RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

Evalueringer af rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation

1. Indledning

Denne rapport fremhæver resultaterne og anbefalingerne i forbindelse med evalueringerne af rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (2007-2013) og dets særprogrammer, giver Kommissionens svar på anbefalingerne i evalueringerne og beskriver opfølgende foranstaltninger.

Kommissionen overholder derved kravet i artikel 8, stk. 5, i afgørelsen om et rammeprogram for konkurrenceevne og innovation[1] om at forelægge Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget midtvejs- og slutevalueringerne af rammeprogrammet og særprogrammerne.

2. BAGGRUND

2.1. Rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation

Rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation[2] er et nøgleprogram og rettet mod at overvinde de udfordringer, som EU's industri står overfor. Dets mål er i tråd med flagskibsinitiativerne i Europa 2020-strategien, som fastlægger, at intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst er en nøgleprioritet for EU's indsats for at styrke den europæiske økonomi.

Rammeprogrammet har til formål at styrke den konkurrence- og innovationsevne, som EU har i sin egenskab af et avanceret vidensamfund, hvor bæredygtig udvikling er baseret på en solid økonomisk vækst og en særdeles konkurrencepræget social markedsøkonomi med et højt niveau for beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten.

Dette rammeprogram støtter innovationsaktiviteter (herunder økoinnovation), giver bedre adgang til finansiering og tilvejebringer tjenester til støtte for virksomheder i regionerne. Det tilskynder til bedre indførelse og brug af informations- og kommunikationsteknologier (IKT), hjælper med at udvikle informationssamfundet og fremmer desuden øget anvendelse af vedvarende energi og energieffektivitet.

· Rammeprogrammet er opdelt i tre operationelle særprogrammer. De har med hver deres specifikke mål til formål at forbedre virksomhedernes konkurrenceevne og innovationsevne inden for deres områder, f.eks. IKT eller bæredygtig energi. Det drejer sig om iværksætter- og innovationsprogrammet[3], støtteprogrammet for IKT-politik[4] og programmet "Intelligent Energi – Europa" (IEE)[5].

2.2. Evaluering af rammeprogrammet og dets særprogrammer

Afgørelsen om rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation indeholder specifikke bestemmelser om evalueringen af rammeprogrammet og dets operationelle særprogrammer. Det fremgår navnlig, at der skal foretages midtvejs- og slutevaluering af rammeprogrammet og særprogrammerne med henblik på at måle virkningen af rammeprogrammet og de enkelte særprogrammer i forhold til deres mål, herunder konkurrenceevne, innovation, iværksætterånd, øget produktivitet, beskæftigelse og miljø. I henhold til afgørelsen skal midtvejsevalueringen være afsluttet senest den 31. december 2009 og slutevalueringen senest den 31. december 2011. Midtvejs- og slutevalueringerne af særprogrammerne skal endvidere gennemføres således, at deres resultater kan anvendes i midtvejs- og slutevalueringen af rammeprogrammet.

Midtvejs- og slutevalueringerne har haft til formål at:

– måle virkningen af rammeprogrammet og de enkelte særprogrammer i forhold til deres mål

– vurdere, i hvor høj grad rammeprogrammet og dets særprogrammer har bidraget til ovennævnte mål

– evaluere, hvorvidt rammeprogrammets og særprogrammernes mål er relevante for de behov, problemer og spørgsmål, de blev udformet til at løse

– evaluere effektiviteten af rammeprogrammet og særprogrammerne og identificere deres mest effektive og mest ineffektive aspekter.

Midtvejsevalueringen af iværksætter- og innovationsprogrammet blev gennemført af GHK Consulting Ltd and Technopolis, og den endelige rapport blev forelagt den 30. april 2009.

Midtvejsevalueringen af støtteprogrammet for IKT-politik blev gennemført af et panel bestående af fem eksperter[6], og panelets endelige rapport blev forelagt i maj 2009.

Midtvejsevalueringen af programmet Intelligent Energi – Europa II blev gennemført af Deloitte Consulting, og den endelige rapport blev forelagt den 27. april 2009.

