Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om yderligere ekstraordinær finansiel bistand til Kosovo

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

1. Indledning

De Forenede Nationers mission i Kosovo (UNMIK) blev oprettet i juni 1999 på basis af FN's Sikkerhedsråds resolution 1244 (1999) af 10. juni 1999. UNMIK fik mandat til at etablere en international civil tilstedeværende og til at oprette midlertidige administrative strukturer, inden for hvilke Kosovos befolkning kan nyde en udstrakt autonomi. UNMIK ledes af en særlig repræsentant for FN's generalsekretær (SRSG) og består af fire komponenter ("søjler"), nemlig humanitær bistand (UNHCR-ledet), civil administration (FN-ledet), institutionsopbygning (OSCE-ledet) og økonomisk genopbygning og udvikling (EU-ledet).

Siden oprettelsen har UNMIK søgt at konsolidere de statslige og kommunale strukturer og at integrere Kosovos befolkning i den midlertidige administration af provinsen. Et vigtigt resultat i denne bestræbelse har været oprettelsen af den overordnede fælles midlertidige administrative struktur ("Joint Interim Administrative Structure" (JIAS)) i begyndelsen af 2000, hvori er integreret de eksisterende strukturer for den lovgivende, den udøvende og den dømmende myndighed. Strukturen omfatter Kosovos overgangsråd (KTC), JIAS's højest rangerende rådgivende organ, det midlertidige rådgivende råd (IAC), der fungerer som rådgiver for SRSG samt som udøvende organ for JIAS, og 20 administrative direktorater, som hvert ledes i fællesskab af to personer, nemlig én kosovoer og én embedsmand fra UNMIK. På lokalt plan blev der afholdt kommunalvalg den 28. oktober 2000, hvilket er et væsentligt skridt på vejen mod demokratisering.

Det Europæiske Fællesskab reagerede prompte på Kosovo-krisen ved at stille personale og udstyr til rådighed for KFOR, ved at yde humanitær bistand via ECHO (Det Europæiske Fællesskabs Kontor for Humanitær Bistand) og ved at oprette en taskforce i Kosovo (TAFKO) i begyndelsen af juli 1999. Taskforcen var ansvarlig for gennemførelsen af EF's genopbygningsprogram for Kosovo i afventning af, at Det Europæiske Genopbygnings agentur (EAR) blev oprettet. Agenturet, der formelt har været på plads siden 20. februar 2000, arvede forpligtelser på 134,5 mio. EUR, som var afgivet i 1998 og 1999, og havde 261 mio. EUR, der skulle implementeres som forpligtelser i 2000. Disse midler blev anvendt til bistand til energi, genopbygning af huse, transport, vand, affaldshåndtering, oprettelse af virksomheder, landbrug og lokal administration. Agenturet har været hurtig til at implementere støtten. Der er indgået kontrakter for omkring 90% af de tildelte beløb, og 60% af kontraktbeløbene var allerede udbetalt ved udgangen af 2000. I december blev der indgået forpligtelser for Kosovo for yderligere 175 mio. EUR inden for rammerne af Notenboom- proceduren. Der vil blive indgået kontrakter for og ske udbetaling af disse midler som led i bistandsprogrammet for 2001. Mere generelt har Europa-Kommissionen sammen med Verdensbanken afholdt to donorkonferencer i Bruxelles for Kosovo (juli og november 1999) for at tilvejebringe finansieringen af UNMIK's genopbygningsaktiviteter.

På trods af de komplekse omstændigheder har UNMIK og især dens søjle IV, der er ansvarlig for den økonomiske genopbygning og udvikling, gjort betydelige fremskridt i retning af at gennemføre det økonomiske program, der blev fremlagt på den anden donorkonference for Kosovo den 17. november 1999 i Bruxelles. Med støtte fra IMF og Verdensbanken er der gjort store fremskridt med at etablere sunde institutionelle og økonomiske rammer omfattende bl.a. legalisering af omløbet af DEM, hvilket har gjort den til den mest benyttede valuta i provinsen, tilvejebringe et fungerende bank- og betalingssystem og fremme genopbygningen og udviklingen af den private sektor. UNMIK har også opnået betydelige resultater på det budgetmæssige område ved at have sikret en ordentlig budgetlægning, opbygget et indtægtsgrundlag og holdt de offentlige udgifter under kontrol.

På dette område støttede Fællesskabet oprettelsen af de basale administrative funktioner under Kosovos konsoliderede budget og ydede et afgørende bidrag til konsolideringen. I februar 2000 besluttede Rådet på grundlag af et forslag fra Kommissionen [1] at yde ekstraordinær finansiel bistand fra Fællesskabet til Kosovo på op til 35 mio. EUR i form af gavebistand [2]. Midlerne blev stillet til rådighed for De Forenede Nationers mission i Kosovo (UNMIK) via dens centrale budgetadministration ("Central Fiscal Authority" (CFA)) i to rater (marts og august 2000) efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg (EFC). Denne ekstraordinære bistand, som var en del af en samlet bistandspakke fra Det Europæiske Fællesskab, var et supplement til midlerne fra Verdensbanken og bilaterale donorer.

