KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 23.06.1997 
KOM(97) 302 endelig udg. 
1996 
(forelagt af Kommissionen) 

FORORD 
Den foreliggende årsrapport om Samhørighedsfondens aktiviteter dækker kalenderåret 1996. 
Det har imidlertid været nødvendigt at indføje en række bemærkninger om aktiviteterne i de 
tidligere år samt kommentarer vedrørende planlagte aktioner for at give læseren et 
fyldestgørende billede af fondens aktuelle aktiviteter. 
Rapportens format er i det store og hele uændret i forhold til tidligere rapporter og tilgodeser de 
detaljerede bestemmelser i bilag til bilag II i forordning om oprettelse af Samhørighedsfonden. 
Ikke desto mindre er der taget behørigt hensyn til udtalelserne fra Europa-Parlamentet, Det 
Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget vedrørende tidligere rapporter, og der er 
foretaget visse justeringer i opsætningen. Man har især lagt vægt på at give en detaljeret 
redegørelse for gennemførelsen af princippet om betinget støtte og for Kommissionens 
beslutning om informations- og offentlighedsforanstaltninger. Man har også imødekommet 
ønsket om et afsnit om randområderne og om et udførligt afsnit om vurdering og evaluering. 
Rapporten opfylder de juridiske krav, der er indeholdt i forordning om oprettelse af 
Samhørighedsfonden. Det er også håbet, at rapporten vil tjene som en nyttig reference for alle 
dem, der er interesseret i at støtte og fremme den økonomiske og sociale samhørighed i 
Unionen. 
SAMMENDRAG 
Den økonomiske og sociale samhørighed er en af hovedmålsætningerne i traktaten om Den 
Europæiske Union. I løbet af 1996 har Samhørighedsfonden videreført og udbygget sit bidrag 
til opfyldelsen af denne målsætning. 
1996 har på mange måder været et vigtigt år for Samhørighedsfonden, idet fondens 
begyndelsesvanskeligheder er blevet løst, og fonden har været fuldt operationel; den erfaring, 
der er indvundet siden de første aktiviteter i 1993, danner grundlaget for den aktuelle 
forvaltning af fonden, og man kan nu gennemføre den første ex post-kontrol, dvs. vurderingen 
af effekten af de gennemførte projekter. 
Betydningen af det sidste punkt kan næppe understreges kraftigt nok, for Samhørighedsfondens 
rolle som et instrument til fremme af økonomisk og social samhørighed afhænger af fondens 
evne til at påvise nytten af de gennemførte projekter, hvad enten der er tale om bedre 
transportfaciliteter, kortere rejselængde, besparelser i transporttid, en mere effektiv 
godshåndtering, mindre luftforurening og et bedre miljø i de pågældende byer, en bedre 
forvaltning af vandressourcerne spændende lige fra indvinding, forsyning og distribution af 
drikkevand til menneskelig konsum til en korrekt rensning af byspiIdevand og en miljøvenlig 
håndtering af fast affald - for blot at nævne nogle få eksempler. I de kommende år vil der blive 
afsluttet et stigende antal samhørighedsfondsprojekter, hvilket vil give mulighed for en 
overordnet vurdering af Unionens og medlemsstaternes indsats. 
1996 ligger også midvejs imellem 1993, som var året, hvor der blev truffet beslutning om de 
første projekter, og 1999, der er det sidste år, som er dækket af den nuværende 
fondsforordning. Netop derfor blev der i 1996 gennemført en midtvejsrevision for at 
kontrollere, om medlemsstaterne var støtteberettigede i henhold til BNI-kriteriet. 
Desuden er 1996 det første år, hvor Kommissionen har gennemført en undersøgelse af 
medlemsstaternes overholdelse af deres programmer vedrørende økonomisk konvergens med 
hensyn til de offentlige underskud; princippet om betinget støtte blev iværksat gennem 
Kommissionens beslutninger i juni og i november vedrørende Spanien, Portugal og 
Grækenland. Ved begge lejligheder blev det vurderet, at alle tre medlemsstater havde en 
budgetperformans, som lå inden for de rammer, Rådet har anbefalet. 
Fondens finansieringsstrategi blev i 1996 yderligere underbygget i overensstemmelse med 
bestemmelserne i forordning om oprettelse af Samhørighedsfonden. Ligevægten mellem de to 
indsatsområder - transportinfrastruktur og miljø - nåede en næsten perfekt 50/50-fordeling. 
Dette viser Kommissionens resoluthed, som fuldt ud støttes af Europa-Parlamentet, Det 
Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, med hensyn til at realisere det samme 
finansieringsniveau for hele perioden for de to områder, Samhørighedsfonden finansierer. 
Resultatet i 1996 gør det helt klart muligt at opfylde denne målsætning. 
I overensstemmelse med de bemærkninger, Europa-Parlamentet anførte i sin udtalelse om 
Samhørighedsfondens årsrapport for 1994, som blev gentaget i forbindelse med årsrapporten 
for 1995, og som også Regionsudvalget og Det Økonomiske og Sociale udvalg har anført i 
deres udtalelser, fortsatte bestræbelserne på at allokere en større del af midlerne inden for 
transportsektoren til jernbanetransportfaciliteter. 
Endvidere blev der i 1996 taget et særligt hensyn til projekterne i randområderne; der gives 
en nærmere redegørelse for dette i et særskilt afsnit i denne rapport (jf. afsnit 2.3.5). 
Fonden finansierer udelukkende transportinfrastrukturprojekter, der enten er en del af det 
transeuropæiske transportnet (TEN - transport) eller er direkte forbundet med dette net. Dette er 
udgangspunktet for prioriteringen af Samhørighedsfondens indsats på 
transportinfrastrukturområdet, en strategi, der allerede har vist sig nyttig med hensyn til at 
udfylde manglende dele af TEN. 
Direktiverne om drikkevandsforsyning og rensning af byspildevand danner fortsat 
udgangspunkt for prioriteringen af aktionerne på miljøområdet. Andre miljøaktioner, som kan 
tænkes at forbedre miljøet, er ligeledes berettigede til støtte via fonden. Som eksempler kan 
nævnes projekter vedrørende beskyttelse af kystområder, skovrejsning og ørkenbekæmpelse, 
beskyttelse af levesteder og naturbevaring. 
Princippet "forureneren betaler" tages i anvendelse, når et projekt samfinansieres af 
Samhørighedsfonden. Gennem en procedure med dobbelt samråd med de relevante 
tjenestegrene i Kommissionen underkastes hvert enkelt projekt en detaljeret undersøgelse med 
henblik på at fastslå, om det er i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen. Denne 
procedure tager også sigte på at sikre, at der anvendes de bedst mulige evalueringsmetoder. 
Kommissionen anførte i 1995-rapporten om Samhørighedsfonden, at der er plads til 
forbedringer med hensyn til udformning og iværksættelse af analytiske metoder. I 
overensstemmelse med denne udtalelse har Kommissionen gennemført en undersøgelse ved 
eksterne konsulenter vedrørende gennemførelsen af princippet "forureneren betaler" i 
samhørighedsfondslandene med henblik på at fa større indsigt i de praktiske og teoretiske 
spørgsmål i den forbindelse. Der er i kapitel 2 gjort rede for de væsentligste resultater af denne 
undersøgelse. 
Kommissionen prioriterer arbejdsløshedsbekæmpelse og skabelse af nye jobmuligheder højt. 
Årsrapporten om Samhørighedsfonden for 1995 indeholdt nogle første skøn over de støttede 
projekters beskæftigelsesmæssige effekt på kort og på lang sigt. I denne rapport udbygges 
disse skøn, og der gøres rede for en række væsentlige resultater af den undersøgelse, London 
School of Economics har gennemført for Kommissionen vedrørende de overordnede 
socioøkonomiske virkninger af projekterne. Afsnittet om beskæftigelse skal også ses som et 
direkte svar på anmodningerne fra Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og 
Regionsudvalget om flere oplysninger om den jobskabende effekt af Samhørighedsfondens 
aktivitet. 
I henhold til den indgåede aftale har Kommissionen fortsat med at trække på Den Europæiske 
Investeringsbanks finansielle og tekniske ekspertise i forbindelse med større projekter, som 
forelægges af medlemsstaterne. Dette betyder, at kvaliteten af vurderingen af projektforslagene 
kommer op på et niveau, Kommissionen ikke kunne sikre på egen hånd, og det giver derfor en 
merværdi. 
Budgetgennemførelsen for regnskabsåret var igen tæt på 100% - et imponerende tal, i 
betragtning af at hvert enkelt projekt skal gennemgås nøje, inden der kan indgås forpligtelser 
og foretages betalinger, og at der gennemføres en lobende overvågning og kontrol af de fysiske 
indikatorer, inden der frigives yderligere midler. 
Overvågningen og opfølgningen af projekterne er foregået på et højt niveau igennem hele året. 
Overvågningsudvalgene har afholdt regelmæssige møder og har omfattet repræsentanter fra 
lokale og regionale organer samt repræsentanter på nationalt niveau. Det bør understreges, at 
samhørighedsfondsprojekterne ifølge indberetningerne ikke har været genstand for 
bedrageri; Unionens og medlemsstaternes relevante myndigheder har i den forbindelse 
gennemført en lang række inspektions- og kontrolaktiviteter (jf. afsnit 5.4). Der er konstateret 
en række tilfælde af uregelmæssigheder, og der er truffet de nødvendige korrigerende 
foranstaltninger. 
I juni 1996 vedtog Kommissionen - efter at have modtaget Europa-Parlamentets udtalelser - en 
beslutning om informations- og offentlighedsforanstaltninger. Beslutningen indeholder en 
nærmere redegørelse for anvendelsen af plakater, brochurer, audiovisuelle præsentationer, tv og 
andre medier. Alle projekter, der samfinansieres af Samhørighedsfonden skal gøres til genstand 
for passende information og omtale. Disse foranstaltninger kan indføjes i ansøgningen om 
støtte fra fonden, hvilket vil gøre anvendelsen af moderne og effektive reklamemetoder 
tillokkende for projektkonduktørerne. 
INDHOLD 
FORORD 
SAMMENDRAG 
KAPITEL 1 - GENNEMFØRELSE AF SAMHØRIGHEDSFONDENS PRINCIPPER 
1.1 Baggrund 8 
1.2 Betinget støtte 8 
1.3 Midtvejsrevision 10 
1.4 Informations-og offentlighedsforanstaltninger 11 
1.5 Den første samhørighedsrapport 12 
KAPITEL 2 - FINANSIEL STØTTE FRA FONDEN - FORPLIGTELSER OG BETALINGER 14 
2.1 Disponible budgetmidler 14 
2.2 Fordeling pr. medlemsstat 15 
2.3 Budgetgennemførelsen 15 
2.3.1 Spanien 17 
2.3.2 Portugal 35 
2.3.3 Grækenland 53 
2.3.4 Irland 63 
2.3.5 Randområder 72 
2.4 Støtte til undersøgelser og tekniske støtteforanstaltninger 78 
2.4.1 Generelt 78 
2.4.2 På Kommissionens initiativ 79 
2.4.3 På anmodning af medlemsstaterne 80 
2.5 Betalinger pr. medlemsstat: betalinger i 1996 81 
2.6 Afsluttede projekter 81 
KAPITEL 3- KONVERGENS OG BETINGET STØTTE 98 
3.1 Generelt 98 
3.2 Konvergensprogrammer 98 
3.2.1 Spanien 98 
3.2.2 Portugal 99 
3.2.3 Grækenland 100 
3.2.4 Irland 101 
KAPITEL 4 - VURDERING AF DE VEDTAGNE PROJEKTER OG AKTIONER 102 
4.1 Generelt 102 
4.1.1 Vurdering af projekterne 102 
4.1.2 I ndtægtsskabende projekter 103 
4.2 Transeuropæiske transportnet 104 
4.2.1 Overordnetstrategi 104 
4.2.2. Udbygning af transportnettene i 1996 105 
4.2.3 De prioriterede Essen-projekter 108 
4.2.4 Gruppen af kommissionsmedlemmer (TEN)/Den højtstående 
Kinnock-gruppe 111 
4.3 Ligevægt mellem miljø og transport 111 
4.4 Vurdering af foreneligheden med EU's politik på andre områder 112 
4.4.1 Miljøbeskyttelse 112 
4.4.2 Den fælles transportpolitik 114 
4.4.3 Offentlige indkøb 115 
4.4.4 Konkurrencepolitik 117 
4.5 Samhørighedsfondens socioøkonomiske virkninger 117 
4.5.1 Indledning 117 
4.5.2 Økonomisk vurdering af projekterne 118 
4.5.3 Generelle socioøkonomiske virkninger 119 
4.5.4 Beskæftigelsen 124 
4.6 Samordning og sammenhæng med Fællesskabets øvrige finansielle instrumenter 125 
4.6.1 Strukturfondene 126 
4.6.2 Budgetmidler til transeuropæiske net 127 
4.6.3 LIFE-programmet 128 
4.6.4 Den Europæiske Investeringsbank 128 
4.6.5 EØS-finansieringsmekanismen 129 
4.7 Den Europæiske Investeringsbanks rolle i forbindelse med vurderingen 
af projekterne 130 
4.7.1 Videreførelse af det institutionaliserede samarbejde 130 
4.7.2 Resultaterne af samarbejdet i 1996 131 
KAPITEL 5 - OVERVÅGNING OG KONTROL 132 
5.1 Overvågningsudvalg 132 
5.1.1 Spanien 132 
5.1.2 Portugal 135 
5.1.3 Grækenland 136 
5.1.4 Irland 137 
5.2 Kontrolbesøg 138 
5.2.1 Spanien 138 
5.2.2 Portugal 140 
5.2.3 Grækenland 140 
5.2.4 Irland 141 
6-
5.3 EIB's rolle 142 
5.4 Svig og uregelmæssigheder 142 
5.5 Igangværende retslige procedurer 144 
5.6 En sund og effektiv finansiel forvaltning (SEM) 144 
KAPITEL 6 - DIALOG MELLEM INSTITUTIONERNE - INFORMATION OG OFFENTLIGHED 145 
6.1 Oplysningspligt over for Europa-Parlamentet, Det Økonomiske 
og Sociale Udvalg og Regionsudvalget 145 
6.1.1 Europa-Parlamentet 145 
6.1.2 Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget 146 
6.2. Information af medlemsstaterne 147 
6.3 Information af arbejdsmarkedets parter 147 
6.4 Informationsmøder for de berørte kredse 148 
6.5 Informations- og offentlighedsforanstalminger truffet af Kommissionen 148 
De kort, der er indeholdt i årsrapporten, tjener kun til illustration og indebærer ingen 
juridisk forpligtelse for Kommissionen. 
7-
KAPITEL 1 - Gennemførelse af Samhørighedsfondens principper 
KAPITEL 1 
GENNEMFØRELSE AF SAMHØRIGHEDSFONDENS PRINCIPPER 
11 BAGGRUND 
Samhørighedsfonden er undergivet en række generelle regler, der specielt gælder for fonden, 
og som er indeholdt i fondsforordningen. I dette kapitel gives en nærmere redegørelse for de tre 
hovedpunkter omkring den betingede støtte, midtvejsrevisionen vedrørende medlemsstaternes 
BNI-tal og Kommissionens beslutning om informations- og offentlighedsforanstaltninger. 
12 BETINGET STØTTE 
1996 var det første år, hvor princippet om betinget støtte var gældende. For at forberede 
iværksættelsen af princippet traf Kommissionen allerede den 20. december 1995 - som nævnt i 
årsrapporten for 1995 - beslutning vedrørende den praktiske iværksættelse af princippet om 
betinget støtte. 
For at kunne modtage støtte fra Samhørighedsfonden skal den enkelte medlemsstat have 
iværksat et program, som fører til opfyldelsen af betingelserne om økonomisk konvergens, jf. 
traktatens artikel 104 C om offentlige underskud. Ifølge fondsforordningens artikel 6^ skal 
Kommissionen suspendere finansieringen af nye projekter eller - hvis det drejer sig om 
projekter med flere faser - nye projektfaser, hvis det fastslås, at den pågældende medlemsstat 
har et uforholdsmæssigt stort underskud. 
Kommissionen har besluttet at tage stilling til, om betingelserne for modtagelse af støtte er 
opfyldt, to gange om året: forår og efterår. Det gør det muligt at reagere på nye økonomiske 
oplysninger, så snart disse er kendt og bekræftet. Proceduren indebærer følgende undesogelser: 
I foråret tages der stilling til det foregående års underskud på grundlag af 
indberetningerne fra medlemsstaterne og Kommissionens økonomiske forårsprognose. 
Om efteråret vurderes underskuddet for det indeværende år på grundlag af 
indberetningerne fra medlemsstaterne vedrørende budgetgennemførelsen, som 
indsendes inden udgangen af september, og Kommissionens efterårsprognose, der 
normalt opstilles i november. 
Medlemsstaternes offentlige underskud bør være i overensstemmelse med de årlige 
målsætninger, der opstilles af Rådet. Der foretages sammenligninger med Rådets henstillinger 
for de relevante år; hvis målsætningen er opfyldt, vil finansieringen af nye projekter eller nye 
projektfaser fortsætte eller genoptages alt efter omstændighederne. Hvis målsætningen er 
1 Forordning nr. 1164/94 af 16.5.94. 
-8 
KAIMTIil. I - Gennemførelse af Samhørighedsfondens principper 
overskredet, vil finansieringen af nye projekter eller projektfaser suspenderes, såfremt 
underskuddet er væsentligt større end det anbefalede og ikke skyldes ekstraordinære 
omstændigheder, som medlemsstaterne ikke er skyld i. Allerede godkendte projekter berøres 
ikke. 
Kommissionen træffer alle nødvendige forholdsregler med henblik på at sikre, at oplysningerne 
er korrekte. Der er behov for en høj grad af vished, ikke mindst hvis beslutningen omgør 
tidligere beslutninger, dvs. når finansieringen suspenderes eller genoptages. 
I 1996 fandt forårsundersøgelsen sted i maj/juni og vedrørte budgetunderskuddet for 1995. 
For 1995 blev de faktiske tal set i forhold til Rådets anbefalinger for de offentlige underskud i 
relation til BNI anslået som følger: 
anbefalet målsætning det faktiske underskud 
for 1995 i 1995 (*) 
Grækenland 10,7% 9,2 % 
Portugal 5,8 % 5,4 % 
Spanien 5,9 % 5,8 % 
(*) Kommissionens økonomiske forårsprognose 1996 
På denne baggrund konkluderede Kommissionen, at det offentlige underskud i hvert enkelt 
tilfælde lå inden for rammerne af den anbefalede målsætning, og at godkendelsen af nye 
projekter og projektfaser kunne fortsætte i de tre medlemsstater. 
Efter en intern revision af statens regnskab ændrede den spanske regering tallet for 
underskuddet for 1995, idet den føjede 0,8% til det tidligere tal på 5,8%. Herefter blev det 
reviderede tal for det offentlige underskud, nemlig 6,6% af BNI, officielt meddelt 
Kommissionen den 1. september 1996 i henhold til forordningen om uforholdsmæssigt store 
underskud^. 
Et underskud på 6,6% ligger klart uden for den anbefalede målsætning på 5,9%) for 1995. Hvis 
Kommissionen havde været i besiddelse af de reviderede tal ved undersøgelsen i foråret, ville 
finansieringen allerede være blevet suspenderet i juni 1996. Imidlertid ville suspenderingen 
være blevet stillet i bero i efteråret 1996, eftersom prognoserne for det offentlige underskud for 
1996 var på 4,4%, hvilket svarer til den anbefalede målsætning for 1996. Under disse 
omstændigheder besluttede Kommissionen ikke at suspendere finansieringen fra 
Samhørighedsfonden, for så vidt som det kunne bekræftes, at Spanien havde indfriet løftet om 
at begrænse det offentlige underskud til 4,4%. De spanske myndigheder vil fremkomme med 
alle data og informationer, som er nødvendige for at kontrollere opfyldelsen af målsætningen. 
Undersøgelsen i efteråret 1996 blev gennemført i oktober/november og vedrørte i 
overensstemmelse med proceduren prognosen for det offentlige underskud for 1996. 
2 Forordning (EF) nr. 3605/93. 
9-
KAPITEL I - Gennemførelse af Samhørighedsfondens principper 
For Grækenland, Portugal og Spanien blev der da fastsat følgende tal for målsætningerne og det 
anslåede faktiske underskud: 
anbefalede målsætning anslåede faktiske underskud 
for 1996 i 1996 (*) 
Grækenland 7,6 % 7,9 % 
Portugal 4,3 % 4,0 % 
Spanien 4,4 % 4,4 % 
(*) Kommissionens økonomiske efterårsprognose 1996 
På dette grundlag sluttede Kommissionen, at det portugisiske underskud lå inden for den 
anbefalede målsætning. Et græsk underskud på 7,9% ville ligge uden for målsætningen, men en 
kontrol af pålideligheden af de indberettede data gav ikke tilstrækkelig grund til at mene, at det 
endelige tal ville overskride målværdien. Derfor fandt Kommissionen det ikke nødvendigt at 
suspendere finansieringen af nye projekter i nogen af tilfældene. Imidlertid sendte 
Kommissionen et brev til de græske myndigheder for at anmode dem om at træffe alle 
nødvendige forholdsregler med henblik på at undgå at overskride målsætningen for 1996 og 
informere dem om følgerne af en manglende overholdelse af den anbefalede målsætning. 
1.3 MIDTVEJSREVISION 
Samhørighedsfonden yder økonomisk støtte til projekter i medlemsstater med en 
bruttonationalindkomst (BNI) pr. indbygger på mindre end 90% af gennemsnittet i 
Fællesskabet målt i købekraftpariteter. 
Hvad angår BNI-kriteriet hedder det i fondsforordningens artikel 2, stk. 3, at "medlemsstaterne 
fortsat kan modtage støtte fra fonden på betingelse af, at deres BNI efter en midtvejsrevision i 
1996 fortsat er lavere end 90% af gennemsnittet i Fællesskabet. De støtteberettigede 
medlemsstater, hvis BNI på dette tidspunkt overstiger de 90%>, mister retten til at modtage 
støtte fra fonden til nye projekter eller, hvis det drejer sig om omfattende projekter med flere 
teknisk og finansielt adskilte faser, til nye projektfaser." 
Kommissionen gennemførte midtvejsrevisionen den 12. juni 1996. De seneste disponible tal 
var tallene for 1995: 
BNI pr. indbygger i 1995 (i PPS), EUR 15=100 
Grækenland 65,8 
Irland 78,9 
Portugal 72,3 
Spanien 75,7 
Alle fire medlemsstater opfylder således fortsat BNI-kriteriet og er derfor fortsat berettigede til 
at modtage støtte fra Samhørighedsfonden. 
-10 
KAPITEL 1 - Gennemførelse af Samhørighedsfondens principper 11 
Det er værd at lægge mærke til, at det i fondsforordningens artikel 2, stk. 2, hedder, at indtil 
udgangen af 1999 er kun disse fire medlemsstater berettiget til at modtage støtte fra fonden, og at 
ingen anden medlemsstat derfor kan tilføjes til listen på nuværende tidspunkt. 
1.4 INFORMATIONS- OG OFFENTLIGHEDSFORANSTALTNINGER 
I henhold til fondsforordningens artikel 14, stk. 3, vedtager Kommissionen nærmere bestemmelser 
om information og offentlighed, sender dem til Europa-Parlamentet til orientering og offentliggør 
dem i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Beslutningen blev vedtaget den 25. juni 1996 og 
offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende den 27. juli-*. 
Hovedsigtet med beslutningen er, at ethvert projekt, der gennemføres med støtte fra 
Samhørighedsfonden, skal gøres til genstand for hensigtsmæssige, rettidige og omfattende 
informations- og offentlighedsforanstaltninger. De nationale, regionale eller lokale myndigheder, 
der er ansvarlige for gennemførelsen af projekter under Samhørighedsfonden, er også ansvarlige 
for iværksættelsen af informations- og offentlighedsforanstaltninger. Disse foranstaltninger skal 
gennemføres i samarbejde med Kommissionen. Beslutningen omfatter medier, 
informationsmateriale, informationsaktiviteter og anvendelsen af alle moderne former for 
kommunikation, herunder audiovisuelle præsentationer og videobånd. 
Alle projekter skal som et minimum gøres til genstand for information på stedet samt 
offentlighedsforanstaltninger, og informationsmateriale, som redegør for indholdet af projektet, 
bør være tilgængeligt på lokalt og regionalt plan. Til dette minimumskrav føjes andre 
offentligheds- og informationselementer; jo større projektet er, jo mere omfattende og vidtspredt 
bør informationen og omtalen være. Disse ekstra elementer omfatter regelmæssige 
nyhedskonferencer, plakater og permanente sponsorplader, brochurer af almen interesse, 
professionelle videooptagelser og -præsentationer tiltænkt de nationale radio- og tv-stationer. Det 
må bemærkes, at de kompetente myndigheder kan inkludere omkostningerne i forbindelse med 
informations- og offentlighedsforanstaltninger i de støtteberettigede udgifter til et projekt; disse 
omkostninger kan derfor samfinansieres med den almindeligt gældende sats for 
samhørighedsfondsprqjekter, dvs. 80-85%. 
Kommissionen bør også være aktiv på dette område og specielt afholde regelmæssige 
nyhedskonferencer i de pågældende medlemsstater, ikke mindst i tilfælde, hvor der er tale om 
større investeringer (på over 20 mio. ECU). 
Hvad, der er vigtigt, er, at overvågningsudvalgene har en central rolle, hvad angår tilsynet med 
foranstaltningerne, og med hensyn til at tilse, at offentligheden far stillet en effektiv og relevant 
information til rådighed. Der gøres opmærksom på, at hvis en medlemsstat ikke overholder 
forpligtelserne i forbindelse med information og omtale, har Kommissionen mulighed for at 
suspendere, nedsætte eller endog ophæve støtten fra Samhørighedsfonden til projekterne. 
Kommissionens beslutning af 25. juni 1996 om informations- og offentlighedsforanstaltninger, som 
medlemsstaterne og Kommissionen gennemfører vedrørende Samhørighedsfondens virksomhed i 
henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1164/94 (96/455/EF) EFT L 188, 27.7.1996, side 47. 
-11-
KAPITEL 1 - Gennemførelse af Samhørighedsfondens principper 12 
Europa-Parlamentet, som blev anmodet om at komme med en udtalelse vedrørende forslaget, 
inden Kommissionen vedtog beslutningen, godkendte i alt væsentligt de foreslåede 
foranstaltninger, men gav udtryk for en vis bekymring med hensyn til mulighederne for at 
gennemføre foranstaltningerne. Europa-Parlamentet gjorde opmærksom på, at begrebet 
informationsforanstaltning er bredere og mere omfattende end begrebet 
offentlighedsforanstaltning. og Europa-Parlamentet kritiserede forslaget for kun at fokusere på 
sidstnævnte. Endvidere understregede Europa-Parlamentet behovet for, at man sikrede 
informationsspredningen ved at inddrage de nationale, regionale og lokale myndigheder i dette 
arbejde, og betydningen af, at informationerne vedrørte alle strukturaktiviteter, som modtog 
støtte fra Unionen gennem Samhørighedsfonden og strukturfondene, specielt på 
transportinfrastruktur- og miljøområdet. 
I den endelige beslutning imødekom Kommissionen Europa-Parlamentets indvendinger, idet 
den specificerede, at foranstaltningerne i beslutningen supplerer de andre informations- og 
offentlighedsaktiviteter, som medlemsstaterne eller Kommissionen gennemfører inden for 
rammerne af regional- og samhørighedspolitikken. Der blev i den forbindelse indføjet en særlig 
henvisning til beslutningen om informationsforanstaltninger vedrørende strukturfondene og det 
finansielle instrument til udvikling af fiskerieH. 
1.5 DEN FØRSTE SAMHØRIGHEDSRAPPORT 
Aflæggelsen af den første rapport om den økonomiske og sociale samhørighed i Den 
Europæiske Union, som blev godkendt af Kommissionen den 6. november 1996, skete i 
henhold til bestemmelserne i Maastricht-traktaten, ifølge hvilke Kommissionen hvert tredje år 
aflægger rapport om fremskridtene i forbindelse med virkeliggørelsen af den økonomiske og 
sociale samhørighed i Unionen gennem en mindskelse af forskellene mellem de forskellige 
leveniveauer og muligheder for økonomisk udvikling i de forskellige medlemsstater, områder 
og samfundsgrupper. 
Rapportens hovedbudskab er klart: der er rent faktisk gjort fremskridt. På knap ti år er det 
lykkedes for de fire fattigste lande i Den Europæiske Union at øge indkomsten pr. indbygger 
fra 66% til 74% af gennemsnittet i Fællesskabet. Unionens strukturpolitikker har også i høj 
grad bidraget til denne udvikling. Dog forbliver arbejdsløsheden et konstant problem, specielt i 
visse områder og inden for bestemte samfundsgrupper. 
I løbet af de seneste ti år har Unionen oplevet en gennemsnitlig økonomisk vækst på lidt over 
2% om året, medens beskæftigelsen forbedredes med 0,5% om året. Der er således skabt 7 mio. 
arbejdspladser netto siden 1983. 
I samme periode er forskellene i indkomst pr. indbygger i de forskellige medlemsstater blevet 
stærkt reduceret. Denne forbedring skyldes i en væsentlig grad, at samhørighedsfondslandene, 
dvs. Spanien, Portugal, Grækenland og Irland, har halet ind på de andre, idet indkomsten pr. 
indbygger i disse lande er steget fra 66% til 74% af gennemsnittet i Fællesskabet. De bedste 
resultater er opnået i Irland, hvor den årlige vækstrate har holdt sig på 4,5% i perioden 1983-
1995, efterfulgt af Spanien (3,0%) og af Portugal (2,6%). 
4EFTL 152, 18.6.1994, side 39. 
12-
KAPITEL 1 - Gennemførelse af Samhørighedsfondens principper 13 
Resultaterne er knap så tydelige på beskæftigelsesområdet. I Irland, som har haft den største 
økonomiske vækst, steg beskæftigelsen kun med godt 0,2% om året mellem 1983 og 1993, og 
det trods en nylig forbedring. Mange andre medlemsstater har oplevet en tilsvarende situation, 
meden den kraftige recession, Finland og Sverige har oplevet, har medført et fald i 
beskæftigelsen i absolut værdi. I Nederlandene, Tyskland og Spanien har jobskabelsen ligget 
over gennemsnittet i Fællesskabet. 
I Portugal, i Belgien, i den vestlige del af Tyskland, i Nederlandene og i Det Forenede 
Kongerige har jobskabelsen - om end noget svingende - været tilstrækkelig til at nedsætte 
arbejdsløshedsprocenten. I de fleste andre lande er arbejdsløsheden derimod vokset. Den største 
vækst i arbejdsløsheden har fundet sted i Finland og i Sverige, men også i to af de fire 
samhørighedsfondslande, nemlig Spanien og Grækenland, hvor arbejdsløsheden har undergået 
en kraftig stigning. I Spanien er mere end én erhvervsaktiv ud af fem i dag arbejdsløs. 
I Unionen er forskellene med hensyn til arbejdsløshed blevet endnu mere markante. 
Arbejdsløshedsproblemet berører alle samfundsgrupper. Men samfundsgrupperne er ikke alle 
ramt lige hårdt: for personer under 25 år er arbejdsløsheden dobbelt så høj (21% i det første 
halvår af 1996) som den gennemsnitlige sats. Arbejdsløsheden blandt kvinder er ligeledes høj: 
12,5% i det første halvår imod 9,5% blandt mænd. I øvrigt er personer, der kun besidder en 
grunduddannelse, hårdere ramt end personer med en tillægsuddannelse (en 
arbejdsløshedsprocent på 13 i forhold til 9 i 1994). 
Langtidsarbejdsløsheden giver anledning til stor bekymring: i 1995 havde 49% af de ledige 
været uden beskæftigelse i mere end et år og 25% i mere end to år. Disse tal bekræfter, at 
arbejdsløsheden er et alvorligt strukturproblem i Europa, og at visse samfundsgrupper herved 
udstødes fra arbejdsmarkedet. 
Det kan ikke nægtes, at arbejdsløsheden er med til at skabe fattigdom. I henhold til statistikken 
er der en stigning i fattigdommen i hele Unionen, specielt i en række nordeuropæiske lande. 
_LLz 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 14 
KAPITEL 2 
FINANSIEL STØTTE FRA FONDEN - FORPLIGTELSER OG BETALINGER 
2.1 DISPONIBLE BUDGETMIDLER 
På det Europæiske Råd i Edinburgh i december 1992 besluttede stats- og regeringscheferne at 
bevilge 15.150 mio. ECU til de fire samhørighedsfondslande i perioden 1993-1999 i 1992-priser. 
De årlige bevillinger fordeler sig således: 
År 
Beløb 1993 
1.500 1994 
1.750 1995 
2.000 1996 
2.250 1997 
2.500 i mio. 
1998 
2.550 ECU (1992-priser) 
1999 
2.600 lait 
15.150 
Under hensyntagen til inflationen blev forpligtelsesbevillingerne for regnskabsårene 1993, 
1994, 1995 og 1996 efter indeksregulering fastsat til henholdsvis 1.565 mio. ECU, 1.853 mio. 
ECU, 2.152 mio. ECU og 2.444 mio. ECU. 
Betalingsbevillingerne for de samme regnskabsår udgør 1.000 mio. ECU, 1.679 mio. ECU, 
1.750 mio ECU og 1.919 mio. ECU. 
Som det var tilfældet i 1995, besluttede budgetmyndigheden (Europa-Parlamentet og EU-
Rådet), at der i 1996 skulle overføres 300.000 ECU til den konto, der forvaltes af UCLAF 
(Afdelingen for Koordinering af Foranstaltninger til Bekæmpelse af Bedrageri), for at denne 
kunne få stillet både forpligtelses- og betalingsbevillinger til rådighed til bekæmpelse af 
bedrageri i forbindelse med Samhørighedsfonden. Ved denne overførsel kom de midler, som 
fonden rådede over for 1996, til at udgøre 2.443,7 mio. ECU (forpligtelsesbevillinger) og 1.919 
mio. ECU (betalingsbevillinger). 
På ovennævnte grundlag blev budgettet for 1997 fastsat til 2.748,7 mio. ECU 
(forpligtelsesbevillinger) og 2.325,7 mio. ECU (betalingsbevillinger). 
14 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 15 
2.2 FORDELING PR. MEDLEMSSTAT 
Der er foretaget en vejledende fordeling af midlerne, jf. forordningens bilag I. Ifølge denne 
vejledende fordeling får Spanien 52-58%, Grækenland 16-20%, Portugal det samme og Irland 7-
10%. 
Følgende tabel viser, hvilke beløb den vejledende fordeling indebærer: 
Medlems­
stat 
1993 
1994 
1995 
1996 
1997 
1998 
1999 
1ALT 
93/99 SPANIEN 
52% 
780 
910 
1.040 
1.170 
1.300 
1.326 
1.352 
7.878 55% 
825 
962,5 
1.100 
1.237,5 
1.375 
1.402,5 
1.430 
8.332,5 58% 
870 
1.015 
1.160 
1.305 
1.450 
1.479 
1.508 
8.787 GRÆKENLAND OG 
PORTUGAL 
16% 
240 
280 
320 
360 
400 
408 
416 
2.424 18% 
270 
315 
360 
405 
450 
459 
468 
2.727 20% 
300 
350 
400 
450 
500 
510 
520 
3.030 i mio. ECU (1992-priser) 
IRLAND 
7% 
105 
122,5 
140 
157,5 
175 
178,5 
282 
1.160,5 9% 
135 
157,5 
180 
202,5 
225 
229,5 
234 
1.363,5 10% 
150 
175 
200 
225 
250 
255 
260 
1.515 
2.3 PUPGETGENNEMFØRELSEN 
For regnskabsåret 1996 var der pr. 31 december disponeret over 2.443,64 mio. ECU, dvs. 
99,99% af de disponible bevillinger. Den følgende tabel viser, hvordan Samhørighedsfondens 
forpligtelsesbevillinger fordeler sig pr. medlemsstat og pr. kategori. 
=_15_ 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 16 
Forpligtelsesbevillinger -1996: 2.443,7 mio. ECU 
Hi • llill i mio. ECU 
1 \MM': 
663.549.515 49,44 678.383.056 50,66 1.341.932.571 54,91 
235.865.092 53,81 202.441.610 46,19 438.306.702 17,94 
99.920.131 45,07 121.770.026 54,93 221.690.157 9,07 
217.966.578 49,59 221.526.518 50.41 439.493.096 17,99 
1.217.301.316 49,86 1.224.121.210 50,14 2.441.422.526 99.91 
2.212.643 0,09 
1217301316 4%W L224.121.2I G 50,11 2M$M$.m 100,0 
ÉWÉÉnàkWMMÉlÉMÉWl 
Uudnyttet saldo for forpligtelsesbevillingerne : (2.443.700.000 - 2.443.635.169) = + 64. 831 ECU 
Betalingsbevillinger -19%: 1.919,0 mio. ECU 
i mio. ECU 
m §11 a ill ill i. HM )Wh*m#, 
295.940.565 26,61 816.116.839 73,38 1.112.057.404 59,4 
GR 127.062.978 51,91 117.689.309 48,08 244.752.287 13,07 
IRL 80.315.065 42,46 108.805.171 57,53 189.120.236 10,10 
PO 124.133.591 38,2 200.762.086 61,79 324.895.677 17,36 
1ALT 627.452.199 33,54 1.243.373.405 66,46 1.870.825.604 99,94 
Tk. bst. •m 1.156.625 0,06 
327.452J99 
memsimmÊiMÊttÊiàmmematxiitat* wtryJ/l* î+243>373.405 46,46 LS7L9&2J&9 100 
Saldo for betalingsbevillingerne: (1.919.000.000 -1.871.982.229) = 47.017.771 (2,25%). 
Budgetgennemførelsen for regnskabsåret 19% var for betalingsbevillingerne på 97,75%. 
Bevillinger til bedrageribekæmpelse (jf.afsnit 2.1 i denne rapport) 
Disponible bevillinger: 300.000 ECU, anvendt af UCLAF på budgetpost nr. 3010. 
16-
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 17 
2.3.1 SPANIEN 
Miljø 
De projekter, Spanien forelagde i 1996, bekræfter de prioriteringer, som er fastlagt på nationalt 
plan på miljøområdet. Prioriteringerne tager bl.a. sigte på at etablere infrastrukturer for 
vandforsyning til husstande, rensning af byspildevand, håndtering af fast, giftigt og farligt 
kommunalt affald, skovrejsning, renovering af kystområder og endelig bymiljø. 
Disse aktioner vedrører alle det nationale territorium. I 1996 har man lagt særlig vægt på en 
styrkelse af finansieringen af aktionerne på De Kanariske Øer i deres egenskab af randområde, 
hvor aktionerne har omfattet afsaltningsanlæg, renovering af kystområder samt udvidelse af 
GCI-hovedvejen på Tenerife. 
Strategien for forelæggelse af projekter falder i tråd med de nationale sektorplaner eller den 
lovgivning, der er indført af de selvstyrende samfund, som tager sigte på at gøre en kraftig 
indsats på miljøområdet. 
Hvad projektgrupper angår, forelagde Spanien: 
0 projektgrupper, der er funktionsmæssigt forbundne, navnlig inden for forsyning af 
drikkevand, og som gennemføres af centraladministrationen, 
0 projektgrupper vedrørende rensning af byspildevand, som navnlig gennemføres af de lokale 
myndigheder inden for rammerne af den nationale sektorplan, 
0 projektgrupper, der er vedtaget på regionalt plan vedrørende håndtering af kommunalt 
affald, og som gennemføres af en række kommuner inden for rammerne af planen for 
affaldshåndtering, der befinder sig i godkendelses- eller lovgivningsfasen. 
Ligesom det foregående år blev hovedvægten i 1996 lagt på vandrensningsprojekter, der er 
forelagt af kommuner, og som specielt tager sigte på gennemførelsen af Rådets direktiv nr. 
91/271 /EØF om rensning af byspildevand med henblik på at opfylde målsætningerne for årene 
1998 og år 2000. Endvidere blev der bevilget støtte til projekter, der var blevet forelagt året før 
af de selvstyrende samfund, og som var blevet godkendt under ordningen for årlige trancher. 
Inden for vandforsyningssektoren blev der forelagt endnu flere større projekter, bl.a. Casrama-
systemet i Madrid og afsaltningsanlæggene i Ceuta, på De Baleariske Øer og på De Kanariske 
Øer. 
Inden for de øvrige miljøsektorer er det stadig voksende antal ansøgninger om støtte, de 
spanske myndigheder indgav i 1996, udtryk for en gennemgående vanskelighed ved at 
forelægge større projekter inden for de forskellige relevante sektorer. Dette hænger også 
sammen med den decentraliseringsstrategi, der iværksættes på gennemførelsesniveauet inden 
for forskellige forvaltninger i centraladministrationen og hos de regionale og lokale 
myndigheder. 
I 1996 indgav de spanske myndigheder 48 ansøgninger om støtte på miljøområdet til 
Samhørighedsfonden svarende til en støtte på 795,5 mio. ECU. 
17 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 18 
Kommissionen vedtog 69 nye beslutninger vedrørende ca. 589 projekter og aktioner på 
miljøområdet i Spanien. I forhold til de støtteberettigede omkostninger på 1.001 mio. ECU 
androg støtten i 1996 663,6 mio. ECU svarende til 49,5% af den samlede støtte, Spanien 
modtog fra Samhørighedsfonden. De beslutninger, der blev vedtaget på dette område i 1995, 
indebar en finansiel forpligtelse på 31,6 mio. ECU i 1996. 
Godkendte projekter fordelt på sektorer 
Sektorer 
Vandforsyning 
og vandkvalitetskontrol 
Affald 
Vandrensning 
Bymiljø 
Skovrejsning 
Kyster 
I ALT Miljø 
Budget 1996 Samlede 
omkostninger 
Ecu 
270.510.625 
97.509.139 
482.056.374 
79.681.467 
42.758.247 
28.893.322 
1.001.409.174 Støtte 
Ecu 
229.579.585 
78.007.307 
388.866.478 
63.745.170 
33.313.468 
24.559.324 
818.071.332 Forpligtelser 
1996 
Ecu 
151.703.799 
89.644.443 
300.593.456 
63.745.170 
33.313.468 
24.559.324 
663.559.660 % 
23% 
14% 
45% 
10% 
5% 
4% 
100% Antal be­
slutninger 
10 
19 
24 
12 
3 
1 
69 Antal 
projekter 
41 
49 
85 
14 
386 
14 
589 
De efterfølgende afsnit indeholder en nærmere beskrivelse af de vigtigste projekter. De 
godkendte projekter falder også i tråd med prioriteringerne i det femte program for 
Fællesskabets politik og virke inden for miljø og bæredygtig udvikling, med målsætningerne i 
traktatens artikel 130 R og med betingelserne for gennemførelsen af fællesskabsdirektiverne på 
miljøområdet. 