Midtvejsevalueringen af rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation blev gennemført af GHK Consulting Ltd and Technopolis, og den endelige rapport blev forelagt den 9. marts 2010.

Slutevalueringen af iværksætter- og innovationsprogrammet blev gennemført af Centre for Strategy & Evaluation Services (CSES), og den endelige rapport blev forelagt i april 2011.

Slutevalueringen af programmet Intelligent Energi – Europa II blev gennemført af Deloitte Consulting, og den endelige rapport blev offentliggjort den 8. juni 2011.

Slutevalueringen (den anden midtvejsevaluering) af støtteprogrammet for IKT-politik blev gennemført af et ekspertpanel og blev afsluttet den 20. juli 2011[7].

Slutevalueringen af rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation, som inddrager resultaterne af tidligere evalueringer, blev afsluttet i december 2011 af Centre for Strategy & Evaluation Services (CSES).

Alle evalueringsrapporter findes på internettet[8].

3. De vigtigste resultater af evalueringerne

Generelt bekræfter evalueringerne relevansen og effektiviteten af rammeprogrammet og hvert af de tre særprogrammer.

3.1. Midtvejsevaluering af rammeprogrammet

I midtvejsevalueringen af rammeprogrammet[9] konkluderes det, at det begrænsede budget, der er tildelt rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation, betyder, at det ikke er et udgiftsorienteret program som samhørighedspolitikkens midler eller det syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (FP7), men et program, hvis ambitiøse og bredt definerede mål skal nås ved, at dets idéer, produkter og partnerskaber overføres til andre politikker og programmer.

I henhold til rapporten er der overvældende støtte blandt både interne og eksterne interessenter for en indsats på EU-plan inden for innovation og konkurrenceevne i form af et flagskibsprogram, som f.eks. rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation, og det foreslås, at rammeprogrammet skal fokusere på områder, der kan tilbyde størst europæisk merværdi og virkning.

Det vurderes, at interessenter i mange tilfælde har fokuseret på dele af programmet og ikke på rammeprogrammet som helhed. I henhold til evaluatorerne opfattes rammeprogrammet for innovation og konkurrenceevne ikke i tilstrækkelig grad som et rammeprogram, bl.a. fordi det er et nyt rammeprogram med et begrænset budget, som støtter en bred vifte af instrumenter med en række forskellige målgrupper. De vurderer dog, at de allerede eksisterende informationsmekanismer, dvs. nationale kontaktpunkter og Enterprise Europe Network, er vigtige instrumenter i bestræbelserne på at forbedre information og kommunikation i forbindelse med rammeprogrammet.

I henhold til evalueringen er mange af de planlagte forbedringer begyndt at slå igennem i dokumentationen for forvaltningen og gennemførelsen af rammeprogrammet. De finansielle instrumenter under rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation vurderes f.eks. i sig selv at være meget effektive instrumenter, når det drejer sig om at støtte små og mellemstore virksomheder. Finansielle formidlere klager dog over urimelige rapporteringskrav, der øger udgifterne til deltagelse, og opfordrer til en begrænsning af den administrative byrde.

I henhold til rapporten er de operationelle synergier blevet forbedret med inddragelsen af Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation og Enterprise Europe Network. Især under iværksætter- og innovationsprogrammet understreges betydningen af at have ét netværk for små og mellemstore virksomheder i hele Europa. Det vurderes, at Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation har bidraget positivt til at forbedre ressourceeffektiviteten ved at adskille de administrative funktioner fra den politiske beslutningsproces.

3.2. Slutevaluering af iværksætter- og innovationsprogrammet

I evalueringen af iværksætter- og innovationsprogrammet[10] drages der fem hovedkonklusioner. For det første er programmet velfungerende og på vej til at skabe de forventede resultater. For det andet er programmet på de fleste områder i fremgang, da det bygger videre på eksisterende resultater. Undersøgelser har for det tredje påvist programmets "nytteværdi" ved at bekræfte, at det direkte opfylder de små og mellemstore virksomheders behov. Evaluatorerne konkluderer for det fjerde, at der er påvist klar europæisk merværdi ved interview og anden dokumentation. Endelig konkluderer de, at det udviklede overvågningssystem er vigtigt for den løbende vurdering af programmets resultater, men at systemet stadig er under udvikling på bestemte områder, og at informationerne om indikatorer skal præsenteres på en mere ensartet måde.