[1] KOM(1999) 598 endelig udg., EFT C 56 af 29.2.2000, s. 66-67.

[2] Rådets afgørelse 2000/140/EF af 14. februar 2000, EFT L 47 af 19.2.2000, s. 28-29.

Derudover frigav Kommissionen 10 mio. EUR i budgetstøtte i februar og afsatte yderligere 28 mio. EUR til finansiering af udgifterne til import af elektricitet i 2000, og begge disse tiltag blev exceptionelt finansieret under OBNOVA. Den samlede fællesskabsstøtte på budgetområdet beløber sig derved til 73 mio. EUR (ca. 142 mio. DEM). Dette beløb udgør 48% af det samlede underskud for 2000 (inklusive en målrettet budgetstøtte på 100 mio. DEM) på omkring 300 DEM (153 mio. EUR).

2. Den seneste udvikling på det økonomiske og finansielle område

2.1. Generel økonomisk situation

På grund af mangel på pålideligt statistisk materiale er det vanskeligt at sætte tal på den økonomiske udvikling i Kosovo. Allerede inden krisen i foråret 1999 led Kosovos økonomi under Forbundsrepublikken Jugoslaviens (FRY) internationale isolation, langsommeligheden i de økonomiske reformer og det næsten totale fravær af investeringer igennem næsten et helt årti. Som følge af konflikten var boliger og offentlige faciliteter blevet beskadiget, landbrugs- og industriproduktionen var gået i stå, og selv de få basale betalingsfunktioner, der blev udført af den formelle finansielle sektor, ophørte med at fungere. I oktober 1999 anslog Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) ledighedsprocenten til at ligge et godt stykke over 50%, samtidig med at en betydelig del af befolkningen udgjordes af unge mennesker [3].

[3] ILO (Lajos Hethy): Employment and Workers' Protection in Kosovo, oktober 1999.

Der er på ny kommet voldsom gang i den økonomiske aktivitet efter konflikten. Landbrugs produktionen skønnes at ligge på over 75% af førkrigsniveauet; bygge- og anlægssektoren og visse handelsrelaterede serviceydelser er i kraftig fremgang. Industriproduktionen synes dog stadig at være meget lav. Det økonomiske opsving efter krigsophøret vil efter al sandsyn lighed fortsætte i takt med fremgangen i bygge- og anlægssektoren, som i vid udstrækning drives frem af det store internationale donorfinansierede genopbygningsprogram.

BNP pr. indbygger i 1995 er uofficielt blevet anslået til omkring 500 USD. Foreløbige og højst tentative skøn fra IMF anslår det nuværende BNP pr. indbygger til at være i størrelsesordenen 650-850 USD. UNMIK-data tyder på, at BNP pr. indbygger endda kan ligge på over 1 000 USD. Arbejdstageres hjemsendelse af penge fra udlandet er fortsat en væsentlig indtægtskilde i husholdningerne.

Udokumenterede tal viser, at inflationen hidtil ikke har været et problem, og der høres ingen klager over stigende priser eller mangel på de vigtigste fornødenheder. Importen skønnes at ligge på omkring 80% af BNP. Der er næsten ingen eksport, selv om der er en vis uregistreret samhandel med resten af Serbien. De øvrige økonomisk-politiske områder behandles nærmere nedenfor.

2.2. Økonomisk-politiske områder

Indtil slutningen på vinteren 1999/2000 måtte UNMIK bruge stor energi på at sikre en akut vedligeholdelse af de basale infrastrukturfaciliteter og så vidt muligt på at forbedre dem. Der er nået ret gode resultater på visse områder, mindre gode på andre. Fra begyndelsen måtte UNMIK kæmpe for at sikre en stabil energiforsyning. På trods af en omfattende teknisk og finansiel bistand fra donorer, heriblandt Fællesskabet, og betydelige forbedringer forekommer der stadig strømafbrydelser og rationering af energiforsyningen. Der er opnået tydeligere forbedringer på andre områder: Pristinas lufthavn har været funktionsdygtig siden januar 2000, og omfattende vejarbejder blev indledt i juni. UNMIK og KFOR har retableret nogle af de vigtigste jernbaneforbindelser, en international og indenlandsk posttjeneste er blevet startet på ny, der er blevet oprettet et mobiltelefonnet, og der er ved at blive foretaget større udbedringer af Kosovos faste telefonnet.

For at effektivisere genopbygningsprocessen fremlagde UNMIK i april 2000 et omfattende offentligt investeringsprogram ("Kosovo: Genopbygning 2000"). Programmet redegør i detaljer for det prioriterede behov for genopbygningsinvesteringer i alle sektorer i 2000 og har til formål at tjene som vejledning for donorbistanden og forbedre koordineringen. Der blev oprettet en særlig donorkoordinationsenhed i genopbygningsdirektoratet, som fungerer som hovedkontaktpunkt for donorerne og forestår forlængelsen af programmet til de følgende år.

