af datamatstøttede NS-maskiner — 
3 D-målinger, 
— manipulatorkontrol, 
— afprøvning og inspektion, 
— fastlæggelse af værktøjsslid og- måling, 
— automatisk diagnose og reparation, 
— samlet overvågning. 
Kravene er tidstro indfangning og behandling af 
3D-billeder, udvikling af metoder til forståelse af 
komplekse billeder ved hastigheder, som gør off-line 
og tidstro kontrol, prøvning og inspektion mulig. 
Program og delmål 
12 måneder 
— specificering af højhastighedsalgoritmer, som 
kan implementeres i VLSI; 
— første specificering af VLSI-kombinationer af 
billeddannelsesfølere og programmerbare for­
processorer; til de algoritmiske processorer kan 
algoritmerne tænkes baseret på de foreløbige 
resultater fra AIP (3.2); 
— påbegyndelse af udvikling af 2 Vz D-demonstrati-
onsmodel; 
— undersøgelse af AI-teknikker til billedbehand­
ling; 
— specificering af hybrid kohærent optisk og elek­
tronisk arkitektur. 
20. 2. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 47/65 
24 måneder 
— udvikling af billedprocessorer; 
— udvikling af 2 Vi D-demonstrationsmodel. b) CNS-aksialstyreenhed; 
c) servogrænseflade og frihedsgradstyreenhe-
der til robotmanipulatorer. 
36 måneder 
— undersøgelse af 3D-billedbehandling; 
— indbygning af VLSI-processorer; 
— fortsættelse af udvikling af billedprocessorer; 
— indbygning af hybrid optoelektronisk behand­
ling. 24 måneder 
— indbygning af chips i værktøjsmaskiner og 
robotstyringssystemer samt evaluering heraf. 
36 måneder 
— afslutning af afprøvning, færdiggørelse af kon­
struktion og udsendelse af konstruktionsinfor-
mation til SC-fabrikanter; 
48 måneder 
— implementering af AI-teknikker og 3 D-demon­
strationsmodel. 
60 måneder 
— fortsættelse af udvikling og evaluering; 
— gennemførelse af undersøgende arbejde vedrø­
rende holografiske metoder til inspektion og bil­
ledbehandling; 
— implementering af visse udvalgte pilotoperatio­
ner i fabrikken. — start af definition og specificering af grafikpri-
mitiver i VLSI. 
48 måneder 
— afprøvning af kommercielle produkter og 
udsendelse af eventuelle ændringer; 
— udvikling af grafikprimitiver i VLSI. 
60 måneder 
— afslutning/gennemgang/afpudsning af grafik­
primitiver i VLSI. 
5.2.2. Mikroelektroniske delsystemer 
For med held at kunne konkurrere på verdensmar­
kederne for anlægsautomatiseringssystemer er det 
væsentligt i så høj grad som muligt at anvende 
mikroelektronisk teknologi. 
Formålet er at realisere mange af de delsystemer, 
som kræves til maskinstyring, billedbehandling, gra­
fik osv., på enkeltchips. Dette vil kræve et nært sam­
arbejde mellem automatiseringsspecialister og halv­
lederkonstruktører. B-PROJEKT 
5.5.3. Følerprogrammering og -standarder 
Følere og følerkonfigurationer vil blive anvendt i 
mange af CIM-delsystemerne. Hvert følersystem 
skal være individuelt programmerbart og genpro-
grammérbart til en konkret opgave. Især bør 
opmærksomheden rettes mod de standardiserings-
muligheder, som integrerede VLSI-kombinationer af 
billedfølere og målinger for processorer giver. 
Program og delmål 
12 måneder 
— konstruktionsspecifikationer for: 
a) 3-aksiale kontinuerte ruteinterpolatorer; På lignende måde som ved grafik er der behov for 
en funktionel grænseflade til følere og følerkonfigu­
rationer, som gør det muligt at udvikle følerapplika-
tionssystemer uafhængigt af det konkrete, anvendte 
følersystem. Funktionaliteten bør også være uaf­
hængig af en konkret anvendelse. 
Nr. C 47/66 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 2. 84 
En sådan funktionsniveaufølerstandard vil kunne få 
en betydelig indvirkning på anvendelsesområde og 
forenelighed af følersystemer. I sammenhæng med 
de standarder, som skal udvikles, skal der udvikles 
følerprogrammeringsværktøjer, som erkender den 
funktionelle klassificering. 
NB: Denne synsvinkel er ortogonal til 5.5.1-området, 
hvor vægten er lagt på udvikling af individuelle, 
høj- eller lavkvalitet (dyre eller billige) følere. 
F& U-område5.6: 
CIM-systemanvendelser 
Beskrivelse 
For at fremme og støtte en mere udbredt anvendelse 
af CIM er det ønskeligt at oprette CIM-anvendel-
ses- og udviklingscentre. For at opfylde behovet for 
uddannelse, forskning og udvikling og demonstra­
tion skal der mindst være to sådanne centre, det ene 
med en akademisk infrastruktur, men med erfaring i 
teknologioverførsel, og det andet i et fabriksmiljø. 
For at nå dette mål er følgende projekter og emner 
identificeret: 
5.6.1. CIM-anvendelses- og udviklingscentre 
5.6.2. Generelle emner for CIM-støtte 
— produktkonstruktionsretningslinjer for automa­
tisk produktion; 
— økonomiske metodologier til vurdering af inve­
steringer i CIM-systemer; 
— vekselvirkning mellem CIM-systemer og ledel-
sesinformationssystemer. 
A-PROJEKT 
5.6.1. CIM-anvendelses- og udviklingscentre 
Beskrivelse: 
Oprettelse af centre for ekspertise, vedrørende 
uddannelse og forskning, hvor CIM-teknologi og 
-værktøjer kan afprøves, demonstreres og udvikles. Program 
Årl: 
— forstudier til CIM-anvendelses- og udviklings­
centre. 
År 2-3: 
— formulering af planer og valg af placering for 
CIM-anvendelses- og udviklingscentre. 
År 4-5: 
— oprettelse af CIM-anvendelses- og udviklings­
centre. 
Delmål 
12 måneder 
— fuldførelse af forstudie med henblik på oprettel­
sen af sådanne centre. 
24 måneder 
— formulering af planer for udvikling af centre. 
36 måneder 
— valg af passende placering for udviklingscentre. 
48 måneder 
— færdiggørelse af detaljerede planer for udvik­
lingscentre ; 
— forberedende arbejde i forbindelse med opret­
telsen af disse centre. 
60 måneder 
— fuldførelse af oprettelse af centre. 
B-PROJEKTER 
5.6.2. Generelle emner for CIM-støtte 
Følgende områder vil kunne overvejes, men listen er 
ikke udtømmende. 
— Produktkonstruktionsretningslinjer for automa­
tisk produktion 
Skabelse af forståelse for og mulighed for at 
konstruere mekaniske produkter til automatisk 
fabrikation. 
20. 2. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 47/67 
Økonomiske metodologier til vurdering af inve­
steringer i CIM-systemer 
Udvikling af værktøjer og metodologier til en 
korrekt økonomisk vurdering af investeringer i 
CIM-systemer. — Vekselvirkning mellem CIM-systemer og ledelses-
informationssystemer 
Definition af dataudveksling mellem CIM-
systemer og »ledelsesinformationssystemer« 
(MIS). 
Formålet med disse aktiviteter er at udvikle værktø­
jer og faciliteter, som kan fremme en vellykket 
anvendelse af CIM.