Målene for iværksætter- og innovationsprogrammet vurderes at være særdeles relevante i forhold til virksomhedernes behov. Det konstateres endvidere, at programmet effektivt gavner slutbrugerne, navnlig de små og mellemstore virksomheder. Den væsentligste styrke ved iværksætter- og innovationsprogrammet er, at det fokuserer på centrale problemstillinger for små og mellemstore virksomheder på en direkte og praktisk måde. Aktionerne under iværksætter- og innovationsprogrammet, navnlig de finansielle instrumenter og økoinnovation, har effektivt skabt forudsætninger for reel introduktion på markedet.

Hvad angår de finansielle instrumenter, vurderes det, at de opfylder deres mål om at fremme adgangen til finansiering for små og mellemstore virksomheder i opstarts- og vækstfasen. GIF-faciliteten og SMEG-låne- og -mikrokreditmulighederne vurderes at være relevante i forhold til de europæiske små og mellemstore virksomheders behov, da de opfylder et behov for finansiering, som ellers ikke ville være blevet opfyldt, og bidrager til små og mellemstore virksomheders opstart og vækst. En af de mest bemærkelsesværdige virkninger af instrumenterne er i henhold til rapporten deres multiplikatoreffekt.

Med hensyn til Enterprise Europe Network, vurderer evaluatorerne, at nettet har tilstrækkeligt fokus på de primære mål om at fremme innovation og samarbejde med andre virksomheder og på tværs af grænserne, og tilføjer, at der er stor tilfredshed blandt målgrupperne med nettets tjenester. De tilkendegiver bl.a., at nettet er et vigtigt politisk aktiv for EU's forhold til virksomhederne og rummer et betydeligt merpotentiale med hensyn til inddragelse af de små og mellemstore virksomheder i programmets mål og aktioner.

Den tilgang, der benyttes i forbindelse med økoinnovationsaktiviteter under programmet, vurderes at være sammenhængende på tværs af programmet, idet den inddrager alle nødvendige elementer, og den vurderes at være relevant for håndteringen af de nuværende markedssvigt, der begrænser sektoren, idet den er målrettet mod både efterspørgsels- og udbudssiden af markedet og mod styrkelse af den praktiske indsats. Evaluatorerne mener også, at ordningen sandsynligvis vil blive overtegnet.

3.3. Slutevaluering af programmet "Intelligent Energi – Europa II" (IEE)

I henhold til evalueringen af IEE-programmet[11] opfylder dets aktioner deres specifikke og strategiske mål, og de bidrager til programmets overordnede virkninger og resultater.

Programmet "Intelligent Energi – Europa" vurderes at være relevant og nyttigt, da det imødekommer de nye behov, problemer og hindringer for bæredygtig energi, som Europa står over for. Kombinationen af aktioner, der omfatter et bredt spektrum af prioriteter, inddragelsen af forskellige typer aktører, som klart kan påvirke indførelsen af bæredygtige energiløsninger og især kombinationen af projekter med fokus på markedsløsninger og projekter, der er målrettet mod tilpasning af politikker, samt IEE II-aktionernes virkning i forskellige markedsfaser bidrager til programmets effektivitet.

Der er stadig en række ikke-teknologiske hindringer, som forsinker indførelsen af vedvarende energiteknologier. IEE II bidrager til at mindske dem ved at støtte aktiviteter på områderne for politikstøtte, kapacitetsopbygning, formidling og fremme samt markedsintroduktionsprojekter.