• Vandforsyning 
Forud for godkendelsen af den nationale vandplan besluttede Spanien at udarbejde en hvidbog 
indeholdende målsætningerne og de prioriterede aktioner på området. 
I 1996 udgjorde Samhørighedsfondens bidrag til denne sektor 23% af de midler, der var til 
rådighed til miljøprojekter, dvs. ca. 152 mio. ECU svarende til 41 projekter omfattet af 10 
beslutninger. 
De beslutninger, der blev vedtaget inden for denne sektor, tager hovedsagelig sigte på 
opfyldelsen af tre målsætninger: 
0 øge antallet af indbyggere, der berøres af etableringen af en infrastruktur, som sikrer 
distributionen af drikkevand, sikrer en bæredygtig udvikling i det pågældende område og 
1^ 
KAIMTKL 2 - Finansiel stolle Ira fonden - fbrpli^,lelser og betalinger |<) 
forbedrer vandkvaliteten i henhold til de niveauer, der er fastsat af fællesskabsdirektiverne, 
såsom Casrama-systemet i Madrid og andre aktioner, der sigter mod at videreføre projekter, 
der tidligere er godkendt i kommunen Algodor og Almoguera-Mondejar, 
0 sikre drikkevandsforsyningen for de befokningsgrupper, der rammes af tørke, idet man 
forbedrer sundhedsforholdene og livskvaliteten for de pågældende befolkningsgrupper. I 
denne sammenhæng har Samhørighedsfonden finansieret afsaltningsanlæggene i Palma de 
Mallorca, Calvia, Ceuta og Tenerife, idet man har anset denne løsning for den bedst egnede 
til at sikre den vandkvalitet, der foreskrives i fællesskabsdirektiverne, og til at løse de 
problemer, som skyldes vandmangel, 
0 fremme etableringen af systemer, der sikrer oplysninger om vandforsyningssituationen 
gennem iværksættelsen af et sådant system for Tejo-floden og udbygge aktionerne til 
retablering af vandreserver og af miljøet (PICHRA), der allerede blev finansieret af 
Samhørighedsfonden i 1994. 
Endvidere bidrager de finansierede infrastrukturarbejder til bevaringen af akvifererne, til at 
mindske den alt for voldsomme udnyttelse af grundvandet samt til at begrænse erosions- og 
ørkendannelsesfænomenerne i overensstemmelse med bestemmelserne i det femte program for 
Fællesskabets politik og virke inden for miljø og bæredygtig udvikling. 
• Behandling af byspildevand 
På basis af de retningslinjer, der er opstillet af den nationale plan for behandling og rensning af 
byspildevand, som blev vedtaget i februar 1995, har Spanien i 1996 fortsat med at investere i 
denne sektor med henblik på at opfylde de krav, der er opstillet i direktiv nr. 91/271/EØF inden 
for den fastsatte frist. 
Samhørighedsfonden har ydet et væsentligt bidrag til denne indsats, idet 45% af 
medfinansieringerne inden for miljøsektoren i Spanien blev allokeret til projekter vedrørende 
rensning af byspildevand. Af forpligtelserne på 300 mio. ECU blev der bevilget 31 mio. ECU 
til nye årlige trancher på grundlag af beslutningerne i 1995, og resten blev allokeret i 
forbindelse med 24 nye beslutninger omfattende i alt 85 projekter. 
På grund af decentraliseringen af beføjelserne inden for denne sektor i Spanien svarer 20 af 
disse nye beslutninger til ansøgninger om støtte fra kommuner, der er ansvarlige først for 
gennemførelsen af projekterne og derefter for driften og vedligeholdelsen af anlæggene. 
1 forbindelse med behandlingen af støtteansøgningerne har Kommissionen været opmærksom 
på, om de planlagte infrastrukturer var i overensstemmelse med de miljøkrav, der er opstillet i 
fællesskabslovgivningen, og specielt om de overholdt bestemmelse i direktiv nr. 91/271/EØF. 
For endvidere at sikre, at de finansierede projekter udgør en del af et samlet rensningssystem, 
er enhver støtte til et kloaknet for byspildevand betinget af, at nettet tilsluttes et 
rensningsanlæg. 
De finansierede infrastrukturer tager både sigte på aktioner til genoprettelse af miljøet, idet man 
mindsker forureningen fra byspildevand og bidrager til forbedringen af kvaliteten af overflade-
og badevand, og på forebyggende aktioner med henblik på at beskytte økosystemerne og 
befolkningens sundhed. Visse projekter omfatter programmer vedrørende genanvendelse af 
-19-
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 20 
vand og gør det dermed muligt at anvende vandressourcerne mere effektivt i de områder, der er 
hårdest ramt af tørkeperioder. 
• Affaldshåndtering 
Omfanget af forpligtelsesbevillingerne på 1996-budgettet for affaldssektoren viser en kraftig 
stigning i forhold til 1995-budgettet. Imidlertid er 12 ud af de 16 nye beslutninger om støtte 
omfattende i alt 49 projekter relateret til ansøgninger om støtte, som blev indgivet i 1995, hvor 
behandlingen har varet helt til begyndelsen af 1996. 
Dette er den sektor, hvor decentraliseringen har været mest udtalt; således svarer ti beslutninger 
da også til ansøgninger indgivet af kommuner og de seks øvrige til ansøgninger fra 
selvstyrende samfund. Af disse ansøgninger, som blev godkendt i februar 1995, og som er i 
overensstemmelse med fællesskabskriterierne, især kriterierne i direktiv nr. 91/689/EØF, som 
opstiller parametrene for farligt affald, falder tre i tråd med den nationale strategi for farligt 
affald for perioden 1995-2000 og for rensning af forurenet jord for perioden 1995-2005. 
De resterende beslutninger svarer til projekter til forbedring af håndteringen og behandlingen af 
kommunalt affald og følger de retningslinjer, der er udstukket i de regionale affaldsplaner, og 
de aftaler, der er indgået mellem de ansvarlige nationale miljømyndigheder og de lokale 
myndigheder. Der er tale om anlæg, der fremmer en selektiv indsamling af affald ved kilden 
eller ved senere sortering, en optimering af transporten af affald og etablering af 
overførelsescentre, udnyttelse af affald gennem genanvendelse og kompostering og endelig 
udfyldning og forsegling af gamle lossepladser eller regenerering af en række eksisterende 
lossepladser. Alle disse aktioner er i overensstemmelse med fællesskabspolitikken på området, 
specielt bestemmelserne i direktiv nr. 91/156/EØF. 
• Skovrejsning 
De spanske myndigheder indgav i 1996 ti anmodninger om støtte vedrørende 
skovrejsningsprojekter inden for rammerne af skovrejsningsplanen, som er udarbejdet for 
perioden 1995-1999. Denne plan omfatter aktioner inden for skovrejsning samt bekæmpelse af 
erosion og ørkendannelse, og som indgår i den nationale plan for genoprettelse af vand- og 
skovmiljøet, der er udarbejdet under hensyntagen til de enkelte afstrømningsområder. 
Lige som året før blev projekterne forelagt af centraladministrationen og af de selvstyrende 
samfund og fordelt på de enkelte afstrømningsområder. 
På dette område blev der vedtaget tre beslutninger vedrørende ansøgninger om støtte indgivet i 
1995; beslutningerne omfatter 366 aktioner, som tager sigte på genetablering af plantedækket 
ved tilplantning, bevoksningspleje med henblik på at forbedre den eksisterende bevoksning, 
arbejder med henblik på at bevare vandløb med stærk strøm, konsolidere og forstærke 
bredderne og sikre disse mod jordskred ved hjælp af diger og høfder. Der er endvidere planlagt 
supplerende aktioner, såsom vandbygningsarbejder i afstrømningsområder, hvor miljøet er 
truet. 
De ansøgninger om støtte, der blev indgivet i 1996, gøres til genstand for en analyse baseret på 
en række kriterier; på grundlag af analysen udvælges de projekter, der vil kunne modtage støtte 
fra Samhørighedsfonden i 1997. 
zJSL 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 
• Renovering af kystområder 
De spanske kyster har en længde på 7.880 km, heraf 4.900 km på den kontinentale del af 
Spanien og 2.890 km på øerne. Kystområderne, der udgør 7,2% af landets samlede areal, huser 
35% af landets befolkning og næsten alle (85%) turister. Det demografiske pres, som har 
medført en nedslidning af kystområderne, har fået den spanske regering til at gennemføre en 
række aktioner til beskyttelse og genoprettelse af kystområderne. I 1983 blev der iværksat en 
handlingsplan for kystområderne, og der blev i 1988 gennemført en lov vedrørende 
kystområderne. Denne integrerede planlægning til beskyttelse af kystområderne danner 
grundlag for de aktioner, for hvilke der er ansøgt om støtte på dette område. 
Der blev forelagt et stort antal projekter fordelt på tre kategorier; som det var tilfældet de 
foregående år, blev projekterne forelagt af centraladministrationen. 
Projekterne tager sigte på genoprettelsen af kystområderne med henblik på at modvirke 
erosionsprocessen, på forvaltningen af kystområderne med henblik på at retablere 
kystområdernes oprindelige værdier, herunder naturværdier, og på genoprettelsen af miljøet 
langs kysten for at beskytte, bevare og genoprette de naturlige karakteristika for områder af stor 
økologisk betydning. 
Der blev i samarbejde med de projektansvarlige gennemført en nærmere afgrænsning af de 
aktioner, der skal sættes i værk, og der blev godkendt fjorten projekter ved en beslutning, der 
omfatter de tre nævnte kategorier. Fire projekter vedrører randområdet De Kanariske Øer, og 
de øvrige atlanterhavskysten, herunder den cantabriske atlanterhavskyst. 
• Bymiljø 
I lighed med de tidligere år blev der forelagt projekter vedrørende bymiljø på grundlag af 
målsætningerne i det femte program for Fællesskabets politik og virke inden for miljø og 
bæredygtig udvikling. 
Der blev godkendt fjorten projekter ved tolv beslutninger; støtten udgør 10% af 1996-budgettet 
vedrørende miljøet i Spanien svarende til et beløb på 63.745.170 ECU. 
Projekterne, som bleV forelagt af kommuner, vedrører Madrid, Catalonien og Aragon. 
De tager sigte på at forbedre livskvaliteten i byområder, hvor miljøproblemerne påvirker 
borgernes hverdag. I den forbindelse har Samhørighedsfonden ydet støtte til renovering af en 
historisk bydel i Madrid gennem integrerede saneringsforanstaltninger og etablering af grønne 
områder, overvågning af luftforureningen i Madrid, reduktionen af støjen på Barcelonas indre 
ringvej og renovering af nedslidte parker og grønne områder. 
Samhørighedsfonden har også ydet støtte til andre aktioner inden for denne sektor, såsom 
renovering af naturområder, stabilisering af flodbredder, etablering af grønne områder og 
parker i byerne med henblik på at beskytte floderne og forbedre vandkvaliteten. 
Det er interessant at konstatere, at hovedparten af de bymiljøprojekter, der blev godkendt i 
1996, omfatter en lang række positive foranstaltninger, såsom etablering af grønne områder, 
fjernelse af forurenet jord og forbedring afvandkvaliteten i floderne. 
IL 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 22 
Samhørighedsfondens indvirkning på udviklingen på miljøområdet i Spanien blev dermed 
styrket. 
22-
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 23 
Solid Waste 
Treatment funded by the 
Cohesion Fund Håndtering af fast affald 
finansieret af 
Samhørighedsfonden 
SPAIN SPANIEN 
Barcelona 
21 
KAPITEL 2 - l'inansicl støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 24 
Dam and reservoir 
River training works 
funded by the 
Cohesion Fund Dæmning og samlebas'sin 
Praktisk uddannelse 
inden for vandbygning 
finansieret af Samhørighedsfonden 
SPAIN SPANIEN 
Barcelona 
24-
KAPITEL 2 - l'inansicl støtte fra fonden - forpligtcl.scr og betalinger 25 
Water Source 
Water Supply 
Water 
Treatment Vandforsyningskilde 
Vandforsyning 
Vandrensning 
Projects funded 
by the 
Cohesion Fund Projekter finansieret 
af Samhørighedsfonden 
SPAIN SPANIEN 
Barcelona 
-25 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 26 
Sewerage Wastewater 
Treatment funded by the 
Cohesion Fund Rensning af byspildevand 
finansieret af Samhørighedsfonden 
SPAIN SPANIEN 
arcelona 
-26-
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 27 
Transport 
I 1996 ydede Samhørighedsfonden fortsat et betydeligt bidrag til finansieringen af spanske 
transportinfrastrukturprojekter, hovedsagelig vej- og jernbaneprojekter, i overensstemmelse 
med målsætningerne i den spanske infrastrukturplan 1993-2007 og Fællesskabets retningslinjer 
for udviklingen af det transeuropæiske transportnet. I 1996 ydede fonden en støtte på i alt 
678,38 mio. ECU til transportprojekter svarende til 50,5% af den samlede støtte til Spanien. 
Dette omfatter forpligtelser til nye projekter eller til projektfaser samt forpligtelser vedrørende 
årlige 1996-trancher for projekter, som blev godkendt i tidligere år. Der blev også i 1996 
godkendt en ændring af en tidligere beslutning. 
Som det fremgår af følgende tabel, androg forpligtelserne vedrørende vejprojekter i 1996 
567,37 mio. ECU (83,6% af den samlede støtte til transport) og vedrørende jernbaneprojekter 
111,02 mio. ECU (16,4%). 
Transportprojekter i Spanien: 1996-forpligtelser 
SEKTOR 
VEJE - MOTORVEJE 
JERNBANER 
TRANSPORT I ALT SML. OM­
KOSTNINGER 
MlO. ECU 
1.783.068 
314.028 
2.097.096 GODKENDT 
STØTTE 
MIO. ECU 
1.506.529 
266.924 
1.773.453 FORPLIGTELSER 
1996 
MIO. ECU 
567.367 
111.016 
678.383 % 
83,6 
16,4 
100,0 ANTAL BE­
SLUTNINGER 
16 
2 
18 
NB: omfatter projekter godkendt i tidligere år 
• Veje 
Som det har været tilfældet i tidligere år, blev en større del af støtten fra Samhørighedsfonden i 
1996 allokeret til vejprojekter, hvilket afspejler behovet for at supplere og forbedre det 
eksisterende motorvejs- og hovedvejssystem i Spanien som svar på den fortsatte vækst i 
trafikken. Alle de støttede projekter vedrører det transeuropæiske vejnet og bidrager til at 
opfylde målsætningerne for TEN og i den overordnede spanske vejplan. Dette omfatter 
færdiggørelsen af afsnit af de stærkest trafikerede motorvejskorridorer, forbedringen af 
vejforbindelserne mellem randområder og de større økonomiske centre, foranstaltninger, der 
tjener til at bryde det traditionelle spanske vejmønster, hvor alle større veje danner en 
stjerneform med Madrid i midten, aflastningen af trafikpresset på byerne og integreringen af 
det spanske vejnet i vejsystemet i de umiddelbart tilgrænsende EU-lande. 
Med henblik på opfyldelsen af disse målsætninger har Samhørighedsfonden siden 1993 
koncentreret støtten på følgende hovedkorridorer og afsnit af det spanske motorvejs-, 
hovedvejs- og ekspresvejssystem: 
-27-
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 28 
Korridor/afsnit Længde* Støtte 
Km 1993 -1996# 
Mio. ECU 
Rias Bajas-motorvej en 
(Galicien-Madrid-Nordspanien-Frankrig) 276 718,75 
Madrid-ringvej M40 35 272,99 
Madrid- Granada 
(Bailén-Granada) 116 270,10 
Zaragoza-Huesca-Somport-France 
(inkl. Somport-tunnelen) 70 187,58 
Madrid- Valencia 57 123,50 
Costa Cantabrica 
(Galicien - Irùn) 38 102,07 
Transcatalonske hovedvej 
(Lérida-Gerona) 36 58,62 
* længden på det afsnit, der er bygget eller forbedret med støtte fra Samhørighedsfonden 
# den samlede støtte, som hidtil er godkendt under det midlertidige finansielle instrument og 
Samhørighedsfonden ved udgangen af 1996 
alle tal er afrundet 
1 1996 blev der vedtaget ni beslutninger vedrørende nye projekteri eller nye afsnit af 
eksisterende projekter svarende til en samlet støtte fra Samhørighedsfonden på 590,97 mio. 
ECU, hvoraf 329,29 mio. ECU blev bevilget over 1996-budgettet. Endvidere blev der indgået 
forpligtelser på i alt 213,14 mio. ECU i forbindelse med 1996-trancher for 6 projekter godkendt 
i tidligere år, og der blev indgået en forpligtelse på 24,95 mio. ECU i form af en ændring af en 
tidligere beslutning. I alt beløb forpligtelserne i forbindelse med vejprojekter sig i 1996 til 
567,37 mio. ECU, hvilket bragte Samhørighedsfondens samlede forpligtelser vedrørende veje 
og motorveje i Spanien indgået siden 1993 op på 1786,11 mio. ECU. 
Her følger en oversigt over de vigtigste motorveje, hovedveje og ekspresveje, som var genstand 
for beslutninger i 1996: 
• Rias-Baj as-motorvej en 
Hovedformålet med denne motorvej, der strækker sig over i alt 300 km, er at forbinde Galicien 
med det større spanske vejnet og de korridorer, som fører til Frankrig. Motorvejen vil også 
kunne aflaste trafikken fra Nordportugal til Nordspanien og det øvrige Europa. Afsnittet fra 
Porrino - korridorens vestlige yderpunkt - til Orense blev bevilget støtte i 1995 (SF-gavebistand 
på 212,84 mio. ECU). 
I 1996 blev der bevilget støtte til to yderligere afsnit af vejen i henhold til følgende skema: 
28 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 29 
Afsnit 
Camarzana de Tera-Rio Mentes 
Rio Mentes-Fumaces Længde 
182,6 km 
14,5 km Projektom­
kostninger 
Mio. ECU 
512,64 
59,12 SF-støtte 
Mio. ECU 
435,74 
50,25 1996 
forpligtelse 
Mio. ECU 
212,47 
20,19 
Desuden blev der indgået en forpligtelse på 51,09 mio. ECU i forbindelse med 1996-tranchen 
for ovennævnte Orense-Porrino-afsnit. Den samlede godkendte støtte til dette projekt under 
Samhørighedsfonden og det tidligere finansielle instrument, som finansierede feasibility-
undersøgelserne, andrager indtil videre 718,75 mio. ECU. 1 slutningen af november 1996 
modtog Kommissionen en ansøgning om støtte til gennemførelsen af det sidste afsnit på 
motorvejen Benavente-Camarzana de Tera. Hele projektet forventes afsluttet inden udgangen 
af 1999. 
• Transcatalonske hovedvej 
Der blev i 1996 bevilget støtte fra fonden til et nyt afsnit af denne vejkorridor - fra Artes til Sta. 
Maria de OI6 - på i alt 15,49 mio. ECU. Sammen med et andet afsnit, som blev bevilget støtte i 
1994, andrager støtten fra Samhørighedsfonden til dette projekt i alt 58,62 mio. ECU. 
Denne vejstrækning, som i sidste instans vil forbinde Lérida med Gerona, løber uden om det 
stærkt trafikerede område omkring Barcelona og åbner en direkte rute fra det centrale Spanien 
til det nordøstlige kystområde og vejene til Frankrig. Vejstrækningen vil skabe forbindelse 
mellem tre større korridorer i det transeuropæiske net: A7-motorvejen ved Gerona, E9-
motorvejen ved Manresa og A2 ved Lérida. 
Beslægtede projekter, der blev bevilget støtte fra Samhørighedsfonden i 1995, omfatter Lérida-
omfartsvejen (80,34 mio. ECU og Baix-Llobregat-motorvejen (129,91 mio. ECU)). 
• Ekspresveje i Baskerlandet og Navarra 
Der blev i 1996 godkendt fire projekter: 
0 NI21-Puerto de Velate 
Dette projekt, der i alt blev bevilget 24,15 mio. ECU fra fonden, omfatter bygning af to 
tunneler og tilhørende tilkørselsveje, der skal reducere højden af Velate-passet og dermed 
forbedre trafikhastigheden og færdselssikkerheden. Den overordnede målsætning for projektet, 
som ligger på Pamplona-Behobia-vejstrækningen, er at forbedre forbindelserne mellem Ebro-
dalen og Sydvestfrankrig. 
0 Ni-tilslutning til motorvej A8 
Dette projekt består i et nyt motorvejsafsnit, der forbinder Ni-hovedvejen ved Lasarte-Oria-
udfletningen med A8-motorvejen i nærheden af Aritzeta, samt tilhørende tilkørselsafsnit (i alt 
29-
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 30 
4,42 km). Hovedformålet er at sikre en bedre forbindelse mellem de to vej korridorer, samtidig 
med at man fører færdslen uden om det stærkt trafikerede område omkring San Sebastian. 
Projektet blev bevilget 16 mio. ECU fra fonden. 
0 NI-motorvej Salvatierra-Navarra 
Projektet består i et nyt motorvejsafsnit på 11 km på NI, som forbinder Vitoria med Pamplona 
(Navarra) og med San Sebastian og den spanske-franske grænseovergang ved Irun. Den 
overordnede målsætning er at forbedre nord-syd-forbindelsesvejene mellem Baskerlandet og de 
tilstødende regioner. Projektet blev bevilget i alt 9,28 mio. ECU over 1996-budgettet. 
0 Guipûzcoa-Navarra-motorvejen 
Dette projekt, som blev bevilget 8,45 mio. ECU i støtte i 1996, omfatter arbejder på to afsnit af 
den nye A15-motorvej samt bygningen af de tilhørende tunneler. Motorvejen forbinder 
Guipuzcoa (San-Sebastiån/Irun) med Navarra (Pamplona) og sigter mod at forbedre de 
nationale forbindelser samt de internationale vejforbindelser mellem Ebro-dalen og de østlige 
regioner og Sydvestfrankrig. 
• Seville-G ranada-Almeria-motorvej en 
Projektet består i arbejder på omfartsvejene i Guadix og Alcudia de Guadix, hvilket omfatter et 
motorvejsafsnit på 13 km, som er blevet bevilget i alt 16,06 mio. ECU fra fonden sammen med 
7,71 mio. ECU over 1996-budgettet. Projektet skal bidrage til færdiggørelsen af den vigtige 
motorvejstrækning mellem Sevilla, Granada og Almeria. 
• GCl-motorvejen, Gran Canaria 
Der blev bevilget en støtte på 15,54 mio. ECU til dette projekt, som tager sigte på at forbedre 
den stærkt trafikerede GCI-motorvej, der er den største vej på øen. 
Den følgende tabel indeholder en oversigt over situationen vedrørende de 
forpligtelsesbevillinger, der blev ydet over 1996-budgettet, til vej-/motorvejsprojekter i 
Spanien, herunder de nye beslutninger, der blev vedtaget i 1996, samt årlige trancher 
vedrørende projekter godkendt i tidligere år: 
HL 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 31 
Vej/Motorvej Forpligtelsestype Forpligtelser 1996 
Mio. ECU 
Rias Bajas-motorvejen 
Camarzana de Tera-Rio Mente nyt afsnit 212.465 
Rio Mente-Fumaces nyt afsnit 20.188 
Orense Porrino '96-tranche 51.085 
Transcatalonske hovedvej 
Artés-Sta. Maria de Olo nyt afsnit 15.493 
Lérida omfartsvej '96-tranche 13.067 
Bai lén-Granada-motorvejen 
Bailén-Albolote '96-tranche 24.421 
Somport-tunnelen (fase II) '96-tranche 21.456 
Baix Llobregat-motorvejen '96-tranche 54.014 
Zaragoza-Huesca-motorvejen '96-tranche 49.091 
Villanueva de Gâllego-Huesca 
NI21 Puerto de Velate nyt afsnit 24.154 
Nl-tilslutning til motorvej A-8 nytafsnit 16.002 
(Guipuzcoa) 
N1-motorvejen Salvatierra-Navarra nytafsnit 9.279 
A15-motorvejen Guipûzcoa-Navarra nytafsnit 8.452 
Seville-Granada-Almeria-motorvejen 
Guadix omfartsvej nyt afsnit 7.712 
GC1-motorvejen Gran Canaria nyt afsnit 15.535 
N234 Gilet-Soneja ændring 24.951 
1 alt 1996-for pligteiser 567.367 
Alle disse projekter indgår som et led i Samhørighedsfondens generelle approach, der består i 
at bidrage til færdiggørelsen af højt prioriterede vejafsnit af de spanske transportkorridorer. 
• Jernbaner 
Den spanske infrastrukturplan 1993-2007 omfatter forskellige programmer for 
jernbaneinfrastrukturerne, såsom højhastighedstog, strukturforanstaltninger, banestrækninger i 
randområder, jernbanenet, sikkerhed, bevaring og vedligeholdelse af banestrækninger. 
Støtten fra Samhørighedsfonden blev i 1996 bevilget i overensstemmelse med de to 
hovedretningslinjer, der blev udstukket for jernbaneaktiviteterne i 1995, og som ligger inden 
ILz 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 32 
for rammerne af de forskellige aktioner, der er indeholdt i ovennævnte plans 
strukturforanstaltningsprogram og i programmet for de transeuropæiske transportnet, nemlig 
etableringen af primære og sekundære tilslutningsbanestrækninger, moderniseringen af 
banestræningerne og tilpasningen af hastighederne: 
0 tredje fase af tilpasningen af den konventionelle banestrækning "Middelhavskorridoren": 
dette projekt har til formål at gøre det muligt at tilpasse hastigheder på 200/220 km/t på et 
net, der udgør en del af en hovedkorridor, hvis to tidligere faser blev finansieret i 1993 og 
1994. Forpligtelsesbevillingen over 1996-budgettet androg 81.702.278 ECU, 
0 moderniseringen af det konventionelle jernbanenet: dette projekt omfatter en række aktioner 
på forskellige strækninger på nettet. Forpligtelsesbevillingen over 1996-budgettet androg 
29.3 13.774 ECU. 
Den overordnede målsætning er at tilvejebringe et jernbanenet af høj kvalitet. Der er tale om 
aktioner, der sikrer en høj hastighed på hovedstrækningerne på det nationale jernbanenet. 
Hvad højhastighedsnettet angår, er der indgivet ansøgning om støtte fra Samhørighedsfonden 
til afsnittene Catalayud-Riola og Zaragoza-Lleida på syd-højhastighedsstrækningen Madrid-
Barcelona. I forbindelse med behandlingen af ansøgningerne vil man tilgodese gennemførelsen 
af strækningen i sin helhed. Der er rettet henvendelse til de spanske myndigheder med henblik 
på at indhente oplysninger om omkostningerne samt de økonomiske og miljømæssige 
indvirkninger. Ved udgangen af 1996 havde man imidlertid stadig ikke modtaget noget svar på 
henvendelsen. 
zll_ 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 33 
Trans European 
Rail Network 
Cohesion Fund Det transeuropæiske 
jernbanenet 
Samhørighedsfonden 
SPAIN SPANIEN 
Barcelona 
-33 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger M 
Trans-European 
Road network Det transeuropæiske 
vej net 
Cohesion Fund Samhørighedsfonden 
SPAI SPANIEN 
Barcelona 
34 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 35 
2.3.2 PORTUGAL 
Miljø 
De projekter, Samhørighedsfonden godkendte i 1996, ligger på linje med en strategi, der er 
fulgt siden 1993, og som tager sigte på at etablere infrastrukturer på følgende områder: 
drikkevandsforsyning, rensning af byspildevand og håndtering af fast kommunalt affald. 
De udvalgte projekter falder fortrinsvis inden for disse områder og gør det således muligt at 
etablere systemer, som betjener de tættest befolkede områder i landet. 
En stor del af de projekter, der blev forelagt eller godkendt i 1996, ligger i forlængelse af 
aktioner, som tidligere er blevet finansieret enten af det finansielle samhørighedsinstrument 
eller af Samhørighedsfonden; dette er således tilfældet med systemer til forsyning af 
drikkevand i Grand Porto-syd-området og videreførelsen af etableringen af 
vandforsynin'gssystemer i Algarve-området. 
Der er generelt grund til at understrege: 
0 den store indsats, Portugal har ydet på de pågældende tre områder. Denne indsats, som er 
medfinansieret af Samhørighedsfonden, tager sigte på en gennemgribende ændring af 
situationen i landet inden for disse sektorer. Støtten fra Samhørighedsfonden, som hidtil har 
været koncentreret på et begrænset antal systemer, hvis iværksættelse er af største 
betydning, og som har de største økonomiske og miljømæssige virkninger, bidrager på 
afgørende vis til opnåelsen af disse resultater, 
0 oprettelsen af tværkommunale enheder, der har til opgave at styre de større projekter såvel 
på vandforsyningsområdet som inden for affaldshåndering. 1 de fleste tilfælde deltager en 
central enhed i disse tværkommunale selskaber og bevarer en kontrollerende rolle. Denne 
løsning bør gøre det muligt dels at inddrage de direkte berørte i styringen og 
gennemførelsen af systemerne, dels at sikre koordineringen og opretholdelsen af de tekniske 
og organisatoriske færdigheder. Der kan ligeledes opnås stordriftsfordele, og der kan 
forventes en større effektivitet i gennemførelsen og styringen af systemerne. 
1 1996 indgav de portugisiske myndigheder 23 nye ansøgninger vedrørende miljøprojekter i en 
størrelsesorden af 508 mio. ECU svarende til en samlet investering på 597,9 mio. ECU. 
Kommissionen godkendte 21 miljøprojekter i Portugal (hvoraf de 10 blev forelagt i 1995) 
svarende til en støtteberettiget investering på 620,6 mio. ECU og en støtte på 527,7 mio. ECU, 
hvoraf de 166 mio. blev bevilget over 1996-budgettet. 
Efter en temmelig lang periode, hvor det gik trægt, lagde investeringerne på miljøområdet i 
1996 beslag på en betragtelig del (ca. 50%) af Samhørighedsfondens midler. Denne tendens 
burde forstærkes i de kommende år. 
Den sektorbestemte fordeling af beslutningerne om tildeling af støtte vedtaget i 1996 
35-
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 36 
Sektorer 
Byspildevand 
Vandforsyning 
Affald 
lait Antal 
projekter 
11 
4 
6 
21 Støtte 
(mio. ECU) 
117,6 
214,8 
195,5 
527,7 % 
22,3 
40,7 
37,0 
100 Forpligtelse 
1996-budgettet 
(mio. ECU) 
65,5 
25,3 
75,3 
166 % 
31,5 % 
15,1 % 
45,4 % 
100% 
Ud over forpligtelsesbevillinger på 166 mio. ECU i medfør af beslutninger vedtaget i 1996 
allokerede Samhørighedsfonden i 1996 43,3 mio. ECU til finansiering af projekter, der var 
blevet godkendt i tidligere år, og 8,7 mio. ECU som ekstra støtte til 9 allerede godkendte 
projekter. 
Det kan således konstateres, at Samhørighedsfonden i 1996 allokerede 49,6% af Portugal-
budgettet til miljøprojekter. 
Følgende tabel viser fordelingen af forpligtelsesbevillingerne for 1996: 
1996-bevillingernes sektorbestemte fordeling 
Sektorer Forpligtelser 1996 % 
(mio. ECU) 
Byspildevand 72^8 33,4% 
Drikkevandsforsyning 61,2 28,1% 
Affald 753 34,5% 
"Ânde^ 8J ÂWo 
Tålt 2Ï8 100% 
' tiiv.i l'li'.l"iil.BaiLmliï.inf"""-"—•""" •!•»———'—••••'•' . • ••. M . —I——— . .. • . _..• —J —.• «H.J^.IÀ.^ .. -J_._IM__ i« ..u.-.. .. . i .n.. •"••"i •••'•J 
Drikkevandsforsyning 
Udbygning af ni projekter. 
HLz 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 37 
Ansøgningerne om støtte fra Samhørighedsfonden tog i 1996 sigte på at øge den procentdel af 
den portugisiske befolkning, som er tilsluttet en drikkevandsforsyning, og at sikre det 
serviceniveau og den kvalitet, som er foreskrevet i fællesskabsdirektiverne. I 1990 var 
procentdelen af den portugisiske befolkning, som var tilsluttet en drikkevandsforsyning (77%), 
stadig lavere end gennemsnittet i Fællesskabet (95%). Der er siden da gjort store fremskridt, 
navnlig takket være de infrastrukturer, der er etableret via støtte fra Samhørighedsfonden. 
I 1996 udgjorde Samhørighedsfondens bidrag til denne sektor 28,1% af de midler, der var til 
rådighed for miljøprojekter, nemlig ca. 61,2 mio. ECU. 
De projekter, der blev godkendt i 1996, vedrører især gennemførelsen eller udbygningen af 
store regionale systemer, som forsyner store byområder og store befolkningsgrupper. 
0 Der findes vandforsyningssystemer /' Porto-regionen (nord og syd), som forsyner næsten 
alle kommuner omkring og i selve byen Porto. En række specialiserede selskaber har laet 
koncession på driften af disse systemer, hvilket gør det muligt at sikre en mere effektiv drift 
og de pågældende kommuners direkte medvirken, idet kommunerne har aktieposter i de 
koncessionshavende selskaber. 
De finansierede systemer omfatter indvinding og rensning af vand samt forsyningsnet for 
drikkevand, hvor vandet føres helt frem til tankene i de enkelte kommuner. Dette er med til 
at give stordriftsfordele i forbindelse med vandrensningen og vandproduktionen. 
I 1996 godkendtes støtte til projekter i en række kommuner, der indgår i systemet i Grand 
Porto-syd (Vale de Cambra-sektoren, supplerende arbejder i Vila Nova de Gaia og 
undersystemet i Valongo). Den anden fase af forsyningssystemet i Grand Porto-nord blev 
ligeledes godkendt i 1996. Fondens støtte til disse projekter udgør 166 mio. ECU (heraf blev 
de 18,4 mio. ECU bevilget over 1996-budgettet). 
0 Med hensyn til Lissahon-slorstadsomradet godkendte Samhørighedsfonden et projekt 
vedrørende etableringen af et vandforsyningssystem, der forsyner Lissabon og Tejo-dalen. 
Det finansierede projekt indgår som et led i en større indsats, som allerede har modtaget ca. 
60 mio. ECU i støtte fra Samhørighedsfonden, og som bør øge kapaciteten for det 
distributionsnet, der forsyner Lissabon og Tejo-dalen fra Castelo de Bode-dæmningen og fra 
rensningsanlægget i Asseiceira. Det er meningen, at nettet skal forsyne ca. 15.000 
indbyggere, der i øjeblikket forsynes fra grundvandsboringer, der er utilstrækkelige, både 
hvad angår kvalitet og mængde. Der er ydet 4 mio. ECU i støtte til dette projekt. 
0 / Syd-regionen modtog Algarve et væsentligt bidrag fra Samhørighedsfonden til 
gennemførelsen af store projekter vedrørende indvinding og distribution af vand i alle 
kommuner i området; således blev vandforsyningssystemet i det vestlige område 
(Barlavento) forbedret i 1996. Støtten til dette projekt androg 43 mio. ECU (hvoraf de 2,1 
mio. blev bevilget over 1996-budgettet). 
Fonden ydede støtte til etableringen af et system, der omfatter to rensningsanlæg, lo 
reguleringsbassiner, to tilførselsledningcr samt et automatisk styresystem, der gør det muligt 
at forsyne en befolkning, der anslås at tælle 150.000 fastboende personer, men som kan nå 
op på 350.000 personer i turisthøjsæsonen. 
• Rensning af byspildevand 
-37-
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 38 
Portugal gjorde store fremskridt i 1996, hvad angår gennemførelsen af fællesskabsdirektiverne 
inden for rensning af byspildevand, specielt med hensyn til direktiv nr. 91/271/EØF. 
Men trods denne indsats lader situationen vedrørende rensning af byspildevand stadig meget 
tilbage at ønske, hvad angår fristen, der er opstillet af direktivet med hensyn til etableringen af 
vandrensningssystemer, og der er behov for at indsatsen videreføres og intensiveres. 
I 1996 udgjorde forpligtelsesbevillingerne fra Samhørighedsfonden til denne sektor 33,4% af 
de midler, der blev allokeret til miljøprojekter. 
Hvad angår den støtte, som bevilges på grundlag af nye beslutninger, modtog 
byspildevandssektoren 40,7% af de bevillinger, der blev allokeret til miljøsektoren. 
0 Hvad angår den tæt befolkede Porto-region, ydede Samhørighedsfonden i 1996 en støtte på 
10,6 mio. ECU til et projekt, der tager sigte på at rense Leca-flodområdet (Grand Porto-syd, 
Matosinhos-Leca-området). Projektet går ud på at rense Leça og andre mindre vandløb og 
sikre en betydelig forbedring af vandkvaliteten langs kysten. Projektet bidrager til 
gennemførelsen af direktiv nr. 91/271/EF, og rensningsniveauet for den endelige udledning 
bør især tage højde for vandrecipientens sårbarhed. Alle aktioner i Leça-flodområdet 
vedrører en befolkning på ca. 76.000 personer 
I samme område finansierede Samhørighedsfonden en projektfase, der tager sigte på 
rensning af hyspildevandel fra kommunerne Vila do Conde og de Povoa do Varzim (støtte 
på 3,5 mio. ECU). 
0 Et andet vigtigt projekt vedrører rensning af Sesimbra-flodområdet; projektet omfatter et 
system af drænrør, samlekanaler, pumpestationer, afløbsledninger samt et anlæg til rensning 
af byspildevand. De geografiske forhold i Sesimbra-flodområdet, det kuperede terræn i 
området og det forhold, at der er tale om et område, som delvis er beliggende i Arrâbida-
naturparken, kræver en række komplicerede løsninger, som er meget omkostningskrævende. 
Projektet bør sikre, at der sættes en stopper for udledningen af byspildevand i havet, at der 
sker en fuldstændig rensning, og at det rensede vand til sidst udledes i havet gennem 
nedsænkede afløb under hensyntagen til kravene til vandkvaliteten i direktiv nr. 91/271/EF 
om rensning af byspildevand (den ydede støtte andrager 6,6 mio. ECU). 
0 Samhørighedsfonden ydede støtte til første fase af et projekt vedrørende opmudring og 
rensning af Ria de Aveiro (en støtte på 4,0 mio. ECU), der miljømæssigt set er et særdeles 
vigtigt område. Der er tale om et laguneområde, der er omfattet af særlige 
fredningsbestemmelser inden for rammerne af direktiv nr. 79/409/EØF om beskyttelse af 
vilde fugle. Projektet sigter mod at forbedre de hydrodynamiske forhold i Ria de Aveiro, 
begrænse den igangværende erosion af kysten, forstærke klitterne og standse den udvikling, 
der risikerer at føre til, at lagunen forsvinder. Projektet er knyttet til andre projekter, der 
tidligere er finansieret i samme område, såsom anlæggene til rensning af 
spildevandsudledninger i Ria de Aveiro. 
0 1 Algarve-området ydede fonden i 1996 bl.a. støtte til projektet vedrørende opsamling af 
byspildevand og vandrensningsanlæg i Portimâo, hvor den første fase også er finansieret af 
fonden. Projektet falder ind under det overordnede projekt for en gennemgribende rensning 
af Barlavento Algarvio, der tjener til at sikre integrerede løsninger og de nødvendige 
ISLZ 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 39 
stordriftsfordele. Den forventede samlede investering andrager 80 mio. ECU. 
Samhørighedsfonden ydede i 1996 en støtte på 7,7 mio. ECU. Den overordnede målsætning 
med det overordnede projekt i Barlavento Algarvio, et område, der omfatter beskyttede 
arealer af en stor økologisk værdi, er at sikre miljøet imod det voksende pres, som skyldes 
udviklingen af byerne og turismen. I samme område finansierede Samhørighedsfonden 
ligeledes et system til rensning af byspildevand fra Aljezur kommune (1,3 mio. ECU). 
I Sotavento Al garv i o-om rådet ydede Samhørighedsfonden i 1996 støtte til et system til 
rensning af byspildevand fra Loulé kommune. 
0 I Lissabon-hovedstadsområdet finansierede Samhørighedsfonden fire projekter, der falder 
ind under en samlet strategi for forbedring af vandkvaliteten i Tej o-flodmundingen og ved 
kysten. 
Fonden ydede støtte til en ny fase af et projekt vedrørende rensningen af Estoril-kysten. 
Projektet tager sigte på at udbygge systemet til rensning af byspildevand langs denne kyst; 
projektfasen sikrer en fuldstændig dækning af kommunerne Oeiras og Cascais og gør det 
muligt at sikre rensningen i et ferieområde, hvor forureningen er meget høj. Systemet 
dækker behovet hos en befolkning på 600.000 indbyggere, som muligvis vil vokse til 1,5 
mio., på det tidspunkt projektet er færdigt. 
I Chelas-området finansierede Samhørighedsfonden udvidelsen af nettet til opsamling af 
byspildevand samt arbejder, der skal sikre, at rensningsanlægget opfylder de parametre, der 
er opstillet i direktiv nr. 91/271/EF. Intensiveringen afrensningen bør gør det muligt at 
genanvende spildevandet til overrisling og til rensning af byarealer. Projektet har i alt 
modtaget en støtte på 21,8 mio. ECU; i 1996 blev der således ydet et bidrag på 3,7 mio. 
ECU. 
Fonden ydede endvidere en støtte på 25,8 mio. ECU til finansieringen af arbejder til 
regulering af floden Trancâo, herunder fjernelse og behandling af forurenet slam fra floden, 
som løber gennem et meget tæt befolket område, som er genstand for en række aktioner, 
som blev påbegyndt i slutningen af 1980'erne, hvoraf en række (bl.a. to rensningsanlæg) 
allerede har modtaget støtte fra Samhørighedsfonden. Fjernelsen af det forurenede slam og 
reguleringen af flodløbet bør gøre det muligt at opnå en varig effekt af arbejdet. Projektet 
bør også fortsat tage sigte på at genoprette biotyperne (plantedække og levesteder) i Tejo-
flodmundingen. 