Fællesskabets støtte via TAFKO og senere EAR blev udviklet i koordination med UNMIK. I 2000 forvaltede agenturet 395 mio. EUR, der ved udgangen af året blev suppleret med en yderligere rate på 175 mio. EUR. Agenturet er således ansvarligt for at implementere EF-bistandsprogrammer i Kosovo til et samlet rammebeløb på 571 mio. EUR.

Udvikling af den private sektor er blevet identificeret som et centralt prioriteret indsatsområde i forbindelse med omstillingen af Kosovos økonomi. UNMIK tager udgangspunkt i en blandet strategi, der bl.a. er blevet fremlagt i en "hvidbog", der blev omdelt i IAC i maj 2000, og som opererer med støtte til eksisterende virksomheder og incitamenter til oprettelse af nye. Hvad de eksisterende offentlige virksomheder angår, tager UNMIK's strategi sigte på at tiltrække private investorer via koncessions-, leje- eller forvaltningskontrakter. Et første eksempel på en forvaltningskontrakt, som UNMIK håber at kopiere på andre mellemstore og store virksomheder, er kontrakten, der er indgået med den schweiziske Holderbank om cement fabrikken Sharr. Kontrakten tildeler en 10-årig koncession på drift af fabrikken til gengæld for omfattende investeringer og industriel omstrukturering. Et vigtigt element i kontrakten er forsøget på at opbygge en social konsensus omkring denne form for forretningsdrift ved, at en del af overskuddet indbetales til en arbejdstagerfond. Der blev undertegnet en aftale mellem UNMIK og en gruppe større mineselskaber i midten af august om renovering af mine- og metalvarefabrikskomplekset Trepca i det nordlige Kosovo. Konsortiet skal udbedre anlægget gennem reparation og udskiftning af sikkerheds- og produktionsudstyr.

Blandt hovedelementerne i "hvidbogen", som for nylig er blevet revideret, hører også rentabilisering af driften af ikke-private virksomheder på kort sigt, færdiggørelse af rets grundlaget, definition af ejendomsrettigheder og en nødvendig opbygning af en social konsensus omkring privatisering. På lang sigt skal de offentlige virksomheder overføres til Kosovos virksomhedsagentur ("Kosovo Enterprise Agency" (KEA)), som vil træffe afgørelse om omstrukturering og drift. På grund af den institutionelle usikkerhed er det fortsat yderst vanskeligt at gennemføre privatiseringer.

Der er opnået yderligere fremskridt med udformningen af passende retlige og institutionelle rammer for udvikling af den private sektor. F.eks. er registreringen af virksomheder i Kosovo blevet afsluttet, og næsten 26 000 virksomheder er blevet registreret, og udarbejdelsen af en moderne erhvervslovgivning er afsluttet eller langt fremskreden.

På basis af anbefalinger fra IMF har bank- og betalingsmyndigheden for Kosovo (BPK), som blev oprettet i november 1999, gjort væsentlige fremskridt med at opbygge de retlige og reguleringsmæssige rammer for et sundt bank- og betalingssystem. Fremskridtene er sket i et hurtigere tempo end ventet inden for licenstildeling til bankerne og banktilsyn. Der er blevet udarbejdet licensansøgninger for banker og mikrofinansieringsinstitutioner, der ikke er banker, samt formularer og manualer som en hjælp i ansøgnings- og licenstildelings processen. BPK har vedtaget et stort antal forsigtighedstilsynsbestemmelser, der lægger det afgørende fundament for et moderne tilsyn, som bygger på bedste praksis i international sammenhæng. F.eks. skal banker, der har modtaget licens, anvende de internationale regnskabsstandarder og benytte ekstern regnskabsrevision. BPK er allerede begyndt at uddanne kosovoske banktilsynseksperter.

Den eneste bank i Kosovo, som hidtil har modtaget licens ("MEB"), synes at fungere upåklageligt, udvider løbende produktsortimentet og øger personalet og færdighedsniveauet. BPK's banktilsyn har lagt sidste hånd på tilsynsrapporten for MEB. Derudover har BPK givet foreløbig tilladelse, dvs. tilladelse til at indlede forberedelserne til åbning, til syv ansøgere om banklicens. På grund af de nye bankers problemer med at rejse tilstrækkelig kapital, nødvendigheden af at foretage undersøgelser af visse større aktionærer og en række uløste ejendomsmæssige problemer i forbindelse med de benyttede bygninger foreligger der ingen oplysninger om, hvornår de endelige tilladelser vil blive givet. Endelig har BPK givet tilladelse til ni mikrofinansieringsselskaber, der ikke er banker, til at tilbyde begrænset indlåns- og udlånsaktivitet af mikrotypen, primært inden for det markedssegment, som ikke dækkes af bankerne. Otte institutioner er allerede funktionsdygtige.