Evaluatorerne har indsamlet positive tilbagemeldinger med hensyn til effektiviteten af de støttede aktioner, som både har nået deres mål og har bidraget til programmets mål. De støttede aktiviteter vurderes endvidere at være særdeles velegnede til at opfylde de fastlagte mål.

Med hensyn til programmets omkostningseffektivitet foreslår evaluatorerne at forøge afsatte midler med henblik på bedre at støtte opnåelsen af programmets overordnede mål, især i betragtning af den begrænsede resterende tid til at nå disse inden 2020 og de forsinkelser, der er opstået med hensyn til målene for udvikling af vedvarende energi.

Det er dokumenteret, at programmet har kunnet udnytte synergier med andre EU-finansieringsprogrammer, f.eks. FP7 og strukturfondene.

3.4. Slutevaluering af støtteprogrammet for IKT-politik

I slutevalueringen af støtteprogrammet for IKT-politik[12] understreges programmets særlige karakter og dets innovative rolle, idet det udvikler nye platforme for innovative og grænseoverskridende tjenester inden for områder af offentlig interesse, især på områder med fortsatte system- eller organisationsbetingede risici.

Nogle af programmets kendetegn betegnes som meget positive: "et unikt og banebrydende innovationsinstrument, direkte politikrelateret, supplerende portefølje af instrumenter, bred deltagelse af interessenter". Yderligere inddragelse af interessenter og fjernelse af hindringerne for de små og mellemstore virksomheders deltagelse er blandt ekspertpanelets anbefalinger. Endvidere anbefales en forbedring af informationsstrømmene og forbindelserne til andre EU-programmer, f.eks. programmerne vedrørende regionalpolitikker.

Panelet foreslår, at støtteprogrammet for IKT-politik videreføres som et innovationspolitisk instrument, og at programmets fokus på udbredelse af IKT-innovation og bekæmpelse af system- eller organisationsbetingede risici opretholdes i et evt. opfølgende program.

De anbefaler, at den politikdrevne top-down-tilgang i storstilede projekter (pilot A) fortsættes, da det er en arbejdsmodel for, hvordan mere udbredt indførelse af nye innovative tjenester kan styrkes på EU-plan. De vurderer desuden, at efterspørgselsdrevne bottom-up-projekter (pilot B) kan tilvejebringe nye og innovative grænseoverskridende tjenester inden for nye områder med relation til offentlige tjenester (eContent, eSundhed og aldring, eForvaltning og eEnergi/eTransport) og fremme interoperabiliteten og udvikling af bredere markeder for innovative offentlige tjenester.

3.5. Slutevaluering af rammeprogrammet

Den endelige evalueringsrapport[13] om rammeprogrammet bekræfter dets succes.

I rapporten anføres det, at dokumentationen fra slutevalueringerne og andre kilder bekræfter, at rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation som helhed og dets særprogrammer hver især fungerer godt i overensstemmelse med forventningerne ved programmets iværksættelse[14].

Det vurderes desuden, at rammeprogrammet som helhed er blevet en vigtig drivkraft for fremme af innovation og opfattes som en forholdsvis åben proces, der går videre end det simple fokus på teknologisk udvikling, som kendetegnede tidligere tiltag, hen imod et mere afbalanceret perspektiv, der omfatter udviklingstiltag inden for både tjenesteydelsessektoren og industrien, og som i lige høj grad vedrører processer, forretningsmodeller og produkter. Dette er igen et vigtigt bidrag til den europæiske økonomis konkurrenceevne.

Definitionen af rammeprogrammets mål vurderes at være sammenhængende og relevant i forhold til de behov, problemer og spørgsmål, de blev udformet til at løse, og der fokuseres på områder, hvor en EU-indsats kan gøre en forskel. Eksperterne tillægger rammeprogrammets fleksibilitet positiv betydning og konstaterer, at det er nemmere at vurdere støtte under rammeprogrammet end under andre tilsvarende programmer.

Det vurderes, at den indsats for innovation, der er iværksat under rammeprogrammet, i dag repræsenterer en betydelig knowhow, som andre politikområder kan bruge som vidensgrundlag.