For samme flods vedkommende finansierede Samhørighedsfonden (en støtte på 1,3 mio. 
ECU) systemet til rensning af byspildevand fra Povo de Galega, der ligger højere oppe ad 
floden; dette er en nødvendig foranstaltning, hvis man skal sikre en effektiv rensning af 
flodområdet. 
• Affald 
Portugal udarbejdede i 1996 en Strategisk plan for fast kommunalt affald, der samfinansieres af 
Samhørighedsfonden, og som opstiller prioriteringerne og fastlægger hvilke projekter, der skal 
gennemføres med henblik på at håndtere affaldet på landsplan i overensstemmelse med 
fællesskabsdirektiverne. 
-39 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 40 
De projekter på området, som er blevet forelagt Samhørighedsfonden i forbindelse med 
ansøgningen om støtte, indgår i denne plan. Med henblik på gennemførelsen af de planlagte 
aktioner har man oprettet en række tværkommunale enheder, som har til opgave at gennemføre 
og styre de større projekter i samarbejde med en national enhed. Denne løsning bør gøre det 
muligt at sikre de pågældende forvaltningers medvirken og samtidig den nødvendige tekniske 
ekspertise med henblik på en effektiv gennemførelse af projekterne. 
I 1996 udgjorde Samhørighedsfondens støtte til denne sektor 34,5% af de midler, der er til 
rådighed for miljøprojekter. Kommissionen vedtog seks beslutninger om støtte svarende til en 
samlet støtte på 195,5 mio. ECU; heraf blev de 75,3 mio. bevilget over 1996-budgettet. 
0 Hvad angår Lissabon-regionen tager gennemførelsen af det tværkommunale netværk for 
håndtering af fast kommunalt affald i Lissabon-slorsladsområdel (VALORSUL) sigte på at 
sikre en integreret løsning på problemet med håndteringen og nyttiggørelsen af det 
kommunale affald, der produceres i Grand Lissabon sektor nord. VALORSUL dækker fire 
kommuner - Amadora, Loures, Lissabon og Vila Franca de Xira - der tilsammen tæller ca. 
1.330.000 indbyggere og hvert år producerer over 550.000 ton affald, svarende til 19% af 
den nationale produktion. På denne baggrund var opførelsen af et forbrændingsanlæg, der 
gør det muligt at sikre en energimæssig udnyttelse af affaldet, den eneste miljømæssigt 
korrekte løsning. Det pågældende forbrændingsanlæg omfatter tre produktionslinjer og har 
en behandlingskapacitet på 28 ton/timen. 
VALORSUL tager også sigte på at gennemføre en selektiv indsamling af materialer - papir, 
pap, glas, metaller og plastik - inden for rammerne af en integreret håndtering af fast 
kommunalt affald - og VALORSUL undersøger muligheden for at opføre enheder til 
genanvendelse af glas og sortering af materialer. Den beregnede samlede investering 
andrager 193,9 mio. ECU, hvoraf de 96,9 mio. er blevet finansieret af Samhørighedsfonden. 
0 Hvad region nord angår, godkendte fonden et projekt vedrørende et anlæg til forbrænding af 
fast affald i Grand Porto (LIPOR). Det er meningen, at det pågældende anlæg skal behandle 
fast kommunalt affald fra syv kommuner, som er tilknyttet LIPOR, samt affald fra det 
eksisterende komposteringsanlæg. De syv kommuner, der er tilknyttet LIPOR - Espinho, 
Gondomar, Maia, Porto, Valongo, Matosinhos og Vila do Conde - og som tæller en 
befolkning på 1 mio. indbyggere, producerede i 1994 390.000 ton fast affald. 
Den nuværende behandlingskapacitet er praktisk taget fuldt udnyttet, hvilket får LIPOR til 
at tage nye midler i brug med henblik på at sikre en varig og integreret løsning på problemet 
med håndteringen og udnyttelsen af fast affald. 
Samtidig vil LIPOR iværksætte en række aktioner inden for selektiv indsamling og 
genanvendelse med henblik på at reducere mængden at det affald, der skal behandles. 
Forbrændingsanlægget, hvis drift og installering er blevet varetaget af koncessionshaveren i 
investeringsperioden, er blevet opført inden for rammerne af en koncessionsaftale. Støtten 
fra Samhørighedsfonden andrager 72,18 mio. ECU i forhold til en investering på 127,5 mio. 
ECU. 
0 Samhørighedsfonden finansierede endvidere i 1996 et projekt vedrørende Netværket til 
håndtering af fast kommunalt affald på Tejo-flodens sydbred (LIMARSUL). Projektet indgår 
som et led i netværket til håndtering af fast kommunalt affald på Tejo-flodens sydbred i 
Lissabon-regionen og omfatter otte kommuner. LIMARSUL-sammenslutningen tæller fem 
40-
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 41 
af disse kommuner, nemlig Alcochete, Barreiro, Moita, Montijo et Palmela. Projektet sigter 
mod på kort sigt at sikre en passende behandling og fjernelse af fast kommunalt affald, som 
produceres af en befolkning på knap 300.000 indbyggere. Projektet bør gøre det muligt at 
lukke de to nuværende lossepladser på betryggende vis. Støtten fra fonden udgjorde 9,1 mio. 
ECU. 
0 Med hensyn til den sydlige del af landet blev der iværksat en række undersøgelser og 
projekter vedrørende selektiv indsamling, sortering og håndtering af fast kommunalt affald. 
Der er tale om en række undersøgelser, som har til formål at forberede etableringen af et 
netværk til håndtering af fast kommunalt affald i Algarve-området, der vil bestå af de 
sekundære Barlavento- og Sotavento-netværk, og som vil omfatte anlæg til selektiv 
indsamling og sortering samt lossepladser. 
0 Netværket til håndtering af fast kommunalt affald fra Cascais, Sintra og Oeiras udgør et 
andet vigtigt projekt inden for håndtering af fast kommunalt affald. Projektet bør gøre det 
muligt at gennemføre selektiv indsamling og håndtering af fast kommunalt affald og indgår 
i en integreret plan for indsamling, håndtering og endelig bortskaffelse. 
41 
KAPITEL 2- Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 42 
PORTUGAL PORTUGAL 
Solid Waste Management 
funded by the Cohesion Fund 
Håndtering af fast affald 
finansieret af 
Samhørighedsfonden Porto 
Coimbra 
Lisboa 
42-
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 43 
PORTUGAL PORTUGAL 
Dam and reservoir 
River training works 
funded by the 
Cohesion Fund 
Porto Dæmning og samlebassin 
Praktisk uddannelse 
inden for vandbygning 
finansieret af Samhørighedsfonden 
Coimbra 
Lisboa 
43 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 44 
PORTUGAL PORTUGAL 
Water Source 
Water Supply 
Water Treatment Projects 
funded by the Cohesion 
Fund 
Porto 
Vandforsyningskilde 
Vandforsyning 
Vandrensning 
Projekter finansieret Coîlïlbra1 
af Samhørighedsfonden 
Lisboa 
-44-
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 45 
PORTUGAL PORTUGAL 
Sewerage Wastewater 
Treatment Projects funded by 
the Cohesion Fund 
Rensning af byspildevand 
Projekter finansieret 
af Samhørighedsfonden Porto 
Coimbra 
Lisboa 
45-
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 46 
Transport 
På transportområdet i Portugal videreførte Samhørighedsfonden i 1996 sin indsats inden for 
rammerne af de eksisterende strategiske retningslinjer. 
I den forbindelse bør det imidlertid understreges, at der er sket en vigtig udvikling i den 
portugisiske strategi. Der er tale om projekt nr. 8 på liste I, som blev vedtaget på Det 
Europæiske Råd i Essen (motorvej Lissabon-Valladolid), som er blevet udvidet. 
På initiativ af de portugisiske myndigheder og efter en indsats fra den portugisiske og den 
spanske regerings side godkendte Det Europæiske Råd i Dublin den 13. og 14. december 1996 
et forslag om at omdanne det pågældende projekt til en multimodal forbindelse mellem 
Portugal og Spanien og det øvrige Europa. 
Det pågældende prioriterede projekt skal også ses som en multimodal strækning, som er i stand 
til på en sammenhængende og integreret måde at strukturere de forskellige transportformer i 
hele den nordvestlige del af Den Iberiske Halvø, hvilket er den eneste måde, hvorpå man kan 
sikre en væsentlig forbedring af systemets samlede effektivitet. 
Projektet støtter sig på to af de største iberiske korridorer - Portugal/Galicien og Portugal/Irûn -
og bør sikre hurtige og alternative forbindelser mellem de to største økonomiske centre i 
Portugal og det centrale Europa. På det portugisiske territorium omfatter denne multimodale 
forbindelse en række underprojekter på forskellige transportområder (jernbane, vej, skib og 
fly). 
Jernbanedelen omfatter banestrækningerne fra Minho og fra den nordlige del af landet samt 
banestrækningerne fra Beira Alta og fra den sydlige del af landet, medens vejdelen omfatter 
strækningerne Valença/Vila Real de St. Antonio (IP1), Torres Novas/Gardete (IP6), 
Gardete/Guarda (IP2) og Aveiro/Vilar Formoso (1P5). 
Også søtransporten vil blive udbygget, især gennem en forbedring af adgangsvejene på sø- og 
landsiden til havnene i Leixôes, Lissabon, Setubal og Sines, som er forbundet med de 
ovennævnte vejkorridorer. 
Endelig bør flytrafikdelen sikre integreringen af flyruterne til/fra de største portugisiske byer i 
systemet gennem aktioner i lufthavnene i Porto og Faro og gennem bygningen af en ny 
lufthavn i Lissabon. 
Det bør understreges, at de prioriteringer, de portugisiske myndigheder har opstillet, falder i 
tråd med den strategi, der hidtil er blevet fulgt af Samhørighedsfonden, for så vidt som de i vid 
udstrækning er sammenfaldende med de strategiske prioriteringer og hovedaktionslinjer, 
fonden har fulgt i de tidligere år. 
Projekter og forpligtelser 
46-
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 47 
De portugisiske myndigheder indgav i 1996 syv nye ansøgninger til Samhørighedsfonden om 
støtte til projekter på transportområdet i størrelsesordenen 461,9 mio. ECU svarende til en 
samlet investering på 600,1 mio. ECU. 
Kommissionen godkendte seks projekter på transportområdet i Portugal (hvoraf de 4 blev 
forelagt i de tidligere år) svarende til en støtteberettiget investering på 346,6 mio. ECU og en 
samlet støtte på 248,1 mio. ECU, hvoraf de 10,6 mio. blev bevilget over 1996-budgettet. 
De nye projekters sektorbestemte fordeling 
Projekttyper 
Veje 
Jernbaner 
Havne 
lait Antal 
2 
1 
3 
6 Støtte 
(i mio. ECU) 
128,8 
104,9 
14,6 
248,1 % 
51,9% 
42,3% 
5,8% 
100% 
Til sidstnævnte beløb skal føjes de årlige 1996-trancher vedrørende tre projekter, der blev 
godkendt i tidligere år, hvilket bringer de samlede forpligtelser op på 221,5 ECU. Tejo-
brobygningsprojektet tegner sig alene for 46,6% af forpligtelsesbevillingerne for 1996 på 
transportområdet. 
Det kan endelig konstateres, at 50,4% af de midler, Portugal modtog fra Samhørighedsfonden i 
1996, blev allokeret til finansieringen af projekter på transportområdet. 
1996-bevillingernes sektorbestemte fordeling 
Projekttyper 
Veje 
Jernbaner 
Havne 
lait 1996-forpHgtelser 
(mio. ECU) 
167,1 
39,9 
14,5 
221,5 Antal projekter 
5 
2 
3 
10 % 
75,4 % 
18% 
6,6 % 
100% 
Vejnet 
47-
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 48 
Bestræbelserne på at fremskynde færdiggørelsen af de portugiske vejstrækninger, som indgår i 
de transeuropæiske net, blev fortsat i 1996. 
Hvad angår korridoren Valença/Vila Real de St. Antonio, godkendte Samhørighedsfonden 
således i 1996 projektet vedrørende afsnittet Braga Oeste/Ponte de Lima, for hvilket der blev 
indgivet ansøgning om støtte i starten af 1996. Færdiggørelsen af denne vejkorridor imod nord i 
retning af den spanske grænse, som er planlagt til slutningen af 1998, afhænger da udelukkende 
af bygningen af afsnittet Ponte de Lima/Valença (de portugisiske myndigheder har forpligtet 
sig til at forelægge projektet for Samhørighedsfonden i 1997 med henblik på støtte). 
Endvidere blev arbejdet i 1996 igangsat på afsnittet Montemor/Estremoz, uden at der - indtil 
videre - er indgivet ansøgning om støtte. Dette afsnit ligger imidlertid i forlængelse af projektet 
Palmela/Marateca (der allerede er fuldført og åbnet for trafik) og af projektet 
Marateca/Montemor, som begge indgår i den korridor, der forbinder Lissabon med Madrid. 
Der forventes ikke yderligere støtte fra fonden til strækningen Torres Novas/Gardete (IP6) ud 
over de to tidligere godkendte afsnit mellem Alcancna og Abrantcs, som har en samlet længde 
på 41,7 km. Det projekt, der blev vedtaget i 1993 (Alcanena/Atalaia) er allerede afsluttet, og 
det pågældende dossier afsluttet. Med hensyn til det andet afsnit, som er blevet samfmansicret 
af fonden (Atalaia/Abrantes), hvor arbejdet blev afsluttet i 1996, afventer man på nuværende 
tidspunkt forelæggelsen af den endelige rapport. 
Det bør nævnes, at IP6 indgår i motorvej strækningen Lissabon-Valladolid og som sådan er en 
del af den multimodale forbindelse Portugal-Spanien/Europa. 
Hvad angår støtten til en øget trafikkapacitet på vejnettet, har man kunnet afslutte dossiererne 
vedrørende en udvidelse af motorvejsafsnittene Alverca/Vila, Xira/Carregado og Porto/Aguas 
Santas på en samlet længde af 18,4 km på strækningen Valença/Vila Real de St. Antonio. 
Man har fortsat prioriteret aflastningen af byområderne højt, og efter at støtten til CRIL i 1995 
blev forhøjet, besluttede man også i 1996 at yde en større støtte til CREL, hvilket gør det 
muligt for fonden at deltage i finansieringen af alle arbejder på den regionale ydre ringvej ved 
Lissabon. 
I den sammenhæng bør det også nævnes, at arbejdet på projektet vedrørende etableringen af 
den nye bro over Tejo-floden ved Lissabon i 1996 blev videreført i et tilfredsstillende tempo. 
En række problemer vedrørende iværksættelsen at de miljøbeskyttende foranstaltninger, som er 
omhandlet i beslutningen om tildeling af støtte, har ført til, at Kommissionen og den 
portugisiske regering har undertegnet et aftalememorandum, ifølge hvilket den særlige 
beskyttelseszone i Tejo-flodmundingen er blevet udvidet og det nationale organ, der skal 
overvåge de miljømæssige indvirkninger af projektet, er blevet forstærket. 
zjULz 
KAPITEL 2 - Finansiel stolte fra fonden - forpligtelser og betalinger <\l) 
• Jernbanenet 
Samhørighedsfondens indsats på dette område var i 1996 fortsat styret af den strategiske 
målsætning, som består i at genoplive de større jernbanekorridorer, der forbinder Portugal med 
det øvrige Europa. 
Den strategiske betydning af banestrækningerne i den nordlige del af landet og i Beira Alta­
regionen, som understreges af det forhold, at de portugisiske myndigheder betragter dem som 
væsentlige elementer i det prioriterede projekt vedrørende en multimodal forbindelse Portugal-
Spanien/Europa, berettiger fuldt ud, at fonden tidligere har ydet støtte til projekter, som indgår i 
de overordnede programmer til modernisering af disse to strækninger. 
Efter 1996 bør fonden koncentrere sin indsats omkring projekter på den nordlige strækning 
med henblik på at støtte den store investering i infrastrukturer (knap 865 mio. ECU), som 
Portugal vil foretage i denne korridor indtil år 2000. 
En ansøgning om støtte, som blev indgivet i starten af 1996, blev således godkendt ved 
udgangen af samme år; der forventes yderligere ansøgninger vedrørende samme strækning på 
et senere tidspunkt. 
• Søtransport 
Havnene spiller en afgørende rolle i havnebyernes økonomi. Denne rolle kunne yderligere 
forstærkes ved at sikre havnenes interoperabilitet med de andre transportformer. Overførselen 
af den del af den trafik, der i dag foregår via vej og jernbane, til skibe ville have en gavnlig 
indvirkning på miljøet. 
Samhørighedsfonden har ydet støtte til investeringer, der tjener til at forbedre adgangsvejene og 
forholdene for omladning mellem havnene og de øvrige transportformer og at forbedre 
tjenesteydelserne og infrastrukturerne i havnene. 
Samtidig med at man undgår at skabe en overkapacitet i havnene, er der på dette område behov 
for at koncentrere insatsen omkring de havne, der frembyder de bedste muligheder for de 
enkelte trafiktyper, og at sikre en planlægning af investeringerne, der tager hensyn til den 
forventede udvikling i efterspørgslen. 
Kommissionen iværksatte i 1995 en undersøgelse vedrørende de investeringer, der var blevet 
foreslået, eller som var under udarbejdelse for de fire største portugisiske havne. Der er derefter 
bl.a. på grundlag af denne undersøgelse blevet ført en række tekniske drøftelser vedrørende de 
mulige scenarier for disse havne og problemerne med hensyn til den indbyrdes konkurrence og 
koordinering. De projekter, der blev godkendt i 1996, vedrørte havnene i Lcixoes, Lissabon og 
Setubal. 
0 Hvad angår havnen i Leixôes, har Samhørighedsfonden finansieret den anden fase af 
arbejdet vedrørende ombygningen og moderniseringen. 
Havnen i Leixôes, som er den største havn i den nordlige del af landet og således dækker en 
stor del af trafikken i forbindelse med de økonomiske aktiviteter i Porto-området, fungerer 
-49-
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 50 
forholdsvis effektivt, men der er brug for en udvidelse af container-terminalerne for at 
undgå trafikophobning. 
Den i 1996 vedtagne beslutning (et projekt med en samlet udgift på 17,2 mio. ECU og en 
støtte fra Samhørighedsfonden på 7 mio. ECU) vedrører en investering på flere fronter: 
færdiggørelsen af to container-terminaler, aktioner med henblik på at øge sikkerheden i 
havnen og beskytte miljøet, bl.a. gennem indkøb af udstyr til bekæmpelse af olieforurening. 
Endvidere har Samhørighedsfonden ydet 6,5 mio. ECU i støtte til arbejder vedrørende 
renoveringen af kaj anlæggene i Roche de Conde de Obidos og i Alcåntara-Norte i havnen i 
Lissabon. Renoveringen tager sigte på at løse erosionsproblemerne og forsyne kajanlæggene 
med nye infrastrukturer. Projektets hovedformål er at skabe en vanddybde ved 
landingspladserne, som opfylder de aktuelle krav til en passagerterminal for bedre at kunne 
modtage den stigende trafik af turistkrydstogtfartøjer. Andre projekter vedrørende 
renoveringen af havnen i Lissabon med henblik på at øge effektiviteten gennemgås i 
øjeblikket. 
Med hensyn til havnen i Setubal vedtog Kommissionen i 1996 en beslutning vedrørende et 
styringssystem for søtransport (VTS). Projektet omfatter opførelsen af et tårn og indkøb af 
udstyr til at yde skibstrafiktjeneste i havnen. Projektet indgår som et led i investeringerne 
vedrørende programmet for modernisering og udvidelse af havnen i Setubal, som allerede 
har opnået støtte fra strukturfondene i størrelsesordenen 21,3 mio. ECU. 
Havnen i Setubal rummer en række særdeles interessante muligheder på mellemlang og lang 
sigt, især når den nye bro over Tejo-floden bliver taget i brug i 1998. Denne udvikling bør 
ses i tæt sammenhæng med udviklingen for havnen i Lissabon, idet de to havne har den 
samme økonomiske zone som opland. 
En undersøgelse har vist, at der ville blive en overkapacitet med hensyn til havnefaciliteter, 
hvis alle de projekter, Portugal har forelagt, blev godkendt; derfor bør der foretages en 
udvælgelse. Hvad Lissabon/Setubal angår, vil yderligere projekter kun kunne godkendes 
inden for rammerne af en helhedsløsning. Der er i øjeblikket drøftelser i gang om dette 
spørgsmål. 
-_3(L 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 51 
PORTUGAL PORTUGAL 
Trans-European Det transeuropæiske vejnet 
Road network 
Cohesion Fund 
S amh ør Tgh éd s f onrdëri Porto 
Coimbra 
Lisboa 
51 
KAIMTLL 2 - Finansiel slolle Ira fonden - forpligtelser oj> betalinger 
PORTUGAL PORTUGAL 
Trans-European 
Rail Network 
Cohesion Fund Det transeuropæiske jernbanenet 
Samhørighedsfonden 
Coimbra! 
Lisboa 
52-
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 53 
2.3.3 GRÆKENLAND 
Den samlede støtte til projekter i Grækenland, som blev godkendt i 1996, androg 438.295.646 
ECU. Forpligtelsesbevillingerne til projekter i miljøsektoren udgjorde 235.854.036 ECU 
svarende til 53,8% af støtten til græske projekter i 1996. Hvad angår projekter i 
transportsektoren, androg forpligtelsesbevillingerne 204.441.610 ECU svarende til 46,2% af 
støtten til græske projekter i 1996. 
Nedenstående tabel viser fordelingen efter område og efter sektor: 
OVERSIGT OVER STØTTE TIL GRÆSKE PROJEKTER (1996) 
Miljø Støtte (ECU) % af den samlede støtte 
T Vandforsyning 70.8394Ï3 3(U) 
~2. Rensning af byspildevand 164.004.093 69~3 
~. Miljøbeskyttelse 1.010.530 0~3 
I alt 1 235.854.036 53^8 
Transport Støtte (ECU) % »f de« saiaiede støtte 
T Veje 124.070.006 ~~ 61,3 
~2. Jernbaner 62.720.007 3~TÔ 
~3~ Lufthavne 15.651.597 7/7 
I alt 2 202.441.610 46^2 
Miljø 
Da Samhørighedsfonden har som formål at tilvejebringe en økonomisk og social samhørighed, 
har den gjort en energisk indsats inden for forbedring af infrastrukturer og etablering af 
manglende infrastrukturer samt naturbeskyttelse. 
Indsatsen på miljøområdet er udøvet i overensstemmelse med målsætningerne i det femte 
program for Fællesskabets politik og virke inden for miljø og bæredygtig udvikling inden for 
rammerne af en samlet og sammenhængende strategi på miljøområdet. 
Den første målsætning, fonden har fulgt, vedrører forvaltningen af vandressourcerne. Det er 
nemlig af væsentlig betydning at sikre en tilstrækkelig forsyning afvand, en hensigtsmæssig 
forvaltning af vandressourcerne, drikkevandets kvalitet og en ligevægt mellem udbud og 
efterspørgsel på området. 
-53-
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 54 
Den anden målsætning har været at udstyre landet med infrastrukturer inden for rensning af 
byspildevand og at bistå landet med at opfylde forpligtelserne i henhold til direktiverne på 
området. 
Endelig har den tredje målsætning været at sikre affaldshåndteringen i overensstemmelse med 
fællesskabsstrategien for år 2000. 
Det er inden for affaldsinfrastrukturen, man har kunnet konstatere de største mangler. 
Med hensyn til rensning af byspildevand har Samhørighedsfonden været med til at finansiere 
projekter overalt i Grækenland, og de principper, der har ligget til grund for tildelingen af 
støtten, har været følgende: 
0 udvælgelsen af projekter, der var så komplette som muligt, og som var gennemførlige og 
sammenhængende inden for rammerne af en global strategi, som var integreret i det 
pågældende områdes økonomiske og sociale udvikling, 
0 beskyttelsen af miljøet, eftersom de fleste projekter især er projekter, hvor den pågældende 
by er beliggende tæt ved et sårbart område, og/eller hvor der er et befolkningsunderlag på 
mindst 15.000 indbyggere, og hvor tidsrammen for opfyldelsen af Fællesskabets 
målsætninger (1998-2000) kræver en øjeblikkelig indsats. 
Med hensyn til drikkevandet er Samhørighedsfonden opmærksom på nødvendigheden af en 
hensigtsmæssig forvaltning af de forhåndenværende ressourcer. 
Ud over at afhjælpe mangelen på infrastrukturer er der behov for at styrke mekanismen for 
overvågning og kontrol af gennemførelsen af miljøpolitikken. 
Samhørighedsfondens støtte til Grækenland på miljøområdet udgjorde som nævnt i 1996 53,8% 
af fællesskabsstøtten til Grækenland. Støttens fordeling på de forskellige projektkategorier var 
som følger: 
- vandforsyning: forpligtelsesbevillinger i størrelsesordenen 70.839.413 ECU eller 30%/' 
- rensning af byspildevand: forpligtelsesbevillinger i størrelsesordenen 164.004.093 ECU 
eller 69,5%, 
- naturbeskyttelse: forpligtelsesbevillinger i størrelsesordenen 1.010.530 ECU eller 0,5%. 
Der blev i 1995 godkendt to store projekter på et flerårigt grundlag. Det ene vedrører 
vandforsyning af Thessaloniki med vand fra Aliakmon-floden, det andet biologisk rensning, 2. 
fase, afvandet i Thessaloniki. 
1 1996 blev der godkendt en række mellemstore og små projekter, ligeledes på et flerårigt 
grundlag, såsom bortledning af byspildevand og rensningsanlægget i Volos; 
vandforsyningssystemet og systemet for opsamling af byspildevand i Alexandroupolis; 
vandforsyning og borskaffcisc af byspildevand i Larissa; bortledning af byspildevand på 
Rhodos; færdiggørelse af byspildevandssystemet i Larissa; færdiggørelse af rensningsanlægget 
I denne procentdel er indregnet en mindre del af bevillingen til vandforsyningsprojektel i 
Thessaloniki svarende til de arbejder, der forventes gennemført i 1996. 
54 
KAPITEL 2 - Finansiel stolte fra fonden - forpligtelser og betalinger 55 
i Markopoulo og systemerne til bortfjernelse af byspildevand i Kalyvia, Kouvara og 
Markopoulo. 
De godkendte projekter omfatter arbejder vedrørende etableringen af forsynings- og 
afløbssystemer, vandforsyning, bortledning af byspildevand og biologiske rensningsanlæg i de 
enkelte områder. 
Projekterne vedrørende bortledning af byspildevand blev godkendt på betingelse af, al der 
allerede fandtes biologiske rensningsanlæg, eller at disse var under opførelse, samt at 
finansieringen af opførelsen var sikret. Endvidere blev der ydet støtte til opførelsen af 
biologiske rensningsanlæg på betingelse af, at der fandtes et system for bortledning af 
byspildevand, som dermed bidrog til en hensigtsmæssig drift af de anlæg, som var opført via 
fællesskabsmidler. 
Muligheden for at skabe job dels i forbindelse med gennemførelsen af projekterne, dels i 
forbindelse med driften af anlæggene, er en faktor, der er taget hensyn til ved godkendelsen af 
projekterne. 
• Vandforsyning 
Samhørighedsfondens indsats, hvad angår drikkevandsforsyningen, har hovedsagelig taget sigte på 
at løse problemerne på det kvalitative og kvantitative plan. 
Denne type projekter omfatter et stort projekt vedrørende forsyningen af Thessaloniki med vand 
fra Aliakmon-floden, supplerende arbejder på det store Evinos-projekt vedrørende hovedstadens 
vandforsyning og forbedringer på Mornos-akvadukten i tilslutning til det store Evinos-projekt. 
Med hensyn til projektet vedrørende Athens vandforsyning har Samhørighedsfonden været 
opmærksom på nødvendigheden af en hensigtsmæssig forvaltning af vandressourcerne og af en 
forbedring af vandforsyningsledningerne til byen. Det bør understreges, at ibrugtagningen af 
Evinos/Mornos-tunnelen har gjort det muligt at forsyne Athen med vand ad denne vej siden 
sommeren 1995. Desuden har Samhørighedsfonden godkendt undersøgelser og foranstaltninger, 
der fortrinsvis har taget sigte på forebyggelsen af jordskred. 
Hvad angår det store vandforsyningsprojekt i Thessaloniki, har fonden draget omsorg for en 
hensigtsmæssig forvaltning af vandressourcerne, overvågning af de eksisterende anlæg og 
opnåelse af sikkerhed for færdiggørelsen af de nødvendige rørsystemer. 
Desuden følger fonden nøje arbejdet med at opbygge en hydrologisk og meteorologisk 
databank, som skal bidrage til at opfylde målsætningen om en hensigtsmæssig forvaltning af 
landets vandressourcer. 
Med hensyn vandforsyningen i de andre byer i Grækenland har Samhørighedsfonden fortsat 
den integrerede approach ved at finansiere projekter, der tager sigte på at løse problemerne med 
vandforsyning og bortledning af byspiIdevandet, bl.a. i Rethymno, Naoussa, Larissa, Nafplion, 
Khalkida, Florina, Lamia og Katerini. 
Rensning af byspildevand 
55 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 56 
Hvad angår rensning af spildevand, hovedsagelig byspildevand, ydede Samhørighedsfonden 
støtte til et stort antal projekter i en række store og mellemstore regionale byer. 
Blandt disse projekter kan nævnes 2. fase af det store projekt vedrørende biologisk rensning af 
byspildevand i Thessaloniki. Projektet er af afgørende betydning for vandkvaliteten i 
Thessaloniki-bugten og vedrører den andenstørste by i Grækenland. Med hensyn til 
vandkvaliteten i Thessaloniki-bugten godkendte Samhørighedsfonden et projekt vedrørende 
biologisk rensning af byspildevand i turistområdet ved Thessaloniki, hvorfra byspildevandet 
også udledes i Thessaloniki-bugten. Denne indsats udgør sammen med rensningsprojektet i 
Kalokhori en række aktioner til fordel for miljøet i området. 
Samhørighedsfonden har endvidere været med til at finansiere 2. fase af de pågældende 
projekter. Blandt disse projekter, hvortil der allerede er bevilget støtte, kan nævnes følgende: 
* Kalamata, Argos, Pylos, Nafplion og Sparti i Peloponnes, 
* Rethymnon og Khania på Kreta, 
* Khios og Mytilene i Det Ægæiske Hav, 
* Komotini, Orestiada og Alexandroupolis i Thrakien, 
* Ioannina et Arta i Epirus, 
* Khalkida på Evia, 
* Volos, Larissa, Kalambaka-Meteora og Trikala i Thessalien; 
* Katerini, Kolyndros, Serres, Florina og Kria Vrissi i Makedonien, og 
* Villia, Lavrio, Markopoulo, Kalivia og Kouvara i Attika. 
Endvidere fortsatte Samhørighedsfonden overvågningen af de i 1995 godkendte projekter, bl.a. 
opførelsen af et biologisk rensningsanlæg i en række større byer, nemlig Agrinio, Yiannitsa, 
Pyrgos, Thiva og Naoussa. 
I alle tilfælde er tildelingen af støtte sket på grundlag afkomplette dossierer, og der er foretaget 
en grundig gennemgang af alle projekter. Projekterne er således blevet underkastet en ex ante-
kontrol, og de overvåges løbende. 
* Affaldsforvaltning 
Affaldsforvaltningen har ikke fået den plads, som Kommissionen kunne ønske, idet de græske 
myndigheder ikke har forelagt særlig mange projekter, og fordi de projekter, der er forelagt, 
fortrinsvis vedrører renovering og oprettelse af lossepladser. Projekterne er placeret i Skhisto, 
Liossia, Zante, Thessaloniki og Patras. Hvad angår Thessaloniki, Skhisto og Liossia, kan 
Samhørighedsfonden ikke godkende projekterne, så længe de ansvarlige myndigheder ikke har 
taget højde for resultaterne af de analyser, fonden har foretaget af aktivitetsbeskrivelserne, så 
længe undersøgelsen af miljøeffekten ikke er afsluttet, og så længe Kommissionen ikke har 
modtaget en officiel plan for affaldshåndteringen i de pågældende områder. 
Samhørighedsfonden håber i samarbejde med de græske myndigheder at forstærke og 
diversificere aktionerne på dette område i henhold til fællesskabsstrategien, således at denne 
sektor kan få større andel i støtten fra fonden. 
I 1996 iværksattes en fcasibility-undersøgelse af et pilotprojekt vedrørende en integreret 
løsning på øerne Santorini og Thirassia. 
56-
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 57 
Feasibility-undersøgelsen af et pilotprojekt vedrørende bortskaffelse af fast kommunalt affald 
på øerne Egine, Mykonos og Tinos blev ligeledes afsluttet. På grundlag af undersøgelsen 
anbefales anvendelsen af en moderne teknologi, nemlig termolyse. Der er indledt drøftelser 
med de græske myndigheder med henblik på at fastlægge det videre forløb med udgangspunkt i 
disse undersøgelser. 
• Naturbeskyttelse 
Samhørighedsfonden supplerede i 1996 sin indsats gennem forskning og information på 
miljøområdet. Således godkendte fonden supplerende aktioner til forbedring af miljøforholdene 
i og omkring floden samt beskyttelse af området ved Krya Livadia. 
Fonden videreførte også en række projekter vedrørende bekæmpelse af skovbrande og 
bekæmpelse af forureningen afvandmiljøet. 
-57 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 58 
GREECE GRÆKENLAND 
Big Projects Større projekter 
^ Wastewater PrqjeCtS Byspildevandsprojekter 
ir A u 4-u^ finansieret af financed by the -/ Samhørighedsfonden 
Cohesion Fund 
Water Supply Projects Vandforsyningsprojekt er 
Corfu 
Rhodos A 
Kriti 
58 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 59 
Transport 
Den strategi, Samhørighedsfonden har fulgt i Grækenland på transportområdet, går ud på at: 
0 udbygge landets to store vejstrækninger, nemlig Via Egnatia et Pathe-motorvejen (Patras-
Athen-Thessaloniki-Evzoni); 
0 udbygge jernbanenettet: 
* ved at opføre en banegård i Thriassio, hvor der vil blive etableret et netværk af skinner til 
rangering og forbindelsesstrækninger mellem banegården og de eksisterende 
strækninger, samtidig med at man forbereder den fremtidige forbindelse til havnen i 
Piræus, 
* ved at etablere en forbindelsesstrækning mellem banegården i Thriassio med byen 
Korinth, 
0 opføre en stor international lufthavn ved Athen (Spata) og modernisere lufttrafikken, 
0 videreføre udviklingen af strategien vedrørende den kombinerede transport gennem 
investeringer i tre større havne i landet, nemlig Igoumenitsa, Iraklion og Piræus, hvortil 
kommer banegården i Thriassio. 
Den vellykkede gennemførelse af denne strategi er betinget af mobiliseringen af midler fra den 
private sektor, som vil nyde godt af det fremtidige afkast af disse investeringer. 
Beregningen af støtten er foretaget under hensyntagen til disse fremtidige indtægter. Det gælder 
de store jernbaneprojekter og projektet vedrørende opførelsen af Athens nye lufthavn (Spata). 
En beskrivelse af projekterne og en angivelse af den støtte, der blev ydet i 1996, fremgår af den 
efterfølgende oversigt. Støttens fordeling på de forskellige sektorer var som følger: 
0 vejsektoren: forpligtelsesbevillinger i størrelsesordenen 124.070.006 ECU eller 61,3%, 
0 lufthavnssektoren: forpligtelsesbevillinger i størrelsesordenen 15.651.597 ECU eller 7,7%, 
0 jernbanesektoren: forpligtelsesbevillinger i størrelsesordenen 62.720.007 ECU eller 31%. 
• Vejnet 
Samhørighedsfonden opstillede i 1996 følgende prioriteringer med udgangspunkt i fondens 
strategi: 
0 Pathe-motorvejen: 
Arbejdet på Pathe-motorvejen skrider frem, og Kommissionen godkendte i slutningen af 1996 
ti projekter med en samlet omkostning på 270 mio. ECU i form af en enkeltstående 
forpligtelsesbevilling. 
Projektlederne for Pathe-motorvejen blev udnævnt, den ene for den nordlige del af motorvejen, 
Mott Mc Donald - Louis Berger, den anden for den sydlige del, Sogelerg - Lamayer. 
59-
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 60 
Problemet med de store prisnedslag blev løst i kraft af en ihærdig indsats med at reformere de 
offentlige indkøb og ved Samhørighedsfondens beslutning om at tilpasse projekternes 
finansiering til aftalepriserne. 
Problemet med forhøjelsen af de oprindelige omkostninger er også blevet løst, efter at de 
græske myndigheder har udfærdiget et cirkulære, der gør det muligt at sikre en stram styring af 
omkostningerne for de enkelte kontrakter. 
0 Hvad Egnatia angår, lejede agenturet, som begyndte at fungere i 1996, kontorer i Saloniki 
og etablerede de tre regionale kontorer i Ioannina, Kozani et Komotini. Agenturet ansatte 
knap 120 personer, 30 tilknyttet projektlederen ("Project Manager") og 90 tilknyttet selve 
agenturet. Projektlederens personale blev indføjet i agenturets organisationsplan og fik 
tillagt beføjelser i overensstemmelse med bilag VII i de tilhørende beslutninger efter en 
indtrængende opfordring fra Samhørighedsfonden. Det internationale udbud blev suppleret, 
og der blev udpeget tre "Construction Managers", som tiltrådte den 1. januar 1997. Man har 
imidlertid ikke kunnet forelægge nogen projekter i 1996. 
• Jernbaner 
Følgende flerårige projekter blev godkendt i 1996: 
0 banegården i Thriassio, hvor der etableres et netværk af skinner til rangering og 
forbindelsesstrækninger mellem banegården og de eksisterende strækninger, hvilket giver 
mulighed for kombineret transport, 
0 etablering af en forbindelsesstrækning fra banegården i Thriassio til byen Corinth. 
• Lufthavne 
Inden for lufthavnssektoren godkendtes i 1996 det største infrastrukturprojekt i Grækenland, 
nemlig Athens nye internationale lufthavn i Spata. Lufthavnen er et eksempel på, hvorledes et 
stort projekt finansieres via flere kilder, såvel offentlige som private. Projektet finansieres via 
støtte fra Samhørighedsfonden, et lån fra EIB og offentlig og privat kapital. De samlede 
omkostninger ved bygningen af lufthavnen andrager 2.150 mio. ECU. Fællesskabsstøtten fra 
Samhørighedsfonden andrager 250 mio. ECU og BEI-lånet over 1.000 mio. ECU. 
Forpligtelsesbevillingen for 1996 beløber sig til 15,6 mio. ECU. Projektet, der indgår som et 
led i de transeuropæiske net, vil have en stor betydning for den europæiske og græske luftfart 
og for luftfartsforbindelserne med tredjelande. 
-60 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 
GREECE GRÆKENLAND 
Trans-European 
Rail network Det transeuropæiske jernbanenet 
Cohesion Fund 
Samhørighedsfonden 
Igoumenitsa Alexan-
droupolis 
Athina 
61 
KAPITLL 2 - Finansiel støtte fra fonden - Ibrpligielser og betalinger 62 
GREECE GRÆKENLAND 
Trans-European 
Road network Dét transeuropæiske vejnet 
Cohesion Fund 
Samhørighedsfonden 
Igoumenitsa 
Patra aloniki Alexan-
droupolh 
Vthina 
-62-
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 63 
2.3.4 IRLAND 
I 1996 ydede Samhørighedsfonden en støtte til Irland på 221,7 mio. ECU, hvoraf 119,8 mio. 
(54% af det samlede budget) blev bevilget til transportprojekter og 101,9 mio. (46% af det 
samlede budget) tilfaldt miljøprojekter. 
Nedenstående tabel viser projektfordelingen efter kategori: 
STØTTE TIL PROJEKTER I IRLAND (1996) 
Miljø Støtte % af den samlede støtte 
(mio. ECU) 
1. Vandrensning 52,7 23,8 
2. Vandforsyning 45,9 20,7 
3. Levesteder 1,3 0,6 
4. VTS (halvdelen) 2,0 0,9 
1 alt 1 101,9 46 
Transport Støtte % af den samlede støtte 
(mio. ECU) 
I.Veje 100,9 45,5 
2. Jernbaner 8,4 3,8 
3. Havne 8,5 3,8 
4. VTS (halvdelen) 2,0 0,9 
lait 2 119,8 54 
I alt 1+2 221,7 100 
i , i ——— i i . ______ 
Overordnet strategi 
Prioriteringen for støtte var i 1996 den samme som i tidligere år. På transportområdet blev 
størstedelen af budgettet fortsat allokeret til vejprojekter på det transeuropæiske net med to vigtige 
større projekter, Kildare-omfartsvejen på Dublin-Cork/Limerick-vejen og Dunleer-Dundalk-
afsnittet på Dublin-Belfast-vejen, som blev tilføjet til listen over større projekter, som modtager 
støtte i form af årlige trancher. 
Inden for jernbanesektoren blev det besluttet at yde støtte til de økonomisk mest fordelagtige dele 
at en række banestrækninger på det transeuropæiske net. Disse strækninger er Dublin-Galway, 
Dublin-Sligo, Dublin-Waterford og Mallow-Tralee. (Der blev ydet en betydelig støtte til 
strækningerne Dublin-Cork og Dublin-Belfast i tidligere år). Det blev også vedtaget at udbygge 
den ydre elektrificerede forstadslinje (DART) i Dublin. 
zM. 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 64 
Som tidligere afspejlede støtten til havnene Samhørighedsfondens strategi, der går ud pa at 
koncentrere sig om de fire største havne, nemlig Dublin, Cork, Rosslare og Waterford. Fonden 
godkendte også en projekt vedrørende etableringen af en trafikkontroltjeneste i disse fire havne 
samt Shannon-flodmundingen. Støtten til sidstnævnte projekter er - som det kan ses i ovenstående 
tabel - delt mellem transport- og miljøsektorerne, hvilket afspejler betydningen af en forbedret 
maritim sikkerhed for beskyttelsen af sårbare kyster og flodmundinger imod en eventuel 
forurening som følge af skibstrafikulykker. 