Derudover har BPK fortsat sin udbygning af betalingssystemet med henblik på at tilbyde betalingstjenester til UNMIK, Kosovos civile administration og ngo'er. Et moderne system, der er skænket af Norge, er blevet installeret og blev operationelt i juni 2000. Uddannelsen af medarbejderne er i gang. BPK har overtaget indførslen af penge samt pengeforsendelser inden for provinsen. Forberedelserne til overgangen fra DEM til EUR i 2002 er begyndt. Endelig vil BPK snart overtage ansvaret for reguleringen af og tilsynet med forsikringssektoren.

En lige så omfattende institutionsopbygning er gennemført af UNMIK på det budgetmæssige område. Oprettelsen af den centrale budgetadministration ("Central Fiscal Authority" (CFA)) i november 1999 var et første, vigtigt skridt i retning af at oprette et moderne budget administrationssystem. CFA, som efterfølgende er blevet integreret i JIAS, har særligt ansvar for udformningen og gennemførelsen af Kosovos budget. UNMIK's skatteforvaltning blev officielt oprettet i april 2000. Siden da er der blevet opbygget en organisationsstruktur med henblik på udførelse af skattemæssige forvaltningsfunktioner (behandling af selvangivelser, kontrol, opkrævning, skatteyderservice og oplysning, klagebehandling osv.). Ved udgangen af oktober var der blevet ansat og uddannet 151 lokalt ansatte, og der er åbnet regionale skattekontorer i fem regioner og lokale skattekontorer i to kommuner. Der forvaltes for øjeblikket to forskellige skatter - en føde- og drikkevareomsætningsafgift i hotelsektoren og en præsumptiv skat. UNMIK's told forvaltning blev officielt oprettet ved udgangen af august 1999 under EC's toldbistands mission i Kosovo (CAM-K). Forvaltningen beskæftiger på nuværende tidspunkt 97 told embedsmænd, som får hjælp af vagter og andet hjælpepersonale, som hovedsagelig opkræver toldindtægter ved de internationale grænseposter, den administrative grænse ("Administrative Boundary Line" (ABL)) til Montenegro og en indenlandsk skatteopkrævningspost.

Efter en første fase, hvor CFA oplevede visse problemer med at forøge og stabilisere indtægtsniveauet og holde udgifterne til især de offentligt ansattes lønninger og de offentlige forsyningsvirksomheder under kontrol, viser budgetsituationen nu tegn på en væsentlig forbedring, især fra og med sommeren 2000. Indtægterne er blevet øget ganske kraftigt og nåede op på 216,6 mio. DEM ved udgangen af november. På udgiftssiden holdte de faktiske udgifter i forhold til de budgetterede sig under prorata; de samlede udgifteri november 2000 androg 321,8 mio. DEM. Der blev foretaget visse budgetjusteringer i august, hvor budgettildelinger blev flyttet mellem forskellige direktorater, men de samlede udgifter forblev stort set uændrede (430,8 mio. DEM). På denne baggrund venter CFA et underskud på rundt regnet 300 mio. DEM i 2000, som vil blive fuldt dækket af ekstern finansiel bistand.

De positive resultater fra de seneste par måneder skal ses i lyset af visse potentielle risiko momenter. Indtægterne hidrører fortsat næsten udelukkende fra told-, punkt- og omsætnings afgifter, som formentlig vil falde i løbet af vinterhalvåret. Indførelsen af en 15% kildeskat af lønindkomster er blevet stillet i bero, fordi FN nægtede at renoncere på den generelle praksis med at fritage lønningerne til FN's lokalt ansatte for skat. Skattefritagelsen uddyber lønforskellene mellem de lokalt ansatte, der er beskæftiget direkte af FN, og de lokalt ansatte (herunder dommere og de kosovoske direktoratschefer), der arbejder for Kosovos lokale administration. Et andet område, som krævede et særligt vågent øje fra CFA's side, hvis større afvigelser fra den fastsatte kurs skulle undgås, var kontrollen med udgifterne i de store udgiftskrævende direktorater. Dette gælder især de offentlige forsyningsvirksomheder, nærmere betegnet energisektoren.

Hvad finansieringsmidler angår, beløber de samlede finansieringstilsagn fra donorer til budgetområdet i 2000 sig til ca. 300 mio. DEM (inkl. støtte, der er disponeret over, på omkring 100 mio. DEM). Pr. 30. november var 90% af disse finansieringstilsagn allerede blevet udbetalt. Ud over et fremført beløb på 29 mio. DEM fra 1999 udgør den budgetstøtte, der endnu ikke er disponeret over, ca. 28 mio. DEM fra USA, ca. 8 mio. DEM fra Canada, 15 mio. DEM fra Japan og 10 mio. DEM fra Verdensbanken, i alt 61 mio. DEM. Fællesskabet har frigivet ca. 88 mio. DEM (herunder de 35 mio. EUR i ekstraordinær finansiel bistand og 10 mio. EUR, der finansieres under OBNOVA) og disponeret over 28 mio. EUR til energiimport, hvoraf hovedparten blev frigivet ved udgangen af 2000. Resten kommer fra andre bilaterale donorer. I lyset af den positive budgetudvikling ser det ud til, at CFA har været i stand til at fremføre et vist beløb til 2001-budgettet.