I evalueringen understreges de forbedringer, der er skabt ved at uddelegere forvaltningen af vigtige dele af rammeprogrammet til Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation, hvad angår programforvaltningens effektivitet i forhold til omkostninger for Kommissionen og effektiviteten af de leverede tjenester målt i det antal kontrakter, der er underskrevet, den tid, det tager at indgå en kontrakt, og den tid, det tager at foretage betalinger.

Den nuværende økonomiske krise har understreget betydningen af rammeprogrammets centrale mål og relevansen af mange af de forhold, som det er udviklet til at håndtere, og det er derfor vigtigt at bygge videre på idéer, der har vist sig at være gode og effektive, som f.eks. de finansielle instrumenter.

4. De vigtigste anbefalinger og planlagt opfølgning

Evalueringerne indeholder forslag til, hvordan gennemførelsen af rammeprogrammet kan forbedres yderligere, og hvordan der kan udformes et muligt efterfølgende program. Disse anbefalinger er blevet taget i betragtning under gennemførelsen af programmet og under udarbejdelsen af Kommissionens forslag til efterfølgende programmer til rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (COSME[15] og dele af Horisont 2020[16])

I henhold til rapporten om slutevalueringen af rammeprogrammet kan der skabes yderligere synergier mellem de tre særprogrammer ved at formulere nye holdninger vedrørende centrale emner i rammeprogrammet, f.eks. innovationspolitikker.

Den generelle manglende synlighed af rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation betragtes som en af dets væsentligste mangler. Det understreges dog også, at velkendte navne, som f.eks. Enterprise Europe Network, Intelligent Energi — Europa (IEE) og SMV-uge, ikke bør ændres. Desuden anbefales det, at oplysninger om vellykkede aktiviteter, som programmet har støttet, udbredes. Kommissionen anvender aktivt Enterprise Europe Network, som støttes af rammeprogrammet, til at formidle oplysninger om EU-politikker og -tjenester, som er tilgængelige under alle programmer, som f.eks. FP7 og strukturfondene. Der er gennemført en række aktioner for at nå ud til så mange potentielle deltagere som muligt. På området for markedsintroduktionsprojekter vedrørende økoinnovation fungerer Enterprise Europe Network ofte som et regionalt eller nationalt kontaktpunkt, der formidler oplysninger om udbud og tilrettelægger særlige matchmaking-arrangementer eller sektorbaserede klyngemøder. Støttemodtagere henvises også til IPR Helpdesk, der er oprettet under rammeprogrammet, for hjælp til spørgsmål vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder, der opstår i forbindelse med deres deltagelse i andre EU-programmer, som f.eks. FP7. På innovationsområdet er der gennemført og gennemføres der stadig aktioner under TAKE IT UP (Europe INNOVA) og INNO-Partnering Forum (PRO INNO Europe®). Projekternes opsøgende aktiviteter over for andre end de direkte deltagere styrkes med websteder, som andre organisationer aktivt kan bidrage til, og som indeholder integrerede sociale netværksfunktioner. Kommunikationsindsatsen vil blive intensiveret i forbindelse med efterfølgende programmer.

Det anbefales endvidere, at der udvikles et stabilt sæt output-, resultat- og virkningsindikatorer, som kan hjælpe med at overvåge programmets effektivitet og opfyldelsen af dets mål. Kommissionens forslag til de programmer, der følger efter rammeprogrammet (COSME[17] og dele af Horisont 2020[18]), omhandler de fleste af disse anbefalinger, herunder en styrkelse af programmernes interventionsstruktur (Horisont 2020 indfører f.eks. en umærkelig overgang mellem forskning og innovation, som inddrager centrale udfordringer for samfundet, som f.eks. energi og naturressourcer, samt nøgleteknologier, som f.eks. IKT), kæder indsatsen sammen med EU's strategiske prioriteter og indfører generelle og specifikke mål, der er kædet sammen med resultat- og virkningsindikatorer, i lovteksten.