Inden for miljøsektoren blev rensning af byspildevand og forbedring af drikkevandsforsyningen 
stadig prioriteret højest. Støtten tilfaldt igen i første række vandrensningsprojekter i de største 
byområder og i miljømæssigt følsomme områder, som i henhold til fællesskabsdirektiverne bør 
afsluttes inden år 2000. Kommissionen fortsatte med at målrette indsatsen imod grupper af 
beslægtede vandrensningsprojekter i sø- og afstrømningsområder med det formål at maksimere 
indvirkningen af den ydede støtte på miljøet i disse områder. De støttede projekter vedrører 
søområderne Lough Derg og Lough Ree samt afstrømningsområder for River Suir og River 
Liffey. Støtten til vandforsyningsprojekter var fortsat koncentreret omkring større byområder og 
områder, hvor drikkevandskvaliteten er særlig dårlig. En vigtig nyskabelse i 1996 som folge af en 
række konsulentundersøgelser var den vægt, der blev lagt på beskyttelsen af vandressourcerne, 
som i irsk sammenhæng ofte er mere omkostningseffektiv end etableringen af en ny primær 
infrastruktur. Den betydning, der tillægges en bedre udnyttelse af de eksisterende vandressourcer 
og distributionssystemer, vil være et hovedelement i strategien i 1997 og i de følgende år. 
Miljø 
• Rensning af byspildevand 
Der blev i alt godkendt otte nye projekter i 1996. Sammen med bevillinger til ændringer af 
projekter, der allerede var blevet godkendt i tidligere år, blev der i alt allokeret 52,7 mio. ECU til 
denne sektor. Der blev ydet støtte til følgende projekter: 
64-
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 65 
Projektbetegnelse Nyt projekt eller ny fase eller ændring af Støtte 
eksisterende projekt (i 1996 
mio. ECU) 
Clonmel (Fase II) Årlig tranche til nyt projekt 5,9 
Killamey Nyt projekt 7,1 
Wexford Årlig tranche til igangværende projekt 0,1 
Dublin (Fase II) Årlig tranche til igangværende projekt 6,3 
Dundalk Årlig tranche til nyt projekt 0,5 
Drogheda Årlig tranche til nyt projekt 6,5 
Limerick Nyt projekt 72 
Lough Ree Årlig tranche til ny gruppe af projekter 1,9 
River Liffey Ny gruppe af projekter: planlægningsfase 3,0 
River Suir Årlig tranche til ny gruppe af projekter 6,3 
Lough Derg Ændring af eksisterende gruppe af projekter 7,8 
I ALT 52,7 
• Vandforsyningsprojekter 
Følgende projekter modtog 45,9 mio. ECU i støtte: 
Projektbetegnelse Nyt projekt eller fase eller ændring af Støtte i 1996 
eksisterende projekt (mio. ECU) 
Lough Mask (Fase II) Årlig tranche til igangværende projekt 4,8 
Tuam (Fase II) Ny anden fase med årlige trancher 18,7 
Lough Gill (Sligo og omegn) Nyt projekt 12,0 
Roscrea/Nenagh Nyt projekt 7,8 
Dublin - Beskyttelse af Nyt projekt med årlige trancher 2,7 
vandressourcerne 
I ALT 46,00 
• Beskyttelse af levesteder 
Der blev ydet en supplerende støtte på 1,3 mio. ECU med henblik på en fortsættelse af de 
bevarelses- og overvågningsforanstaltninger, der tjener til at beskytte den bedst bevarede del af 
Raised Bog-vådområdet i Midtirland. 
65 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 66 
IRELAND IRLAND 
Water Treatment Projects vandrensningsprojekt er 
Rosslare 
=j66_r 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 67 
IRELAND "LAND 
Water Supply Projects Vandforsyningsprojekter 
Rosslare 
-67-
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 68 
Transport 
• Veje 
Der blev i 1996 ydet en støtte på 100,9 mio. ECU til nye vejprojekter eller til ændringer af 
projekter, der var blevet godkendt i tidligere år. Alle de godkendte eller ændrede projekter modtog 
85% af de samlede omkostninger i støtte. 
Nedenstående tabel viser, hvilke projekter der modtog støtte i 1996. Betegnelsen "projekt" 
refererer til et nyt projekt, hvor hele støtten blev bevilget over 1996-budgettet. "Årlige trancher" 
gælder større projekter, hvor støtten ydes som årlige beløb, medens "ændring" betyder, at der 
bevilgedes supplerende støtte over 1996-budgettet til projekter, Kommissionen havde godkendt i 
tidligere år. 
VEJE 
NI Dublin-Belfast 
Dublin ringvej 
NI 1 Dublin-Rosslare 
N7 Dublin -
Cork/Limerick 
N4 Dublin - Sligo 
NI8 Limerick - Galway 
N25 Rosslare-Cork 
I ALT PROJEKTBETEGNELSE 
Balbriggan omfartsvej 
Cloghran-Lissenhall 
Tilkørselsvej til Dublins havn 
Dunleer-Dundalk 
Sydøst-motorvejen 
Southern Cross 
Kilmacanogue-Glen of Downs 
Arklow omfartsvej 
K i Idare omfartsvej 
Portlaoise omfartsvej 
Rathcoole udfletning 
Curlews omfartsvej 
Collooney-Sligo 
Limerick indre aflastningsvej 
Newmarket omfartsvej 
Dun kettle omfartsvej 
Barntown-New Ross PROJEKT ELLER 
FASE 
Årlig tranche 
Ændring 
Ændring 
Årlig tranche 
Ændring 
Årlig tranche 
Årlig tranche 
Årlig tranche 
Årlig tranche 
Årlig tranche 
Projekt 
Årlig tranche 
Årlig tranche 
Projekt 
Ændring 
Projekt 
Projekt STØTTE OVER 
1996- BUDGETTET 
(mio. ECU) 
4,5 
1,4 
2,7 
4,3 
1,8 
5,1 
1,7 
3,6 
l.l 
9,1 
9,8 
7,0 
6,5 
11,1 
0,2 
23,2 
7,9 
100,9 
68 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 69 
• Jernbaner 
Følgende projekter modtog støtte i 1996: 
BETEGNELSE PROJEKTTYPE STØTTE 
(mio. ECU) 
Dublin - Galway Første årlige tranche til forbedring af spor 5,2 
Dublin -Waterford og signalanlæg på dele af TEN-
Dublin-Sligo jernbanenettet 
Mallow-Tralee 
Signalanlæg på TEN-
jernbanenettet 
DART-udvidelser Udvidelse af Dublins elektrificerede ydre 3,2 
forstadslinje 
I ALT 8,4 
• Havne 
Følgende projekter modtog støtte i 1996: 
HAVN 
Dublin 
Waterford 
Cork 
VTS (styringssystem for 
søtransport) 
I ALT PROJEKTTYPE 
Uddybning ved Lo-Lo-
containerterm inalen og 
ekstra udstyr 
Ny kajplads i Belview 
Uddybning af 
indsejlingskanalen 
Forbedring af Lo-Lo-
containerterm inalen 
Styringssystem for 
søtransport i havnene i 
Dublin, Cork, Rosslare 
og Waterford og i 
Shannon-flodmundingen PROJEKT ELLER 
FASE 
Projekt 
Projekt 
Ændring med henblik på 
at færdiggøre projektet 
Projekt 
Projektgruppe STØTTE 
(mio. ECU) 
1,7 
3,4 
0,1 
3,3 
4,0 
12,5 
69 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 70 
IRELAND IRLAND 
Trans-European Det transeuropæiske vejnet 
Road network 
Cohesion Fund 
Samhørighedsfonden 
Rosslare 
-70 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 71 
IRELAND IRLAND 
Trans-European 
Rail network 
Cohesion Fund 
Samhørighedsfonden Det transeuropæiske jernbanenet 
Rosslare 
71 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 72 
2.3.5 RANDOMRÅDER 
Samhørighedsfonden har lagt en særlig vægt på finansieringen af projekter i de områder, der 
betragtes som randområder i samhørighedsfondslandene. For Spaniens vedkommende er der 
tale om De Kanariske Øer og for Portugals vedkommende om øen Madeira og Acorerne. 
Portugal har alene ansøgt Samhørighedsfonden om støtte til projekter på øen Madeira, hvor 
fondens allerede har ydet en stor indsats og vil yde en endnu større indsats i fremtiden. På 
Acorerne finansieres projekterne nemlig via andre instrumenter. 
Samhørighedsfonden har deltaget meget aktivt i finansieringen af projekter i disse områder, 
specielt på miljøområdet. På transportområdet er målsætningen om en bedre forbindelse 
mellem randområderne på den ene side og de centrale områder på den anden side udtrykkeligt 
nævnt i artikel 2, afsnit 2g), i Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske 
transportnet af 23.7.1996. 
De Kanariske Øer 
• Miljø 
De Kanariske Øer besidder store naturrigdomme med meget specielle og sårbare levesteder og 
over 600 forskellige karplanter på et begrænset areal, hvor der bor ca. 1.500.000 indbyggere. 
Dertil kommer, at øerne hvert år besøges af ca. 10 mio. turister. Den socioøkonomiske 
udvikling har forårsaget skader på en række særdeles sårbare levesteder og arter og på 
forskellige stærkt besøgte steder. 
Der findes fire nationalparker på De Kanariske Øer: Canal-naturparken, Los Tiles på oen La 
Palma og øen Lanzarote (de to sidstnævnte er klassificeret som biosfærereservater) og 
nationalparken i Garajonay, der er klassificeret som Menneskehedens Fælles Arv. 
I den forbindelse er der for den kanariske region udarbejdet en miljøplan 1994-1999, som tager 
sigte på at opstille prioriteringer og aktionsmidler. Planen omfatter følgende programmer: 
fysisk planlægning, miljøkvalitet, forvaltning af naturområder, miljøuddannelse og 
miljøinformation og et ledsagende lovgivningsprogram. 
Det finansielle instrument og Samhørighedsfonden har siden 1993 ydet en omfattende støtte til 
projekter under denne plan. Indsatsen har fortrinsvis været koncentreret på følgende sektorer: 
vandforsyning, affaldsforvaltning, genoprettelse af kystområder og skovrejsning. 
0 Vandforsyning 
- 96/11/61/004: Vandforsyningsanlæg: afsaltningsanlæg på De Kanariske Øer. Støtte: 
27.266.911 ECU. 
Der er tale om en gruppe på fire projekter, hvoraf de tre vedrører opførelse og udbygning af 
anlæg til afsaltning af havvand: i Santa Cruz (Tenerife); i Arrecife ("Lanzarote III" tredje 
produktionslinje) og "Lanzarote III" fjerde produktionslinje; det fjerde vedrører bygningen af 
72-
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 73 
en hovedtank, der skal sikre forsyningen af Sanin Cru/. (Tenerife). Hovedmålsætningerne er: 
sikre forsyningen med drikkevand (30.000 mVdag) for en befolkning på 325.000 indbyggere, 
som ofte rammes af tørke; etablere et pålideligt vandforsyningssystem bestående af 5.552 m 
rør, og af en række pumpestationer, tanke og tilhørende installationer; forbedre 
vandforsyningen i byen; forbedre vandkvaliteten; forbedre sundhedsforholdene og 
livskvaliteten for den pågældende befolkning; øge mængden af de forhåndenværende 
vandressourcer gennem vandbesparelser; forbedre forvaltningen og driften af 
vandinstallationerne. 
- 94/11/61/014: Anlæg til produktion af drikkevand. 
* Tenerife: Adeje-Arona. Støtte: 5.892.000 liCU. Projektet omfatter opførelsen af et anlæg til 
afsaltning af havvand i Granadilla de Aborna, som fungerer efter metoden "omvendt 
osmose". 
* Gran Canaria: 
. Las Palmas. Støtte: 6.982.926 ECU. Projektet omfatter opførelsen af en tank med en 
kapacitet på 250.000 m i umiddelbar nærhed af afsaltningsanlægget. 
. Galda-Agaete. Støtte: 3.824.520 ECU. Projektet omfatter opførelsen af to 
produktionslinjer, som hver vil kunne producere 1.500 m afsaltet vand. 
Hovedmålsætningerne er: forsyne en befolkning på 865.000 personer med kvalitetsdrikkevand; 
etablere en infrastruktur, som sikrer vandforsyningen og en bæredygtig vækst i området; 
forbedre vandkvaliteten, sundhedsforholdene og livskvaliteten for den pågældende befolkning; 
bevare grundvandet ved at mindske rovdriften på dette; fremme en bæredygtig udvikling i de 
pågældende områder, navnlig inden for turistsektoren; øge de forhåndenværende 
vandressourcer gennem vandbesparelser og koordinering af anvendelsen afvand. 
0 Renovering af kystområder 
-96/11/61/015-017: Renovering af kystområder 1996. 
* Stranden ved Monis-Icad de Los Vinos (Tenerife). Støtte: 2.316.748 ECU. 
* Stranden ved Los Pocillos og Matagorda-Tias, (Lanzarote). Støtte: 5.854.024 ECU. 
* Renovering af kysten mellem El Fraile og Las Arenas i Buenavista del Norte-(Tenerife). 
Støtte: 1.256.831 ECU. 
Gruppe på fjorten projekter fordelt på tre kategorier: 
- Renovering og genoprettelse af strande: en pakkeløsning bestående af tre foranstaltninger, 
som skal modvirke den igangværende erosion af kysterne, som skyldes drivhuseffekten og 
den deraf følgende stigning i havets vandstand samt det forhold, at dønningen har ændret 
retning. 
- Renovering af kysten: en pakkeløsning bestående af ti foranstaltninger, der skal genoprette 
naturværdierne gennem en mindskelse af det tryk, der udøves af mennesker på kystområdet, 
og gennem en kvalitativ forbedring af miljøet. 
73 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 74 
- Genoprettelse af miljøet langs kysten: en foranstaltning til beskyttelse, bevarelse og 
genoprettelse af det oprindelige miljø på arealer af en stor økologisk og landskabsmæssig 
værdi. 
-95/11/61/003: Renovering af kysten 1995. 
Stranden ved Las Canteras - Las Palmas de Gran Canaria. Støtte: 10.472.946 ECU. 
Hovedmålsætningerne for projekterne er som følger: 
* renovering af en kyststrækning på 4.900 med henblik på at forbedre forholdene for 
fodgængere, 
* en hensigtsmæssig anvendelse af stranden i kraft af etableringen af 1.677 parkeringspladser, 
der skal få bilister til at stille bilen, og af 8.705 m gangstier, 
* genoprettelse af 1.900 m strand, 
* regulering af adgangen til strandene for at beskytte sårbare områder, 
* forbedring af miljøet langs kysten gennem tilplantning med autoktone sorter. 
- 94/11/61/028: Projekt for genoprettelse af kystområdet. Charco de Los Clicos. Renovering af 
nedslidte områder på den spanske kyst. Støtte: 460.438 ECU. 
Genoprettelse af kystsøen Los Clicos-Yaiza (Lanzarote). 
Foranstaltninger til renovering af hele kyststrækningen/lagunen: sandpåfyldning på en 30 m 
lang kyststrækning; beskyttelse af klitzonen gennem etablering af en bølgebryder bestående af 
store sten for at hindre stranden i at forsvinde i havet; opførelse af et nedsænket dige af en 
længde på 55 m i klitzonen; opførelse af et halvt nedsænket dige, der skal fungere som 
bølgebryder. 
0 Skovrejsning 
- 95/11/61/010-2: Skovrejsning og erosionsbekæmpelse. Støtte: 4.213.000 ECU. 
Projektet består af en række aktioner, som skal gennemføres i skovområder. Projektet har to 
hovedmålsætninger: 
Den første består i at bremse den erosionproces og ørkendannelse, som har en direkte 
indvirkning på det naturlige miljø i afstrømningsområdet på De Kanariske Øer, og som skader 
tre af øernes grundlæggende rigdomme: vegetation jord og vand. 
De specifikke aktioner, som bør iværksættes med henblik på opfyldelsen af denne målsætning, 
er følgende: 
* foranstaltninger af biologisk art, som tjener til at forbedre plantedækket, således at man 
sikrer en passende beskyttelse af jordbunden: 
=s> tilplantning med autoktone sorter, 
=> bevokningspleje, som sikrer bevarelsen og forbedringen af den eksisterende vegetation, og 
som sikrer ligevægten mellem jordbundsbeskyttelse og udbredelse af plantedækket. 
* korrigerende infrastrukturforanstaltninger: mindre punktuelle vandbygningsarbejder, som 
har til formål at stabilisere jordbunden samt lejerne i vandløb med det sigte at afbøde 
virkningerne af hyppige kraftige vandstrømme. 
74 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 75 
Den anden hovedmålsætning består i at genoprette de skovområder, som er blevet ødelagt ved 
skovbrande. Dette indebærer foranstaltninger af biologisk karakter med henblik på at fremme 
den naturlige regenerering og at skabe et beskyttende plantedække. 
* intensivering af tilplantnings- og regenereringsforanstaltningerne, 
* intensivering af bevoksningsplejen for den eksisterende vegetation med henblik på at 
forebygge og bedre at kunne nedkæmpe skovbrande, 
* etablering af brand- og sikkerhedsbælter i højrisikoområder eller i områder, hvor 
vegetationen er særlig tæt. 
- 93/11/61/012-023: Kontrol med erosionen i områder på De Kanariske Øer, som er særlig 
hårdt ramt af erosionsfænomener med henblik på at beskytte naturressourcerne, som er af 
afgørende betydning for det naturlige miljø. Støtte: 827.270 ECU. 
0 Indretning af naturparker 
Den følgende gruppe af projekter har som hovedformål at imødekomme publikums ønske om 
at færdes i naturparkerne og så vidt muligt at reducere den negative effekt af de mange 
besøgende. Projekterne omfatter forskellige infrastrukturforanstaltninger, hvad angår 
serviceydelser og publikumsadgang. 
- 93/11/61/031-039: Taburiente-naturparken. Støtte: 1.441.800 ECU 
Garajonay-naturparken. Støtte: 514.500 ECU 
Teide-naturparken. Støtte: 1.189.900 ECU 
Timanfaya-naturparken. Støtte: 1.045.200 ECU 
0 Affald 
- 95/11/61/042: Infrastruktur til håndtering af specialaffald, I 1.379.780 ECU. 
El Hierro, La Palma, La Gomera, Tenerife, Gran Canaria, Fuerteventura og Lanzarote. 
Etableringen af centre for selektiv indsamling vil gøre det muligt at adskille giftigt og farligt 
specialaffald hidrørende fra byområder og mindre industrivirksomheder fra de normale 
processer for bortskaffelse af fast kommunalt affald. Dette vil også gøre det muligt at frasortere 
og genanvende materialer, som hidtil er blevet destrueret med andet kommunalt affald, og at 
undgå, at der oprettes små hemmelige lossepladser. 
Hvert indsamlingscenter vil blive udstyret med et skur til opbevaring af køleskabe, batterier og 
andet affald, som bør sikres mod vejrliget; centrene vil også blive udrustet med en række store 
containere (30-34m3) til metal, træ, papir, pap og materiale fra byggepladser og med mindre 
containere til glas, batterier, olie og konservesdåser. 
Det nuværende projekt omfatter etableringen af tre typer indsaml ingscentre - afhængig af 
antallet af brugere - som er forskellige med hensyn til størrelse og indretning. 
75_ 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 76 
0 Rensningsanlæg 
- 94/11/61/015: Anlæg til rensning af byspildevand i Adeje-Arona (Tenerife). 
Støtte: 13.780.563 ECU. 
Projektet tager hovedsagelig sigte på at bringe rensningssystemet op på normal standard, idet 
man sikrer en mere effektiv rensning af byspildevandet fra kommunerne Adeje og Arona 
(befolkningsunderlag: 95.000 indbyggere) og gør det muligt at genanvende det rensede vand. 
Rensningskapaciteten vil ligge på 11.680.000 m /år. Efter rensning vil koncentrationerne af 
kontaminanter i vandet være i overensstemmelse i de normer, der er fastsat i direktiv nr. 
91/271/EØF. Der skal gennemføres følgende foranstaltninger: etablering af samlerør og 
samlebrønde, etablering af pumpeinstallationer, opførelse af pumpestationer, nedlægning af en 
sideledning ud til den nedsænkede afløbsledning i havet og etablering af systemer til rensning 
af byspildevand. 
0 Miljøforbedring 
- 94/11/61/025 : Installering af en radar på Gran Canaria 
Klimaovervågning, sporing af klimaforandringer og af indvirkningen af disse på miljøet. 
Projektet tager sigte på at opfylde to målsætninger: 
* indsamling, behandling og arkivering af data vedrørende klimasystemet, 
* anvendelsen af disse data til gennemførelsen af undersøgelser vedrørende de meteorologiske 
fænomener, der ligger til grund for naturkatastrofer, klimaændringer, opstilling af 
klimamodeller og følgerne for de menneskelige aktiviteter og naturressourcerne. 
* Transport 
- 93/11/65/031: Lufthavn på Hierro 
Projektet tager sigte på at bygge en ny forbindelsesvej parallelt med de allerede eksisterende 
langs med det trafikareal, der er tættest ved enden af bane 16, samt en parkeringsplads til biler 
ved lufthavnens indgang tæt ved elektricitetsværket. 
Projektet tager hovedsagelig sigte på at forbedre flyforbindelserne mellem de spanske 
øområder og den centrale del af Fællesskabet. 
- 93/11/65/032 : Aéroport de Tenerife Norte. 
Projektet går ud på at reparere belægningen ved enden af bane 12 og 20, holdepladserne og 
startbanen. 
76 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 77 
2 
Der er revner i betonbelægningen ved enden af banerne over et areal på ca. 100 m . Det er 
derfor nødvendigt at udskifte den. 
Endvidere bør områderne med revner på holdepladserne fræses og repareres. Endelig dannes 
der vandpytter på startbanen over en strækning på 1.100 m som følge af for stor ujævnhed. Det 
er nødvendigt at profilere denne strækning og dække den med et ekstra lag asfaltbeton helt ud 
til kanten af banen. 
Projektets hovedmålsætninger er at forbedre startbanen med henblik på at øge sikkerheden ved 
landinger, starter og manøvrer på jorden. 
- 96/11/65/001: Vej: CG-1 - Ollade La Plata. Støtte: 15.535.089 ECU. 
Projektet tjener hovedsagelig til at skabe en korridor, der løser trafikproblemerne på CG-1, som 
er den mest trafikerede vej på øen, idet man tager hensyn til udnyttelsen af Laja-stranden og 
byudviklingen i den sydlige del af Las Palmas. Udvidelsen af CG-1 indebærer, at der bygges to 
vejbaner med hver tre spor à 3,5 m, samt en indre rabat på 1 m og ydre rabatter på 2,5 m. 
Strækningens længde er pé 4 km. 
Projektet har sekundært til formål at sikre en bedre afvikling af trafikken, øge sikkerheden for 
bilister og fodgængere, forbedre det æstetiske indtryk, når man nærmer sig byen, og opstille 
hovedretningslinjerne for byplanlægningen i området. 
Madeira 
Ud over det allerede godkendte vandforsyningsprojekt på Madeira har de nationale og 
regionale myndigheder indledt nærmere drøftelser med Samhørighedsfonden vedrørende andre 
eventuelle projekter. 
På transportområdet har drøftelserne bl.a. omhandlet en forlængelse af Funchal-lufthavnens 
bane mod havet; lufthavnen har allerede modtaget støtte via REGIS; drøftelserne har også 
omhandlet mijøomradet, hvor Samhørighedsfonden muligvis kunne yde støtte til et samlet 
projekt vedrørende en effektivisering af affaldshåndteringssystemet gennem opførelsen af et 
nyt forbrændingsanlæg for kommunalt affald. 
• Miljø 
0 Vandforsyning 
- 94/10/61/014 - En gruppe af projekter på forskellige stadier vedrørende udnyttelsen af de 
største drikkevandsressourcer på Madeira. Støtte: 18.215.502 ECU. 
Projektet omfatter hovedsagelig opførelsen af pumpestationer, rensningsanlæg og nedlægning 
af rør, der forbinder det hele, med henblik at sikre en mere effektiv forvaltning af 
vandressourcerne. 
77 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 78 
Projektet vil have en positiv indvirkning på miljøet og sikre en bedre udnyttelse af de 
forhåndenværende akviferer samt en bedre forvaltning afvandet. 
2.4 STØTTE TIL UNDERSØGELSER OG TEKNISKE 
STØTTEFORANSTALTNINGER 
2.4.1 GENERELT 
For at Samhørighedsfondens ledelse kan varetage sin forvaltningsopgave og gøre støtten mere 
effektiv, har den ladet sig bistå af en række eksperter og konsulenter på de forskellige områder, 
som henhører under fondens virkefelt. 
Konsulenterne spiller en meget vigtig rolle med hensyn til vurdering, analyse og overvågning 
af de projekter, som forelægges med henblik på samfinansiering på de forskellige områder, som 
henhører under fondens virkefelt. Anvendelsen af eksperter er nemlig med til at supplere 
Kommissionens sagkundskab med praktisk og ajourført viden om de forskellige emner, hvilket 
sætter Kommissionen bedre i stand til at opfylde sine forpligtelser på området. 
Det tætte samarbejde med EIB blev videreført i 1996, navnlig i forbindelse med vurderingen af 
de største projekter, jf. den nærmere redegørelse i afsnit 4.8 i denne rapport. 
Der blev iværksat en række undersøgelser, der skulle udstikke retningslinjerne for udvælgelsen 
af projekter til fondsfinansiering. Således blev der gennemført undersøgelser vedrørende 
vandressourcerne i den internationale flod Guadiana (Spanien/Portugal) og vedrørende 
flodmundingen forud for beslutningen om en eventuel finansiering af en dæmning over denne 
flod; der er gennemført en feasibility-undersøgelse vedrørende et termolyseanlæg til løsning af 
affaldsproblemerne på de græske øer (Mykonos, Ægina og Tinos); en feasibility-undersøgelse 
vedrørende placeringen af en række multimodale godscentre i Grækenland og en feasibility-
undersøgelse vedrørende koordinerede miljøaktioner på en græsk ø (Santorini). 
Den undersøgelse, London School of Economics fik til opgave at gennemføre vedrørende den 
socioøkonomiske virkning af Samhørighedsfondens indsats på regionsplan, blev afsluttet i 
1996 med opstillingen af tre modeller, som blev testet med forholdsvis interessante resultater 
vedrørende effekten af fondens investeringer på den lokale økonomi. Efter disse positive 
resultater har fonden sikret sig London School of Economics' samarbejde med hensyn til 
anvendelsen af mere systematisk udarbejdede modeller på igangværende eller fremtidige 
projekter, som støttes af fonden. 
2.4.2 PÅ KOMMISSIONENS INITIATIV 
Indkaldelse afbud 
Samhørighedsfonden gennemførte i 1996 en række udbudsforretninger vedrørende 
konsulentundersøgelser og teknisk bistand. Udbudsprocedurerne blev gennemført i henhold til 
78-
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 79 
fællesskabsbestemmelserne om offentlige indkøb. De konsulentfirmaer, der fik tildelt 
kontrakter, hidrører fra forskellige medlemsstater, og størstedelen kommer fra andre lande end 
samhørighedsfondslandene. 
Den del af budgettet, som blev allokeret til teknisk bistand og konsulentundersøgelser på 
Kommissionens initiativ, øgedes i forhold til 1995; denne del har dog altid været forholdsvis 
begrænset. Det samlede beløb, som anvendes til dette formål, andrager 2,2 mio. ECU, svarende 
til mindre end 0,1% af de midler, fonden stiller til rådighed for projekter. 
Da en række kontrakter indgået med eksterne konsulenter udløb i 1996, besluttede fondens 
ledelse at gennemføre to store udbudsforretninger med henblik på indgåelsen af en række 
rammekontrakter vedrørende teknisk bistand, og udbudsbekendtgørelserne blev offentliggjort i 
De Europæiske Fællesskabers Tidende. Disse generelle rammekontrakter, som løber over tre år, 
dækker dels miljøområdet, dels transportinfrastrukturområdet. 
De udvalgte konsulentfirmaer hører til de bedste konsulentfirmaer i Europa. Deres kompetence 
og uafhængighed er en sikkerhed for kvaliteten af de analyse-, vurderings- og 
evalueringsopgaver, de vil få overdraget. 
Foranstaltningstyper 
Kommissionen har finansieret tre slags foranstaltninger: 
* undersøgelser af generel karakter: i den forbindelse kan nævnes konklusionerne af 
undersøgelsen vedrørende en analyse afvandsituationen på Den Iberiske Halvø, som gjorde 
det muligt at opstille en referenceramme for vurderingen af de projekter, som Spanien og 
Portugal forelagde på vandforsyningsområdet. Samhørighedsfonden har ligeledes 
finansieret en undersøgelse vedrørende vandressourcerne i Guadiana-afstrømningsområdet, 
som går ud på at opstille de betingelser, som er nødvendige for gennemførelsen af de store 
projekter på vandforsyningsområdet, der er under udarbejdelse for det pågældende 
afstrømningsområde. Endvidere har Samhørighedsfonden finansieret en undersøgelse 
vedrørende iværksættelsen af princippet "forureneren betaler", som er omtalt nærmere 
nedenfor, 
* økonomiske eller tekniske analyser af projekter, der forelægges for Samhørighedsfonden 
inden for områderne: havne, affald, vandforsyningssystemer og foranstaltninger til kontrol 
med erosion, 
* teknisk kontrol af projekter, der allerede er godkendt af fonden, med henblik på at sikre, at 
gennemførelsen foregår i overensstemmelse med de opstillede målsætninger. 
Undersøgelse af iværksættelsen af princippet "forureneren betaler" 
ECOTEC Research and Consulting gennemførte i 1996 en undersøgelse for 
Samhørighedsfonden vedrørende iværksættelsen af princippet "forureneren betaler" inden for 
de miljøsektorer, hvor fonden fortrinsvis opererer, nemlig vandforsyning, forvaltning af 
byspildevand og bortskaffelse af fast kommunalt affald. Undersøgelsen udmundede i 
opstillingen af et sæt metoder til vurdering af prisfastsætte I sesprocessen og gennemførelsen af 
-79-
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 80 
princippet "forureneren betaler"; desuden undersøgtes prisen på serviceydelser for forskellige 
slutbrugere og størrelsen af omkostningsdækningen inden for de pågældende sektorer; og der 
blev foretaget en vurdering af den økonomiske, sociale og miljømæssige effekt af 
foranstaltninger med henblik på en større omkostningsdækning. Undersøgelsen vedrørte 
hovedsagelig situationen i samhørighedsfondslandene, men drog også paralleller til erfaringer i 
andre EU-lande (mere præcist Danmark, Tyskland, Frankrig og Det Forenede Kongerige). 
Den endelige rapport vedrørende undersøgelsen, som blev afleveret i december 1996, 
indeholder profiler af de enkelte samhørighedsfondslande med en redegørelse for den juridiske 
og institutionelle baggrund for omkostningsdækning med hensyn til tjenesteydelser på 
miljøområdet samt regionale casestudieprofiler. 
2.4.3 PÅ ANMODNING AF MEDLEMSSTATERNE 
I juli 1996 indgav de spanske myndigheder en ansøgning om støtte fra Samhørighedsfonden til 
finansiering af de tekniske feasibility-undersøgelser og projekteringen vedrørende Salamanca -
Fuentes de Onoro-afsnittet af den castilianske motorvej. Dette afsnit, som har en længde på 
103,5 km, forbinder Salamanca til den spansk/portugisiske grænse ved Fuentes de Onoro og 
udgør en del af Lissabon - Valladolid-motorvejen, som er et af de højt prioriterede TEN-
projekter, der blev vedtaget på Det Europæiske Råd i Essen i december 1994. Projektet vil sikre 
en vigtig vejforbindelse mellem Portugal og Spanien og det øvrige Europa. På grund af af den 
høje prioritet denne motorvej har, vil Samhørighedsfonden undtagelsesvis finansiere disse 
tekniske undersøgelser 100% . Den samlede støtte til projekter, som formelt ventes vedtaget i 
begyndelsen af 1997, andrager 4,9 mio. ECU. 
80-
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 
2.5 BETALINGER PR. MEDLEMSSTAT: BETALINGER I 1996 
Ecu 
Medlemsstat 
SP 
GR 
IRL 
PO 
Tekn. bistand 
I ALT Forskud 
202.849.266 
50.332.579 
38.388.872 
83.925.480 
-
375.496.197 Foreløbige 
betalinger 
821.347.508 
157.967.181 
134.769.559 
219.500.435 
1.333.584.683 Restbeløb 
87.860.630 
36.452.527 
15.961.805 
21.469.762 
161.744.724 lait 
1.112.057.404 
244.752.287 
189.120.236 
324.895.677 
1.156.625 
1.871.982.229 % 
59,4 
13,07 
10,1 
17,36 
0,02 
100 
Som det fremgår af tabellen over betalinger, viser fordelingen efter betalingstype en relativt høj 
procentdel (18,64%) af forskud, idet man lægger vægt på at stille en del af støtten fra 
Samhørighedsfonden til rådighed rent umiddelbart med henblik på at få iværksat de nødvendige 
undersøgelser hurtigt og dermed få sat arbejdet i gang. 
2.6 AFSLUTTEDE PROJEKTER 
Alle projekter, der er samfinansieret af det finansielle samhørighedsinstrument eller af 
Samhørighedsfonden, gøres til genstand for en ex post-kontrol. 
Følgende projekter var afsluttet ved udgangen af 1996: 
• SPANIEN 
0 MILJØ 
Projekt nr. 93.11.61.012-023 : Beslutning (93) 3814/Endelig af 16.12.1993 
Kontrol med erosionen og retablering af plantedækket. 
Følgende arbejder er blevet gennemført: Tilplantning af områder, hvor der er et sparsomt 
plantedække, en kvalitativ og kvantitativ forbedring af den naturlige bevoksning og 
vandbygningsarbejder på vandløb med stærk strøm i tolv afstrømningsområder. 
Bevilget støtte: 50.882.418 ECU 
Projekt nr. 93.11.61.041 : Beslutning C(93) 2797/2 af 6.10.1993 
81 -
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 82 
LINDE (1. fase) 
En undersøgelse, der tager sige på at identificere, analysere og kategorisere vandløbsafsnit, 
der bør inddrages under statsdomænet på vandressourceområdet. 
Bevilget støtte: 1.071.960 ECU 
Projekt nr. 93.11.61.042-050 : Beslutning C(94) 2683/Endelig af 13.10.1994 
Renovering af flodsenge og flodbredder i ni afstrømningsområder. 
Projektet tager fortrinsvis sigte på at konsolidere og forstærke bredderne, sikre adgangen til 
vandløb, genoprette miljøet i hårdt medtagne områder og istandsætte vandbygningsanlæg i 
ni afstrømningsområder. 
Bevilget støtte: 10.878.674 ECU 
Projekt nr. 93.11.61.052-053.055.057-059 : Beslutning C(94) 3014 af 16.11.1994 
Renovering af strande i Spanien. 
Renoveringsarbejder på seks strande, som er udsat for en kraftig erosion, ved hjælp af 
opfyldning med sand og opførelse af bølgebryderdiger. 
Bevilget støtte: 23.643.186 ECU 
Projekt nr 93.11.61.056 : Beslutning C(94) 3094/Endelig af 18.11.1994 
Renovering af strandpromenaden ved Orillamar - området omkring Herkules-tårnet - La 
Corogne. 
Renoveringsarbejder på området omkring Herku les-tårnet og vigen ved Saint-Amaro 
gennem etablering af et grønt areal på 46 ha, herunder genoprettelse af det naturlige miljø, 
udvidelse af strandpromenaden og etablering af en arkæologisk park. 
Bevilget støtte: 3.616.599 ECU 
Projekt nr. 93.11.61.063 : Beslutning C(93) 3979/4 af 16.12.1993 
Etablering af en rørledning til fremføring afvand fra reservoiret ved Picadas til reservoiret 
ved Valdemayor med henblik på at sikre vandforsyningen til Madrid. 
Projektet tager sigte på at sikre vandforsyningen for indbyggerne i Madrid og tilvejebringe 
en leverance på 100 mio. m vand om året gennem en 32,5 km lang rørledning. 
Bevilget støtte: 44.096.571 ECU 
J2_ 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 83 
Projekt nr. 93.11.61.064-068.076 : Beslutning C(93) 3979/5 af 16.12.1993 
Forbedring af forvaltningen afvandressourcerne i fire selvstyrende samfund. 
Arbejder, der tager sigte på at øge kapaciteten ved vandforsyningssystemet i de selvstyrende 
samfund "Madrid, Andalusien, Kastillien og Navarra". 
Følgende arbejder er blevet udført: nedlægning af rør, tilslutninger til vandreservoirer, 
boringer og bygning af et rensningsanlæg for drikkevand. 
Bevilget støtte: 26.233.568 ECU 
Projekt nr. 93.11.61.071. 074 : Beslutning C(94) 3284 af 30.11.1994. 
Etablering af rørledninger fra Miraflores til Sevilla og beskyttelse af afsnit af Nalôn-floden i 
Asturien. 
a) Rørledningsarbejder på en strækning på 3.295 m fra Miraflores-floden og forbedring af 
300 m flodseng i form af stenpakninger ved kilden. 
b) Uddybning af flodsengen i Nalon-floden og sikring af bredderne ved hjælp af et dige af 
store sten og betonmure. 
c) Ændring af 562 m vej og etablering af en gangbro. 
Bevilget støtte: 2.119.550 ECU 
Projekt nr. 93.11.61.079-080 : Beslutning C(93) 3979/6 af 16.12.1993. 
Vandforsyning i Sevilla. 
Projektet tager sigte på at øge vandressourcerne for vandforsyningen i Sevilla ved at tilslutte 
Viar til vandforsyningssystemet og ved at forbinde sidstnævnte til tilslutningssystemet til 
Pintado-reservoiret ved hjælp af pumpestationer og rørledninger. 
Bevilget støtte: 15.433.800 ECU 
Projekt nr. 95.11.61.043-7 bis : Beslutning C(96) 586 af 4.03.1996. 
Etablering af et center for avanceret genanvendelse i Baskerlandet. 
Centret består af tre enheder til håndtering af spildolie, opløsningsmidler og borevæsker 
samt et laboratorium til analyse af spildolien fra det selvstyrende samfund i Baskerlandet. 
Bevilget tøtte: 3.716.048 ECU 
^83_ 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 84 
Undersøgelser 
94.11.61.007: Beslutning C(94) 2127 af 27.07.1994 
Feasibility-undersøgelse vedrørende teknisk bistand til udarbejdelsen af overordnede 
rammer for projektgrupper vedrørende kystområder og vandløb. 
Bevilget støtte: 39.658 ECU 
94.11.61.008: Beslutning C(94) 2686/Endelig af 13.10.1994 
En gruppe af feasibility-undersøgelser vedrørende teknisk bistand til evaluering og 
cost/benefit-analyse af støttede miljøprojekter. 
Bevilget støtte: 363.497 ECU 
94.11.61.009: Beslutning C(94) 2678/Endelig af 13.10.1994 
Feasibility-undersøgelse vedrørende teknisk bistand med henblik på en makroøkonomisk 
evaluering af projekter, som har modtaget støtte fra Samhørighedsfonden. 
Udbetalt støtte: 30.000 ECU 
0 TRANSPORT 
Projekt nr. 93/11/65/001: Beslutning C(93) 2799/1 of 6.10.93 
Madrid-Valencia-motorvejen (1. fase) 
Tekniske feasibility-undersøgelser og projekteringer vedrørende en højkapacitets-motorvej, 
som forbinder Valencia med Levante-motorvejen og dermed med Madrid. 
Udbetalt støtte: 4.960.494 ECU 
Projekt nr. 93/11/65/002: Beslutning C(93) 2799/2 af 6.10.93 
Rias Bajas-motorvejen (1. fase) 
Tekniske feasibility-undersøgelser og projekteringer vedrørende en højkapacitets-motorvej, 
der forbinder Galicien og Nordportugal med det transeuropæiske net. 
Udbetalt støtte: 19.920.769 ECU 
-_3â.z 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 85 
Projekt nr. 93/11/65/003: Beslutning C(93) 2799/3 af 6.10.93 
Bailén-Granada-motorvejen (1. fase) 
Tekniske feasibility-undersøgelser og projekteringer vedrørende bygningen af en motorvej 
mellem Bailén og Granada, som forbedrer forbindelsen mellem Østandalusien og Madrid-
Sevilla-korridoren. 
Udbetalt støtte: 6.731.372 ECU 
Projekt nr. 93/11/65/006: Beslutning C(93) 3746 of 13.12.93 
N340 Adra-omfartsvejen 
En fordobling af kørebanen på en 10,02 km lang strækning af Adra-omfartsvejen, der ligger 
på N340-hovedvejen mellem Malaga og Almeria. 
Udbetalt støtte: 11.086.953 ECU 
Projekt nr. 93/11/65/011: Beslutning C(93) 2378/2 af 2.9.93 
M40 Madrid-ringvejen - Nordlige tilkørselsvej, afsnit 3 
Nyt afsnit på 7.715 m af M40 Madrid-ringvejen, herunder opførelse af 49 
bygningskonstruktioner og 8 viadukter. 
Udbetalt støtte: 63.045.000 ECU 
Projekt nr. 93/11/65/012: Beslutning C(93) 3258/1 af 15.11.93 
Valladolid-ringvejen-øst 
Bygning af et nyt afsnit på ca. 7 km af Valladolid-ringvejen mellem den nordlige ringvej og 
N601-hovedvejen mellem Valladolid og Toledo. 
Udbetalt støtte: 22.041.228 ECU 
Projekt nr. 93/11/65/013: Beslutning C(93) 3258/2 af 15.11.93 
Tilkørselsvej til Santiago de Compostela 
Ny motortrafikvej på ca. 1,9 km, der skal aflaste Santiago for gennemkørselstrafikken fra 
Nordgalicien og Orense-provinsen. 
3L 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 86 
Udbetalt støtte: 6.165.706 ECU 
Projekt nr. 93/11/65/014: Beslutning C(94) 1179 af 17.5.94 
Lardero-omfartsvejen 
Bygning af Lardero-omfartsvejen med en længde på ca. 4,62 km på N119-hovedvejen fra 
Medinaceli til Pamplona og San Sebastian. 
Udbetalt støtte: 6.842.028 ECU 
Projekt nr. 93/11/65/018: Beslutning C(93) 2799/5 af 6.10.93 
Trinidad-Montgat-motorvejen 
* 
Projektet, der består i bygningen af et afsnit på 4,4 km mellem Comeria og Montgat, udgør 
en del af den anden Barcelona-ringvej og udgør en udbygning af andet afsnit af Barcelona-
Montgat-motorvejen. 