3. Udsigterne for 2001

Som nævnt er den økonomiske aktivitet hurtigt vokset efter konflikten. Inden for nogle sektorer (f.eks. servicesektoren) er den nuværende aktivitet formentlig meget højere end nogen sinde før. Selv om det er vanskeligt at sætte tal på, ventes det økonomiske opsving efter krigsophøret at fortsætte. Den voldsomme fremgang i bygge- og anlægssektoren vil formentlig fortsætte i nogle år, drevet frem af det omfattende internationale donorfinansierede genopbygningsprogram. Den internationale tilstedeværelse i Kosovo (FN, KFOR, regerings institutioner, ngo'er osv.) repræsenterer en betydelig indtægtskilde, hvilket ikke ventes at ændre sig i nogen tid fremover.

Nogle foreløbige skøn fra IMF peger i retning af BNP-vækstrater i størrelsesordenen 10-15% pr. år inden for de næste par år. Selv om disse skøn nødvendigvis skal revideres, når der foreligger mere robust statistisk materiale, udgør de dog en rimelig arbejdshypotese for udarbejdelsen af en prognose for mellemlang sigt. Naturligvis vil udviklingen i Beograd uden tvivl påvirke denne prognose.

På trods af et vist opadgående pres på priserne ventes inflationen at forblive moderat. Nogle af de reformforanstaltninger, der allerede er planlagt (bl.a. indførelse af moms, forhøjelse af punktafgifterne og revision af toldafgifterne på fødevarer), vil formentlig medføre stigninger i forbrugerpriserne, selv om det er umuligt at sige på dette stadium, nøjagtig hvad virkningen vil blive. Yderligere opadgående pres på fødevarepriserne kunne blive resultatet af udfas ningen af den humanitære bistand, herunder fødevarehjælpen, inden for de nærmeste måneder, selv om det vil kunne begrænses af den forventede stigning i den indenlandske landbrugsproduktion.

Udvidelsen af den private sektor vil skabe nye jobmuligheder og medvirke til at reducere ledigheden. I lyset af den meget høje ledighedsprocent ventes ledigheden dog at forblive høj på mellemlang sigt.

UNMIK's budgetstrategi på mellemlang sigt anerkender nødvendigheden af at gøre fremskridt hen imod et selvfinansieret budget, at øge bæredygtigheden i budgettet og at reducere donorernes generelle budgetstøtte. På indtægtssiden indebærer dette at øge de lokale indtægter ved at udvide beskatningsgrundlaget og indføre nye skatter og afgifter. Nye told- og skatte embedsmænd vil blive ansat, og der vil blive gennemført en informationskampagne over for skatteyderne. På udgiftssiden må UNMIK få nedbragt driftsudgifterne, bl.a. ved at modstå presset for højere løn og fastholdelse af det store antal ansatte. Mens visse udgifter til varer og tjenesteydelser i tilknytning til igangsætningen af aktiviteterne i direktoraterne formentlig vil blive nedbragt i 2001, vil der opstå nyt udgiftspres fra behovet for at finde løsninger på sociale problemer. Det vil fortsat være en højt prioriteret opgave at fremme den sociale stabilitet gennem uddannelse, sundhed og basale sociale velfærdsydelser. Ifølge CFA vil overførsler til sociale velfærdsydelser - samt udgifter til vedligeholdelse af vejene - kunne føre til betragtelige udgiftsstigninger, hvilket yderligere vil øge presset for at udvide indtægtsgrundlaget. Dette falder i tråd med anbefalingerne fra Verdensbanken, som har tilrådet, at der tages skridt til at gøre noget ved visse aspekter af den socialpolitiske dagsorden i den nærmeste fremtid, ikke mindst på grund af den planlagte nedtrapning af donorernes humanitære bistandsprogrammer.

På denne baggrund opererer Kosovos offentlige budget for 2001, som blev vedtaget i slutningen af december, med indtægter fra lokale indtægtskilder på næsten 338 mio. DEM (sammenlignet med skønsmæssigt 210 mio. DEM i 2000). Disse skøn er dog i afgørende grad afhængige af, at der indføres moms og indkomstskat som planlagt. Udgifterne ventes at komme op på omkring 500 mio. DEM, med visse justeringer i tildelingen mellem de enkelte direktorater. Hertil kræves en stor indsats i henseende til at nedbringe antallet af offentligt ansatte og holde de samlede lønudgifter under kontrol, især i forsyningsvirksomhederne og uddannelses- og sundhedsdirektoraterne. Under disse antagelser og hvis udgifterne til

energiimporten medregnes (som det anbefales af Working Level Steering Group (WLSG) [4], ventes underskuddet at blive i størrelsesordenen 180 mio. DEM (ekskl. kapitaludgifter).

[4] WLSG er støtteorganet for High Level Steering Group (HLSG) og består primært af eksperter fra G8 (Canada, Frankrig, Tyskland, Italien, Japan, Rusland, Det Forenede Kongerige og USA), EU's formandskab, de internationale finansieringsinstitutioner (IMF, Verdensbanken, EBGU og EIB) og stabilitetspagten. Den blev nedsat på Köln-topmødet af stats- og regeringscheferne for at forestå donorkoordineringen i forbindelse med den økonomiske genopbygning, stabiliseringen, reformen og udviklingen af det sydøstlige Europa. HLSG/WLSG er under fælles forsæde af Verdensbanken og Europa-Kommissionen.