Hvad angår anbefalingen om en aktiv politik for fremme af synergier på operationelt plan baseret på en systematisk tilgang, som styrker forvaltningen af forbindelserne mellem programmets forskellige områder, benytter Kommissionen aktivt Enterprise Europe Network til at formidle oplysninger. Der er gennemført en række aktioner for at nå ud til så mange potentielle deltagere som muligt. På området for økoinnovation fungerer Enterprise Europe Network ofte som et regionalt eller nationalt kontaktpunkt, der formidler oplysninger om udbud og tilrettelægger særlige matchmaking-arrangementer eller klyngemøder. Støttemodtagere henvises også til IPR Helpdesk for hjælp til spørgsmål vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder. Hvad angår innovation, er der afholdt seminarer for nettets medlemmer om innovationsvenlige offentlige indkøb med det formål at udbrede erfaringerne fra de relevante aktioner. Et andet eksempel er de forbindelser, der skabes mellem Enterprise Europe Network and IMP3rove[19], når Enterprise Europe Network-partnere tilrettelægger uddannelse i innovationsmanagement.

I slutevalueringen af iværksætter- og innovationsprogrammet anbefales det, at man i videreudviklingen af iværksætter- og innovationsprogrammet bestræber sig på at bygge videre på de opnåede resultater med henblik på at øge den fremdrift, der allerede er skabt med en række af de gennemførte aktiviteter, og så vidt muligt undgår den risiko for forstyrrelse, der uvægerligt følger med nye tiltag. I det årlige arbejdsprogram 2013 for iværksætter- og innovationsprogrammet foreslår Kommissionen i vid udstrækning, at vellykkede aktioner videreføres fra tidligere år, og at nye aktioner gennemføres med udgangspunkt i de opnåede erfaringer, samtidig med at der sikres overensstemmelse med politiske prioriteter og den økonomiske udvikling.

Med hensyn til anbefalingen om løbende at vurdere, om den europæiske merværdi slår igennem i de finansielle instrumenter, har Kommissionen taget højde for dette i udformningen af den næste generation af finansielle instrumenter. Europæisk merværdi bliver et centralt element i de nye egenkapital- og låneplatforme, på hvis principper alle fremtidige finansielle instrumenter under den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 vil blive baseret. Situationen for finansielle instrumenter afhænger af de fordele, der forbindes med styrkelsen af det indre marked ved at overvinde opsplitningen af venturekapitalmarked, højrisikolångivning dækket af EU-ressourcer og kreditforbedring. Hovedformålet med de finansielle instrumenter under COSME-programmet som foreslået af Kommissionen vil være at forbedre de små og mellemstore virksomheders adgang til finansiering inden for markedssegmenter, der ikke er omfattet af medlemsstaternes foranstaltninger, som er begrænset til investeringer og støtte inden for det enkelte land. Der fokuseres på finansiering af ekspansion af vækstorienterede virksomheder, der arbejder for at opnå international ekspansion, og udvikling af et grænseoverskridende marked for finansiering af små og mellemstore virksomheder. Kun et program på EU-niveau kan opfylde denne rolle. I Kommissionens forslag om Horisont 2020 vil egenkapitalfaciliteten for forskning og innovation supplere nationale ordninger, som ikke kan omfatte grænseoverskridende investeringer i forskning og innovation. Aftalerne i den indledende fase vil også have en demonstrationseffekt, der kan gavne offentlige og private investorer i hele Europa. Lånefaciliteten vil medvirke til at afhjælpe de mangler på markedet, der forhindrer den private sektor i at investere i forskning og innovation på et optimalt niveau. Lånefaciliteten vil gøre det muligt at samle en kritisk masse af ressourcer fra EU-budgettet og – på grundlag af risikodeling – fra den eller de finansieringsinstitutter, der får til opgave at gennemføre faciliteten. Den vil tilskynde virksomhederne til at investere flere af deres egne penge i forskning og innovation, end de ellers ville have gjort. Desuden vil den hjælpe både offentlige og private organisationer til at nedbringe risikoen ved at foretage prækommercielle indkøb og indkøb af innovative produkter og tjenesteydelser.