Udbetalt støtte: 31.605.733 ECU 
Projekt nr. 93/11/65/020: Beslutning C(93) 2244/3 af 29.7.93 
Højhastighedstogstrækningen Madrid-Sevilla: Majarabique-udfletningen 
En sporviddeomskifter ved Majarabique (Sevilla), herunder forbindelsesstrækninger til 
linjerne til Huelva og Cådiz, således at det er muligt for rullende material, der anvender den 
internationale sporvidde, at skifte over til Renfe-sporvidden og at fortsætte til disse byer. 
Udbetalt støtte: 3.152.353 ECU 
Projekt nr. 93/11/65/022: Beslutning C(93) 2244/5 af 29.7.93 
Højhastighedstogstrækningen Madrid-Barcelona (1. fase) 
Tekniske undersøgelser vedrørende afsnittene Zaragoza-Lérida og Calatayud-Ricla på den 
foreslåede højhastighedstogstrækning mellem Madrid og Barcelona. 
Udbetalt støtte: 7.696.017 ECU 
Projekt nr. 93/11/65/023: Beslutning C(93) 3258/4 af 15.11.93 
Udvidelse af N632 til dobbelt bredde på et afsnit mellem Las Duenas og Novellana. 
-86-
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 87 
Bygning af et afsnit på 6.389 m med henblik på at tilvejebringe et alternativ til N632 
mellem kilometerpunkterne 124,7 og 133,6. 
Udbetalt støtte 16.531.743 ECU 
Projekt nr. 93/11/65/025: Beslutning C(93) 3592/2 
Valencia-Tarragona-banestrækningen 
En udvidelse af det eksisterende banelegeme med henblik på at bygge et ekstra spor og 
hæve den dimensionsgivende hastighed til 200/220 km/t på en. 37 km lang strækning 
mellem Alcanar og Camarles. 
Udbetalt støtte: 24.387.730 ECU 
Projekt nr. 93/11/65/031: Beslutning C(93) 3592/4 af 10.12.93 
Hierro-lufthavnen 
Bygning af en ny vejforbindelse, der giver adgang til flyplatformen og bilparkeringspladsen 
ved Hierro-lufthavnen (De Kanariske Øer). 
Udbetalt støtte: 363.796 ECU 
Projekt nr. 93/11/65/032: Beslutning C(93) 3592/5 af 10.12.93 
Tenerife lufthavn nord 
Reparationer på overfladebelægningen ved enden af bane 12 og 20 samt på start-
/landingsbanen og holdepladserne i Tenerife lufthavn nord (De Kanariske Øer). 
Udbetalt støtte: 323.977 ECU 
Projekt nr. 93/11/65/033-034: Beslutning C(93) 3592/6 af 10.12.93 
Palma de Mallorca lufthavn 
Udvidelse af flyplatformen og bygning af en viadukt under taxibanen med henblik på at 
sikre adgangen til industriområdet. 
Udbetalt støtte: 4.300.489 ECU 
Projekt nr. 93/11/65/009: Beslutning C(93)3680 af 14.12.93 
Madrid-Valencia-motorvejen-Requena-Chiva 
=J7_ 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 88 
Ombygning af CNl 11 til motorvej mellem Requena og Chiva over en samlet strækning på 
29,3 km. 
Udbetalt støtte: 83.783.968 ECU 
Projekt nr. 93/11/65/017: Beslutning C(93) 2770 af 8.10.93 
M40 Madrid-ringvejen-nordlige tilkørselsvej, afsnit 2 
Nyt afsnit af den nordlige sløjfe af M40 Madrid-ringvejen på en strækning af 7,1 km 
mellem NVI og Via Borde de Hortaleza. 
Udbetalt støtte: . 79.169.761 ECU 
* 
Projekt nr. 94/11/65/011: Beslutning C(94) 3757/8 af 21.12.94 
Hovedvej N632, Novellana-Cadavedo 
Bygning af et alternativ til N632-hovedvejen på en strækning af 12,8 km mellem Novellana 
og Cadavedo. 
lidbetalt støtte: 28.343.275 ECU 
Projekt nr. 94/11/65/004: Beslutning C(94) 3757/3 af 21.12.94 
Lérida-omfartsvejen 
Bygning af Lérida-omfartsvejen på NI 1 fra Madrid til Frankrig via Barcelona. 
Udbetalt støtte: 80.341.241 ECU 
Projekt nr. 95/11/65/009: Beslutning C(95) 3647 af 12.1.96 
Motorvejsforbindelsen Guipuzcoa-Navarra 
Bygning af en ny motorvej A15, der forbinder Guipuzcoa med Navarra, herunder arbejder i 
forbindelse med afsnit II a) og II b) og udstyr til tunneler på afsnittet i Guipuzcoa (San 
Lorenzo og Belabieta). 
Udbetalt støtte: 8.452.365 ECU 
• PORTUGAL 
0 MILJØ 
-88 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 89 
Projekt nr. 93/10/61/001: Beslutning C(93) 3287/4 af 22.1 1.93 
Beslutning C(96) 339 af 9.02.96 
Vandforsyningssystemet i Lissabon. 
Udvidelse af vandforsyningssystemet i Lissabon med 15 km for at tage højde for byens 
udvidelse. Udskiftning og istandsættelse af rørledninger, forgreninger og afsnit over en 
afstand på 50 km. 
Bevilget støtte: 7.817.600 ECU 
Udbetalt støtte: 7.817.600 ECU 
Projekt nr. 93/10/61/011: Beslutning C(93) 3287/5 af 22.11.93 
Istandsættelse af tilkørselsvejen til Vila Franca de Xira-lufthavnen. 
Projektet omfatter en række arbejder, såsom renoveringen af overføringen over Trancâo, 
stabilisering af skråningerne ved Bom Retiro, Sâo Joâo dos Montes og Bairro da Mata og 
renovering af tilkørselsvejen i området ved Alhandra-tunnelen, som vil ske på forskellige 
punkter på tilkørselsvejen til Vila Franca de Xira-lufthavnen. 
Bevilget støtte: 1.029.350 ECU 
Udbetalt støtte: 933.257 ECU 
Projekt nr. 93/10/61/012: Beslutning C(93) 3287/6 af 22.11.93 
Udvidelsen af kapaciteten for tilkørselsvejen til Castelo de Bode 
Projektet omfatter den første fase af udvidelsen af kapaciteten for et afsnit på tilkørselsvejen 
til Castelo de Bode; udvidelsen består i at fordoble bredden på tre forskellige strækninger 
over en længde af 9,2 km. Denne første fase omfatter også udarbejdelsen af de 
undersøgelser og tekniske projekter, der er nødvendige for at gennemføre hele projektet. 
Bevilget støtte: 10.471.151 ECU 
Udbetalt støtte: 9.663.772 ECU 
Projekt nr. 93/10/61/017: Beslutning C(93) 3347/4 af 7.12.93 
System til håndtering af fast affald fra Grand Porto: en undersøgelse vedrørende 
behandlingen af de bud, der blev afgivet i forbindelse med udbudsforretningen. 
Projektet vedrørende opførelsen af anlægget til behandling af fast affald fra Grand Porto har 
været genstand for en international udbudsforretning, og den pågældende undersøgelse er en 
indledende etape i proceduren for udvælgelse af kontrahenten. 
_89_ 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 90 
Bevilget støtte: 
Udbetalt støtte: 272.000 ECU 
234.709 ECU 
0 TRANSPORT 
Projekt nr. 93/10/65/003: 
IP3 Figueira da Foz-Santa Eulålia Beslutning C(93) 2931/1 af 21.10.93 
Beslutning C(95) 2918 af 24.11.95 
Bygning af et vejafsnit på 12,3 km, der udgør en del af hovedvej 3 (IP3). Afsnittet omfatter 
11 bygningsværker (1 viadukt, 5 overføringer og 5 underføringer). 
Bevilget støtte: 
Udbetalt støtte: 3.127.400 ECU 
12.282.965 ECU 
Projekt nr. 93/10/65/004: 
IP6 AIcanena-Atalaia Beslutning C(93) 2931/2 af 21.10.93 
Beslutning C(95) 2918 af 24.11.95 
Bygning af et vejafsnit på 17,5 km, der udgør en del af hovedvej 6 (IP6). Afsnittet omfatter 
31 bygningsværker (2 broer, 1 viadukt, 25 overføringer og 3 underføringer). 
Bevilget støtte: 
Udbetalt støtte: 23.821.250 ECU 
23.821.250 ECU 
Projekt nr. 93/10/65/005: 
A2 Palmela-Marateca Beslutning C(93) 3287/1 af 22.11.93 
Bygning af et motorvejsafsnit på 19,3 km, som udgør en del af motorvej A2 -
Lissabon/Algarve. Afsnittet omfatter 34 bygningsværket (1 viadukt, 14 overføringer og 14 
underføringer). 
Bevilget støtte: 
Udbetalt støtte: 13.217.500 ECU 
12.217.500 ECU 
Projekt nr. 93/10/65/008: 
Al Alverca-Vila Franca de Xira Beslutning C(93) 2245/5 af 29.07.93 
Beslutning C(94) 3726/1 af 21.12.94 
Beslutning C(95) 2918 af 24.11.95 
90 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 91 
Udvidelse af et afsnit på 9,1 km af nord-motorvejen mellem Alverez og Vila Franca de Xira 
(fra 2x2 spor til 2x3 spor). 
Bevilget støtte: 32.327.800 ECU 
Udbetalt støtte: " 32.327.800 ECU 
Projekt nr. 93/10/65/009: Beslutning C(93) 2245/6 af 29.07.93 
Beslutning C(94) 3726/1 af 21.12.94 
Beslutning C(95) 2918 af 24.11.95 
Al Vila Franca de Xira-Carregado 
Udvidelse af et afsnit på 6,2 km af nord-motorvejen mellem entre Vila Franca de Xira og 
Corregado (fra 2x2 spor til 2x3 spor). 
Bevilget støtte: 6.296.800 ECU 
Udbetalt støtte: 6.296.800 ECU 
Projekt nr. 93/10/65/012: Beslutning C(93) 3813 af 16.12.93 
Forbindelsesvej fra Sines-havnens østlige zone til terminalerne i den vestlige zone. 
Bygning af forbindelsesvejen mellem terminalerne i havnens østlige zone på den ene side og 
det nationale vejsystem og terminalerne i havnens vestlige zone på den anden side, herunder 
de tilhørende havearkitektoniske arbejder. 
Bevilget støtte: 1.998.096 ECU 
Udbetalt støtte: 1.998.096 ECU 
Projekt nr. 93/10/65/024: Beslutning C(93) 3287/3 af 22.11.93 
Beslutning C(94) 3073/2 af 18.11.94 
System til forebyggelse af ulykker med farlige materialer- Sines 
Modernisering og etablering af systemer og udstyr til overvågning af aktiviteter i havnen i 
Sines, der indebærer håndtering af farlige materialer, herunder forebyggelse af ulykker. 
Bevilget støtte: 2.095.672 ECU 
Udbetalt støtte: 2.095.672 ECU 
Projekt nr. 93/10/65/026: Beslutning C(94) 952/2 af 28.04.94 
Beslutning C(95) 2918 af 24.11.95 
Forlængelse af togstrækningen til hovedlasteterrninalen i havnen i Sines. 
91 -
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 92 
Forlængelse af togstrækningen fra den multimodale terminal til hovedlasteterminalen; 
etablering af infrastrukturer for sidstnævnte, herunder en rangerbanegård og et overdækket 
lager samt indkøb af vertikalt og horisontalt godsbehandlingsudstyr. 
Bevilget støtte: 
Udbetalt støtte: 3.169.227 ECU 
3.169.227 ECU 
Projekt nr. 93/10/65/030: Beslutning C(94) 952/3 af 28.04.94 
Beslutning C(95) 2918 af 24.11.95 
Undersøgelser og projekter vedrørende udvidelsen af kombinationsterminalen i havnen i 
Sines. 
Økonomisk og finansiel vurdering og tekniske projekter vedrørende udvidelsen af 
kombinationsterminalen i havnen i Sines, som består i at forlænge kajen med henblik på at 
etablere en ekstra anløbsplads. 
Bevilget støtte: 
Udbetalt støtte: 152.639 ECU 
152.639 ECU 
Projekt nr. 94/10/65/003: Beslutning C(94) 2128/1 af 27.07.94 
Undersøgelse af indvirkningen på miljøet af bygningen af en indre (CRIL) og ydre ringvej 
(CREL) i Lissabon. 
Undersøgelse med henblik på at identificere og vurdere infrastrukturernes positive 
indvirkning på miljøet. 
Bevilget støtte: 
Udbetalt støtte: 53.890 ECU 
53.890 ECU 
• GRÆKENLAND 
0 MILJØ 
Projekt nr. 93.09.61.012: 
93.09.61.013: 
93.09.61.014: Beslutning C(94) 3674 af 20.12.94 
- Jordbundsbeskyttelse 
- Skovrejsning 
- Beskyttelse af skovene - forebyggelse af skovbrande 
Følgende arbejder er blevet gennemført: 
a) skovtekniske arbejder med henblik på at beskytte jordbunden i bjerge mod erosion 
b) tilplantning, etablering af brandbælter, bygning af vandtanke og pumpestationer 
-92 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 93 
c) forebyggelse af skovbrande (veje, brandbæltcr, brandhaner, observationsposter, 
leverancer og udstyr, vandtanke) 
SF-støtte (85%) 12.081.631 ECU 
Projekt nr. 93.09.61.019: Beslutning C(96) 553 af 1.3.1996, som har 
ændret beslutning C(93)3512/2 
Bortledning af byspildevand i Philis. 
Følgende arbejder er blevet gennemført: etablering af 630 m rørledning til bortledning af 
byspildevand og etablering af 19 brønde. 
SF-støtte (85%) 1.408.939 ECU 
Projekt nr. 93.09.61.037 (A'fase); Beslutning C(96) 553 af 1.3.1996, som har 
ændret beslutning C(93) 3512/2 
Bortledning af byspildevand i Xanthi 
SF-støtte (85%) 2.794.459 ECU 
Projekt nr. 94.09.61.037-2 (B'faseï: Beslutning C(95) 3141/10 af 14.12.1995 
Bortledning af byspildevand i Xanthi 
SF-støtte (85%) 1.694.352 ECU 
Det udførte arbejde bidrager til færdiggørelsen af systemet for bortledning af byspildevand i 
Xanthi. 
Projekt nr. 93.09.61.055-1: Beslutning C(94) 672/3 af 12.4.1994 som 
ændret ved beslutning C(95) 1719 
Biologisk rensningsanlæg i Veria. 
SF-stotte (80%) 5.405.904 ECU 
Det udførte arbejde bidrager til færdiggørelsen af opførelsen af det biologiske 
rensningsanlæg med en kapacitet på 70.000 indbygger-ækvivalenter. 
Projekt nr. 94.09.61.011: Beslutning (94) 3560/2/Endelig af 16.12.1994 
Undersøgelse vedrørende forvaltningen af Evinos-afvandingsområdet og en hydrologisk 
undersøgelse af Evionos-karstik-systemet. 
Bevilget støtte: 93.500 ECU 
-93-
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 94 
0 TRANSPORT 
Projekt nr. 93.09.65.002: Beslutning C(93) 3682 af 14.12.1993 
Forbedring af banen -1 Athens lufthavn. 
Ændring af de geometriske data (i længden og i bredden) af banen - Forbedring af 
overfladebelægningen, der er gjort skridsikker, belægning med asfalt og forbedring af de 
elektroniske installationer. 
Bevilget støtte: 1.038.370 ECU 
• IRLAND 
0 ENVIRONNEMENT 
Projekt nr. 93.07.61.042: Ændret beslutning C(95) 3008/Endelig/l af 
6.12.95 
Industriens bidrag til rensning af spildevand. 
Projektet bestod i en undersøgelse, de irske myndigheder havde anmodet om med henblik på 
at udvikle en metode, hvorved industrisektoren kunne yde økonomiske bidrag til rensningen 
af spildevand. 
SF-bidrag: 24.029 ECU 
0 TRANSPORT 
Projekt nr. 93.07.65.001 : Ændret beslutning C(95) 1874/Endelig/3 af 
25.7.1995 
N4 Longford-omfartsvejen 
Projektet tager sigte på at bygge en 5,4 km lang omfartsvej (vej med et enkelt spor i hver 
retning) ved Longford med henblik på at fjerne især den tunge erhvervstrafik fra byen, 
mindske forureningen og støjen og forbedre det æstetiske helhedsindtryk. 
SF-bidrag: 7.803.850 ECU 
Projekt nr. 93.07.65.002: Ændret beslutning C(95) 2978/Endelig/5 af 
4.12.1995 
Killarney-udfletningen 
M. 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 95 
Etablering af Killarncy-udfletningen vil (sammen med andre forbedringer på NI I) gavne 
den økonomiske udvikling, idet forbindelsen Dublin-Rosslare vil blive forbedret, og det vil 
endvidere øge trafiksikkerheden på strækningen. 
SF-bidrag: 4.684.350 ECU 
Projekt nr. 93.07.65.006: Ændret beslutning C(95) 2978/5 af 4.12.1995 
Forbedring af vejnettet 
Det er en gruppe på 12 beslægtede projekter, alle på TEN-veje, som tager sigte på at 
forbedre kørebanen gennem ny vejbelægning, en forbedring af den eksisterende dræning, en 
udvidelse af kørebanen og en forbedring af sikkerhedsforanstaltningerne. 
SF-bidrag: 31.332.700 ECU 
Projekt nr. 93.07.65.008: Ændret beslutning C(95) 3008/Endelig/6 af 
6.12.1995 
NI Balbriggan-omfartsvejen 
Projektet går ud på at bygge en 11,5 km lang dobbelt tosporet motorvej, der skal fungere 
som omfartsvej. Dette vil nedsætte køretiden og vil forbedre forbindelsen mellem Dublin og 
Belfast; det vil endvidere forbedre adgangen til de lokale områder, hvilket vil gøre det mere 
attraktivt for erhvervslivet at investere i disse. 
SF-bidrag: 2.706.400 ECU 
Projekt nr. 93.07.65.009: Ændret beslutning C(95) 3008/Endelig/6 af 
6.12.1995 
NI Dunleer/Dundalk-vejen 
Projektet går ud på at bygge en 15,6 km lang dobbelt tosporet motorvej fra Dunleer-
omfartsvejen til syd for Dundalk. Dette vil nedsætte køretiden og vil forbedre forbindelsen 
mellem Dublin og Belfast; det vil endvidere forbedre adgangen til de lokale områder, 
hvilket vil gøre det mere attraktivt for erhvervslivet at investere i disse. 
SF-bidrag: 3.081.250 ECU 
Projekt nr. 93.07.65.010: Ændret beslutning C(95) 3250/Endelig/l af 
18.12.1995 
N8-bro over floden Lee 
_95_ 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 96 
Bygningen af en ny bro over floden vil bevirke en kraftig reduktion i trafikophobningen i 
bymidten, vil lette trafikken og presset på byen og dermed forbedre miljøet. 
SF-bidrag: 6.094.500 ECU 
Projekt nr. 93.07.65.022: Ændret beslutning C(95) 3008/Endelig/7 af 
6.12.1995 
Forbedring af banestrækningen Dublin - Galway 
Projektet tager sigte på en forbedring af basisinfrastrukturen på banestrækningen Dublin -
Galway med henblik på at tilvejebringe en mere sikker og mere effektiv passager- og 
godsservice og forbedre jernbanens konkurrenceevne i forhold til vejtransport. 
SF-bidrag: 1.694.370 ECU 
Projekt nr. 94.07.65.001: Ændret beslutning C(96) 2113/Endelig/l4 af 
29.7.1996 
Uddybning af Waterford havn 
Uddybningen af havnen med henblik på at etablere en minimumsdybde på 6 m og 
bygningen af et drejebassin vil forbedre adgangen til Belview havn, mindske forsinkelser 
som følge af tidevandet, gøre det muligt for større skibe at anvende havnen og forbedre 
sikkerheden. 
SF-bidrag: 1.330.250 ECU 
Projekt nr. 94.07.65.011: Ændret beslutning C(95)1874/Endelig/3 af 
25.7.1995 
Programmet til forbedring af de større vejforbindelser 1994 
Programmet omfatter syv beslægtede projekter til forbedring af de større vejforbindelser. 
Det tager sigte på at forbedre vejbanerne gennem ny belægning, at forbedre den eksisterende 
dræning og at udvide kørebanen. 
SF-bidrag: 11.416.350 ECU 
96. 
KAPITEL 3 - Konvergens og betinget støtte 97 
KAPITEL 3 
KONVERGENS OG BETINGET STØTTE 
3.1 GENERELT 
Støtte fra Samhørighedsfonden er betinget af, at medlemsstaterne opfylder visse kriterier i 
relation til traktatens procedure i forbindelse med for store underskud. Ifølge 
fondsforordningens artikel 6, stk. 3, kan suspensionen af finansieringen først få virkning to år 
efter ikrafttrædelsen af traktaten om Den Europæiske Union, dvs. den I. november 1995. Som 
nævnt i kapitel 1 var princippet vedrørende betinget støtte derfor gældende igennem hele 1996. 
Der gives i det følgende en beskrivelse af medlemsstaternes konvergensprogrammer. 
De tal, der i dette kapitel betegnes som skøn, er dem, der figurerede i Kommissionens 
økonomiske prognose i efteråret 1996, selv om der også er taget højde for den efterfølgende 
udvikling af situationen. 
3.2 KONVERGENSPROGRAMMER 
3.2.1 SPANIEN 
I 1996 var den spanske økonomiske politik stadig domineret af det reviderede 
konvergensprogram (1995-1997), der blev godkendt i juli 1994. Programmet skal hjælpe landet 
med at gennemføre en faktisk og nominel konvergens og i særdeleshed med at opfylde 
kriterierne for ØMU'ens tredje fase. 
Den økonomiske aktivitet udviste en klart positiv tendens allerede i begyndelsen af 1996, og 
situationen blev yderligere forbedret i det andet halvår. Det skønnes, at BNP blev øget med 
2,1%» i 1996, hvilket dermed er højere end gennemsnittet i EU, som skønnedes at ligge på 
1,6%. Spanien har endvidere for nylig fremvist gode resultater med hensyn til jobskabelse. 
Arbejdsløshedsprocenten faldt således fra 22,9% til 21,9%) fra første til tredje kvartal 1996, og 
dette fald ville have været endnu større, hvis ikke også den erhvervsaktive befolkning var 
vokset kraftigt. 
Regeringen gennemførte i 1996 en række nye strukturreformer. Foranstaltningerne omfatter et 
øget udbud af byggearealer i byerne, indførelse af fri konkurrence på telefonområdet, adgang 
for udenforstående til basistelekommunikationsnettet og iværksættelse af et omfattende 
privatiseringsprogram. Det forventes, at liberaliseringen inden for telekommunikationssektoren 
er fuldt gennemført i 1998. Disse foranstaltninger gør det muligt at anvende de permanente 
midler mere effektivt. 
Inflationsraten faldt markant i 1996; således faldt den i årlige gennemsnit fra 4,7% i 1995 til 
3,6% i 1996 og fra 4,3% i december 1995 til 3,2% i december 1996. Rentesatserne faldt også 
97 
KAPITEL 3 - Konvergens og betinget støtte 98 
markant i 1996. Renten på offentlige papirer med en løbetid på ti år faldt fra 9,9% i december 
1995 til 6,9% ved udgangen af 1996, og rentemarginalen i forhold til de tyske obligationer faldt 
til et historisk lavt niveau (omkring 100 basispoint) ved udgangen af 1996 i forhold til 350 
basispoint ved årets begyndelse. 
Underskuddet for alle de offentlige forvaltninger androg i 1995 6,6% af BNP i forhold til en 
målsætning på 5,9% i det reviderede konvergensprogram som følge af en række udgifter, man 
ikke tidligere havde været ude for. Inden for rammerne af Samhørighedsfondens procedure 
forpligtede de spanske myndigheder sig derfor højtideligt til strengt at overholde målsætningen 
for underskuddets størrelse i henhold til konvergensprogrammet for 1996. Ifølge de 
foreliggende oplysninger er målsætningen om et underskud på 4,4% af BNP i 1996 blevet 
opfyldt. Dertil kommer, at målsætningen i henhold til finansloven for 1997 er at bringe det 
offentlige underskud ned på 3% af BNP i 1997 i overensstemmelse med 
konvergensprogrammet. 
Siden 1994 betragter Rådet Spanien som et land med et uforholdsmæssigt stort underskud, jf. 
traktatens artikel 104 C, stk. 6. I overensstemmelse med bestemmelserne i denne artikel har 
Rådet hvert år rettet henstillinger til Spanien om at bringe denne situation til ophør. 
3.2.2 PORTUGAL 
Det portugisiske reviderede konvergensprogram, der dækker 1994-1997-perioden, blev 
godkendt af de nationale myndigheder i november 1995. Det sigter mod at sikre Portugals fulde 
deltagelse i ØMU'ens tredje fase, især gennem en mindskelse af både den fiskale ubalance og 
inflationsforskellen i forhold til de EU-lande, der udviser de bedste resultater på disse områder. 
En anden målsætning er den gradvise tilnærmelse af den portugisiske indkomst pr. indbygger 
til det europæiske gennemsnit. 
Efter den voldsomme recession i 1993, kom der igen gang i den portugisiske økonomi i midten 
af 1994. Men som følge af en fortsat svaghed i den private interne efterspørgsel voksede BNP 
først i 1996 hurtigere end i EU som helhed, dog stadig med en beskeden sats på 2,5%. Trods 
det træge konjunkturopsving opfyldte Portugal i 1996 målsætningerne i det reviderede 
konvergensprogram, og målsætningen for nedbringelsen af det generelle offentlige underskud 
blev endda mere end opfyldt. 
De portugisiske offentlige finanser har undergået en markant og vedvarende forbedring siden 
1993. Især takket være en langt mere effektiv skatteinddrivelse og et fald i de interne 
rentesatser er det offentlige underskud faldet fra 6,9% af BNP i 1993 til 5,1% i 1995 og 4,0% i 
1996. Hvad angår den offentlige gæld, blev væksten i gælden/BNP kraftigt bremset i 1994 og i 
1995, og udviste en faldende tendens i 1996, hvor den androg ca. 71%. Den gunstige udvikling 
skyldtes ikke kun det faldende primære underskud, men også faldet i rentesatserne for den 
offentlige gæld. Portugal forbliver dog stadig et land, hvis offentlige underskud betragtes som 
uforholdsmæssigt stort, jf. traktatens artikel 104 C. 
En restriktiv kurs i både den monetære politik og valutapolitikken sammenholdt med den svage 
interne efterspørgsel var medvirkende til et markant fald i inflationen fra 6,8% i 1993 til 4,2% i 
1995 og 3,1%) i 1996. Den positive udvikling i inflationen kombineret med fortsat voksende 
tillid til den førte politik fremkaldte et vedvarende fald i rentesatserne og frem for alt en 
-98-
KAPITEL 3 - Konvergens og betinget støtte 99 
mindskelse af renteforskellen over for de øvrige EU-lande. Speciel! interessant er 
indsnævringen af det langsigtede rentespænd i forhold til D-marken, som ved udgangen af 1996 
androg 1 procentpoint. 
3.2.3 GRÆKENLAND 
Grækenlands reviderede konvergensprogram blev gennemgået af Rådet (Økofin) den 19. 
september 1994. Programmets hovedmålsætning er at forberede Grækenlands fulde deltagelse i 
ØMU'ens tredje fase i 1999. I henhold til programmet skal dette mål nås gennem en indsats i 
forhold til alle de svage led i økonomien: inflationen, en fiskal ubalance og en svag vækstrate. 
Tilpasningsstrategien består i foranstaltninger, der har til formål at nedbringe 
budgetunderskuddet, mindske inflationen gennem en restriktiv monetær politik og 
valutakurspolitik og støtte den økonomiske vækst bl.a. ved en hensigtsmæssig anvendelse af 
strukturfondene. 
I forhold til konvergensprogrammets målsætninger har udviklingen siden 1994 været blandet. 
På den ene side har den mindskede inflationsrate forpurret programmets målsætning; på den 
anden side har de gode resultater med hensyn til en mindskelse af uligevægten på budgettet 
være i overensstemmelse med programmets målsætninger. 
Nedbringelsen af underskuddet og mindskelsen af inflationen og af rentesatserne har skabt 
forudsætningerne for økonomisk vækst. Væksten har siden 1995 været stærkere end forudset i 
konvergensprogrammet, idet den steg til 2% i 1995 og skønes at ville stige til 2,4% i 1996. De 
faktorer, der har bidraget hertil, har været en stigning i investeringerne fulgt af en vækst i det 
private forbrug og i eksporten. Et stigende privat forbrug har været delvis forbundet med en 
positiv vækst i realindkomsten, en faldende realrentesats og en mindre usikkerhed med hensyn 
til skatteprovenuet. 
Den øgede vækst har sammen med en hurtig likviditetsvækst i forbindelse med en stor 
nettokapitaltilstrømning hindret inflationen i at falde til det niveau, som var forudset i 
konvergensprogrammet. I 1995 lå forbrugerprisinflationen på et gennemsnit af 9,3% og i 1996 
af 8,5%. Medens den importerede inflation er reduceret til en ubetydelighed - hvilket er et 
resultat af den vellykkede valutakurspolitik, der er blevet ført - har inflationen i de beskyttede 
økonomiske sektorer gennemgående været høj. 
I treårsperioden 1994-1996 er konvergensprogrammets budgetmålsætninger blevet opfyldt. 
Foranstaltningerne med henblik på at udvide skattegrundlaget og modernisere 
skatteforvaltningen har bidraget hertil. I 1995 afslørede tiltag med henblik på at forbedre 
gennemsigtigheden overskud i det sociale sikringssystem, som der ikke kunne gøres rede for, 
hvilket medførte et fald i det generelle offentlige underskud til 9,1%) af BNP, hvilket er 1.6 
point under konvergensprogrammets målsætning. I 1996 svarede det generelle offentlige 
underskud, som skønsmæssigt androg 7,6% af BNP, til konvergensprogrammets målsætning. 
Til grund for denne udvikling lå imidlertid det forhold, at det offentlige underskud blev 1 
procentpoint højere end forudset i forhold til BNP som følge af indtægtsfald og overskridelser 
på udgiftssiden, som kun blev delvis opvejet af et fald i kapitaludgifterne. Nøgletallet for den 
offentlige gæld faldt med 1.2 point til I 10,6% af BNP i 1996; konvergensprogrammet havde 
ikke forudset nogen ændringer i 1996 i forhold til 1995. 
99 
KAPITEL 3 - Konvergens og betinget støtte 100 
Det blev konstateret, at Grækenland havde et uforholdsmæssigt stort underskud i 1994, jf. 
traktatens artikel 104 C, stk. 6. Siden da har Rådet hvert år rettet en henstilling til Grækenland 
om at bringe denne situation til ophør. 
3.2.4 IRLAND 
Det seneste program for Irland dækkede perioden 1994-1996 og blev gennemgået af Rådet 
(Økofin) den 19. september 1994. Programmet havde stort held med at fortsætte den 
stabilitetsorienterede strategi i de tidligere programmer. Der skal imidlertid nu forelægges et 
nyt program, selv om den seneste aftale mellem arbejdsmarkedets parter for perioden 1997-
2001 kunne danne basis for et sådant program. 
I henhold til programmet for 1994-1996 forventedes en forholdsvis beskeden årlig vækstrate 
for BNP på 4,0%. Det forventedes endvidere, at inflationen fortsat ville ligge på et forholdsvis 
beskedent niveau, nemlig ca. 2,5% om året, bl.a. hjulpet af den løntilbageholdenhed, der var 
blevet aftalt mellem arbejdsmarkedets parter. Skattepolitikken sigtede imod at holde 
budgetunderskuddet inden for 3% af BNP, hvilket var i overensstemmelse med en planlagt 
nedbringelse af nøgletallet for gælden på 3-4 procentpoint årligt. 
De økonomiske resultater i 1996 lå pænt inden for de rammer, der var udstukket i 
konvergensprogrammet. Det skønnes at væksten i BNP har ligget på 7,8%, hvilket er noget 
højere end det forholdsvis bedskedne mål på 4,0%). Budgetmålsætningerne er også helt klart 
opfyldt. Den seneste tids markante vækst har haft en positiv effekt på de offentlige finanser, 
hvilket skønsmæssigt resulterede i et nettofald i lånoptagningen på 1% af BNP i 1996, medens 
nøgletallet for gælden skønnes at være faldet med 6.5 procentpoint til 75,1% af BNP. Den 
årlige inflation androg i 1996 2,0%, hvilket betyder, at gennemsnittet for den treårige periode 
1994-1996 lå inden for målsætningen på 2,5%, som blev opstillet i konvergensprogrammet. 
-100 
KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 
KAPITEL 4 
VURDERING AF DE VEDTAGNE PROJEKTER OG AKTIONER 
4.1 GENERELT 
4.1.1 VURDERING AF PROJEKTERNE 
Ved bedømmelsen af de projekter, medlemsstaterne har forelagt, er der blevet lagt en særlig vægt 
på dokumenteringen af det forhold, at de mobiliserede ressourcer var proportionale med den 
forventede økonomiske gevinst. 
Denne ex ante-kontrol er blevet gennemført på basis af en cost/benefit-analyse foretaget af 
medlemsstaterne og forelagt for hvert enkelt projekt eller gruppe af projekter. Hvad angår visse 
miljøprojekter, har vanskeligheden ved at kvantificere den forventede gevinst ført til, at 
medlemsstaterne har anvendt andre metoder af en mere kvalitativ karakter. 
Kommissionen har på grundlag af de oplysninger, medlemsstaterne har meddelt, foretaget en 
vurdering af projekternes socioøkonomiske effekt, og har eventuelt ladet foretage supplerende 
analyser. 
På grundlag af disse analyser har Samhørighedsfonden i visse tilfælde anmodet medlemsstaterne 
om at ændre de pågældende projekter og har endog afslået at finansiere visse projekter. Således 
har fonden afslået at yde støtte til projekter i havnene i Alexandroupoli, Volos og Mykonos. Fit 
andet eksempel er projektet vedrørende dæmningen Enxoe i Portugal, som blev redimensioneret, 
inden det blev godkendt, idet man lod den del, der vedrørte anvendelsen afvandet til overrisling, 
udgå; endvidere er projektet vedrørende vandforsyningen i Grand Porto-syd blevet 
redimensioneret. 
Program for ex post-kontrol 
Samhørighedsfonden havde i 1996 virket i fire år, og de første projekter, som fonden har 
finansieret, blev fuldført; endvidere er en række projekter næsten fuldført, og for disse afventer 
man Kommissionens endelige rapporter og redegørelser. Fra nu af vil antallet af afsluttede 
projekter stige støt. 
Det ville derfor være passende, om Kommissionen udarbejdede et program for ex post-kontrol. 
Samhørighedsfonden har da også indledt drøftelser med henblik på udformningen af et 
eventuelt program for ex post-kontrol af de støttede projekter. 
Målsætningerne for en ex post-kontrol af projekterne er opstillet i fondsforordningens artikel 13, 
stk. 4, hvor det hedder, at Kommissionen og de støttemodtagende medlemsstater under 
projekternes gennemførelse og efter deres afslutning skal foretage en evaluering af projekterne ud 
fra følgende kriterier: 
101 
KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 102 
den måde, hvorpå projekterne er udført, 
den potentielle og faktiske virkning af gennemførelsen, 
om de oprindelige mål kan nås eller er blevet nået. 
Dertil kommer, at ex post-kontrollen også skal omfatte en vurdering af projekternes 
indvirkning på miljøet. 
4.1.2 INDTÆGTSSKABENDE PROJEKTER 
Hvad angår indtægtsskabende projekter, bør Samhørighedsfondens støtte fastsættes under 
hensyntagen til indtægterne. Fremgangsmåden er den, at støtten afpasses, så den udgør 80/85% af 
den investeringsdel, der ikke vil være indtægtsskabende. Der er sket en sådan nedsættelse af 
støtten i alle tilfælde, hvor der kunne skabes utvivlsomme og væsentlige indtægter på grundlag af 
de investeringer, Samhørighedsfonden samfinansierer. 
Følgende projekter er eksempler på indtægtsskabende projekter: 
• I Spanien: 
Miljø Skovrejsning og erosionskontrol i Norte-flodens afstrømningsområde. 
Beslutning C(96)2788 af 10/10/96. Godkendt støtte: 2.847.306 ECU. 
Skovrejsning og erosionskontrol i Ebro-flodens afstrømningsområde. 
Beslutning C(96)595 af 7/3/96. Godkendt støtte 15.352.436 ECU. 
Skovrejsning og erosionskontrol i Duero-flodens afstrømningsområde. 
Beslutning C(96)617 af 7/3/96. Godkendt støtte 5.113.726 ECU 
En metode til undersøgelse af det potentielle afkast af 
skovrejsningsprojekter er blevet udarbejdet i samarbejde med de spanske 
myndigheder og er blevet anvendt på projekter, for hvilke der blev indgivet 
ansøgning om støtte i 1996. Metoden tager højde for det indtægtsskabende 
potentiale ved særlige træsorter og for jordbundsforholdene, hvor træerne 
skal plantes. 
• I Portugal: 
Miljø 
Transport Anlæg til forbrænding af fast affald LIPOR II 
Håndtering af fast kommunalt affald i Lissabon-nord VALORSUL 
Motorvej A3 Braga Oeste/Ponte de Lima 
• I Grækenland: 
Transport Ny international lufthavn i Athen (Spata) 
Banegård i Thriassio Pedio 
Banestrækning Athen-Korinth 
Havnen i Piræus, Ikonion kaj II 
Irland: 
Transport Forbedring af containerterminalen i havnen i Cork 
102-
KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 103 
Udvidelse af havnekajen i Waterford 
4.2 TRANSEUROPÆISKE TRANSPORTNET 
4.2.1 OVERORDNET STRATEGI 
Inden for transportsektoren finansierer Samhørighedsfonden udelukkende projekter af fælles 
interesse, som er blevet uidentificeret inden for rammerne af de retningslinjer, som er omtalt i 
traktatens artikel 129 C. 1 1996 blev de multimodale retningslinjer for udviklingen af de 
transeuropæiske transportnet endelig vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet^. Disse 
retningslinjer danner således grundlag for udvælgelsen af de projekter, som kan modtage støtte fra 
fonden. Retningslinjerne angiver målsætningerne for TEN, identificerer nettene og opstiller de 
kriterier og specifikationer, som lægges til grund for identificeringen af projekter af fælles 
interesse. 
Samhørighedsfonden har en vigtig rolle at spille ved udviklingen af de transeuropæiske net i de 
fire samhørighedsfondslande på grund af fondens specifikke mål og de omfattende midler, den 
råder over; således bør ca. halvdelen af fondens budget på 16 mia. ECU i perioden 1993-1999 
allokeres til transportprojekter. 
Ikke desto mindre står det klart, at omfanget af arbejdet med den fulde gennemførelse af TEN gør, 
at det er nødvendigt med en omhyggelig anvendelse af midlerne og med en koordinering med 
Fællesskabets øvrige finansielle instrumenter, hvis Fællesskabets støtte til TEN skal udnyttes så 
godt som muligt. Samhørighedsfonden har derfor haft et tæt samarbejde med de pågældende 
medlemsstater for at opstille prioriteringerne for indsatsen og koordinere sin støtte med støtten fra 
EIB, EFRU og TEN for at sikre, at midlerne anvendes så effektivt som muligt. 
Inden for det planlagte transportnet er hovedvægten normalt blevet lagt på de største vej-, 
jernbane- og søfartsforbindelser, som sikrer eller forbedrer hovedforbindelserne mellem 
samhørighedsfondslandene og de øvrige EU-lande. Andre støttede projekter tager sigte på at 
forbedre forbindelserne og handelen mellem randområder og hovedcentrene for økonomisk 
aktivitet i de pågældende lande og at forbedre sammenhængen i nettet tæt ved bycentrene. De 
mange omfarts- og ringveje omkring byer, som Samhørighedsfonden har finansieret, tjener to 
formål, nemlig at forbedre de forskellige dele af nettet og mindske de uheldige miljømæssige 
virkninger som følge af trafikken i byer og bycentre. 
Samhørighedsfonden har lagt særlig vægt på gennemførelsen af de højt prioriterede projekter, 
som blev vedtaget på Det Europæiske Råd i Essen i december 1994 (jf. bilag III i Fællesskabets 
retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet). Af de fjorten prioriterede 
projekter er de fem placeret helt eller delvis på samhørighedsfondslandenes territorium: 
Højhastighedstog syd; De græske motorveje (Pathe og Via Egnatia); Motorvej Lissabon-
Vailadolid; Konventionel banestrækning Cork-Dublin-Belfast og Vejforbindelse Irland-Det 
Forenede Kongerige-Benelux. Det efterfølgende afsnit 4.2.3 indeholder yderligere detaljer 
vedrørende de fremskridt, der er gjort på området. 
7 Beslutning 1692/96/EF af 23. juli 1996. 
103-
KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 104 
For at opnå størst virkning af Samhørighedsfondens ressourcer, er der fastlagt tre hovedområder, 
hvor yderligere støtte menes at kunne give de bedste resultater. 
0 finansiering af tekniske, økonomiske og finansielle feasibility-undersøgelser, der baner vejen 
for offentlige eller blandede projekter: sådanne undersøgelser er omkostningskrævende og 
risikable, da det er usikkert om projektet bliver til noget; således er støtte i form af tilskud et 
vigtigt element, fordi den bidrager til at mindske risikoen, 
0 støtte til færdiggørelse af vigtige afsnit af transportkorridorer, som måske i sig selv er 
finansielt urentable, men som gør, at såddanne korridorer færdiggøres, og dermed sikrer eller 
opretholder deres generelle økonomiske eller finansielle levedygtighed: grænseoverskridende 
sektioner gennem tyndtbefolkede områder er typiske eksempler på en sådan støtte, 
0 finansiering af afsnit af en rute, som fører til "fastlåst trafik", og som den private sektor 
derefter kan drage økonomisk fordel af: tilkørselsveje til broer eller tunneler, hvor der kan 
opkræves bompenge, er eksempler herpå. 