Endelig har UNMIK for nyligt fremlagt et nyt offentligt genopbygnings investeringsprogram (PRIP), som dækker perioden 2001-2003. Programmet, som får støtte fra Verdensbanken, bygger på PRIP for 2000. Der udarbejdes dog mere nøjagtige udgiftsskøn for hvert enkelt projekt. Desuden er der blevet etableret en nærmere sammen kædning mellem PRIP og Kosovos konsoliderede budget for allerede ved udarbejdelsen af budgettet at sikre sammenhæng og overensstemmelse mellem anlægs- og driftsudgifterne. Dette kan ses som et første skridt i retning af at sikre, at anlægsudgifterne, når tiden er inde, bliver en del af det almindelige budget.

4. Eventuel yderligere ekstraordinær finansiel bistand fra Fællesskabet til Kosovo

Selv om der er gjort betydelige fremskridt med at opbygge et nationalt indtægtsgrundlag, er Kosovo fortsat afhængig af ekstern finansiering fra donorer for at kunne tilvejebringe de basale administrative funktioner og etablere sunde og stabile rammer for den økonomiske udvikling. Provinsen kan ikke komme i betragtning til finansiel bistand under IMF's eller Verdensbankens programmer. Desuden er Kosovo ikke i stand til at optage lån hverken indenlandsk eller på det internationale finansielle marked.

På denne baggrund er der alvorlig risiko for, at det fortsatte fremskridt hen imod en moderne markedsøkonomi og en bæredygtig økonomisk vækst bringes i fare, hvis der ikke ydes officiel ekstern bistand i form af gavebistand. Den mest umiddelbare konsekvens vil være, at de basale administrative funktioner lammes (herunder også domstolssystemet og skatteopkrævningen), og at befolkningens levestandard påvirkes i alvorlig grad. Den økonomiske, sociale og politiske stabilitet ikke blot i Kosovo, men også mere generelt i hele Balkan-regionen vil blive bragt i fare.

I lyset af alle disse overvejelser anses det for rimeligt, at Fællesskabet yder endnu en ekstraordinær finansiel bistand til Kosovo som led i en samlet indsats fra de internationale donorers side. I betragtning af det samlede finansieringsbehov på budgetområdet for år 2001, som på nuværende tidspunkt anslås til omkring 180 mio. DEM (90 mio. EUR), foreslår Kommissionen derfor, at der ydes yderligere ekstraordinær finansiel gavebistand til Kosovo til et beløb på op til 30 mio. EUR. En bistand i denne størrelsesorden synes passende set i forhold til det samlede finansieringsgab for 2001. Den tager også højde for, at Kommissionen har til hensigt særskilt at afsætte op til 20 mio. EUR til målrettet finansiel bistand i 2001 til specifikt at dække eventuelle behov for elektricitetsimport.

Inden fremlæggelsen af forslaget har Kommissionen hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, som har givet sin tilslutning til initiativet.

Den planlagte bistand vil blive frigivet i mindst to rater. Den faktiske udbetaling af bistanden vil være underlagt passende makroøkonomiske betingelser og betingelser om gennemførelse af struktur tilpasninger. Dette vil omfatte, at UNMIK fortsætter sine bestræbelser på at fremme genopbygningen, udviklingen af den private sektor og oprettelsen af et sundt bank- og betalingssystem samt intensiverer indsatsen for at udvide indtægtsgrundlaget, holde de offentlige udgifter under kontrol og sikre budgetmæssig gennemsigtighed.

2001/0045 (CNS)

Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om yderligere ekstraordinær finansiel bistand til Kosovo

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 308,

under henvisning til forslag fra Kommissionen [5],

[5] EFT C..., ..., s. ...

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet [6], og

[6] EFT C..., ..., s. ...

ud fra følgende betragtninger:

(1) Kommissionen har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg inden fremlæggelsen af sit forslag.

(2) De Forenede Nationers Sikkerhedsråd vedtog den 10. juni 1999 [7] resolution 1244 (1999), der tager sigte på, i afventning af en endelig løsning, at tilvejebringe en betydelig autonomi og et betydeligt selvstyre i Kosovo inden for Forbundsrepublikken Jugoslavien.

[7] S/RES/1244 (1999) vedtaget af FN's Sikkerhedsråd på dets 4011. møde den 10. juni 1999.

(3) Det internationale samfund har på basis af resolution 1244 (1999) oprettet en international sikkerhedsstyrke (KFOR) og en civil overgangsadministration, De Forenede Nationers mission i Kosovo ("United Nations Interim Administration Mission in Kosovo" (UNMIK)).

(4) UNMIK består af fire komponenter ("søjler"), og Den Europæiske Union (EU) har påtaget sig lederrollen [8] for søjle IV, hvorunder økonomisk genopbygning hører.