Med hensyn til økoinnovation anføres det i evalueringen, at økoinnovationsordningens begrænsede størrelse betyder, at de endelige indvirkninger sandsynligvis vil være tilsvarende begrænsede trods de lovende resultater, der forventes, og at ordningen sandsynligvis vil blive overtegnet. Det anbefales, at virkningerne for den fremtidige finansiering vurderes. Kommissionen har i den næste generation af programmer foreslået, at økoinnovation medtages som en af prioriteterne i rammeprogrammet for forskning og innovation – Horisont 2020, og at EU's indsats udvides med hensyn til både budget og udvalg af instrumenter.

Kommissionen udnytter erfaringerne fra de modtagne evalueringer til løbende at forbedre sin gennemførelse af det nuværende rammeprogram og dets særprogrammer. Evalueringerne har desuden været en vigtig rettesnor i forbindelse med udarbejdelsen af den næste generation af programmer (COSME og Horisont 2020). Kommissionen opfordrer derfor Rådet og Parlamentet til fuldt ud at inddrage disse anbefalinger under behandlingen af Kommissionens forslag med henblik på endelig vedtagelse af programmerne.

[1] Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1639/2006/EF af 24. oktober 2006 om et rammeprogram for konkurrenceevne og innovation (2007-2013) (EUT L 310 af 15.09.2006, s. 15).

[2] Se http://ec.europa.eu/cip/.

[3] http://ec.europa.eu/cip/eip/index_en.htm.

[4] http://ec.europa.eu/cip/ict-psp/index_en.htm.

[5] http://ec.europa.eu/cip/iee/index_en.htm.

[6] Prof. Gerard Pogorel (Chair), professor i økonomi og ledelse, Ecole Nationale Supérieure des Télécommunications, (ENST-Telecom ParisTech), Frankrig. Dana Berova, Gartner, Tjekkiet. Prof. Slavo Radosevic, professor i industri og innovation, University College London. Eppie Eloranta, direktør for TIEKE, Finnish Information Society Development Centre. Jeremy Harrison (ordfører), direktør i abdi Ltd, ROI Institutes partnere i Det Forenede Kongerige.

[7] Graham Vickery, Terttu Luukkonen, Slavo Radosevic og Robbert Fisher (ordfører).

[8] http://ec.europa.eu/cip/documents/implementation-reports/index_en.htm.

[9] http://ec.europa.eu/cip/files/docs/interim_evaluation_report_march2010_en.pdf.

[10] http://ec.europa.eu/cip/files/docs/final-evaluation-of-eip_en.pdf.

[11] http://ec.europa.eu/cip/files/docs/2011_iee2_programme_en.pdf.

[12] http://ec.europa.eu/cip/files/cip/docs/cip_ict_psp_interim_evaluation_report_2011_en.pdf.

[13] http://ec.europa.eu/cip/files/cip/cip_final_evaluation_final_report_en.pdf.

[14] CSES, Executive Report - Final Evaluation of the Competitiveness and Innovation Programme, december 2011, s. 8, findes på http://ec.europa.eu/cip/files/cip/executive_summary_cip_final_report_en.pdf.

[15] KOM(2011) 834 endelig.

[16] KOM(2011) 808 endelig, KOM(2011) 809 endelig, KOM(2011) 810 endelig, KOM(2011) 811 endelig, KOM(2011) 812 endelig.

[17] KOM(2011) 834 endelig.

[18] KOM(2011) 808 endelig, KOM(2011) 809 endelig, KOM(2011) 810 endelig, KOM(2011) 811 endelig, KOM(2011) 812 endelig.

[19] Med IMP³rove har små og mellemstore virksomheder en værdifuld chance for at sammenligne deres egne resultater med hensyn til innovationsmanagement med de resultater, som andre virksomheder fra samme branche og land og med samme størrelse og alder har opnået. En sådan benchmarking udgør et solidt grundlag, som udbydere af innovationsmanagementtjenester kan bruge, når de tilrettelægger deres støtte.