4.2.2 UDBYGNING AF TRANSPORTNETTENE 11996 
Samhørighedsfonden ydede i 1996 i alt 1.222,1 mio. ECU i støtte til transportprojekter. Støtten 
omfatter forpligtelsesbevillinger til nye projekter eller til nye faser af eksisterende projekter samt 
supplerende bevillinger til projekter, som er blevet godkendt i tidligere år (nye årlige trancher 
eller ændringer af tidligere beslutninger). Det betyder, at den samlede støtte, Samhørighedsfonden 
og dens forløber, det midlertidige samhørighedsinstrument, har ydet siden 1993 til TEN-projekter 
på transportområdet, andrager 4.219 mio. ECU, hvilket er et særdeles omfattende bidrag til den 
yderligere udvikling af TEN i de fire samhørighedsfondslande. 
Vej-/motorvejsprojekter tegnede sig fortsat for den største andel af støtten - 959,5 mio. ECU eller 
78,4%) i 1996 - således som det fremgår af nedenstående tabel. Andelen ligger mellem 61,3% i 
Grækenland og 83,6% i Spanien. Jernbaneprojekterne tegnede sig for den næsthøjeste andel med 
en støtte på i alt 222 mio. ECU svarende til 18,1% af det samlede beløb. De øvrige 
transportformer tegnede sig for en lidt mindre del af støtten end i de tidligere år, selv om 
situationen varierer fra land til land afhængig af de særlige muligheder, som forligger. 
- 104 
KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 105 
Forpligtelsesbevillinger til TEN-projekter efter transportsektor 
Sektor 
Veje 
Jernbaner 
Havne 
Lufthavne 
VTS* 
lait Forpligtelser 1993-95 
Mio. ECU 
2.124,7 
619,1 
114,6 
115,5 
21,1 
2.995,0 % af samlede 
beløb 
70,9 
20,7 
3,8 
3,9 
0,7 
100,0 Forpligtelser 1996 
Mio. ECU 
959,5 
222,0 
23,0 
15,6 
4,0 
1.224,1 % af samlede 
forpligtelse 
78,4 
1 8,1 
1,9 
1,3 
0,3 
100,0 lait forpligtelser 1993-96 
Mio. ECU 
3.084,3 
841,1 
137,5 
131,1 
25,1 
4.219,1 % af samlede 
forpligtelse 
73,1 
19,9 
3,3 
3,1 
0,6 
100,0 
* VTS - styringssystemer for søtransport 
Forpligtelsesbevillinger til TEN-transportprojekter efter medlemsstat og sektor 
Medlems­
stat 
Spanien 
Portugal 
Grækenl. 
Irland Transport­
sektor 
veje 
jernbaner 
havne 
lufthavne 
VTS* 
lait 
veje 
jernbaner 
havne 
lufthavne 
lait 
veje 
jernbaner 
havne 
lufthavne 
lait 
veje 
jernbaner 
havne 
lufthavne 
VTS* 
Total Forpligtelser 
1993-95 
Mio. ECU % 
1.218,7 71,0 
402,4 23,5 
0,0 0,0 
73,2 4,3 
21,1 1,2 
1.715,5 100,0 
509,4 84,7 
73,1 12,2 
18,9 3,1 
0,0 0,0 
601,4 100,0 
207,7 52,1 
81,1 20,3 
71.0 17,8 
39.1 9,8 
398,9 100,0 
188,8 67,6 
62.5 22,4 
24.6 8,8 
3,3 1,2 
0,0 0,0 
279,2 100,0 Forpligtelser 
1996 
Mio. ECU % 
567,4 83,6 
111,0 16,4 
0,0 0,0 
0,0 0,0 
0,0 0,0 
678,4 100,0 
167,2 75,5 
39,9 18,0 
14,5 6,5 
0,0 0,0 
221,5 100,0 
124,1 61,3 
62,7 31,0 
0,0 0,0 
15,7 7,7 
202,4 100,0 
100,9 82,9 
8.4 6,9 
8.5 7,0 
0,0 0,0 
4,0 3,3 
121,8 100,0 I alt forpligtelser 
1993-96 
Mio. ECU % 
1.786,1 74,6 
513,4 21,4 
0,0 0,0 
73,2 3,1 
21,1 0,9 
2.393,9 100,0 
676,6 82,2 
113,0 13,7 
33,4 4,1 
0,0 0,0 
823,0 100,0 
331,8 55,2 
143,8 23,9 
71,0 11,8 
54,7 9,1 
601,4 1 00,0 
289,7 72,3 
70,9 17,7 
33,1 8,3 
3,3 0,8 
4,0 1,0 
401,0 100,0 
* VTS : styringssystemer for søtransport 
Tal for perioden 1993-95 omfatter forpligtelser under de midlertidige finansielle 
samhørighedsinstrumenter 
-105 
KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 106 
• Veje/motorveje 
Vej-/motorvejsprojekternes store andel i støtten er ikke overraskende, i betragtning af de 
forskelle, der stadig er mellem vejsystemerne i samhørighedsfondslandene og i de øvrige EU-
lande, og den fortsatte stigning i vejtrafikken. Færdiggørelsen eller forbedringen af de større 
vej korridorer, som forbinder disse lande med EU-naboerne, og af forbindelserne mellem 
randområderne og de centrale økonomiske centre samt fjernelsen af flaskehalse og 
trafikophobning omkring bycentre er fortsat hovedmålene for de enkelte landes og 
Fællesskabets indsats på området. 
Vejprojekternes andel af støtten var særlig høj i Spanien i 1996 (83,6%), hvor dette især 
skyldes godkendelsen i løbet af året af to nye afsnit af Rias Bajas-motorvejen, som forbinder 
Galicien med det centrale spanske vejsystem og dermed med Frankrig og det øvrige EU, og 
som også forbedrer forbindelserne fra Nordportugal. Der blev også godkendt andre nye 
vejprojekter i 1996, og der blev ydet supplerende støtte til større vej korridorer, såsom den 
transcatalonske hovedvej, Bailén-Granada-motorvejen, Zaragoza-Huesca-motorvejen, 
Somport-tunnelen og Sevilla-Granada-Almeria-motorvejen. I alt androg 
forpligtelsesbevillingerne til vejprojekter i Spanien 567,4 mio. ECU i 1996 eller knap 60% af 
de samlede bevillinger til samtlige vejprojekter i de fire lande. 
Vejprojekternes andel var også stor i Irland (82,9% eller 100,9 mio. ECU), hvilket kan 
tilskrives godkendelsen af en række projekter, herunder nye afsnit af nord-syd-hovedvejen og 
en række omfartsveje og aflastningsveje omkring byer (N7 Limerick, N25 
Dunkettle/Carrigtwohill, Kildare-omfartsvejen og Newmarket-on-Fergus-omfartsvejen). 
I Portugal var vejprojekternes andel lidt mindre end i tidligere år (75,5%). To af 1996-
beslutningerne vedrører et nyt afsnit af CREL-ringvejen ved Lissabon og et nyt afsnit af A3, 
Braga-Ponte de Lima. Der blev endvidere i 1996 bevilget supplerende støtte til Tagus-broen. 
I Grækenland, hvor vejprojekternes andel var den mindste i 1996 (61,3%), var 
hovedbegivenheden vedtagelsen ved årets slutning af ti beslutninger vedrørende to nye afsnit af 
Pathe-motorvejen (den større nord-syd-korridor), efter at man havde fundet en løsning på de 
langvarige problemer med de offentlige indkøb og projektstyringen. Der blev bevilget 124,1 
mio. ECU i støtte til dette projekt over 1996-budgettet, hvilket gjorde muligt at gøre fremskridt 
med hensyn til færdiggørelsen af prioriterede afsnit. 
• Jernbaner 
Der blev over 1996-budgettet bevilget 222 mio. ECU i støtte til jernbaneprojekter svarende til 
18,1% af den samlede støtte. Af større projekter, som blev godkendt, kan nævnes forbedringen 
af den nordlige strækning i Portugal (en støtte på 104,9 mio. ECU, hvoraf de 33,1 mio. blev 
bevilget over 1996-budgettet med henblik på etableringen af et skinnesystem med fire spor på 
et af de travleste afsnit); fordoblingen af sporet på Thriassio Pedio-Elefsis-Korinth-linjen i 
Grækenland, (en støtte på 160 mio. ECU blev godkendt, hvoraf de 4 mio. blev bevilget over 
1966-budgettet); og den nye DART-udvidelse i Dublin (en støtte på 16,9 mio. ECU blev 
godkendt). 
Der blev endvidere bevilget supplerende støtte til visse større projekter, der var blevet godkendt 
i tidligere år, herunder en forhøjelse af hastigheden til 200/220 km/t på Middelhavkorridoren i 
Spanien (81,7 mio. ECU), en generel modernisering af det konventionelle spanske jernbanenet 
106-
KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 107 
(29,3 mio. ECU) og en fordobling af sporet på Evangelismos-Leptokarya-afsnittet på 
Grækenlands største nord-syd-banestrækning. 
• Søhavne og lufthavne 
Søhavne tegnede sig for en støtte på 23 mio. ECU i 1996 (1,9% af den samlede støtte til 
transportområdet), medens lufthavne tegnede sig for 15,6 mio. (1,3%). 
Hvad søhavne angår, lå de største projekter i Irland (uddybning af havnen i Waterford; adgang 
til Dublin havn, Tivoli-containerterminalen i Cork, Lo-Lo-term inalen i Dublin og udvidelsen af 
kajen i Belview) og i Portugal (reparation og forbedringer i havnene i Lissabon og Leixôes). 
Med hensyn til Portugal er et antal ansøgninger vedrørende udviklingen af havneinfrastrukturen 
fortsat under behandling. 
Det må også bemærkes, at der i 1996 blev bevilget støtte til indførelsen af et styrings- og 
informationssystem for søtransport i de fire største havne i Irland samt Shannon-
flodmundingen. 
Hvad lufthaven angår, blev der i 1996 bevilget den årlige tranche til opførelsen af Athens nye 
lufthavn (Spata), som i 1995 havde fået bevilget i alt 250 mio. ECU fra Samhørighedsfonden. 
4.2.3 DE PRIORITEREDE ESSEN-PROJEKTER 
De 14 højt prioriterede TEN-projekter, som blev vedtaget på Det Europæiske Råd i Essen i 
december 1994, er blevet indføjet i de nyligt godkendte retningslinjer for udviklingen af de 
transeuropæiske transportnet (Bilag III). Af disse projekter er de 5 helt eller delvis beliggende i 
samhørighedsfondslandene. Samhørighedsfonden er således udmærket i stand til at stotte 
projekterne. Opgavens omfang illustreres på udmærket vis af de enorme investeringer, 
gennemførelsen af projekterne kræver: for de fem projekter alene andrager de samlede 
investeringer skønsmæssigt over 23 mia. ECU, hvoraf de 12 mia. ECU vil blive anvendt inden 
år 2000. 
Nedenfor følger en oversigt over Samhørighedsfondens bidrag til disse projekter og 
projekternes aktuelle gennemførelsesgrad. 
• Højhastighedstog syd 
0 Madrid-Barcelona-Perpignan 
Samhørighedsfonden har finansieret tekniske feasibility-undersøgelser med i alt 8,02 mio. 
ECU på to afsnit af strækningen (Zaragoza-Lérida og Calatayud-Ricla). En ansøgning om 
støtte til bygning af de samme afsnit (351 mio. ECU) behandles i øjeblikket. 
0 Madrid- Vitoria-Dax 
Der er ikke modtaget nogen ansøgning om støtte fra Samhørighedsfonden til denne 
strækning. 
-107 
KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 108 
Højhastighedstog syd-projektet er genstand for drøftelser i en af undergrupperne af den 
højtstående Kinnnock-gruppe vedrørende finansiering gennem offentlige og private 
partnerskaber af prioriterede projekter inden for transeuropæiske transportnet (se 4.2.4). 
• Græske motorveje 
0 Patras-Athen-Thessaloniki-Bulgarske grænse (Pathe) 
Bygningen af denne motorvej, som sikrer den større nord-sydgående vejkorridor i 
Grækenland, har stået på siden 1990. Samhørighedsfonden bevilgede støtte til en række 
afsnit af motorvejen i 1993 og 1994 (i alt 58,4 mio. ECU). Problemer i forbindelse med 
offentlige indkøb og projektstyringen forsinkede projektet i 1995, men efter at disse 
problemer var blevet løst, blev 10 beslutninger vedrørende de vigtigste afsnit af denne 
motorvej vedtaget i slutningen af 1996 (samlet støtte: 124,1 mio. ECU). 
0 Via Egnatia (Igoumenilsa-Thessaloniki-Alexandroupolis-Tyrkiske grænse) 
Arbejdet på det 200 km lange Igoumenitsa-Panagia-afsnit startede i 1995. 
Samhørighedsfonden har i alt bevilget 76,4 mio. ECU i støtte til forskellige afsnit af dette 
projekt, hvoraf 40,7 mio. ECU blev bevilget i 1995. Samhørighedsfonden har i 1996 endnu 
ikke modtaget nogen yderligere ansøgning om støtte. 
• Motorvej Lissabon-Valladolid 
To afsnit af den portugisiske del af denne motorvej modtog i 1993/94 støtte fra 
Samhørighedsfonden på i alt 52,6 mio. ECU (Alcanena-Atalaia og Atalaia Abrantes). 
Imidlertid blev der ikke i 1996 modtaget nogen ansøgning, og der blev ikke bevilget 
yderligere støtte. 
Efter et seminar om dette projekt, som Samhørighedsfonden afholdt i oktober 1994, 
opfordrede Kommissionen de portugisiske og spanske myndigheder til at forelægge de 
foreløbige undersøgelser vedrørende de grænseoverskridende afsnit af vejen for 
Samhørighedsfonden med ansøgning om støtte. I juli 1996 modtog Samhørighedsfonden en 
ansøgning om støtte til udarbejdelsen af de tekniske feasibility-undersøgelser vedrørende 
det spanske afsnit Salamanca-Fuentes de Onoro (forventes godkendt i begyndelsen af 
1997). 
De portugisiske myndigheder har foreslået at udvide omfanget af dette prioriterede projekt, 
idet der etableres en multimodal forbindelse med Spanien og det øvrige Europa. 
Kommissionen har hilst dette forslag velkomment og afholdte i oktober 1996 et seminar, 
hvor man nærmere skulle undersøge konsekvenserne af ændringerne. De foreslåede 
ændringer i det prioriterede projekt blev vedtaget på Det Europæiske Råd i Dublin i 
december 1996. 
• Banestrækning Cork-Dublin-Belfast-Larne 
Der blev ikke ydet yderligere støtte til projektet i 1996, eftersom projektet i Irland forventes 
afsluttet i det første kvartal af 1997. Det prioriterede projekt er blevet udvidet, således at det 
også omfatter to vigtige tilslutninger til Londonderry og Limerick. 
108-
KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 109 
• Vejforbindelse Irland-Det Forenede Kongerige-Benelux 
Der er lagt størst vægt på den del af projektet, som vedrører Irland, og der blev bevilget 
yderligere 30,2 mio. ECU til projektet over Samhørighedsfondens 1996-budget. Siden 1993 
har Samhørighedsfonden ydet en samlet støtte til den del af projektet, der vedrører Irland, på 
108,0 mio. ECU. Det forventes, at der i de kommende år vil blive ydet en væsentlig 
supplerende støtte med henblik på at færdiggøre projekter, som er under udførelse eller 
behandling med henblik på tildeling af støtte. 
Nedenstående tabel indeholder en række nøgletal vedrørende de højt prioriterede projekter, som 
blev vedtaget på Essen-topmødet, og som er af direkte interesse for Samhørighedsfonden: 
Højhastighedstog syd 
Græske motorveje 
Motorvej Lissahon-
Valladolid 
Banestrækning Cork-
Duhlin-
Belfast* 
Vejforbindelse Irland-Det 
Forenede 
Kongerige-
Benelux* 
lait Anslåede samlede 
omkostninger 
12.870 
6.367 
1.072 
238 
2.680 
23.227 Anslåede 
omkostninger 
1995-1999 
4.380 
5.065 
717 
145 
1.540 
11.847 Samhørighedsfonden 
1993-1996 
8,0 
258,9 
52,6 
53,9 
108,0 
481,4 
* Irland alene 
Ud over de fjorten højt prioriterede projekter, der blev identificeret i rapporten udarbejdet af 
Christophersen-gruppen, og som blev godkendt på Det Europæiske Råd i Essen, blev der også 
forelagt en anden liste over projekter, som blev tillagt stor betydning. Samhørighedsfonden er 
interesseret i følgende projekter på denne liste: 
- Kombineret transport i Portugal og Spanien 
- Athens nye internationale lufthavn (Spata) 
- Marateca-Elvas-motorvejen (Lissabon-Madrid motorvejskorridoren) 
Samhørighedsfonden har allerede bevilget støtte til kombinerede transportprojekter på et afsnit 
af Marateca-Elvas-motorvejen og til Athens nye lufthavn (Spata). 
Christophersen-gruppen lagde også i sin rapport vægt på europæiske projekter vedrørende 
indførelsen af ny informationsteknologi og trafikstyringssystemer i EU. Samhørighedsfonden 
har bidraget med støtte til en række fremtrædende eksempler på sådanne projekter 
(styringssystemer for søtransport og flytrafikstyring) i Spanien, Portugal, Grækenland og 
Irland. 
109 
KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 10 
4.2.4 GRUPPEN AF KOMMISSIONSMEDLEMMER (TEN) / DEN HØJTSTÅENDE 
KINNOCK-GRUPPE 
Samhørighedsfonden har fortsat med at følge arbejdet i gruppen af kommissionsmedlemmer, 
som blev oprettet i begyndelsen af 1995 under ledelse af transportkommissær Neil Kinnock 
med den opgave at koordinere og sætte gang i gennemførelsen af de transeuropæiske net. 
Gruppen har beskæftiget sig med TEN's lovgivningsmæssige rammer, den har fulgt arbejdet på 
projekter af fælles interesse, og den har undersøgt, hvorledes man kan løse problemerne med 
finansieringen af TEN. 
Efter Rådets (transport) uformelle møde i Rom i april 1996 blev der oprettet en "højtstående 
gruppe" under ledelse af Neil Kinnock sammensat af repræsentanter for transport- og 
finansministerier, den private sektor og 1MB med det sigte at fremme oprettelsen af offentlige 
og private partnerskaber inden for transeuropæiske transportnet, specielt vedrorende de 
prioriterede projekter. Samhørighedsfonden har deltaget i moder i denne gruppe og i 
undergruppen for højhastighedstog syd. Kinnock-gruppen vil forelægge en endelig rapport for 
Det Europæiske Råd i juni. 
Det må bemærkes, at der efter vedtagelsen i juli 1996 af Fællesskabets retningslinjer for 
udvikling af det transeuropæiske transportnet blev nedsat nye rådgivende udvalg for de enkelte 
TEN-sektorer. Samhørighedsfonden deltog også i det første møde i transportudvalget, som 
fandt sted i november. 
4.3 LIGEVÆGT MELLEM MILJØ OG TRANSPORT 
I henhold til fondsforordningen bør der tilstræbes en passende ligevægt mellem støtten til 
transportinfrastrukturprojekter og støtten til miljøprojekter. 
Kommissionens holdning til dette spørgsmål er, at man for hele perioden skal stræbe efter at 
tildele 50% af støtten til miljøprojekter, om end denne målsætning ikke skal betragtes som en 
ufravigelig regel. Der bør være en vis fleksibilitet for at tage højde for særlige situationer. 
I 1996 lykkedes det at komme endnu tættere på dette mål, idet 50,1% af budgetforpligelserne 
blev indgået for transportprojekter og 49,9% for miljøprojekter. 
For samtlige medlemsstater udviklede fordelingen af forpligtelsesbevillingerne mellem miljø-
og transportområdet i perioden 1993-1996 sig som følger: 
Periode 
1993 
1994 
1995 
1996 
fra 1993 til 1996 Miljø 
ECU 
606.016.992 
923.430.183 
1.036.709.677 
1.219.282.135 
3.785.438.987 % 
38,7 
49,8 
48,2 
49,9 
47,3 Transport 
ECU 
958.253.511 
929.157.266 
l.l 13.1 19.907 
1.222.140.391 
4.222.671.075 % 
61,3 
50,2 
51,8 
50,1 
52,7 
_LUL 
KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 111 
I 1996 var den procentvise fordeling af forpligtelsesbevillingerne mellem miljø- og 
transportområdet efter medlemsstat som følger: 
Medlemsstat Miljø % Transport % 
Spanien 49,4 50,6 
Portugal 49_!6 5TL4 
Grækenland 53,8 46,2 
Irland | 46,0 | 54,0 ~ 
4.4 VURDERING AF FORENELIGHEDEN MED EU's POLITIK PÅ 
ANDRE OMRÅDER 
4.4.1 MILJØBESKYTTELSE 
Ifølge artikel 8 i Rådets forordning (EF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden skal 
projekterne være i overensstemmelse med EU's politik på andre områder, herunder politikken 
vedrørende miljøbeskyttelse. 
Målene for EU's politik på miljøområdet er fastlagt i traktatens artikel 130 R. De omfatter: 
- beskyttelse og forbedring af miljøet, 
- beskyttelse af menneskers sundhed, 
- en rationel udnyttelse af naturressourcerne. 
I henhold til programmet for Fællesskabets politik og virke inden for miljø og bæredygtig 
udvikling (det femte handlingsprogram) - vedtaget ved Rådets resolution i 1993 - skal 
Samhørighedsfonden bidrage til gennemførelsen af traktatens målsætninger, især på 
miljøområder, der er af afgørende betydning for Fællesskabet, såsom bekæmpelsen af 
vandforureningen og tilvejebringelsen af en hensigtsmæssig affaldshåndtering. Ud over at 
fokusere på en række vigtige miljøspørgsmål påpeger programmet også nødvendigheden af at 
integrere miljødimensionen i de andre fællesskabspolitikker med henblik på at ændre og 
påvirke de uønskede bivirkninger af aktiviteten inden for visse økonomiske sektorer. 
Det sidstnævnte aspekt er af interesse for Samhørighedsfonden, eftersom 
transportinfrastrukturer er det andet prioriterede hovedmål for fondens investeringer. 
Kommissionen har udviklet en omhyggelig procedure for ex ante-kontrol inden for såvel miljø-
som transportinvesteringer. Hvad angår ansøgninger om støtte til miljøprojekter, bør disse 
ledsages af angivelse af: 
- hvilke miljømål, projektet sigter mod, 
- projektets berøringspunkter med EU's miljøbestemmelser, 
- om projektet er led i en plan eller et program, som indgår i gennemførelsen af en EU-politik 
eller EU-bestemmelser. 
111 
KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 1 12 
Endvidere bør disse oplysninger - hvis det er relevant - suppleres med oplysninger om 
indvirkningen på miljøet ifølge bestemmelserne i direktiv nr. 85/337/EØF. 
For transportprojekters vedkommende skal der også - hvis det er relevant - forelægges en 
vurdering af indvirkningen på miljøet ifølge bestemmelserne i direktiv nr. 85/337/EØF. 
Endvidere bør man være særlig opmærksom på eventuelle følger for vigtige levesteder for 
fugle (direktiv nr. 79/409/EØF) samt for naturtyper og vilde dyr og planter (direktiv nr. 
92/43/EØF) af gennemførelsen af sådanne projekter. 
Der bliver også foretaget en vurdering af projekter inden for andre områder, såsom 
affaldshåndtering, genoprettelse af kystområder osv. med henblik på at sikre, at projekterne er i 
overensstemmelse med Fællesskabets miljøpolitik. 
Efter vurderingen - og inden Kommissionen træffer den endelige beslutning om støtte til et 
projekt - kan Kommissionen tilføje visse betingelser med hensyn til opfyldelsen af særlige 
miljømålsætninger eller for at sikre, at projektet opfylder visse tekniske krav, som er opstillet i 
fællesskabslovgivningen, f.eks. direktivetom byspildevand (91/271/EØF). 
Spørgsmålet om forenelighed er ikke blot af betydning i den fase, der går forud for 
beslutningen. Overvågningsudvalgene skal også sikre, at de miljøpolitiske bestemmelser 
overholdes, idet de har til opgave at kontrollere, at de krav eller betingelser, der er opstillet i 
beslutningen, overholdes. Såfremt dette ikke er tilfældet, kan udbetalingerne suspenderes og 
støtten nedsættes eller endog helt bortfalde. 
4.4.2 DEN FÆLLES TRANSPORTPOLITIK 
De fremtidige visioner for den fælles transportpolitik er indeholdt i Kommissionens meddelelse 
"Den fremtidige udvikling af den fælles transportpolitik" (KOM(92) 494). Et væsentligt element 
heri er den nye politik for transeuropæiske net, som er fastlagt i traktatens afsnit XII, men også 
behovet for at lade den miljømæssige dimension indgå i transportområdet. 
Den fælles transportpolitik tager også hensyn til, at der er et stadig større transportbehov i et 
fællesskab uden grænser. Dette problem hænger også sammen med, at en stor del af de bestående 
transportnet, navnlig i Fællesskabets centrale områder, er hårdt belastede, og at der i 
randområderne er en mangel på infrastrukturer og på forbindelser med Fællesskabets centrale 
områder. 
Udviklingen af de transeuropæiske transportnet løser til en vis grad disse problemer og er nært 
forbundet med den fælles transportpolitik. Fællesskabet vil bidrage til de transeuropæiske net ved 
at opstille retningslinjer. Der er et stærkt ønske om at fremme to grundlæggende områder gennem 
disse retningslinjer, nemlig det indre marked og den økonomiske og sociale samhørighed. 
Transportnettenes hovedfunktion skal være at skabe forbindelse mellem på den ene side o-
områder, indlandsområder og randområder og på den anden side Fællesskabets centrale områder. 
Retningslinjerne skal indeholde målsætninger og prioriteringer for foranstaltningerne og 
fastlægge, hvilke projekter der er af fælles interesse. Der bør gøres en særlig indsats for 
randområderne. 
112-
KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 113 
Alt dette afspejles i Europa-Parlamentets og Rådets beslutning 1692/96/EF af 23. juli 1996 om 
Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet., hvori den 
multimodale transport nævnes som et af midlerne til at øge nettets effektivitet og sikkerhed og 
fremme miljøbeskyttelsen. De forskellige transportformer og de tilsvarende projekter er derfor 
medtaget i retningslinjerne som begyndelsen på en proces baseret på komplementaritet og 
gradvis integration. Retningslinjernes "multimodale" målsætning er et vigtigt kriterium i 
forbindelse med prioriteringen af opgaverne. 
Retningslinjerne indeholder en beskrivelse af de transeuropæiske transportnets forskellige 
elementer: 
0 Det transeuropæiske vejnet med de vigtigste hovedstrækninger og forbindelsesveje er det 
bærende element i landtransporten. 
0 Det transeuropæiske jernbanenet beslår af højhastighedstognet og konventionelle 
jernbanestrækninger samt korridorer med kombineret transport. 
0 Havnene har en vigtig funktion som bindeled mellem land- og søtransport. 
0 Styrings- og informationssystemet for søtransport er af stor betydning for søtransporten, da 
det skal kontrollere, planlægge og styre denne i Fællesskabets farvande for at øge sikkerheden 
og effektiviteten og samtidig beskytte miljøet i miljøfølsomme områder. Systemet er af 
direkte betydning for den fremtidige udvikling af randområderne i den sydlige del af 
Fællesskabet (Grækenland, Spanien og Portugal). 
0 Det transeuropæiske lufthavnsnet omfatter ca. 250 lufthavne, der er udvalgt på grundlag af en 
række kvantitative kriterier og deres funktion som forbindelsesled mellem Unionen og resten 
af verden og mellem Unionens centrale områder på den ene side og trafikmæssigt isolerede 
områder i Unionen på den anden side. For at nettet kan opfylde disse funktioner, foreslås det i 
retningslinjerne at prioritere følgende: 
optimering og udbygning af lufthavnskapaciteten, 
forbedring af indvirkningen på miljøet (miljømæssig forenelighed), 
forbindelser til andre transportnet. 
Lufthavnene har en særlig funktion ved især at sikre forbindelserne til randområder. 
0 Med hensyn til overvågningen af lufttrafikken skulle en gradvis etablering af et net for 
flytrafikstyring, som omfatter en flynavigationsplan og faciliteter til styring af og kontrol med 
flytrafikken gøre lufttransporten sikrere og mere effektiv i fremtiden. 
Projekter, der opfylder ovennævnte kriterier, kan ifølge traktaten modtage støtte fra Fællesskabet 
i form af medfinansiering af arbejder, som gennemføres af medlemsstaten. Støtten udbetales først 
og fremmest gennem Samhørighedsfonden, som i de fire berørte lande yder støtte til 
transportprojekter, der betragtes som værende af fælles interesse for nettene. 
Samhørighedsfonden yder derfor et meget væsentligt bidrag til transportprojekterne for alle 
transportformer, og den medvirker derved til at mindske den mangel på infrastruktur, der 
betragtes som en af hindringerne for personers frie bevægelighed og frie varebevægelser til og fra 
-113 
KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 1 14 
randområderne. Den er blevet et af Fællesskabets vigtigste redskaber til udvikling af de 
transeuropæiske net og til opnåelse af en bæredygtig mobilitet i overensstemmelse med 
Fællesskabets miljøpolitik gennem støtte til projekter, der omfatter forskellige transportformer. 
4.4.3 OFFENTLIGE INDKØB 
I 1994/1995-rapporten understregede Kommissionen, at den ofte havde konstateret 
nødvendigheden af, at kontrollen foregår geografisk tættere på dem, der står for projekterne, for 
at forbedre sagernes forberedelse, opfølgning og hurtige gennemførelse samt forståelsen af 
fællesskabsbestemmelserne. Information om offentlige indkøb findes på nationalt, regionalt 
eller lokalt niveau, og kontrollen, som også skal være en støtte for dem, der står for projekterne, 
bør derfor rettes mod det relevante niveau. Som det blev nævnt i 1994/1995-rapporten, har 
Kommissionens tjenestegrene foretaget en større analyse af dette spørgsmål, som den 27. 
november 1996 udmundede i vedtagelsen af grønbogen Offentlige indkøb i EU: overvejelser 
for fremtiden. I 1997 vil Kommissionen indsamle kommentarerne og bemærkningerne fra de 
økonomiske aktører til dette dokument og forberede lovgivningsarbejdet på dette grundlag. 
Hvad kontrollen med støtten fra strukturfondene og Samhørighedsfonden angår, er der fremsat 
en række nye idéer, som det vil være hensigtsmæssigt at give en kort redegørelse for i denne 
sammenhæng. 
To af grønbogens seks kapitler har en direkte betydning for de kontrakter, der finansieres af 
Fællesskabet, nemlig punkt IV-D "Attestering" i kapitel 3 "Anvendelsen af lovgivningen om 
offentlige indkøb: den aktuelle situation og tendenserne" og punkt IV "Indkøb, hvori deltager 
EU's fonde" i kapitel 5 "Offentlige indkøb og de øvrige EU-politikker". Forslagene går ud på at 
oprette uafhængige organer på nationalt plan, som skal kontrollere, at reglerne for offentlige 
indkøb overholdes, at udbrede anvendelsen af attesteringsproceduren til kontrol af 
overholdelsen af fællesskabslovgivningen vedrørende offentlige indkøb, som allerede er 
foreskrevet i direktivet "om klagemuligheder inden for særlige sektorer" og at bevidstgøre 
leverandører og ordregivere på området "offentlige indkøb" om deres ansvar. Det skitserede 
scenario indebærer dog ikke, at Kommissionen opgiver sine prærogativer, idet den fortsat vil 
optræde i egenskab af traktatens og direktivernes vogter, også hvad angår reglerne om 
offentlige indkøb. 
I 1996 indtog overvågningen af de finansieringsansøgninger, der var blevet indledt i de 
foregående tre år, en mere central plads, idet der da var bedre mulighed for at vurdere 
gennemførelsesgraden for de projekter, for hvilke kontrakten først var blevet indgået efter 
vedtagelsen af beslutningen om finansiering (over 200 nye sager). Det er nemlig vigtigt at 
understrege, at medlemsstaterne ofte indgiver ansøgningen, inden der overhovedet er indledt en 
udbudsprocedure, for at sikre sig Fællesskabets finansielle støtte, inden arbejdet igangsættes. 
Oplysningerne omkring de indgåede kontrakter og protokollerne vedrørende tildelingen af 
ordrer kommer ofte først til Kommissionens kendskab i projekternes gennemførelsesfase, i 
forbindelse med de efterfølgende betalinger eller udbetalingen af restbeløbet. 
Kommissionen vil gerne understrege, at de nationale myndigheder og de nationale 
overvågningsudvalg generelt viser god samarbejdsvilje med hensyn til besvarelsen af de 
spørgsmål, Kommissionen stiller i forbindelse med vurderingen af finansieringsdossiererne på 
alle stadier (ansøgning, beslutning, ændring, betaling, restbeløb). 
Som tidligere resulterede behandlingen af dossiererne i følgende situationer: 
114 
KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 115 
0 ubetinget godkendelse i tilfælde, hvor overensstemmelsen med reglerne om offentlige 
indkøb er blevet fastslået, og hvor alle relevante oplysninger omkring offentlige indkøb er 
blevet forelagt, eller hvor projektets økonomiske størrelse ligger under den tærskel, som er 
fastsat i direktiverne om offentlige indkøb, 
0 principgodkendelse med forbehold af en efterfølgende kontrol i tilfælde, hvor tildelingen af 
kontrakterne foregår efter godkendelsen af finansieringen, eller hvor det er sandsynligt, at 
der vil blive iværksat yderligere udbudsprocedurer på et senere tidspunkt, 
0 udskydelse af beslutningen om godkendelse af finansiering, indtil de nationale myndigheder 
har skabt klarhed om tvivlsomme punkter, 
0 suspension afbetalinger (de relevante Direktorater i Kommissionen i fællesskab) i tilfælde 
hvor en virksomhed, der føler at have lidt skade, har indgivet klage, og der er fremsendt et 
påkrav til de nationale myndigheder, 
0 finansieringsafslag som følge af, at der er konstateret overtrædelse af reglerne om offentlige 
indkøb på grundlag af dossieret, eller i tilfælde hvor en virksomhed, der føler at have lidt 
skade, har indbragt en klage. 
4.4.4 KONKURRENCEPOLITIK 
Ifølge Rådets forordning (EF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden skal fondens 
interventioner navnlig være forenelige med konkurrencepolitikken. Til det formål har 
Kommissionen indført et internt kontrolsystem for at undersøge, om de foranstaltninger, som 
medfinansieres af Samhørighedsfonden, overholder Fællesskabets konkurrenceregler, specielt 
hvad angår statsstøtte. 
I det store og hele skaber disse interventioner meget sjældent problemer med hensyn til 
forenelighed med konkurrenceretten. Det skyldes i stor udstrækning, at det som regel drejer sig 
om infrastrukturprogrammer, hvor enkeltvirksomheder ikke opnår særlige fordele, forudsat at 
reglerne om ordretildeling i forbindelse med offentlige udbud overholdes. Således tager 
Fællesskabets kontrol af overholdelsen af konkurrencereglerne først og fremmest sigte på, om 
projekter vedrørende infrastrukturer er åbne for alle aktører, der opfylder de nødvendige 
tekniske og juridiske krav, samt anvendelsen af fællesskabsrettens regler og bestemmelser 
vedrørende støtte til transportsektoren. 
4.5 SAMHØRIGHEDSFONDENS SOCIOØKONOMISKE VIRKNINGER 
4.5.1 INDLEDNING 
Kommissionen skal vurdere resultatet eller den forventede effekt af Samhørighedsfondens tiltag 
både på enkeltprojcktniveau og for alle interventioner under ét. 
-115 
KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 
På projektniveau anvendes som regel cost/benefit-analyser og andre former for mikroøkonomiske 
analyser, særlig når det gælder ex ante-kontrol af projekter, hvortil der søges støtte. De generelle 
procedurer, som Kommissionen anvender, er beskrevet ovenfor i denne rapport. I afsnit 4.5.2 
nedenfor gøres der nærmere rede for arbejdet på dette område og for en række foreløbige 
resultater af nyligt gennemførte undersøgelser finansieret af Samhørighedsfonden. 
Når det gælder Samhørighedsfondens indsats som helhed, må den vurderes inden for rammerne af 
de regionale og nationale økonomier, hvor interventionerne sker. Dette betyder normalt, at man 
anvender økonomiske modeller, som søger at afspejle den virkelige verden - om end i en forenklet 
form. På denne måde bliver det muligt at tage højde for både de afsmittende virkninger af sådanne 
interventioner, de langsigtede udbudsøkonomiske indvirkninger og eventuelle feedback-effekter 
fra den pågældende økonomi. Samhørighedsfonden bestilte i 1995 en større undersøgelse af disse 
spørgsmål hos London School of Economics and Political Science (LSE), som i december 1996 
fremlagde den endelige rapport. Målet for denne undersøgelse og en række foreløbige resultater 
beskrives nærmere i afsnit 4.5.3. 
I samme afsnit redegøres der for resultaterne af en undersøgelse af Samhørighedsfondens 
makroøkonomiske effekt i Spanien, som blev gennemført til brug for de spanske myndigheder i 
1995 med støtte fra Samhørighedsfonden. 
Endelig gives der i afsnit 4.5.4 nogle foreløbige oplysninger om Samhørighedsfondens potentielle 
beskæftigelseseffekt. 
4.5.2 ØKONOMISK VURDERING AF PROJEKTERNE 
Ansøgningerne om støtte fra Samhørighedsfonden skal indeholde en økonomisk analyse, som 
viser, at det pågældende projekt forventes at give økonomiske og sociale fordele på mellemlang 
sigt, som står i rimeligt forhold til de anvendte ressourcer (artikel 10, stk. 4 og 5, i forordning (EF) 
nr. 1164/94). Det vil sige, at projektets forventede nyttevirkninger må være positive og bidrage til 
den almindelige økonomiske velstand. Som en generel regel skal dette bedømmes ved hjælp af 
cost/benefit-analyser. Dog kan man acceptere andre former for kvantitative analyser, som f.eks. 
cost/effectiveness-analyser eller multikriterieanalyser, i forbindelse med miljøprojekter, da der er 
risiko for, at cost/benefit-analyser ikke giver entydige resultater. 
Det er primært den pågældende medlemsstats opgave at udføre cost/benefit-analyser og andre 
økonomiske undersøgelser i forbindelse med støtteansøgningerne. Kommissionen skal 
kontrollere, om de anvendte metoder er generelt acceptable, om forudsætningerne er korrekte og 
resultaterne troværdige. I den forbindelse kan Kommissionen anmode eksterne konsulenter eller 
Den Europæiske Investeringsbank om assistance, medens medlemsstaterne kan få teknisk bistand 
fra Samhørighedsfonden som hjælp til finansiering af relevante undersøgelser. 
Medlemsstaterne har stort set reageret positivt og indsendt cost/benefit-analyser eller andre 
undersøgelser sammen med støtteansøgningerne. Både antallet af sådanne undersøgelser og deres 
kvalitet har været stigende siden Samhørighedsfondens oprettelse. Kommissionen er dog klar 
over, at det er nødvendigt med en ekstra indsats på dette område, og har derfor taget følgende 
initiativer: 
116-
KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 1 17 
- bestilt en undersøgelse fra en specialist i transportøkonomi om de vurderingsmetoder og 
forudsætninger, der anvendes i forbindelse med ansøgningerom støtte til transportprojekter, 
- finansieret en undersøgelse bestilt af de irske myndigheder om den økonomiske vurdering af 
miljøprojekter, som har modtaget støtte fra Samhørighedsfonden, 
- godkendt teknisk bistand til visse medlemsstater for at hjælpe dem med forundersøgelser i 
forbindelse med projekter, inklusive cost/benefit-analyser. 
Desuden planlægger Kommissionen i 1997 at foretage en gennemgang af de økonomiske 
vurderingsbetoder, som anvendes på de projekter, for hvilke der ansøges om støtte, med henblik 
på at identificere den bedste metode og udstikke supplerende sektorspecifikke retningslinjer, i det 
omfang det er nødvendigt. 
Det er almindelig kendt, at det er meget vanskeligt at foretage økonomiske vurderinger af 
miljøprojekter. Samhørighedsfonden finansierer en lang række forskellige miljøprojekter 
vedrørende f.eks. vandforsyning, rensning af byspildevand, håndtering af kommunalt affald, 
erosionskontrol, skovrejsning, naturbevarelse, renovering af strande osv. Et fælles træk ved denne 
type projekter er, at det direkte "produktionsresultat" ikke har nogen markedspris, eller at det, hvis 
det findes (ved f.eks. vandforsyning), ikke altid afspejler produktionsresultatets virkelige 
økonomiske og sociale værdi. Disse projekter har desuden ofte betydelige indirekte virkninger, 
f.eks. på sundhed og trivsel, som vanskeligt lader sig opgøre i tal. 
Modtagerlandene har gjort en betydelig indsats for at benytte hensigtesmæssige metoder i deres 
økonomiske analyser af miljøprojekter. En af de mest anvendte metoder har været cost/benefit-
analysen. I visse tilfælde har man forsøgt at kvantificere og vurdere den direkte nytte af 
miljøprojekter, som f.eks. forbedret vandkvalitet, større trivsel eller bedre mulighed for rekreative 
udfoldelser, medens man i andre tilfælde har forsøgt at vurdere mulige indirekte virkninger, f.eks. 
følgevirkninger for den økonomiske udvikling. I mange tilfælde er disse analyser blevet suppleret 
med en kvalitativ bedømmelse af nyttevirkningerne. 
En undersøgelse til brug for de irske myndigheder, som blev finansieret af Samhørighedsfonden, 
peger på vanskelighederne i den forbindelse og konkluderer, at trods den stadig mere omfangsrige 
internationale litteratur om evaluering af miljøprojekter "har man endnu ikke kunnet blive enige 
om en standard eller en metode, som kan anvendes generelt". Forfatterne mener, at der er en 
generel mangel på grundlæggende data, som kan anvendes til denne type analyser, og manglende 
erfaring med anvendelsen af økonomiske vurderingsmetoder. De fremhæver, at der på kort sigt 
ikke er nogen anden mulighed end at anvende de begrænsede data, som foreligger, og at 
kvantificere nyttevirkningerne, hver gang det er muligt, med de vurderingsmetoder, som findes i 
de eksisterende undersøgelser. På længere sigt anbefaler de, at man anvender 
kontingensvurderingsmetoder (som omfatter vurdering af nyttevirkningerne gennem statistiske 
undersøgelser af brugergrupper), da disse metoder efter deres opfattelse har opnået en stadig 
stigende accept og "kan blive standard værktøj et for at opstille skøn over ikke-markedsmæssige 
nyttevirkninger". Skønt undersøgelsen drejede sig om projekter vedrørende vandforsyning og 
rensning af spildevand i Irland, antages de grundlæggende konklusioner at have en mere generel 
gyldighed. 