[8] International civil tilstedeværelse i Kosovo: Rapport fra generalsekretæren i henhold til afsnit 10 i Sikkerhedsrådets resolution 1244 (1999), S/1999/672 af 12. juni 1999, II.5.

(5) UNMIK har taget skridt til at inddrage de vigtigste politiske partier og etniske grupper i Kosovo i sine aktiviteter og fortsætter hermed.

(6) UNMIK, og især søjle IV, har gjort betydelige fremskridt med at etablere institutionelle, retlige og politiske rammer, der kan føre til en sund økonomi baseret på markedsprincipper. Den har tilvejebragt et fungerende bank- og betalingssystem og fremmet udviklingen af den private sektor. UNMIK har også gjort fremskridt med at udvide indtægtsgrundlaget og holde udgifterne under kontrol.

(7) UNMIK har oprettet en central budgetadministration ("Central Fiscal Authority" (CFA)), som har tilvejebragt gennemsigtige regnskabsprocedurer med henblik på forvaltningen af Kosovos budget.

(8) På basis af skøn fra UNMIK fremlagt efter aftale med Den Internationale Valutafond (IMF) har Kosovo behov for ekstern bistand, hvis det skal gøre yderligere fremskridt med etableringen af en sund markedsøkonomi og en civil administration; det skønnes, at der vil blive behov for ekstraordinær ekstern finansiel bistand på omkring 90 mio. EUR frem til udgangen af 2001.

(9) UNMIK har fremsat anmodning om ekstraordinær finansiel bistand; det internationale samfund finder, at ydelse af en ekstern budgetstøtte, som fordeles retfærdigt mellem donorerne, er af afgørende betydning som et bidrag til at dække det resterende finansieringsbehov, der er konstateret under det budget, UNMIK har udarbejdet for Kosovo.

(10) Kosovo er ikke i stand til at optage lån hverken indenlandsk eller på det internationale finansielle marked, og det er ikke berettiget til medlemskab af de internationale finansielle institutioner og kan derfor ikke komme i betragtning til finansiel bistand under deres programmer.

(11) Selv om der meget hurtigt efter konflikten på ny er kommet gang i den økonomiske aktivitet, står Kosovo på et lavt økonomisk udviklingsstade, og dets BNP pr. indbygger skønnes at være lavere end i andre lande i regionen og at være et af de laveste i Europa.

(12) Kosovos aktuelle lave økonomiske udviklingsstade er resultatet af mange års misrøgt og konfliktrelateret skade, som ikke kan overvindes hurtigt, men kræver en stabil bistand gennem et betydeligt tidsrum, så der kan opbygges levedygtige institutioner og sikres en varig økonomisk vækst.

(13) Fællesskabet fandt det passende at medvirke til at lette Kosovos finansielle byrde under de exceptionelt vanskelige betingelser og ydede allerede finansiel bistand, der udgjorde EUR 35 millioner, i form af gavebistand i 2000 [9].

[9] Rådets afgørelse 2000/140/EF af 14. februar 2000, EFT L 47 af 19.2.2000, s. 28-29.

(14) Finansiel bistand fra Fællesskabet i samarbejde med andre donorer i form af ren gavebistand, som skal stilles til rådighed for UNMIK til støtte for befolkningen i Kosovo, er fortsat en passende foranstaltning.

(15) Den finansielle bistand berører ikke budgetmyndighedens beføjelser og vil være en del af den samlede bistandsbevilling til Kosovo i 2001 og ydes derfor med forbehold af, at der er disponible midler på det almindelige budget.

(16) Den ekstraordinære finansielle bistand bør forvaltes af Europa-Kommissionen.

(17) Traktaten indeholder ikke anden hjemmel til vedtagelse af denne afgørelse end artikel 308 -

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

1. Ud over den finansielle bistand, som Rådet (afgørelse 2000/140/EF) allerede traf beslutning om at yde den 14. februar 2000, stiller Fællesskabet ekstraordinær finansiel bistand i form af ren gavebistand på op til 30 mio. EUR til rådighed for UNMIK med henblik på at lette den finansielle situation i Kosovo, bane vejen for oprettelsen og videreførelsen af basale administrative funktioner og støtte udviklingen af sunde økonomiske rammer.

2. Denne bistand forvaltes af Kommissionen i nært samråd med Det Økonomiske og Finansielle Udvalg og på en måde, der er i overensstemmelse med aftaler eller andre ordninger indgået mellem IMF og UNMIK eller enhver anden internationalt anerkendt myndighed i Kosovo.

Artikel 2

1. Kommissionen bemyndiges til i nært samråd med Det Økonomiske og Finansielle Udvalg at aftale de økonomiske betingelser i tilknytning til bistanden med UNMIK. Disse betingelser skal være i overensstemmelse med de aftaler, der er nævnt i artikel 1, stk. 2.