Kommissionen anvender også andre kvantitative metoder, såsom multikritcrieanalysc, med 
henblik på at prioritere indsatsen på miljøområdet. Sådanne metoder er f.eks. blevet udviklet i 
forbindelse med skovrejsnings- og crosionskontrolprojekter i Spanien. 
- 117 
KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 118 
Som allerede nævnt vil der i 1997 blive foretaget en gennemgang af de metoder, medlemsstaterne 
har anvendt ved den økonomiske vurdering af miljøprojekter. 
4.5.3 GENERELLE SOCIOØKONOMISKE VIRKNINGER 
Ifølge forordningen om oprettelse af Samhørighedsfonden skal Kommissionen i sin årsrapport 
give oplysning om "fondens økonomiske og samfundsmæssige virkninger i medlemsstaterne og 
for den økonomiske og sociale samhørighed i Unionen". 
Dette betyder, at den projektbaserede approach bør suppleres med en mere global fokusercn på de 
støttede aktioners indvirkning på økonomiske variabler, såsom vækst, beskæftigelse og handel i 
de pågældende økonomier. Det betyder også, at man må forsøge at vurdere interventionernes 
indvirkninger på kort sigt på efterspørgslen i gennemførelsesfasen og deres bivirkninger på 
mellemlang og lang sigt for udbuddet i driftsfasen. Når det for eksempel gælder investeringer 
inden for transport, kan man skelne mellem de direkte og indirekte indkomst- og 
beskæftigelsesstigninger, som finder sted i bygge- og anlægsfasen og følgevirkningerne for 
indkomster, beskæftigelse, handel osv., som er et resultat af tidsbesparelser, reducerede 
driftsomkostninger og en generelt øget konkurrenceevne som følge af forbedringer på de 
pågældende transportinfrastrukturer. 
Tilsvarende virkninger kan også forventes ved miljøinvesteringer, selv om disse - som tidligere 
pågeget - er sværere at vurdere og i mange tilfælde ikke kan måles via konventionelle 
produktionsopgørelser. 
Undersøgelse gennemført af London School of Economics 
Med henblik på at opfylde de generelle krav i forordningen om oprettelse af Samhørighedsfonden 
fik London School of Economics and Political Science (LSE) i juli 1995 til opgave at gennemføre 
en undersøgelse for at udvikle og teste en eller flere økonomiske modeller, som kan anvendes til 
at kvantificere den socioøkonomiske virkning af fondens indsats. Det er meningen, at disse 
metoder skal anvendes på fondens to største indsatsområder - transportinfrastrukturer og miljø -
og på forholdene i de fire støttemodtagende medlemsstater. Det er også meningen, at metoderne 
skal anvendes til at vurdere effekten af individuelle projekter eller projektgrupper og af fondens 
aggregerede interventioner. Det var således hensigten at tilvejebringe en sammenhængende 
ramme for en analyse af virkningen af Samhørighedsfondens støtte til de fire pågældende lande. 
LSE har ledet undersøgelsen, og har stået for arbejdet med opstillingen af økonomiske modeller, 
men skolen har - navnlig hvad angår indsamling og analyse af data - haft et tæt samarbejde med 
forskningshold i hver af de fire samhørighedsfondslande: Instituto Valenciano de Investigaciones 
Economicas, Universidad de Valencia; Regional Development Institute, Pantheon University, 
Athens; Centra de Investigaçâo de Desenvolvimento e Economia Regional (CIDER), 
Universidade do Algarve; og Centre for European Economic and Public Affairs, University 
College, Dublin. 
En styregruppe bestående af repræsentanter fra direktoratet, som Samhørighedsfonden henhorer 
under, (GD XVI/E), GD XVI A og G, GD II, GDXII og Eurostat, har fulgt arbejdet på 
undersøgelsen meget nøje. 
im. 
KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 19 
Der blev i september 1996 forelagt et udkast til endelig rapport om undersøgelsen; udkastet blev 
derefter revideret i december 1996. Rapporten vil blive færdigredigeret og offentliggjort en gang i 
begyndelsen af 1997. Rapporten indeholder en litteraturoversigt, en komplet beskrivelse af de 
modeller, der er udviklet, og de første resultater af forsøg og simulationer med modellerne under 
anvendelse af data vedrørende Samhørighedsfondsprojekter. Et særskilt dossier vil indeholde en 
beskrivelse af de anvendte datasæt omfattende de vigtigste økonomiske variabler helt ned til 
NUTS 3 regionalniveauet i de fire samhørighedsfondslande og de umiddelbare geografiske 
nabolande (Frankrig, Italien og Det Forenede Kongerige). 
LSE valgte en innoverende approach baseret på anvendelsen af de nyeste økonometriske metoder 
ved tre hold af økonomer på et stærkt detaljeret regionalt datasæt. LSE anbefaler tre 
komplementære metoder ved vurderingen af indvirkningen af Samhørighedsfondens indsats. 11er 
følger en redegørelse for hovedtrækkene ved disse metoder og for en række foreløbige resultater: 
• "Vector autoregression- (VAR-) modeller" 
Disse modeller tjener til at fastslå indvirkningen af Samhørighedsfondens investeringer på de 
regionale arbejdsmarkeder gennem en beregning af den dynamiske respons af økonomiske 
variabler, såsom private investeringer og beskæftigelse, på ændringer i de offentlige investeringer. 
Modellerne anvender de nyeste økonometriske teknikker til at spore forbindelser mellem disse 
variabler over en længere periode (15-20 år). Der er udviklet modeller for hvert af 
samhørighedsfondslandene, men man har opnået det mest komplette resultater for Spaniens 
vedkommende, fordi der findes flere data til rådighed vedrørende dette land. 
Selv om de er baseret på veletablerede metoder, er modellerne innoverende, i den forstand at de 
omfatter en høj grad af regional opsplitning, at de tager højde for den dynamiske effekt af 
investeringer i infrastruktur, og at de indregner afsmitning mellem regionerne. 
Resultater fra alle fire samhørighedsfondslande viser en stærk, positiv sammenhæng mellem 
offentlige investeringer og private investeringer i de pågældende økonomier, hvilket tyder på en 
stærkt positiv effekt af investeringer i nye infrastrukturer. De tal, som er opstillet i LSE-
undersøgelsen, gør det muligt at beregne denne potentielle effekt på lang sigt baseret på historiske 
mønstre. VAR-modellerne kan også anvendes til at lave beregninger over 
samhørighedsfondsprojekternes indvirkning på beskæftigelsen på lang sigt samt over 
indvirkningen af sådanne ændringer i beskæftigelsen på det lokale arbejdsmarked 
(beskæftigelsestal, ledighed og migration). 
Der foreligger følgende foreløbige resultater af modelsimulationer for en række større projekter, 
der har modtaget stotte fra Samhørighedsfonden: 
Rias Bajas-motorvejen 
Madrid-ringvej M40 
Tejo-broen kortsigt +1,17% 
lang sigt + 11,0% 
kort sigt + 0,56% 
lang sigt + 3,3% 
lang sigt + 5,3% 
langsigt +3,1% langsigt 3900 
langsigt 3400 
langsigt 16500 
-119 
KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 120 
NB: indvirkningen er i hvert enkelt tilfælde relateret til effekten på en "repræsentativ region" 
• Regionale "computable general equilibrium"-modeller 
Denne metode går ud på at opbygge en datamatiseret beskrivelse af den reelle verden, hvor 
ligninger repræsenterer adfærden hos økonomiske agenter såsom forbrugere, producenter og det 
offentlige. Der blev ved undersøgelsen opbygget tre "computable general equilibrium"-modeller 
(CGE-modeller) for henholdsvis Spanien/Portugal, Grækenland og Irland. Hver model omfatter et 
sæt regioner, hvor den økonomiske aktivitet finder sted (NUTS 2-regioner i Spanien/Portugal og 
Grækenland og NUTS 3-regioner i Irland), og som er forbundet ved transportnet, der danner basis 
for udveksling af varer og tjenesteydelser. Sammen med tværregionale handelspartnere kan 
modellerne rumme to eksterne handelspartnere, nemlig EU og den øvrige verden. Regionerne er 
hver især udstyret med egne specielle faktorudrustninger og erhvervssektorer. 
CGE-modellerne kan anvendes til at aflæse effekten af transportinfrastrukturinvesteringer på en 
særlig region og/eller regioner i et land ved at spore den sandsynlige reduktion i 
transportomkostningerne og de deraf følgende ændringer i handel, afsætning og indtjening. 
Analysen kan gennemføres i etaper med gradvis større indvirkning på arbejdstagernes og 
virksomhedernes mobilitet. 
Hvis man anvender disse etaper, kan man beregne de samlede ændringer i velfærd og 
arbejdsindtægter for de enkelte regioner som følge af særlige transportinfrastrukturprojekter. 
CGE-analysen fremhæver den afsmittende effekt af ændringer i transportnettene, som ofte 
bevæger sig i bølger gennem en lang række regioner i det enkelte land. De første resultater af 
simulationer - som fremgår af nedenstående tabel - tyder på, at den samlede sociale nyttevirkning 
af visse projekter muligvis er større end den nyttevirkning, som fremstår som resultat af en 
traditionel cost/benefit-analyse, idet det lader til, at der er en kraftig nyttevirkning på mellemlang 
og lang sigt af afledte ændringer i den økonomiske aktivitet og i virksomhedernes placering: 
Samhørighedsfondsprojekternes indvirkning på realindkomsten 
RiasBajas* Mio.ecu 121 140 162 164 
Relat. 1.0 1.14 1.33 1.35 
287 Madrid-ringvej M40 Mio.ecu 185 230 282 
Relat. 1.0 1.24 1.52 1.55 
Pathe# Mio.ecu 933 1098 1156 1157 
Relat. 1.0 1.17 1.24 1.24 
Nord-syd korridoren, Mio.ecu 163 165 184 183 
Irland Relat. 1.0 1.01 1.13 1.12 
* Galicia-Madrid-motorvejen, Spanien 
# Motorvej Patras-Athen-Thessaloniki/Bulgarske grænse 
"Relat. " angiver indvirkningen på realindkomsten på kort, mellemlang og lang sigt i relation til 
den direkte indvirkning 
120 
KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 121 
CGE-metoden har også en lang tradition bag sig inden for økonomien, men de modeller, LSE har 
udviklet for Samhørighedsfonden, er innoverende med hensyn til graden af regional opsplitning, 
den eksplicitte hensyntagen til transportomkostningerne og dermed samhandelen mellem 
forskellige geografiske lokaliteter og antagelserne om dårlig konkurrenceevne for visse 
erhvervssektorers vedkommende. LSE's arbejde er også innoverende, derved at det er første gang, 
man anvender regionale CGE-modeller på et stort datasæt og bruger dem til gennemførelse af en 
strategisk analyse. 
• Eksplicitte "distribution dynamics "-modeller 
Disse modeller tjener til at undersøge vækst- og konvergensdynamikken for et tværsnit af regioner 
i samhørighedsfondslandene i modsætning til mere traditionelle fremgangsmåder, såsom 
regressionsanalysen, som kun undersøger forholdene i en repræsentativ region. Modellerne 
repræsenterer en udvikling af de traditionelle "distribution dynamics"-metoder, idet man tilføjer 
data vedrørende den specifikke økonomiske struktur i regionerne og vedrørende forbindelserne 
mellem regionerne. Der er ved undersøgelsen udviklet en række grafiske og statistiske 
beskrivelser af de dynamikker, der bestemmer den regionale indkomstfordeling. 
Modellerne kan bruges til at give svar på bl.a. følgende spørgsmål: 
0 bevæger hele tværsnittet af regioner sig gradvis mod en udjævning eller en uddybning af 
indkomstforskellene? 
0 hvor mobile er regionerne inden for den regionale indkomstfordeling? 
0 hvorledes påvirker strukturændringer i en enkelt region udviklingen i den regionale 
indkomstfordeling? 
0 hvorledes påvirker ændringer i relationerne mellem de forskellige regioner udviklingen i den 
regionale indkomstfordeling? 
0 hvad er effekten af afsmitningen mellem de forskellige regioner? 
Undersøgelsen indeholder en historisk analyse af udviklingstendenserne i den regionale 
indkomstfordeling på NUTS 3-niveau i samhørighedsfondslandene og forsøg på at redegøre for 
de observerede mønstre i form af tværregionale forbindelser og en fordeling af offentlige og 
private investeringer på tværs af regionerne. 
Det vurderes, at disse modeller mest vil blive anvendt ved undersøgelsen af generelle 
udviklingstendenser i retning af konvergens i samhørighedsfondslandene samt af effekten af 
Samhørighedsfondens aggregerede investeringer i infrastrukturer, f.eks. alle transport- eller 
miljøinvesteringer i en bestemt region. 
De modeller, der er et resultat af LSE-undersøgelsen, som er blevet beskrevet i korte træk 
ovenfor, vil blive anvendt på en række investeringer, som Samhørighedsfonden foretager i de 
kommende år. Målet er at sikre det vigtige grundlag for en analyse af de enkelte projekter - hvad 
enten der er tale om ex ante- eller ex post-kontrol - og at påvise den gavnlige socioøkonomiske 
effekt af Samhørighedsfondens indsats på lang sigt. 
Samhørighedsfondens makroøkonomiske indvirkning i Spanien 
I november 1995 blev der forelagt en endelig rapport fra en undersøgelse om 
Samhørighedsfondens makroøkonomiske effekt i Spanien, som var blevet bestilt af de spanske 
121 -
KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 122 
myndigheder og havde fået støtte fra Samhørighedsfonden. Den metode, der blev anvendt i 
forbindelse med denne undersøgelse, var at benytte eksisterende økonomiske modeller til at 
vurdere den samlede effekt af fondens interventioner på den spanske økonomi. 
Selv om investeringer, som fik støtte fra Samhørighedsfonden, tilsammen udgør en relativ 
beskeden del af Spaniens BNP eller indenlandske bruttoanlægsinvesteringer, påpeger forfatteren, 
at Samhørighedsfonden trods alt har spillet en vigtig rolle ved at støtte de offentlige myndigheders 
investeringsbestræbelser. Ifølge tal for 1993 anslås Samhørighedsfonden at stå for henholdsvis 
12% og 11% af de centrale og regionale myndigheders samlede udgifter det pågældende år til 
transportinfrastrukturer og på miljøområdet. Andelen stiger til henholdsvis 18,5% og 29,1%, hvis 
man kun ser på de centrale myndigheders udgifter. Fondens nuværende procentandel må være 
højere, når man tænker på, at støtten til Spanien er steget betydeligt siden 1993. 
Undersøgelsen benyttede tre forskellige modeller: en input-output-model, den makroøkonomiske 
MOISEES-model og HERMIN-modellen. I input-output-modellen beregnes den forventede 
samlede og den sektormæssige effekt af de investeringer, som er foretaget med støtte fra 
Samhørighedsfonden i perioden 1993-1999. Undersøgelsen viser, at effekten af 
Samhørighedsfondens støtteforanstaltninger vil blive mest mærkbar fra 1996-1999, hvor den vil 
tegne sig for 0,4% af Spaniens BNP og samlede beskæftigelse. Det anslås, at 
Samhørighedsfonden i denne periode står for omtrent 50.000 mandårs arbejde. Forfatteren regner 
med, at der skabes et mandårs arbejde, hver gang der afholdes en udgift på 4 mio. ESP i 
gennemsnit. Der gøres opmærksom på, at der tages de sædvanlige forbehold over for input­
output-modeller, og at modellen kun kan måle de kortvarige virkninger af Samhørighedsfondens 
investeringer. 
Simuleringerne med HERMIN-modellen viser, at Samhørighedsfondens indsats i perioden 1993-
1999 skulle kunne få en virkning på lige under 1% af Spaniens BNP og skabe 70.000 job 
afhængig af dens udgifter i 1999. Ifølge MOISEES-modellen vil effekten ikke blive så stor. 
4.5.4 BESKÆFTIGELSEN 
Skønt Samhørighedsfonden ikke udtrykkeligt har til opgave at skabe beskæftigelse, kan den dog 
give et vigtigt bidrag til jobskabelsen i samhørighedsfondslandene i kraft af de omfattende 
ressourcer, den råder over. 
Investeringer i infrastrukturer skaber beskæftigelse direkte og indirekte; på kort sigt skabes der 
først og fremmest direkte job i byggebranchen, medens indirekte job skabes gennem den øgede 
efterspørgsel efter varer og tjenesteydelser til byggebranchen og til opfyldelsen af de nyansattes 
behov. På længere sigt skabes der også beskæftigelse i projekternes driftsfase; den direkte 
beskæftigelse bliver i den forbindelse mere begrænset, men der vil indirekte blive skabt 
længerevarende job, i det omfang de nye infrastrukturer reducerer produktionsomkostningerne og 
øger tiltrækningskraften og konkurrencenevnen i de pågældende økonomier. 
En del af disse virkninger kan anslås med en vis sikkerhed. Alle ansøgninger til 
Samhørighedsfonden skal som et minimum angive antallet af job, som forventes at blive et 
direkte resultat af projekterne. En analyse af ansøgninger fra 1993 og 1994 viser, at for hver 1 
mio. ECU, som gives i støtte til transportprojekter, skabes i gennemsnit omkring 21 direkte job 
(mandår), og at for hver I mio. ECU, som går til miljøprojekter, skabes der 26 job (mandår). 
122 
KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 123 
Anvendes de nævnte gennemsnitstal på den støtte, som Samhørighedsfonden har bevilget siden 
1993, fremkommer følgende foreløbige resultater: 
ilir 
KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 124 
Anslået beskæftigelse afhængig af Samhørighedsfonden 
År «'•' Direkte beslutlllijiel.se Indirekte beskæftigelse* Beskæftigelse i alt 
1993 
1994 
1995 
1996 
1 /T.1* i ' 36,000 
44,000 
50,000 
57,000 
mm 10,800 
13,200 
15,000 
17,100 
MJM 46,800 
57,200 
65,000 
74,100 
24M80 
baseret på en anslået multiplikator på 1,3. 
Disse beskæftigelsesoverslag bør fortolkes med en vis forsigtighed. Det er hensigten, at de skal 
vise nettobeskæftigelseseffekten på lang sigt af Samhørighedsfondens interventioner. For at 
beregne denne effekt må man først prøve at vurdere, i hvilken udstrækning projekterne ville være 
blevet gennemført uden Samhørighedsfondens støtte, og i hvilken udstrækning projekterne har 
erstattet andre aktiviteter inden for de pågældende økonomier. Tallene angiver derfor kun den 
bruttobeskæftigelse, som anses for at være afhængig af de finansierede projekter på kort sigt, dvs. 
i bygge- og anlægsfasen. 
I den ovenstående tabel er der anvendt en multiplikator på 1,3 for at vurdere en eventuelt indirekte 
beskæftigelseseffekt. Dette er et forsigtigt skøn, og det bør noteres, at medlemsstaterne i de 
oplysninger, som gives i forbindelse med støtteansøgningerne, forudsætter et forhold mellem 
direkte og indirekte beskæftigelse på næsten 1:1. 
Metoden med at vurdere beskæftigelseseffekten ud fra projektansøgningerne er klart 
utilstrækkelig, når det gælder vurdering af de langsigtede virkninger af investeringsprojekter. Til 
det formål må projekterne ses i deres specifikke økonomiske sammenhæng og bedømmes ud fra 
en række andre faktorer, som påvirker den økonomiske udvikling. Den tidligere nævnte 
undersøgelse, der i øjeblikket gennemføres af London School og Economics tager sigte på at 
opfylde dette og at tilvejebringe generelle beskæftigelsesoverslag på et forsvarligt teoretisk 
grundlag. Afsnit 4.5.3.1 indeholder en række første overslag vedrørende bestemte projekter. 
Sideløbende hermed vil oplysningerne fra de ansøgninger, der indgives til Samhørighedsfonden, 
fortsat give begrænsede, men nyttige indikationer om beskæftigelseseffekten. 
4.6 SAMORDNING OG SAMMENHÆNG MED FÆLLESSKABETS 
ØVRIGE FINANSIELLE INSTRUMENTER 
Ved oprettelsen af Samhørighedsfonden gjorde Rådet i den pågældende forordnings betragtninger 
opmærksom på behovet for at samordne de foranstaltninger vedrørende miljøet og de 
transeuropæiske net, der gennemføres med støtte fra Samhørighedsfonden, strukturfondene, EIB 
og de øvrige finansielle instrumenter. Derfor er det Kommissionens opgave ved gennemførelsen 
af strukturfondenes mål at sikre koordinering og sammenhæng mellem støtten fra disse fonde og 
-124-
KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 125 
støtten fra de ovrige finansielle instrumenter, speciell Samhørighedsfonden. Samtidig skal 
Kommissionen imidlertid tage tilbørligt hensyn til nærhedsprincippet, ifølge hvilket det primært 
er medlemsstaternes ansvar at udarbejde relevante nationale strategier og målsætninger samt 
udvælge og gennemføre egnede projekter. 
Der er blevet indført en række bestemmelser og procedurer, som skal sikre, at denne forpligtelse 
overholdes. 
4.6.1 STRUKTURFONDENE 
Der kan også søges om støtte til projekter på miljøområdet og vedrørende de transeuropæiske 
transportinfrastrukturer gennem strukturfondene, specielt EFRU og i mindre udstrækning 
EUGFL, Udviklingssektionen. Det er derfor nødvendigt at træffe passende foranstaltninger til 
koordinering af Samhørighedsfondens aktioner med Fællesskabets øvrige finansielle instrumenter 
med henblik på at sikre sammenhæng og undgå risikoen for dobbeltfinansiering. 
Forpligtelsen til samordning af aktioner i den forbindelse fremgår af Rådets forordning (EF) nr. 
1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden. Ifølge forordningens artikel 9 kan der ikke 
samtidig ydes støtte til udgiftsposter fra denne fond og fra strukturfondene. Videre bestemmes det, 
at støtten til et projekt fra Samhørighedsfonden og anden fællesskabsstøtte ikke tilsammen må 
overstige 90% af de samlede udgifter til det pågældende projekt. 
Når det gælder forholdet til strukturfondene, navnlig EFRU, indeholder bestemmelsen intet 
forbud mod, at separat støtte fra forskellige instrumenter kombineres i forbindelse med et større 
projekt, dog under forudsætning af at udgifter vedrørende en bestemt projektfase klart kan 
identificeres med hensyn til tidspunkt og art. 
Der er truffet en række foranstaltninger vedrørende de procedurer, som skal følges i forbindelse 
med samordningen. 
Først og fremmest har det været Kommissionens opgave at sikre en overordnet koordinering ved 
udarbejdelsen af EF-støtterammerne (EFSR) for at opnå en reel fordobling af 
forpligtelsesbevillingerne til mål 1 og Samhørighedsfonden for de fire lande, som får bidrag fra 
Samhørighedsfonden, i overensstemmelse med de beslutninger, Det Europæiske Råd traf på 
mødet i Edinburgh. Støtterammernes finansieringsplaner indeholder derfor specifikke oplysninger 
om bidragene fra Samhørighedsfonden. For Spaniens vedkommende, hvoraf kun en del af landet 
er støtteberettiget under mål 1, er et bidrag på 7.950 mio. ECU fra Samhørighedsfonden blevet 
opført i støtterammen for mål 1-områderne for perioden 1993-1999. Dette beløb blev udregnet i 
overensstemmelse med Edinburgh-målsætningen. I henhold til nærheds- og 
partnerskabsprincipperne tilkommer det den nationale regering og overvågningsudvalget for 
EFSR under mål 1 at forelægge passende projekter for at sikre en reel fordobling i de mindst 
begunstigede områder i Spanien. I sin egenskab af en "ikke-regional" fond registrerer 
Samhørighedsfonden normalt ikke sin støtte under en regional klassifikationskategori. 
For det andet kræver samordningen af konkrete projekter endnu større opmærksomhed, da 
strukturfondene primært arbejder ved hjælp af operationelle programmer, medens 
Samhørighedsfonden finansierer individuelle projekter eller grupper af projekter. Man har indført 
passende samordningsprocedurer, der gør det muligt at checke, at de projekter eller projektfaser, 
der forelægges for Samhørighedsfonden, ikke allerede er blevet forelagt for strukturfondene. 
12£_: 
KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 126 
Dette kræver obligatorisk høring af de tjenestegrene, der forvalter strukturfondene, inden 
Kommissionen træffer nogen beslutning om ydelse af støtte fra Samhørighedsfonden. De 
involverede tjenestegrene har indført kontrolforanstaltninger for at sikre, at ingen udgiftspost kan 
finansieres af både strukturfondene og Samhørighedsfonden. 
Disse procedurer har hidtil fungeret tilfredsstillende. Eftersom udvælgelsen af individuelle 
projekter inden for rammerne af de flerårige operationelle programmer normalt sker på det 
regionale programmeringsniveau, er EFRU og Samhørighedsfonden begge startet på at deltage i 
nogle af overvågningsudvalgenes møder med det formål at lære den anden part nærmere at kende. 
Takket være disse administrative arrangementer har det været muligt at undgå enhver form for 
dobbeltfinansiering. Det er dog sket, at medlemsstaterne har forelagt forskellige faser af et og 
samme projekt for to forskellige instrumenter, men dette er helt i overensstemmelse med 
forskrifterne. 
Eftersom Samhørighedsfonden henhører under et direktorat inden for rammerne af GD XVI -
Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Samhørighed - er fonden i nær kontakt med de 
administrative enheder, der forvalter EFRU-programmerne i de pågældende fire medlemsstater. 
Samhørighedsfondens og strukturfondenes aktioner er komplementære, hvad angår styring og 
gennemførelse. Følgelig er målsætningerne om .effektive og finansielt forsvarlige aktioner 
komplementære, bl.a. inden for offentlige og private partnerskaber, indtægtsskabende projekter, 
projektstyring, offentlige indkøb og konkurrencepolitik. 
4.6.2 BUDGETMIDLER TIL TRANSEUROPÆISKE NET 
En ny finansiel forordning om generelle regler for støtte til de transeuropæiske net blev formelt 
vedtaget af Rådet i september 1995". Forordningen er retsgrundlaget for udbetaling af EU-
midler til de transeuropæiske net (TEN) i perioden 1995-1999. Modsat Samhørighedsfonden 
finder TEN-forordningen anvendelse i hele Fællesskabet og gælder for de tre TEN-net: 
transport, energi og telekommunikation. Transportnettene kommer dog til at tegne sig for den 
største del af det samlede budget, dvs. 1.785 mio. ECU af de i alt 2.345 mio. ECU. Da 
transportprojekter, som støttes via denne forordning, kan svare til projekter, som finansieres af 
Samhørighedsfonden, har direktoratet for Samhørighedsfonden haft direkte interesse i 
udformningen af den nye forordning og på nært hold fulgt forhandlingerne inden dens 
vedtagelse. 
Ifølge den nye forordning kan Fællesskabet yde finansiel støtte til de transeuropæiske net i 
form af feasibility-undersøgelser, rentegodtgørelse, tilskud til garantipræmier og undtagelsesvis 
i form af direkte tilskud. Der kan kun gives støtte til projekter af fælles interesse som defineret i 
TEN-retningslinjerne, og støtten kan højst udgøre 10% af de samlede investeringsomkostninger 
(50% i forbindelse med feasibility-undersøgelser og andre undersøgelser). 
Samhørighedsfonden har fra første færd haft tæt kontakt til GD VII for at sikre sig, at TEN-
projekterne behandles ensartet, og at kravene i de respektive forordninger opfyldes. Ud over 
regelmæssige drøftelser mellem de berørte tjenestegrene sendes samtlige støtteansøgninger, 
som modtages af Samhørighedsfonden, til GD VII for nærmere kommentarer, og alle udkast til 
Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 af 15. september 1995. 
-126 
KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 127 
beslutning om tildeling af finansiel stolte videresendes til godkendelse. GI) VII informerer på 
sin side Samhørighedsfonden om alle modtagne ansøgninger om støtte via dets budgetmidler 
og dets forslag til anvendelse af disse midler. 
Samhørighedsfonden har også deltaget i alle møder i Udvalget for Transportinfrastrukturer, 
som er blevet nedsat med henblik på at bistå Kommissionen med at udarbejde det årlige 
program for projekter, som skal støttes via transportbudgettet. 
Størrelsesforholdet mellem Samhørighedsfondens ressourcer og ressourcerne i henhold til 
TEN-forordningen fremgår klart af, at sidstnævntes budget for TEN-transportprojekter i hele 
EU var på 280 mio. ECU i 1996, medens Samhørighedsfondens samlede 
forpligtelsesbevillinger til TEN-projekter i de fire samhørighedsfondslande androg 1.224 mio. 
ECU. 
4.6.3 LIFE-PROGRAMMET 
LIFE, som blev oprettet i 1992, er et finansielt fællesskabsinstrument, som har til formål at 
støtte aktioner til fordel for miljøet i hele Den Europæiske Union og tilgrænsende områder. 
LIFE-instrumentets hovedformål er at bidrage til udviklingen og iværksættelsen af 
fællesskabspolitikken og -lovgivningen på miljøområdet via finansiering af specifikke aktioner. 
Der blev i 1996 gennem forordning (EF) nr. 1404/96 (EFT L 181 af 20.7.1996) vedtaget et 
LIFE Il-program for perioden 1996-1999 med et samlet budget på 450 mio. ECU. 
Visse projekter eller aktioner på miljøområdet i samhørighedsstaterne vil kunne modtage støtte 
fra Samhørighedsfonden og LIFE-programmet. 
For at undgå risikoen for dobbeltfinansiering af visse foranstaltninger, deltog 
Samhørighedsfonden i 1996 regelmæssigt i LIFE-forvaltningskomitéens møder, hvorved man 
bl.a. sikrede sig, at intet af de 104 projekter, der i 1996 blev finansieret via LIFE-programmet, 
også modtog støtte fra Samhørighedsfonden. 
4.6.4 DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANK 
Da EIB undertiden intervenerer med betydelige beløb i samhørighedsfondslandene ved 
finansieringen af projekter på aktivitetsområder, der er beslægtet med dem, der finansieres via 
Samhørighedsfonden, blev der i 1993 indført en ad hoc-ordning for udveksling af oplysninger 
mellem Kommissionen og EIB vedrørende de af medlemsstaterne indgivne støtteansøgninger, 
som siden da har fungeret særdeles tilfredsstillende. 
Således retter EIB for sit vedkommende henvendelse til Kommissionen, herunder 
Samhørighedsfonden, når den får forelagt en låneansøgning. 
Den regelmæssige udveksling af oplysninger giver i første række mulighed for at kontrollere, at 
EIB's lånelofter ikke overskrides, ligesom den sikrer en god kombination af tilskud og lån for 
de medfinansierede projekter. 
127 
KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 128 
På dette område findes der allerede en række store projekter, som først er blevet godkendt af 
Kommissionen på vegne af Samhørighedsfonden, og som senere samme år har modtaget et lån 
fra EIB. 
I disse tilfælde gennemføres de finansielle dispositioner og den økonomiske, tekniske og 
finansielle vurdering i et tæt samarbejde mellem Kommissionen og EIB. 
Med hensyn til denne projekttype kan nævnes en række eksempler på på større fælles aktioner. 
For Grækenlands vedkommende samfinansieringen af Athens lufthavn (Spata), hvor 
Samhørighedsfonden har ydet en støtte på 250 mio. ECU; samfinansieringen af havnen i 
Piræus, som modtager støtte fra både Samhørighedsfonden og EØS-finansieringsmekanismen 
og et lån fra EIB samt ombygningen af visse afsnit af Pathe-vejkorridoren til motorvej. 
Hvad Spanien angår, sker samfinansieringen normalt gennem individuelle lån fra EIB til de 
selvstyrende samfund, og Spanien modtager samtidig støtte fra Samhørighedsfonden til 
aktioner på miljøområdet. Inden for vejsektoren ydes der lån og støtte til ministeriet på visse 
vejstrækninger, som finansieres af Samhørighedsfonden. Det samme gælder 
jernbaneprojekterne. 
I Portugal har Samhørighedsfonden og EIB i 1996 gennemført tre store fælles investeringer, 
nemlig forbrændingsanlægget i Porto (LIPOR), forbrændingsanlægget i Lissabon 
(VALORSUL) og banestrækningen i den nordlige del af landet. 
Situationen er en anden i Irland, fordi EIB har været meget lidt aktiv i dette land (jf. EIB's 
årsberetning), og fordi de lån, der er ydet, er tildelt en række projekter inden for rammerne af et 
bloklån til det relevante ministerium. 
Hvad de individuelle lån angår, yder EIB lån til moderniseringen af signalsystemer på 
banestrækningen Dublin-Belfast. 
4.6.5 EØS-FINANSIERINGSMEKANISMEN 
Finansieringsmekanismen, som blev etableret ifølge aftalen om Det Europæiske Økonomiske 
Samarbejdsområde (EØS)", ligger tæt op ad Samhørighedsfonden, hvad angår funktion og 
geografisk rækkevidde, om end den har langt mindre ressourcer. Mekanismen finansieres af de 
tidligere EFTA-medlemsstater i EØS (Østrig, Sverige, Finland - som i mellemtiden er indtrådt i 
EU - og Norge, Island og Liechtenstein) og forvaltes på deres vegne af EIB. Gennem 
mekanismen bevilges der støtte til projekter, som fremmer økonomisk og social samhørighed i 
Portugal, Grækenland, Irland, Nordirland og mål 1-områderne i Spanien. 
EØS-finansieringsmekanismen løber over en femårsperiode (1994-1999) og kan yde direkte 
tilskud og rentegodtgørelse i forbindelse med lån. Der gives prioritet til projekter, som lægger 
speciel vægt på miljø, transport (inklusive transportinfrastruktur) og uddannelse. Både 
offentligt og privat finansierede projekter er støtteberettigede, og blandt de sidstnævnte 
foretrækkes projekter, som er af interesse for små og mellemstore virksomheder. Mekanismen 
9 Artikel 116 i EØS-aftalen og protokol 38. 
-128 
KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 129 
råder over et budget på 500 mio. ECU til tilskud og 1,5 mia. ECU til rentegodtgørelse i 
forbindelse med EIB-lån. 
På grund af mekanismens sektormæssige og geografiske rækkevidde er der risiko for, at den og 
Samhørighedsfonden overlapper hinanden. Geografisk set er hovedforskellene, at mekanismen 
anvendes i Nordirland, men derimod ikke dækker Spanien bortset fra mål 1-områderne. Når det 
gælder sektorer, har EØS-mekanismen en større rækkevidde, men den kan også give støtte til 
infrastrukturprojekter og miljøprojekter af samme art som dem, der støttes af 
Samhørighedsfonden. 
I praksis er risikoen for overlapning dog begrænset på grund af mekanismens ringe størrelse. 
Desuden er det blevet ordnet således, at den forvaltes af EIB, og formålet hermed er at sikre, at 
den projektstøtte, som gives, er forenelig med andre EU-politikker og med andre finansielle 
instrumenter. Samhørighedsfonden har en aftale med EIB om udveksling af oplysninger om 
projekter, hvortil der søges støtte, og om rådgivning vedrørende projekter, hvortil der søges 
medfinansiering i form af lån og tilskud. Dette betyder, at Samhørighedsfonden informeres om 
ethvert projekt, som forelægges for EIB i forbindelse med EØS-mekanismen, og hvortil der 
eventuelt også søges om støtte fra Samhørighedsfonden. 
4.7 DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANKS ROLLE 
FORBINDELSE MED VURDERINGEN AF PROJEKTERNE 
4.7.1 VIDEREFØRELSE AF DET INSTITUTIONALISEREDE SAMARBEJDE 
Samarbejdsaftalen af 23. september 1993 mellem Kommissionen og EIB om det finansielle 
samhørighedsinstrument er blevet videreført med henblik på Samhørighedsfonden. Den 15. 
december 1994 blev der således undertegnet en ny rammeaftale for perioden indtil 1999, 
svarende til gyldighedsperioden for forordningen om oprettelse af Samhørighedsfonden. 
Denne rammeaftale bygger på de samarbejdsprincipper, der blev fastsat ved oprettelsen af det 
finansielle samhørighedsinstrument, dvs. løbende udveksling af oplysninger, regelmæssige 
møder med EIB, anvendelse af EIB's ekspertise i forbindelse med vurderingen af projekter i de 
tilfælde, hvor projektlederen eller de nationale myndigheder anmoder om støtte både fra EIB 
og fra Samhørighedsfonden (samfinansiering), samt mulighed for vurdering af projekter, 
hvortil der kun anmodes om støtte fra Samhørighedsfonden. 
Efter at have fungeret i mere end tre år er dette samarbejde fortsat af afgørende betydning for 
vurderingen af Samhørighedsfondens aktioner, ligesom det åbner mulighed for at kombinere 
finansieringsformerne (tilskud og lån) bedst muligt. 
4.7.2 RESULTATERNE AF SAMARBEJDET 11996 
I 1996 samarbejdede Samhørighedsfonden med EIB vedrørende 36 projekter. Heraf blev 22 
projekter forelagt EIB til udtalelse. To større projekter var genstand for en grundig 
undersøgelse fra EIB's side, og 12 projekter var genstand for samfinansiering. 
-129-
KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 130 
Af de projekter, der blev vurderet, havde 27 relation til miljoområdet, hovedsagelig inden for 
rensning af byspildevand og håndtering af kommunalt affald. 
Der er gennemført vurdering af 8 projekter vedrørende TEN-transportinfrastrukturer, 
hovedsagelig inden for områderne: søhavne, lufthavne og jernbaner. 
130 
KAPITEL 5 - Overvågning og kontrol 13] 
KAPITEL 5 
OVERVÅGNING OG KONTROL 
5.1 OVERVÅGNINGSUDVALG 
5.1.1 SPANIEN 
Overvågningsudvalget afholdt i 1996 to møder, som fandt sted i Madrid henholdsvis den 24. april 
og den 31. oktober. 
Møderne blev afholdt i overensstemmelse med overvågningsudvalgets forretningsorden. Således 
som Kommissionen havde anmodet om, blev overvågningsudvalget opdelt i separate udvalg, 
afhængig af hvilket organ, der stod for gennemførelsen af de pågældende projekter, eller hvilken 
sektor, der var tale om. 
Femte møde i overvågningsudvalget ( 24. april) 
Overvågningsudvalget blev opdelt i tre udvalg: udvalget for vandprojekter, udvalget for projekter 
under centraladministrationen og udvalget for. projekter under de regionale og lokale 
myndigheder. 
Udvalget blev ledet af Angel Torres, Generaldirektør for Planlægning. Desuden deltog Ministeriet 
for Offentlige Arbejder, Transport og Miljø (MOPTMA), Direktoratet for Vandkvalitet og 
Generaldirektoratet for Økonomisk Planlægning, Budget og Landsplanlægning samt forskellige 
organer såsom ICONA, MINER og AENA. 
Kommissionens delegation, som blev ledet af direktøren for Samhørighedsfonden, var sammensat 
af kontorchefen med ansvar for Samhørighedsfonden, sagsbehandlerne med ansvar for projekter i 
Spanien i Direktoratet for Samhørighedsfonden samt repræsentanter for GD XI og GD XVI-C. 
Med henblik på at opstille kriterierne for, hvilke projekter der skal henhøre under udvalget for 
vandprojekter, besluttede man at definere begrebet "vand", således at det alene omfattede 
projekter vedrørende vandets kredsløb, dog ikke vandrensningsprojekter. De projekter, som er 
omfattet, er altså projekter vedrørende kontrolsystemer samt programmerne LINDE og PICHRA. 
På dagsordenen for møderne i disse udvalg stod: kontrol af gennemførelsen af de enkelte 
projekter pr. 31. december 1995. Som helhed rejste Kommissionen spørgsmålet om forsinkelse 
allerede ved starten på gennemførelsen af miljø- og transportprojekterne. Det blev ligeledes 
konstateret, at en lang række projekter har undergået ændringer i forhold til de oprindelige planer, 
enten vedrørende de støtteberettigede omkostninger, tidsplanen eller den finansielle plan. 
På dette møde drøftede man visse spørgsmål vedrørende reglerne for de regionale og lokale 
myndigheders deltagelse og en afklaring af forholdet mellem Samhørighedsfondens projekter på 
den ene side og EFRU's projekter på den anden side. 
131 
KAPITEL 5 - Overvågning og kontrol 132 
Ved den lejlighed blev der rejst en række andre spørgsmål vedrørende vurderingen, 
overvågningen og styringen af projekterne: 
0 de fysiske og finansielle indikatorer i overvågningsskemaerne og i ansøgningerne om støtte 
bør fremover omfatte alle de udgifter, der er anført i oversigten over projektomkostningerne, 
0 den endelige rapport om gennemførelsen af en gruppe af projekter bør udarbejdes for hvert 
enkelt projekt, medens konklusionerne vedrørende den funktionsmæssige sammenhæng eller 
en synlig strategi kan udformes således, at de gælder gruppen af projekter som helhed, 
0 en passende omtale af Samhørighedsfondens indsats. I den forbindelse blev det påpeget, at 
Kommissionen stod for at skulle vedtage en beslutning om de informations- og 
offentlighedsforanstaltninger, medlemsstaterne burde sætte i værk, 
0 en nærmere fortolkning af betalingsbestemmelserne: det arbejde, som er udført og betalt af det 
ansvarlige organ, udgør Samhørighedsfondens grundlag for udredning af udgifterne. 
Kommissionen gav endvidere udtryk for sin tilfredshed over afholdelsen af et ad hoc-
overvågningsudvalgsmøde med deltagelse af forvaltningerne fra de selvstyrende og lokale 
samfund og anmodede om, at der blev nedsat et ad hoc-udvalg for skovrejsning samt særskilte 
udvalg for de selvstyrende samfund og de lokale myndigheder for at sikre en mere gennemsigtig 
styring af de pågældende projekter. 
Sjette møde i overvågningsudvalget ( 30. og 31. oktober ) 
Overvågningsudvalget blev opdelt i 5 underudvalg afhængig af hvilket organ, der står for 
gennemførelsen af de pågældende projekter, eller hvilken sektor der er tale om. I henhold til 
Kommissionens ønske blev de selvstyrende samfund og de lokale myndigheder holdt adskilt: 
udvalget for vandprojekter, udvalget for skovrejsningsprojekter, udvalget for projekter under 
centraladministrationen, udvalg for projekter under de selvstyrende samfund og udvalg for 
projekter under de lokale myndigheder. 