2. Kommissionen kontrollerer med regelmæssige mellemrum i samråd med Det Økonomiske og Finansielle Udvalg og i koordination med IMF og Verdensbanken, at den økonomiske politik i Kosovo er i overensstemmelse med formålene med bistanden, og at de økonomisk-politiske betingelser i tilknytning til bistanden overholdes.

Artikel 3

1. Bistanden stilles til rådighed for UNMIK i mindst to rater. Med forbehold af bestemmelserne i artikel 2 frigives første rate på basis af et aftalememorandum mellem UNMIK og Fællesskabet.

2. Med forbehold af bestemmelserne i artikel 2 frigives anden og eventuelle yderligere rater på grundlag af tilfredsstillende resultater med opfyldelsen af de økonomisk-politiske betingelser, der er nævnt i artikel 2, stk. 1, og tidligst tre måneder efter frigivelsen af den foregående rate.

3. Midlerne stilles til rådighed for UNMIK via den centrale budgetadministration ("Central Fiscal Authority" (CFA)) og tjener udelukkende til støtte for Kosovos budgetbehov.

Artikel 4

Alle relaterede udgifter, som Fællesskabet pådrager sig i forbindelse med afslutningen og udførelsen af den transaktion, denne afgørelse vedrører, bæres af UNMIK, hvis dette er passende.

Artikel 5

Kommissionen sender en årlig rapport til Europa-Parlamentet og Rådet, der skal indeholde en vurdering af gennemførelsen af denne afgørelse.

Udfærdiget i Bruxelles, den .

På Rådets vegne

Formand

FINANSIERINGSOVERSIGT

1. Foranstaltningens betegnelse

Yderligere ekstraordinær finansiel bistand til Kosovo.

2. Budgetpost

B7-548

3. Retsgrundlag

Den kommende rådsafgørelse baseret på artikel 308 i traktaten.

4. Beskrivelse af foranstaltningen

4.1 Generelt formål

Ydelse af ekstraordinær finansiel bistand i form af ren gavebistand på op til 30 mio. EUR til UNMIK, idet Kosovos stilling over for udlandet i vid udstrækning afhænger af ekstern finansiel bistand fra officielle kilder, med henblik på at sikre oprettelse, genoptagelse eller videreførelse af basale administrative funktioner i Kosovo.

4.2 Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens forlængelse

Frem til udgangen af 2001.

5. Klassifikation af udgifterne/indtægterne

Ikke-obligatoriske udgifter; opdelte bevillinger.

6. Udgifternes/indtægternes art

Ren gavebistand (100% tilskud), som frigives i mindst to successive rater.

7. Finansielle virkninger

7.1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen (relation mellem omkostningerne pr. enhed og de samlede omkostninger)

De nuværende skøn fra UNMIK's søjle IV, som støttes af IMF og Verdensbanken, over Kosovos samlede eksterne finansieringsbehov i 2001 andrager 90 mio. EUR (ekskl. kapitaludgifter). Det foreslås, at Fællesskabet yder et bidrag på op til 30 mio. EUR til dækning af en væsentlig del af dette behov; forskellen ventes dækket af finansieringstilsagn fra andre bilaterale donorer.

7.2 Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer - Forfaldsplan for forpligtelses- og betalingsbevillingerne

Mio. EUR (i løbende priser)

BUDGETÅR // 2001

Forpligtelsesbevillinger // 30

Betalingsbevillinger // 30

8. Forholdsregler mod svig

Midlerne udbetales direkte til den centrale budgetadministration ("Central Fiscal Authority" (CFA)) i Kosovo, som kontrolleres af søjle IV under UNMIK, men først når Kommissionens tjenestegrene efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg og i samråd med IMF og Verdensbanken har kontrolleret, at den i Kosovo førte økonomiske og institutionelle politik er tilfredsstillende, og at de specifikke betingelser i tilknytningen til bistanden er opfyldt.

Bistanden vil blive gjort til genstand for verifikation, kontrol og regnskabsrevision fra Den Europæiske Revisionsret og Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF).

9. Oplysninger om omkostningseffektivitet

9.1 Begrundelse for foranstaltningen

Ved at støtte bestræbelserne på at organisere den økonomiske genopbygning og udvikling og etablere en velfungerende markedsøkonomi vil denne bistand forbedre Kosovos udsigter til at opnå økonomisk restituering og fremtidig vækst. Den vil hjælpe Kosovo til at klare de alvorlige økonomiske og sociale konsekvenser af mere end 10 års underinvesteringer og misrøgt samt af krigshandlingerne i 1999. Den vil mindske Kosovos afhængighed af ekstern finansiering på mellemlang og lang sigt.

9.2 Overvågning og evaluering af foranstaltningen

Denne bistand er af ekstraordinær karakter. Den stilles til rådighed for UNMIK via CFA.

Kommissionens tjenestegrene vil i nært samarbejde med Det Europæiske Genopbygningsagentur overvåge og evaluere foranstaltningen i samråd med IMF og Verdensbanken.

10. Administrative udgifter (sektion III, budgettets del A)

Denne foranstaltning er af ekstraordinær karakter og vil ikke medføre en forøgelse af Kommissionens personale og/eller øvrige administrative udgifter.