Udvalgene blev ledet af Pascual Fernandez, Generaldirektør for Analyse og Budgetplanlægning, 
med deltagelse af de forskellige samtalepartnere afhængig af hvilket udvalg, der var tale om, bl.a. 
Ministeriet for Offentlige Arbejder, Transport og Miljø (MOPTMA), Direktoratet for 
Vandkvalitet og Generaldirektoratet for Økonomisk Planlægning, Budget og Landsplanlægning, 
organer såsom ICONA, MINER og AENA samt repræsentanter for de regionale og lokale 
myndigheder. 
Kommissionens delegation, som blev ledet af direktøren for Samhørighedsfonden, var sammensat 
af kontorchefen med ansvar for Samhørighedsfonden, sagsbehandlerne med ansvar for projekter i 
Spanien i Direktoratet for Samhørighedsfonden samt repræsentanter for GD XI og GD XV1-C.A. 
ogGDXX. 
På dagsordenen for møderne i disse udvalg stod: kontrol af gennemførelsen af de enkelte 
projekter pr. 30. juni 1996. 
• Udvalget for projekter under centraladministrationen 
I dette udvalg drøftede man inden for transportsektoren størsteparten af vej- og 
jernbaneprojekterne og inden for miljøsektoren hovedsagelig rensning af byspildevand, 
affaldshåndtering og renovering af kystområder. Kommissionen konstaterede i det store hele en 
-132-
KAPITEL 5 - Overvågning og kontrol 133 
tilfredsstillende gennemførelsesgrad af projekterne med undtagelse af visse projekter vedrørende 
renovering af kystområder. 
• Udvalget for projekter under forvaltningerne i de selvstyrende samfund 
De projekter, som er forelagt af de selvstyrende samfund, omfatter følgende sektorer: veje, 
rensning af byspildevand, affaldshåndtering og bymiljø. Gennemgangen af projekternes 
gennemførelsesgrad gav anledning til en informationsudveksling mellem de forskellige 
repræsentanter for de nationale og regionale myndigheder og for Fællesskabet. 
Kommissionen konstaterede, at der gennemgående er en vis forsinkelse i gennemførelsen af 
projekterne, bl.a. som følge af forsinkelser i udbudsprocedurerne og i tildelingen af ordrerne. 
• Udvalget for projekter under de lokale myndigheder 
De projekter, der er forelagt af de lokale myndigheder, omfatter følgende sektorer: rensning af 
byspildevand, affaldshåndtering og bymiljø. Gennemgangen af projekternes gennemførelsesgrad 
var rettet imod de mange projekter, hvor fristen for gennemførelsen er blevet udskudt. 
Kommissionen understregede nødvendigheden af at fremskynde gennemførelsen af projekterne 
mest muligt, trods vanskelighederne i forbindelse med udbudsproceduren og med styringen, når 
der er tale om grupper af projekter fra flere kommuner. 
• Udvalget for vandprojekter 
Gennemgangen af projekternes gennemførelsesgrad gav bl.a. anledning til bemærkninger 
vedrørende ændringer, som var blevet foretaget i gennemførelsesdatoen for visse projekter. 
Under møderne i overvågningsudvalgene understregede Kommissionen nødvendigheden af at 
råde over præcise og detaljerede oplysninger om de projekter, Samhørighedsfonden har 
finansieret inden for denne sektor, og nødvendigheden af at anmodninger om udbetaling af 
restbeløb vedrørende afsluttede projekter indgives så hurtigt som muligt, samt nødvendigheden af 
at ansøgningerne om støtte inden for denne sektor ledsages af en redegørelse for miljøeffekten, 
idet dette vil bidrage til at fremme godkendelsesproceduren. 
• Udvalget for skovrejsningsprojekter 
De projekter, der er forelagt af centraladministrationen, er - i de tilfælde hvor der er tale om en 
gruppe af aktioner - opdelt efter afstrømningsområder. 
Under gennemgangen af projekternes gennemførelsesgrad blev det konstateret, at de vedtagne 
projekter inden for denne sektor behøver et ekstra år til gennemførelsen på grund af selve arten af 
de aktioner, projekterne omfatter. Der er således tale om arbejder, som ikke kan udføres på visse 
tidspunkter af året (oktober-april) på grund af de klimatiske forhold. 
Man aftalte at afholde det syvende møde i overvågningsudvalget i den tredje uge i maj 1997 
(omkring den 21. og 22. maj). Man ville da ligeledes afholde møder i fem udvalg, afhængig af 
hvilken sektor, der var tale om, eller hvilket organ der stod for gennemførelsen. 
133-
KAPITEL 5 - Overvågning og kontrol 134 
5.1.2 PORTUGAL 
Overvågningsudvalget for projekter finansieret af Samhørighedsfonden holdt i 1996 tre møder, 
nemlig den 26. januar, den 18. juni og den 8. oktober. 
Der blev på disse møder ført grundige drøftelser bl.a. vedrørende den fremtidige planlægning 
på transport- og miljøområdet med henblik på at sikre en ligevægt mellem disse to 
hovedområder igennem hele den periode, hvor Samhørighedsfonden skal virke i henhold til 
fondsforordningen. Denne planlægning er ligeledes af stor betydning, hvad angår forvaltningen 
af midlerne i de næste tre år, idet der inden for rammerne af de samlede forpligtelser bør henstå 
en reserve, som i givet fald skal anvendes til udbetaling af betinget støtte. 
Hvad projekterne angår, foretages der jævnligt en gennemgang af den fysiske og finansielle 
gennemførelsesgrad i hvert enkelt tilfælde, og der gennemføres undertiden en revision af 
beslutningerne. 
På grundlag af oplysningerne fra de portugisiske myndigheder (pr. 30.9.96) kan det konstateres, 
at den finansielle gennemførelsesgrad på transportområdet for perioden 1993-1996 har været 
forholdsvis tilfredsstillende (98%). Ved udgangen af 1996 var 18 projekter blevet fuldført; for 
14 projekters vedkommende havde man modtaget en endelig rapport med anmodning om 
betaling af restbeløb. 
For samme periode konstaterede man en noget langsommere finansiel gennemførelse på 
miljøområdet (51%). Ved udgangen af 1996 var fem projekter blevet fuldført, og for tre af 
disse projekter havde Kommissionens tjenestegrene afsluttet sagen. 
Ad hoc-overvågningsudvalget for den nye bro over Tejo-floden holdt møder i Lissabon den 26. 
februar, den 18. juli og den 26. november 1996. 
Blandt de emner, der blev behandlet, kan nævnes spørgsmål vedrørende projektets fysiske 
gennemførelsesgrad og miljøspørgsmål. 
Det har været muligt at indhente de forsinkelser, der var indtruffet med hensyn til 
gravearbejderne som følge af usædvanligt dårlige vejrforhold i vinteren 1995-1996, takket være 
en særlig indsats specielt fra og med maj måned 1996. Ifølge de seneste oplysninger lader det 
endog til, at arbejderne vil kunne afsluttes i januar 1998, dvs. tidligere end oprindeligt planlagt. 
Hvad angår miljøspørgsmål, og således som det specifikt er nævnt i det aftalememorandum, der 
blev undertegnet af Kommissionen og den portugisiske regering den 15. juli 1996, skal 
gennemførelsen af memorandummets bestemmelser med jævne mellemrum kontrolleres af det 
overvågningsudvalg, som har ansvaret for det pågældende projekt. 
Under det seneste møde i dette udvalg tog Kommissionen da også initiativ til en drøftelse 
vedrørende opfyldelsen af de i memorandummet indeholdte betingelser på grundlag af de 
dokumenter, de portugisiske myndigheder havde forelagt inden mødet. 
I den forbindelse kunne det fastslås, at den portugisiske regering til fulde havde opfyldt 
betingelserne i memorandummet, som udløb den 15. oktober 1996. 
JM. 
KAPITEL 5 - Overvågning og kontrol 135 
5.1.3 GRÆKENLAND 
Overvågningsudvalget for projekter finansieret af Samhørighedsfonden mødtes fire gange i 1996, 
nemlig den 27.-28. marts og den 3.-4. oktober, hvad angår udvalgene for transport og miljø, og 
den 29. februar og den 21. oktober, hvad angår ad hoc-overvågningsudvalget for Evinos-projektet. 
Overvågningsudvalget blev ledet af departementschefen for Økonomiministeriet. Det var 
sammensat af departementscheferne for syv andre ministeriet, som er omfattet af 
samhørighedsfondsinterventionerne, repræsentanter for Kommissionen, nemlig fra 
Samhørighedsfonden og de øvrige relevante Direktorater og Generaldirektorater, repræsentanter 
for EIB, repræsentanter for de græske ministerier, repræsentanter for kommunale 
sammenslutninger og en lang række borgmestre i deres egenskab af bygherrer. 
Forretningsordenen for Samhørighedsfondens overvågningsudvalg er blevet ændret for at give 
plads for repræsentanter for de regionale og lokale myndigheder (to pladser) samt for en 
repræsentant for arbejdsmarkedets parter. 
Udvalget gennemgik skematiske oversigter vedrørende de enkelte beslutninger og projekter samt 
rapporter om hvert enkelt projekt, og Kommissionen har nøje undersøgt, om EF's politik er blevet 
overholdt. Særlig når det drejer sig om store projekter, anvender Samhørighedsfonden de 
horisontale retningslinjer for offentlige indkøb, som de græske myndigheder og Kommissionen er 
blevet enige om, nemlig begrænsning af de store rabatter, der ydes af projektkonduktørerne, og 
bibeholdelse af det oprindelige omkostningsniveau uden uberettigede forhøjelser. 
Hvad miljøpolitikken angår, kræver Samhørighedsfonden, at fællesskabsbestemmelserne på dette 
område overholdes, og gør den finansielle støtte afhængig af opfyldelsen af dette krav. 
Overvågningsudvalgets forskellige møder gjorde det endvidere muligt at: 
0 underrette den af medlemsstaten udpegede myndighed, fagministerierne og de endelige 
støttemodtagere om resultaterne af behandlingen af de nye ansøgninger om støtte, 
0 redegøre for størrelsen af de forpligtelser, der var indgået, og for de betalinger, der var 
gennemført i 1996, for så vidt angik græske projekter på transport- og miljøområdet, 
0 modtage direkte oplysninger om de problemer, de endelige støttemodtagere var stødt på under 
arbejdets udførelse, 
0 udveksle synspunkter (medlemsstat/Kommission) om, hvorvidt projekterne skulle fortsætte, 
hvorvidt udgifterne var støtteberettigede og om, hvilke oplysninger, der burde fremsendes til 
Kommissionen, 
0 give de græske myndigheder mulighed for at fremsætte forslag over for Kommissionen om 
eventuelle ændringer, som burde foretages i 1996 i de allerede godkendte projekter. 
Den fysiske og finansielle gennemførelse af projekterne på miljøområdet i 1996 er 
tilfredsstillende. 
Gennemførelsen på transportområdet har nået et tilfredsstillende tempo, hvad angår Pathe-
projektet, men er ikke tilfredsstillende med hensyn til forpligtelser og byggeri, hvad angår 
Egnatia-projektet, idet det var et afgørende år for agenturets start. Ifølge overvågningsudvalgets 
seneste oplysninger fra oktober måned ligger gennemførelsesgraden på 67% på transportområdet 
-135 
KAPITEL 5 - Overvågning og kontrol 136 
for Pathe og Egnatia. Eftersom betalingerne vedrørende Pathe er blevet frigivet med udnævnelsen 
af projektlederen ("Project Manager"), vil der vise sig en markant stigning i 
gennemførelsesgraden. 
0 Ad hoc-overvågningsudvalget 
Ad hoc-overvågningsudvalget for Evinos-projektet mødtes to gange i 1996, nemlig den 29. 
februar og den 21 .-22. oktober. 
Projektet har været genstand for overvågning på det fysiske, finansielle og tekniske plan. Det 
rådgivende samordningsudvalg bestående af personer af internationalt ry er blevet nedsat; 
udvalget skal lede beslutningstagningen og sikre arbejdets videreførelse, således at 
gennemførelsen af projektet sker til tiden, og det skal endelige rapportere til Samhørighedsfonden. 
Opgaven med udarbejdelsen af den endelige undersøgelse, som er blevet konsekvent udvidet, blev 
overdraget til kontrahenten. Støtten til finansieringen af foranstaltninger til endelig forebyggelse 
af jordskred blev bevilget. En væsentlig del af det projekt, der er finansieret af 
Samhørighedsfonden, blev afsluttet. Fonden afslog imidlertid at videreføre finansieringen af 
projektet, så længe de supplerende undersøgelser, bl.a. vedrørende jordskælvsrisici og risiko for 
jordskred, ikke er afsluttet, og så længe man ikke har fastslået effekten af disse risici på projektet i 
dets endelige udformning. 
Der blev i oktober afholdt et forberedende møde i ad hoc-overvågningsudvalget for projektet 
vedrørende Athens nye internationale lufthavn (Spata). 
5.1.4 IRLAND 
Overvågningsudvalget i Irland holdt møde tre gange i 1996, nemlig den 30. januar, den 3. juli 
og den 10. december. 
Som tidligere var Kommissionen repræsenteret ved Direktoratet for Samhørighedsfonden og 
medlemmer af andre relevante tjenestegrene og de irske myndigheder ved Finansministeriet, 
som besatte formandsposten og varetog sekretariatsfunktionen for udvalget, og repræsentanter 
for de irske ministerier med ansvar for de støttemodtagende erhvervssektorer. Repræsentanter 
for de offentlige organer, som står for gennemførelsen af projekterne (herunder Irish Rail, det 
statslige jernbaneselskab, havnemyndighederne, Air Rianta, det statslige lufthavnsselskab), 
deltog også i møderne. 
En vigtig nyskabelse i 1996 var tilstedeværelsen i udvalget af repræsentanter for de lokale 
myndigheder, som har ansvaret for projektering, gennemførelse og styring af vej-, 
vandrensnings- og vandforsyningsprojekter. 
Formatet og indholdet af den information, der var tilgængelig for udvalget var blevet stærkt 
forbedret i 1995, og det var Kommissionens opfattelse, at den udleverede dokumentation var 
fyldestgørende med henblik på en vurdering af den finansielle og fysiske gennemførelse af 
projekterne, selv om det i visse tilfælde var nødvendigt at søge at skaffe supplerende og 
uddybende oplysninger med hensyn til nogle af havne- og affaldsprojekterne. 
Kommissionen var i det store og hele tilfreds med projekternes gennemførelsesgrad, og fandt 
det ikke i noget tilfælde nødvendigt at suspendere støtten. 
136 
KAPITEL 5 - Overvågning og kontrol 137 
Ikke desto mindre gav Kommissionen gentagne gange udtryk for sin bekymring over 
oplysningerne fra myndighederne om stigninger i omkostningerne ved mange af projekterne, 
og Kommissionen erklærede, at der kun ville blive tilladt større ændringer i projekterne, 
såfremt der forelå detaljeret dokumentation for omkostningsstigningerne - og kun inden for 
visse grænser. 
5.2 KONTROLBESØG 
I henhold til artikel 12 i Rådets forordning (EF) nr. 1164/94 iværksatte Kommissionen en række 
aktioner med henblik på at kontrollere rigtigheden af de erklæringer, som medlemsstaterne havde 
fremsendt til støtte for deres ansøgninger, og sikre tilstedeværelsen af de administrative dokumenter 
og regnskabsbilagene vedrørende de projekter, hvortil der er ydet finansiel bistand fra 
Samhørighedsfonden. 
Kommissionens tjenestegrene aflagde i 1996 følgende kontrolbesøg som et led i overvågningen af 
forvaltningen og gennemførelsen af de godkendte projekter: 
5.2.1 SPANIEN 
• Transportsektoren 
Kontrolbesøg aflagt afGD XVL 
18.-22. marts: 
* Motorvejen Bai len-Granada (4 afsnit) Andalusien. SF nr. 94/11/65/003 
24.-28. juni: 
* OR 1-Ekspresvejen Rias Bajas. Afsnittet Orense-Porrino. Galicien. SF nr. 94/11/65/002 
Kontrolbesøg aflagt afGD XVI under ledsagelse afGD XX 
21.-25. oktober: 
* Tilkørselsvej til St Jacques. SF nr. 93/11/65/013 
* 0R1-Ekspresvejen Rias Bajas. Afsnittet Orense-Porrino. SF nr. 94/11/65/002 
• Miljøsektoren 
Kontrolbesøg aflagt afGD XVI 
_LI7_ 
KA PITEL 5 - Overvågn ing og kontrol 138 
6.-9. februar: 
* Vandforsyningen i Algodor de Tarancôn og sydlige del af Madrid. Castille La Manche 
og Madrid. SF nr. 94//11/61/013. 
* Rensningsanlæg i Lorca. Murcia. SF nr. 95/11/61/037. 
* Genoprettelse af miljøet. Bahia Portman. Murcia. SF nr. 94/11/61/022. 
24.-28. juni: 
* Rensning af byspildevand i Renteria. Baskerlandet. SF nr. 93/11/61/024 
* Affaldshåndtering og forurenet jord i Baskerlandet. SF nr. 95/11/61/043-7 
* Kysten ved Lourido, Portonovo et La Lanzada. Galicien. SF nr. 94/11/61/027-028 
7.-8. oktober: 
* Rensning af Besôs-floden. Catalonien. SF nr. 96/11/61/027 
28.-29. oktober: 
* Håndtering af kommunalt affald. Tværkommunale enhed i Bages. Catalonien. SF nr. 
95/11/61/025-1 og 96/11/61/026. 
* Håndtering af kommunalt affald i Rubi. Catalonien. SF nr. 95/11/61/025-6 
* Center for genanvendelse i Gavå-Viladecans. Catalonien. SF nr. 95/11/61/022-D og 
96/11/61/051. 
Kontrolbesøg aflagt afGD XVI under ledsagelse afGD XX 
21.-25. oktober: 
* Donana-nationalparken. SF nr. 93/11/61/034 
* Renovering af strande - Isla Cristina. SF nr. 93/11/65/057 
4.-6. november: 
* Projekter til bekæmpelse af erosion i Andalusien. 
5.2.2 PORTUGAL 
• Transportsektoren 
Kontrolbesøg aflagt afGD XVI 
17. juni-26. november: 
* Ny bro over Tejo-floden - 94/10/65/005 
138 
KAPITEL 5 - Overvågning og kontrol 139 
Kontrolbesøg aflagt af EIB under ledsagelse afGD XVI 
22. juli: 
* Modernisering af den nordlige strækning II - B. de Prata/Alhandra - 96/10/65/002 
Kontrolbesøg aflagt afGD XVI under ledsagelse afGD XX 
30. september-4. oktober: 
* Vej til den østlige del af havnen i Sines - 93/10/65/012 
* Tilkørselsvej til terminalen i havnen i Sines - 93/10/65/026 
• Miljøsektoren 
Kontrolbesøg aflagt afGD XVI under ledsagelse afGD XX 
30. september-4. oktober: 
* Samlebrønde til rensningsanlæg i Beirolas, Frielas og S. Joao da Talha - 93/10/61/013 
* Opførelse af rensningsanlæg i Frielas og S. Joâo da Talha - 94/10/61/Q06-007 
5.2.3 GRÆKENLAND 
• Miljøsektoren 
Kontrolbesøg aflagt afGD XVI 
5. februar: 
* Rørledninger for byspildevand i Korinth. SF nr. 93/09/61/053-a 
* Anlæg til rensning af byspildevand, samleledninger og rørsystem for byspildevand i 
Loutraki.SF NR. 94/09/61/001-2 
26. marts: 
* Rørledninger for byspildevand i Nea Makri. SF nr. 93/09/61/027-1 
* Kloaksystem i Keratea.SF nr. 93/09/61 /027-2 
3. oktober: 
* Beslyttelse af akviferer - Argolikon Pedion. SF nr. 93/09/61/009 
21.-23. oktober: 
* Affaldshåndtering i Thessaloniki. SF nr. 93/09/61/035 
* Affaldshåndtering i Skhisto. SF nr. 93/09/61/034 
Kontrolbesøg aflagt afGD XX under ledsagelse afGD XVI 
20. maj: 
139-
KAPITEL 5 - Overvågning og kontrol 140 
* Anlæg til rensning af byspildevand i Rhodos by. SF nr. 93/09/61/046 
25.-29. november: 
* Regnvands- og byspildevandssystem i Veria. SF nr. 93/09/61/032 
* Regnvands- og byspildevandssystem i Veria. SF nr. 94/09/61/032 
* Vandforsyningsledninger i Veria og Yannitsa. SF nr. 93/09/61/058 
* Anlæg til rensing af byspildevand i Yannitsa. SF nr. 93/09/61/055-3 
* 1.-5. april: 
Revisionskontrol af pengestrømmen mellem Kommissionen og medlemsstaternes 
finansielle organer i forbindelse med projekterne under Samhørighedsfonden 
5.2.4 IRLAND 
i 
• Transportsektoren 
Kontrolbesøg aflagt afGD XVI 
24.-26. juli: 
* Dublin havn - nordkajen ro/ro-kajpladsen. SF nr. 93/07/65/017 
* Ennis, hoveddrænledningen. SF nr. 93/07/65/029. 
23.-27. september: 
* Portlaoise-omfartsvejen. SF nr. 94/07/65/007 
Kontrolbesøg aflagt afGD XX under ledsagelse afGD XVI 
7.-10. maj: 
* Forbedringer på jernbanenettet I. SF nr. 93/07/65/019-023-024-025 
* Cork havnebugserbåd. SF nr. 93/07/65/013 
* Cork passagerterminal for jernbanen. SF nr. 93/07/65/015. 
• Miljøsektoren 
Kontrolbesøg aflagt afGD XVI 
24.-26. juli: 
* Ballinrobe - kloaksystem. SF nr. 93/07/61/027 
* Tuam - regionale vandforsyning (fase I). SF nr. 93/07/61/028 
23.-27. september: 
* Dublin - regionale vandforsyning. SF nr. 93/07/61/012 et 94/07/61/015 
-140 
KAPITEL 5 - Overvågning og kontrol 141 
Tekniske kontrolbesøg gennemført med bistand af videnskabelige konsulenter. 
En række konsulenter, der er udpeget med henblik på teknisk bistand i henhold til 
fondsforordningen, gennemførte specifikke kontrolbesøg med henblik på en teknisk 
vurdering/evaluering af projekterne og/eller af projektforløbet. 
5.3 EIB's ROLLE 
EIB's rolle i forbindelse med overvågningen af samhørighedsfondsprojekterne er nøje defineret 
ved Rådets forordning, i henhold til hvilken Den Europæiske Investeringsbank er repræsenteret 
i de overvågningsudvalg, som er oprettet i hver enkelt modtagermedlemsstat. 
EIB har deltaget aktivt i møderne i disse udvalg, især i ad hoc-overvågningsudvalgene for de 
store projekter, der sam finansieres af EIB og Samhørighedsfonden (f.eks. 
overvågningsudvalget for broen over Tejo-floden og for Athens nye internationale lufthavn 
(Spata)). 
Ud over dette samarbejde, som er fastsat i forordningen, yder EIB, som har sine egne 
procedurer for overvågning af de projekter, den finansierer, Kommissionen teknisk støtte i 
forbindelse med projekter, hvoraf den allerede har finansieret en del, og hvortil medlemsstaten 
ud over lånet anmoder om tilskud fra Samhørighedsfonden. 
5.4 SVIG OG UREGELMÆSSIGHEDER 
Efter artikel 12 i Rådets forordning nr. I 164/94 skal de støttemodtagende medlemsstater træffe 
de nødvendige foranstaltninger til at forebygge og forfølge uregelmæssigheder. Det påhviler 
dem desuden at sørge for, at midler, der er gået tabt som følge af uregelmæssigheder og 
forsømmelighed, tilbagebetales. Generelt er medlemsstaterne også ansvarlige for 
tilbagebetalingen af uberettiget udbetalte beløb. 
Medlemsstaterne skal også underrette Kommissionen om de foranstaltninger, der træffes i 
kontroløjemed og for at forebygge svig. De skal navnlig underrette Kommissionen om de 
etablerede kontrol- og forvaltningsordninger, og de skal stille alle relevante nationale 
kontrolrapporter til rådighed for Kommissionen. Med vedtagelsen af Kommissionens 
forordning nr. 1831/94 i 1994 udstedte Kommissionen gennemførelsesbestemmelser 
vedrørende medlemsstaternes forpligtelser i forbindelse med samhørighedsfondsfinansieringen. 
Dette regelsæt vedrører bl.a. indførelsen af et informationssystem for uregelmæssigheder. For 
at give medlemssstatcrne et incitament til at forfølge uregelmæssigheder kan Kommissionen 
yde et bidrag til medlemsstaternes omkostninger ved retssager med henblik på inddrivelse af 
uberettiget udbetalte beløb. 
I 1996 som i tidligere år modtog Kommissionen ingen rapporter om svig eller 
uregelmæssigheder i forbindelse med projekter godkendt efter Rådets forordning (EF) nr. 
1164/94. Følgelig iværksatte Kommissionen ingen undersøgelser vedrørende de nærmere 
forhold omkring de projekter, der havde modtaget støtte fra Samhørighedsfonden. 
-141 
KAPITEL 5 - Overvågning og kontrol 142 
På den anden side er Kommissionen på grundlag af de regelmæssige overvågnings- og 
kontrolbesøg ikke helt overbevist om, at medlemsstaterne fuldt ud har forstået betydningen af 
deres ansvar i forbindelse med de ovennævnte forordninger. Kommissionen videreførte derfor i 
1996 sine informationsseminarer for at gøre forvaltningerne mere bevidste om problemet og 
udveksle erfaringer. 
I forbindelse med overvågnings- og kontrolbesøgene blev Kommissionen opmærksom på en 
række tilfælde af forsømmelighed og visse uregelmæssigheder i Grækenland, Irland og Portugal, 
som til dels kan tilskrives forkert fortolkning, misforståelse eller ukendskab til de regler, 
Kommissionen håndhæver. 
Under et kontrolbesøg i Grækenland blev Samhørighedsfonden opmærksom på, at 
betalingsanmodningerne i forbindelse med et bestemt projekt ikke byggede på foretagne 
betalinger. Samhørighedsfonden underrettede det græske Økonomiministerium, som står for 
gennemførelsen og opfølgningen af samhørighedsfondsprojekterne. I mellemtiden har de 
ansvarlige myndigheder bøjet sig for Kommissionens krav, og de betalingsanmodninger, der 
forelægges for Kommissionen, er nu baseret på foretagne betalinger. 
I 1996 rettede Kommissionen en opfordring til de portugisiske myndigheder i anledning af visse 
forhold, den havde konstateret under et kontrolbesøg i 1995, vedrørende CRIL-projektet 
(Lissabons ydre ringvej - nr. 93/10/65/025) 
Under et kontrolbesøg i Irland blev det klart, at for det pågældende projekt blev punkt 3 i de 
finansielle gennemførelsesbestemmelser, der vedføjes projektbeslutningerne, ikke fuldt overholdt. 
Miljøministeriet har iværksat en undersøgelse vedrørende sagen. 
I et andet tilfælde måtte Samhørighedsfonden suspendere betalingen til et spildevandsprojekt på 
anmodning af Kommissionens tjenestegrene med ansvar for miljø. Kommissionen havde grund til 
at antage, at Fællesskabets miljølovgivning ikke var blevet overholdt i forbindelse med projektets 
gennemførelse. Begge sager verserer. 
5.5 IGANGVÆRENDE RETSLIGE PROCEDURER 
Der er, så vidt Kommissionen ved, ingen verserende retssager i forbindelse med projekter, som er 
godkendt inden for rammerne af Rådets forordning (EF) nr. 1164/94. 
5.6 EN SUND OG EFFEKTIV FINANSIEL FORVALTNING (SEM^ 
Kommissionen har under SEM 2000-handlingsprogrammet intensiveret dialogen med 
medlemsstaterne med henblik på at forbedre den finansielle forvaltning af Fællesskabets 
budget. Parallelt med et lignende initiativ for strukturfondenes vedkommende har 
Samhørighedsfondens ledelse udformet et sæt regler for udgiftsdækning. Målet er så vidt 
muligt at samordne disse regler med de principper, der håndhæves af strukturfondene, under 
hensyntagen til de særlige forhold, som gælder for Samhørighedsfonden. Reglerne vil efter 
godkendelse af Kommissionens Økonomiske og Juridiske Tjeneste blive fremsendt til 
medlemsstaterne i begyndelsen af 1997. Det forventes, at kodificerede og klare principper vil 
142 
KAPITEL 5 - Overvågning og kontrol 143 
øge gennemsigtigheden af Samhørighedsfondens aktiviteter yderligere, og at de vil bidrage til 
at skærpe de nationale myndigheders opmærksomhed omkring reglerne for støtteberettigelse og 
andre grundlæggende spørgsmål, som har betydning for en effektiv forvaltning. 
143 
KAPITEL 6 - Dialog mellem institutionerne, information og offentlighed 144 
KAPITEL 6 
DIALOG MELLEM INSTITUTIONERNE - INFORMATION OG 
OFFENTLIGHED 
6.1 OPLYSNINGSPLIGT OVER FOR EUROPA-PARLAMENTET. DET 
ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET 
I henhold til artikel 14 i forordning om oprettelse af Samhørighedsfonden forelægger 
Kommissionen en årsrapport om fondens virksomhed for Europa-Parlamentet, Det 
Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med henblik på behandling og udtalelse. 
Årsrapporten for 1995 blev behørigt forelagt for de nævnte institutioner den 4. september 1996. 
Opmærksomheden henledes på, at der i fondsforordningens bilag II er opstillet en række 
detaljerede krav vedrørende de oplysninger, årsrapporterne bør indeholde. På dette grundlag 
har det været muligt at skabe en konstruktiv dialog mellem institutionerne, og Kommissionen 
har haft mulighed for at finpudse og tilpasse præsentationen af oplysningerne i 
overensstemmelse med de ønsker og den kritik, som er indeholdt i de forskellige udtalelser. 
I forbindelse med en række forslag vedrørende beslutningstagningen og fondens forvaltning, 
som blev stillet af Europa-Parlamentet og Regionaludvalget, har Kommissionen imidlertid 
måttet gøre opmærksom på, at gennemførelsen af Samhørighedsfonden nødvendigvis bør være 
i fuld overensstemmelse med forordningens bestemmelser; endvidere har Kommissionen ikke 
fulgt en henstilling fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg om at begrænse oplysningerne om 
projekter i årsrapporten, da denne bør tjene en lang række forskellige formål og derfor bør være 
så komplet som muligt vedrørende oplysninger om projekter. 
Kommissionens repræsentanter har ved en række lejligheder i løbet af året haft lejlighed til at 
informere repræsentanter for de andre institutioner om specifikke emner og at drøfte disse 
emner med sidstnævnte. Disse drøftelser vedrørte især proceduren for betinget støtte og 
resultaterne af midtvejsrevisionen samt fondens forvaltning, informations- og 
offentlighedsforanstaltninger og vurderingen af effekten af fondens indsats i almindelighed. 
6.1.1 EUROPA-PARLAMENTET 
Udtalelsen vedrørende årsrapporten for 1995 (NOVO rapport EP 219.991) indeholdt en række 
positive kommentarer og bemærkninger vedrørende Samhørighedsfondens virke og specielt 
budgetgennemførelsen. Europa-Parlamentet udtrykte tilfredshed over en gennemførelsesgrad 
for forpligtelses- og betalingsbevillingerne på næsten 100% i regnskabsåret og understregede 
sin glæde over, at der ikke havde været tilfælde af svig i forbindelse med 
samhørighedsfondsprojekterne. 
Europa-Parlamentet gav udtryk for sin støtte til målsætningen om en 50/50-fordcling af 
budgetmidlerne mellem de to investeringsområder (miljø og transportinfrastruktur) for hver af 
de pågældende medlemsstater og for hele den perioden, som er dækket af fondsforordningen. 
144 
KAPITEL 6 - Dialog mellem institutionerne, information og offentlighed 145 
Hvad angår fordelingen inden for de to områder, gjorde Europa-Parlamentet opmærksom på, at 
antallet af projekter vedrørende affaldshåndtering var for lavt inden for miljøsektoren. Samtidig 
beklagede Europa-Parlamentet, at vejprojekterne fortsat havde en alt for fremtrædende plads 
inden for transportsektoren. Europa-Parlamentet påpegede endvidere, at man bør være mere 
opmærksom på det forhold, at sø- og lufttransport er af stor betydning for de mere afsides 
liggende områder. 
De forsøg, Kommissionen havde gjort på at vurdere den socioøkonomiske effekt af de støttede 
projekter, blev hilst velkommen af Europa-Parlamentet. 1 den forbindelse bør det nævnes, at de 
teknikker, der er udviklet til dette formål for Kommissionen, skal tjene til at kvantificere 
jobskabelsen og effekten på den økonomiske vækst, og at de modeller, som nu anvendes, også 
tjener til at vurdere andre større investeringer, f.eks. de investeringer, der samfinansieres under 
strukturfondsprogrammerne, specielt EFRU. 
Der blev rejst kritik af sammensætningen af visse overvågningsudvalg og af visse aspekter ved 
samarbejdet med andre finansielle organer vedrørende vurderingen og overvågningen af 
projekterne; Kommissionen tog disse bemærkninger ad notam, men må gentage, at 
bestemmelserne i forordningen om oprettelse af Samhørighedsfondens nøje bør overholdes. 
6.1.2 DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET 
Antallet af punkter, som blev rejst af de to organer vedrørende årsrapporten for 1995, var 
betydelige færre end for tidligere årsrapporter. Dette skyldes uden tvivl det forhold, at 
Kommissionen i vid udstrækning har været i stand til at tage hensyn til tidligere forslag - ikke 
mindst vedrørende antallet af møder i overvågningsudvalgene, projektudvælgelsen og balancen 
mellem de to indsatsområder - samt det forhold at de to organer efterhånden har erhvervet en 
større indsigt i Samhørighedsfondens særlige karakteristika. Der er helt klart udmærkede 
relationer mellem Kommissionen, som forvalter af fonden, og de to organer som repræsenterer 
arbejdsmarkedets parter og regionerne. 
Der er tilfredshed med, at arbejdsmarkedets parter og de lokale partnere i stigende grad 
inddrages i arbejdsgangene, selv om der stadig er plads for forbedringer på dette felt. Begge 
organer samt Europa-Parlamentet havde på et tidligt tidspunkt udtrykt ønske om en analyse af 
den jobeffekt, som udøves af samhørighedsfondsprojekterne; og de to organer kom med mange 
positive bemærkninger og anmodninger om yderligere udvikling af disse redskaber. 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg udtrykte skuffelse over, at årsrapporten blev publiceret så 
sent, da rapporten indeholdt fyldige oplysninger om de enkelte projekter. Udvalget udtrykte 
håbet om, at fremsendelsen af årsrapporten til de øvrige institutioner for fremtiden ville blive 
fremskyndet. 
6.2 INFORMATION AF MEDLEMSSTATERNE 
145-
KAPITEL 6 - Dialog mellem institutionerne, information og offentlighed 146 
Medlemsstaterne holdes sædvanen tro informeret om Samhørighedsfondens aktiviteter gennem 
en række informationsmøder. Disse afholdes normalt to gang om året, og blev i 1996 afholdt 
den 31. maj og den 13. december. 
På mødet i maj overværede medlemsstaternes repræsentanter et indlæg af Landåburu 
Illarramendi, Generaldirektør for Regionalpolitik og Samhørighed, vedrørende 
Samhørighedsfondens aktuelle situation og virke og kom herunder ind på princippet om 
betinget støtte og på den såkaldte midtvejsrevision vedrørende BNI-kriteriet, dvs. spørgsmålet 
om hvorvidt medlemsstaterne fortsat er berettigede til støtte fra Samhørighedsfonden, når man 
sammenligner deres bruttonationalindkomst med gennemsnittet for Fællesskabet som helhed 
(jf. afsnit 1.1.2. i denne rapport). Der blev på mødet fremlagt en ajourført liste over projekter 
samt det første udkast til årsrapporten for 1995 om Samhørighedsfondens aktiviteter. Blandt de 
emner, som især blev berørt, kan nævnes de igangværende bestræbelser på at sikre en 50/50-
fordeling af fondens finansielle midler mellem de to indsatsområder og den finansielle 
gennemførelse af det disponible budget. 
Ud over de velkendte punkter vedrørende de aktuelle aktiviteter og den aktuelle projektstøtte 
indeholdt dagsordenen for decembermødet også et særligt punkt vedrørende informations- og 
offentlighedsforanstaltninger efter Kommissionens beslutning på dette område (jf. afsnit 1.1.3 i 
denne rapport). Der blev givet en audiovisuel præsentation af beslutningens hovedpunkter og 
nogle få eksempler på, hvorledes medlemsstaternes myndigheder kan opfylde bestemmelserne 
om information og offentlighed omkring de projekter, der gennemføres med støtte fra 
Samhørighedsfonden. 
6.3 INFORMATION AF ARBEJDSMARKEDETS PARTER 
Der blev i 1996 afholdt to møder med arbejdsmarkedets parter (UNICE, EFS, CEEP og 
EUROCHAMBRES), nemlig den 20. februar og den 11. september. Ved begge lejligheder 
drøftede man først og fremmest de projekter, der var blevet godkendt indtil dato, og udsigterne 
for resten af året; information og data om Samhørighedsfondens aktiviteter i de tre år, fonden 
havde eksisteret, gjorde det også muligt at drøfte generelle spørgsmål vedrørende fondens 
prioriteringer, balancen mellem områderne, den socioøkonomiske effekt af investeringerne 
samt beskæftigelseseffekten. 
Møderne er en glimrende lejlighed for fondens ledelse til at stifte bekendtskab med 
synspunkterne hos de aktører, som er, om ikke direkte, så indirekte involveret i projekterne, 
ofte som underleverandører, hovedleverandører, forbrugere og brugere eller som 
repræsentanter for arbejdsmarkedets to parter. 
6.4 INFORMATIONSMØDER FOR DE BERØRTE KREDSE 
Samhørighedsfonden gennemførte en række informationsaktiviteter i de fire 
samhørighedsfondslande, jf. listen nedenfor. 
146 
KAPITEL 6 - Dialog mellem institutionerne, information og offentlighed 147 
Fonden gennemførte navnlig en række uddannelsesaktiviteter vedrørende fondens virke; dette 
skete i samarbejde med Kommissionens kontorer i medlemsstaterne. 
Disse aktiviteter skal bidrage til at informere om fonden, f.eks. om adgangen til støtte, og om 
hvilke bestemmelser der skal overholdes med hensyn til information og offentlighed. 
Aktiviteterne skal endvidere bidrage til at sikre en bedre forberedelse af de ansøgninger om 
støtte, der indgives til fonden, en bedre finansiel styring af de samfinansierede projekter og en 
nemmere og hurtigere behandling af ansøgningerne. 
* 19.03.1996: En præsentation af Samhørighedsfonden for lederne af Kommissionens 
kontorer i medlemsstaterne 
* 20.03.1996: En præsentation af informations- og offentlighedsforanstaltningernc for 
Europa-Parlamentets Udvalg om Regionalpolitik 
* 25-26.04.1996: Madrid; en præsentation af Samhørighedsfonden for spanske lokale 
myndigheder 
* 21.22.05.1996: Rhodos; et uddannelseshandlingsprogram - UCLAF/Samhørighedsfonden 
* 14.06.1996: Eindhoven, konference med titlen "Innovative Financing opportunities for 
European Biodiversity" 
* 28.06.1996: Et informationsmøde for medlemsstaterne om informations- og 
offentlighedsforanstaltninger 
* 3-4.10.1996: Killarney, Irland; et uddannelseshandlingsprogram 
UCLAF/Samhørighedsfonden 
* 23-24.10.1996: Lissabon; et uddannelseshandlingsprogram - UCLAF/Samhørighedsfonden 
* 29.10.1996: Madrid; et seminar om informations- og offentlighedsforanstaltninger 
* 5-6.11.1996: Oslo; et seminar om regionalpolitik og samhørighed i EU - En præsentation af 
Samhørighedsfonden og dens virke for Sammenslutningen af Norsk Industri. 
6.5 INFORMATIONS- OG OFFENTLIGHEDSFORANSTALTNINGER 
TRUFFET AF KOMMISSIONEN 
Kommissionen gennemførte en række informations- og offentlighedsforanstaltninger i 
overensstemmelse med målsætningerne i Kommissionens beslutning om informations- og 
offentlighedsforanstaltninger (jf. kapitel 1). Der blev navnlig publiceret en foto-brochure på 
engelsk, fransk og tysk med korte beskrivelser af udvalgte samhørighedsfondsprojekter i de fire 
pågældende medlemsstater og inden for begge aktionsområder (miljø og 
transportinfrastruktur). Brochuren blev distribueret til vide kredse og anvendes som 
Samhørighedsfondens "visitkort" i forbindelse med seminarer, konferencer og andre 
lejligheder. Efterhånden som der startes flere projekter, vil brochuren blive ajourført med nye 
informationer; teksten vil dog forblive kort og ikke-teknisk, idet hovedvægten lægges på 
præsentationen af projekterne gennem fotos. 
Samhørighedsfonden bidrog også til andre publikationer om regionalpolitik og 
samhørighed, som blev publiceret afGD XVI. Den Europæiske Fond for Regional Udvikling 
udgiver en række publikationer, nogle om generelle andre om specifikke emner i forbindelse 
med samhørighed. Samhørighedsfonden med det særlige udvalg af støtteberettigede sektorer og 
medlemsstater, den dækker, omtales i disse publikationer, når det byder sig, og fonden yder 
selv bidrag til de emneområder, som behandles. 
-147 
KAPITEL 6 - Dialog mellem institutionerne, information og offentlighed 148 
Årsrapporten blev publiceret i et passende format, og et sammendrag af rapporten blev trykt i 
INFOREGIO-nyhedsbrevene, som publiceres afGD XVI-EFRU. 
Kommissionen har ladet fremstille ad hoc-materiale for særlige lejligheder, såsom 
informationsmøder og konferencer; der er tale om grafisk computerdesign, audiovisuelt 
materiale og trykt materiale. 
J4£r 

ISSN 0254-1459 
KOM(97) 302 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 13 01 
Katalognummer : CB-CO-97-290-DA-C 
ISBN 92-78-21440-X 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg