KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0M(94) 69 ende I i g udg. 
Bruxelles, den 20.09.1994 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
Afsluttende rapport om resultaterne af Eurotra: et særprogram til forberedelse af udviklingen 
af et operationelt Eurotra-system til maskinoverssttelse. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIOKEN 
TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
Afsluttende rapport om resultaterne af Eurotra: et særprogram til forberedelse af udviklingen 
af et operationelt Eurotra-system til maskinoversættelse. 
I. INDLEDNING 
( 
Denne meddelelse vedrører vurderingen af resultaterne af forskningsprogrammet EUROTRA. Vurderingen er 
gennemført af et panel af uafhangige eksperter, i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets beslutning 
90/664/EØF af 26.11.90 vedrørende "forberedelsen af udviklingen af et operationelt Eurotra-system". 
Afgørelsen fastsetter ligeledes, at rapporten skal fremsendes til Rådet og Europa-Parlamentet. 
Vurderingsrapporten med titlen "EUROTRA: vurderingspanelets afsluttende rapport, februar 1993" og 
udtalcloeii ir» det rådgivende udvalg tor KUROTRA vedlægges som bilag. 
Denne meddelelse giver en kort oversigt over EUROTRA-programmet, de væsentligste konklusioner og 
anbefalinger i den afsluttende vurdering samt Kommissionens holdning. 
II. EUROTRA-PROGRAMMET 
3. I november 1982 besluttede Rådet at iværksætte forsknings- og udviklingsprogrammet EUROTRA (Rådcce 
»fgørelee 82/7S2/EØF af 4.11.82). Målet var at overvinde sprogbarrierer: "sprogmangfoldigheden i 
Fællesskabet er af stor kulturel værdi, men udgør også en praktisk hindring for tilnærmelsen mellem 
Fællesskabets befolkninger, for kommunikationen samt for udviklingen af medlemsstaternes samhandel og 
handelen med tredjelande". 
i 
4. Programmet blev iværksat til at løbe over fem og et halvt år (1982-1987) med forventede omkostninger 
på 16 mio. ECU. Det bestod af tre faser: forberedende foranstaltninger, grundforskning og anvendt 
forskning på det sproglige område samt stabilisering af de lingvistiske modeller og vurdering af 
resultaterne. 
yi 
Det forventede resultat af programmet var en operationel prototype på et maskinoversættelsessystem 
inden for et begrænset område og for begrænsede tekstkategorier, «om omfattede alle Fællesskabets 
officielle sprog. Denne prototype skulle skabe grundlag for udvikling i industriel målestok i 
perioden efter programmet. 
S. Som en følge af udvidelsen af Fællesskabet besluttede Rådet i 1986 at føje sprogene spansk og 
portugisisk til systemet. På samme tid blev budgettet øget med 4,5 mio. ECU, og varigheden blev 
forlænget med to og et halvt år til 1989. 
«. I 1988 blev EUROTRA bedømt af et vurderingsudvalg af uafhængige eksperter med Dr. A. E. Pannenborg 
(tidligere næstformand for bestyrelsen for Philips) som formand. Deres afsluttende rapport blev 
fremsendt til Rådet og Parlamentet (KOM (88) 210 endel. udg.). 
7. Vurderingsudvalget nåede frem til følgende konklusioner: 
Med EUROTRA var det lykkedes at skabe et omfattende samarbejde mellem medlemsstaterne på et område af 
stigende betydning. EUROTRA havde bidraget væsentligt til at øge antallet af eksperter inden for 
forskning i datalingvistik og til den fremvoksende sprogindustri. Man havde gjort store fremskridt 
hen imod at nå programmets videnskabelige og tekniske målsætninger. Man burde imidlertid bestræbe sig 
på at involvere industrien, og området led tydeligvis under en mangel på langsigtet politik på 
fællesskabsplan. 
8. Efter denne vurdering besluttede Rådet at lade EUROTRA-programmet overgå til tredje fase (Rådets 
afgørelse 88/445/EØF af 25.7.88), og i 1989 besluttede Rådet at bevilge endnu 7 mio. ECU til 
færdiggørelsen af et avanceret maskinoversættelsessystem (Eurotra). (Radota beslutning 89/410(EØF). 
Målet for dette program var at implementere et prototypesystem, forbedre Eurotra's software, 
lingvistiske specifikationer og uddannelsesmetoder, forberede sig på den industrielle udvikling af 
Eurotra og opstille målsætninger og kriterier for vurderingen. 
9. I marts 1990 gennemførtes endnu en vurdering af EUROTRA-programmet af uafhængige eksperter med A. 
Danzin (tidligere direktør for IRIA og direktør for Thomson-CSF) som formand, og denne blev fremsendt 
til Rådet og Parlamentet (KOM (90) 236 endel. udg.). 
10. Danzin-rapporten bekræftede resultaterne af Pannenborg-evalueringen i 1988. De oprindelige 
forventninger fra midten af 1980*6X110 viste sig at være alt for ambitiøse. Der var imidlertid gjort 
virkeligt fremskridt i projektet siden Pannenborg-rapporten. 
11. Danzin-rapporten understregede, at EUROTRA ved sin blotte eksistens havde skabt grundlaget for 
Fællesskabets indsats på det sprogteknologiske område. Rapporten understregede kraftigt behovet for 
en langsigtet fællesskabsstrategi på området. 
12. Baseret på resultaterne af Danzin-rapporten blev den afsluttende fase af EUROTRA-programmet vedtaget 
af Rådet (Rådets beslutning 90/664/EØF) af 26.11.90). Til denne fase bevilgedes 10 mio. ECU, og 
formålet med den var "fremstilling af en videnskabelig prototype på højt niveau for så vidt angår 
automatisk oversættelse". Denne fase gik fra 1990 til 1992. I tråd med bedømmernes anbefalinger blev 
der iværksat projekter, som var baseret på omkostningsdeling, navnlig med hensyn til systemudvikling, 
testning og forskning. Der blev åbnet nye veje for arbejdet med avancerede systemarkitekturer, 
leksikalske og terminologiske ressourcer, standarder, uddannelse og undervisning. 
DEN AFSLUTTENDE VURDERING: MAL3ATHJLNUKR OG RSKXEVZDDE 
13. Da Eurotra nåede sin afslutning i december 1992, blev der efterfølgende af et panel af uafhængige 
eksperter gennemført en afsluttende vurdering af EUROTRA (Eurotra: vurderingspanelets afsluttende 
rapport, februar 1993). Vurderingen fandt sted i første kvartal af 1993 i overensstemmelse med 
artikel 4 i Rådets beslutning 90/664/EØF af 26. november 1990. I spidsen for panelet stod professor 
Brian Oakley, tidligere direktør for det britiske ALVEY-forskningsprogram og tidligere formand for 
Logica Cambridge. 
14. Den afsluttende vurdering havde to målsætninger, som supplerede hinanden: 
"at foretage en vurdering af resultaterne af EUROTRA-programmet i årene 1991-1992, eller mere 
nøjagtigt i perioden siden den sidste vurdering (dvs. 1990)"; og 
"at foretage en vurdering af resultaterne af et program (tilstandsændring), som blev konciperet sidst 
i 70'erne og har haft en varighed på ti år". 
Endvidere skulle den afsluttende vurdering forholde sig til, hvorledes de tidligere bedømmeres 
anbefalinger var blevet taget op i fasen 1990-1992 af EUROTRA-programmet og i opfølgningsprogrammer. 
IV. KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER I DEN AFSIJDTTENDE VURDERING 
15. I vurderingspanelets afsluttende rapport undersøges tre distinkte aspekter af EUROTRA-programmet: 
dets hovedfaser med forskning i tidsrummet 1983-1990; 
den afsluttende fase, som var forberedelse til udviklingen af et operationelt system, i perioden 
1990-1992; 
og fremtidige muligheder for fællesskabsaktioner på det sprogteknologiske område. 
( 
16. Hovedkonklus i on 
Hovedkonklusionen i vurderingspanelets afsluttende rapport er, at den sproglige forskning er af 
største betydning. Rapporten fastslår, at: 
"De sproglige problemer hører til blandt de største af de udfordringer, som Det Europæiske Fællesskab 
står over for. Vi er adskilt på grund af vore forskellige sprog og de deraf følgende 
kommunikationsvanskeligheder... Omkostningerne er meget store, både i direkte økonomisk henseende og 
den heraf følgende mangel på samhørighed, navnlig sammenlignet med vore væsentligste konkurrenter i 
USA og Japan... [Med EUROTRA]... er skabt et grundlag, som fremtidige programmer kan bygge på i 
bestræbelserne på at anvende teknologien som løsning på en del af Fælleeskabets sprogproblemer". 
I rapporten opstilles en række detaljerede konklusioner vedrørende forskellige aspekter af 
programmet, som det ses nedenfor. 
17. De første målsætninger: 
Panelet konkluderer, at vanskeligheden og omfanget af EUROTRA-programmets første målsætning (navnlig 
den at udvikle et sytem til parallel behandling af alle sprog) ikke i tilstrækkelig grad blev erkendt 
ved programmets start. Der havde været behov for en mere langsigtet plan med en mere pragmatisk 
målsætning og med et kraftigere engagement fra industriens side i det centrale udviklingsarbejde. 
18. Tekniske overvejelser: 
Det bemærkes i rapporten, at programmets oprindelige målsætninger blev revideret i overensstemmelse 
med de tidligere vurderinger, og at man arbejdede hen imod en videnskabelig prototype snarere end et 
operationelt system. Programmet har nu opnået det videnskabelige grundlag for industriel udvikling på 
dette område. 
Arbejdets videnskabelige kvalitet betragtes som en af programmet« præstationer, «om meget vel kan 
vise sig at have indflydelse på fremtidige systemudformninger i Europa og andre steder. 
Forskningsarbejdet f.eks. med semantik anses for at være af meget stor betydning. 
De tekniske resultater omfatter navnlig udarbejdelsen af en sproglig specifikation for hvert af de 
officielle fællesskabssprog. EUROTRA's systembeskrivelse (Reference Manual) er sammen med 
specifikationerne et bemærkelsesværdigt vidnesbyrd om resultatet, idet de udgør en beskrivelse af den 
største lingvistiske indsats, der nogensinde er gjort på multilingvalt plan. 
Målsætningerne for arbejdet med software-udviklingaplatformen (ALEP) og med genanvendelse af 
leksikalske ressourcer anses af panelet for at være overordentligt ønskværdige og praktiske. Der er 
god mening i yderligere udvikling og i forskersamfundets udnyttelse heraf. 
Man mener, at der burde have været ofret mere opmærksomhed på udvikling af ordbøger, 
brugergrænseflader og interaktivitet samt på med passende mellemrum at fremstille demonstratorer. 
Skabelsen af et nært samarbejde mellem datalingvister i alle Det Europæiske Fællesskabs lande er en 
meget betydelig præstation, hvilket EUROTRA-programmet og de nationale myndigheder, som ydede støtte, 
for en stor del kan tage æren for. 
Overgangen fra associeringekontrakter med medlemsstaterne til projekter med omkostningsdeling og med 
stigende engagement fra industriens side er en gunstig udvikling. Men industrien deltager i det store 
og hele stadig i meget begrænset omfang. Rapporten bemærker, at denne situation søges ændret i 
opfølgningsprogrammerne til EUROTRA. 
19. Resultater og udnyttelse: 
Vurderingspanelets afsluttende rapport påpeger adskillige resultater af EUROTRA-programmet. På det 
tekniske plan er systembeskrivelsen, de sproglige specifikationer, software-systemer, udviklet 
centralt eller i de enkelte centre, fortrinlige eksempler. 
Men det sandsynligvis vigtigste resultat af programmet er det personale, der er uddannet inden for 
datalingvistik og maskinoversættelse. Over 400 eksperter er på et eller andet tidspunkt uddannet i 
programmet. Man mener, at de siden da har været involveret i stort set hvert eneste industrielt 
natursprogsprojekt, som i øjeblikket er i gang i Europa. 
20. Præstationerne i forhold til de oprindelige målsætninger: 
Den oprindelige plan at tage fat på det omfattende problem at udvikle et maskinoversættelsessystem 
for alle fællesskabssprogene anses for at have været alt for ambitiøs og langt over det, som i 
øjeblikket er teknisk muligt. På den anden side ville en mere industristyret fremgangsmåde, med en 
mindre ambitiøs målsætning, ikke have haft den samme strategiske indvirkning på det videnskabelige og 
teknologiske grundlag i Europa med hensyn til natursprogsbehandling og maskinoversættelse. Panelet 
bemærker, at programmet i dets senere faser med rette sigtede på mere industrielle målsætninger. 
Programmets væsentligste præstation er afgjort udviklingen af et stærkt datalingvist-miljø i næsten 
alle medlemsstater. 
21. Organisation og ledelse: 
EUROTRA's ledelse burde fra en tidlig fase have været styrket med den nødvendige tekniske og 
industrielle ekspertise. Associeringskontrakteme med medlemsstaterne syntes at gøre 
ledelsesprocessen mere kompliceret. 
22. Panelets anbefalinger for fremtiden: 
Panelet understregede, at behovet for at bruge datalingvistikken til at nedbryde sprogbarrierer er 
mere påtrængende end nogen sinde. Teknologien kan bidrage væsentligt på oversættelsesområdet, om end 
der kræves revision udført af mennesker (post-redigering). Det anbefales, at bestræbelserne bør 
koncentreres om maskinstøttet oversættelse og om hjælpemidler til oversættere. Samtidig er der behov 
for fortsat langsigtet forskning med henblik på en kraftig forbedring af automatisk oversættelse. 
De umiddelbare behov for fremtiden er: 
udnyttelse af resultaterne af EUROTRA-programmet 
bevarelse af EUROTRA's menneskelige netværk 
fortsat forskning samtidig med en øget anvendelse af teknologien. 
Det mere langsigtede behov drejer mig om et bredt baseret aprogteknologimk program, herunder: 
vurdering af teknologien 
udvikling af leksikalske ressourcer 
et applikationsprogram med henblik på de markeder, hvor natursprogsbehandling kan være mest 
effektiv 
en projektplan for Kommissionen med henblik på at opfylde dennes interne behov 
støtteforskning på akademisk niveau, baseret på en tværfaglig metode, men med involvering af 
industrien hvor det er muligt 
et uddannelsesprogram 
øget internationalt samarbejde. 
KOMMISSIONENS HOLDNING 
23. Kommissionen har analyseret rapporten og værdsætter dens positive indstilling og den betydning, som 
den tillægger området sprogteknologi. Kommissionen mener, at rapporten giver en rimelig og 
afbalanceret oversigt over EUROTRA-programmets præstationer og skavanker. 
Kommissionen bemærker, at betingelserne for fuldendelse af et maskinoversættelsessystem for alle 
fællesskabssprogene var meget vanskelige i programmets tidlige faser. Men forskningsklimaet for 
datalingvistik har udviklet sig væsentlig siden da og er præget af større engagement fra industriens 
side. 
Kommissionen er enig i, at Fællesskabets forskningsprogrammer på dette område bør være langsigtede, 
samtidig med at de beskæftiger sig med kortsigtede målsætninger. Generisk forskning er nødvendig for 
at forbedre det videnskabelige og tekniske grundlag på dette komplekse område. Den er også nødvendig 
for at opmuntre til udvikling af et stadig større korps af uddannede sprogteknologer i Europa. 
Industrielt udviklingsarbejde er nødvendigt som en hjælp til udvikling af værktøjer, metoder og 
ressourcer, som kan bringes i anvendelse på mange forskellige områder, hvor tale- og sprogteknologier 
er væsentlige elementer. 
Kommissionen erkender det umiddelbare behov for at udnytte resultaterne af EUROTRA, både i teknisk 
henseende og med hensyn til menneskelige ressourcer, og vil træffe de nødvendige foranstaltninger. 
24. Kommissionen påpeger, at mange af vurderingspanelets anbefalinger, f.eks. med hensyn til industriens 
engagement, orientering mod applikationer, ordbøger og andre sproglige ressourcer, er blevet og 
bliver taget op inden for det lingvistiske forsknings- og teknologiprogram LRE. LRE er et af 
områderne inden for TELEMATIK-programmet (Rådets beslutning 91/353/EØF af 7.6.1991). Panelet har i 
rapporten klart erkendt denne udvikling. 
25. Med hensyn til de mere langsigtede anbefalinger er Kommissionen i gang med at udarbejde et mere bredt 
baseret forskningsinitiativ inden for det fjerde rammeprogram på området sprogteknologi. 
Sprogteknologien sigter mod at udvirke forbedringer i den måde, hvorpå informations- og 
kommunikationssystemer behandler talt og skrevet sprog. Automatiserede værktøjer, metoder og 
ressourcer vil blive udviklet og anvendt i flersektoriale områder: dokumentoprettelse og -styring; 
flersprogede datamatstøttede tjenester; telematiske oversættelsestjenester; datamatstøttet 
sprogindlæring og -uddannelse og teknologisk formidlet kommunikation fra person til person. Arbejdet 
vil også omfatte udarbejdelse af elektroniske sproglige hjælpemidler (ordbøger, terminologler, 
korpora osv.) og almen forskning i datalingvistik og sprogteknologi. 
Den ekspertise og knowhow, som man har opnået i EUROTRA, vil være til gavn for mange af de foreslåede 
aktiviteter. Anbefalingerne med hensyn til forskningsarbejde inden for specifikke tekniske områder 
vil så vidt muligt blive taget op i denne sammenhæng. 
26. Kommissionen vil undersøge nødvendigheden af en projektplan til eget brug, som anbefalet af panelet. 
Her er det nødvendigt at skelne klart mellem Kommissionens tjenestegrenes interne behov og de 
generelle industrielle forskningsmål for det sprogteknologiske initiativ. 
*2 
EUROTRA: vurderingspanelets afsluttende rapport 
Udtalelse fra det rådgivende udvalg for EUROTRA af 11. marts 1993. 
î> I LR G A. 
EUROTRA 
VURDERINGSPANELETS 
AFSLUTTENDE 
RAPPORT 
FEBRUAR, 1993 
? 
BOROTRA: VURDERINGSPANELETS AFSLUTTENDE RAPPORT 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
Forord 
1. Resumé 
1) Indledning 
2) Hovedprogrammet 
3) Den afsluttende fase 
4) Fremtiden 
5) Konklusioner og anbefalinger (K&A) 
2. Indledning 
1 ) Mandat 
2) Medlemmer 
3) Arbejdsmetode 
3. Programmets historiske udvikling og mål 
Programmets historie i korte træk 
1) Programmets oprindelse 
2) Programmets forberedelsesfase, 1979 - 1985 
3) Hovedfaserne, 1985 - 1988 og 1988 - 1990 
4) Den afsluttende fase, 1991 - 1992 
5) LRE-projekter 
6) Fremtidige planer for sprogteknologi 
Analyse af programmets målsætninger 
7) Rådets beslutninger og afgørelser 
8) Udgifter til programmet 
9) De første målsætninger (K&A) 
4. EUROTRA - det centrale program 
1) Driftsform 
2) Hovedmålsætningen 
3) De videnskabelige resultater 
4) Den afsluttende fase 
5) Hovedprogram: Programmets drift (K&A) 
6) Hovedprogram: Lingvistik og andre tekniske aspekter (K&A) 
3 
5. ET6/7/9-projekterne 
1) Overgangen til individuelle projekter 
2) ALEP-projekterne 
3) Forskning i leksikalske ressourcer 
4) ET6/7/9-projekterne (K&A) 
6. ETlO-projekterne 
1) Organisat ion 
2) De udvalgte forslag 
3) LRE-programmet 
4) Omkostningsdeling (K&A) 
7. Resultater og udnyttelse af programmet 
1) Resultater 
2) Systembeskrivelsen 
3) Sproglige specifikationer 
4) Anvendelige datalingvistiske resultater 
5) Software-systemer 
6) Individuelle udviklinger i centrene 
7) EUROLANG 
8) Uddannet personale 
9) Bistand til udnyttelse 
10) Sammenligning med oprindelige målsætninger (K&A) 
8. De enkelte centre 
9. Organisation og ledelse (K&A) 
1) EUROTRA*s ledelse 
2) Et agentur? 
3) Relationer til centrene 
4) Personale 
10. Myndighedernes rolle 
1) Associeringskontrakter 
2) Startfasen 
3) Styrelsesudvalg 
4) Myndighedernes indflydelse 
5) Konklusioner (K&A) 
11. Fremtiden (K&A) 
1) Strategi i fremtiden 
2) Organisering af programmet 
3) De umiddelbare behov 
4) Et bredt baseret sprogteknologisk program 
5) Internationalt samarbejde 
6) Samarbejde med Kommissionens oversætteIsestjeneste 
5 
Bilag 
1. Mandat 
2. Vurderingspanelets medlemmer 
3. Besøgsplan 
4. Analyse af spørgeskema 
5. EUROTRA's systemdesign 
6. Forslag fra Kontaktudvalget for EUROTRA 
7.1 Rådets afgørelse 82/752 - Bilag om formål og arbejdsprogram 
7.2 Rådets beslutning 90/664 - Bilag om målsætninger osv. for de 
afsluttende år 
8. Pannenborg-rapportens konklusioner 
9. Danzin-rapportens konklusioner og anbefalinger 
10. Datalogiske og datateknologiske fremskridts betydning for 
maskinoversættelse 
11. EUROTRA: Vigtige begivenheder 
12. Ordliste 
13. Bibliografi 
/VO 
EUROTRA: Vurderingspanelets afsluttende rapport 
Forord 
De sproglige problemer hører til blandt de største af de udfordringer, som 
Det Europæiske Fællesskab står overfor. Vi er adskilt på grund af vore 
forskellige sprog og de deraf følgende kommunikationsvanskeligheder; vi 
betaler alle sammen prisen herfor, og visse lande må virkelig undgælde for at 
tilhøre en sproglig minoritet. Omkostningerne er meget store, både i direkte 
økonomisk henseende og den heraf følgende mangel på samhørighed, navnlig 
sammenlignet med vore væsentligste konkurrenter i USA og Japan, som ikke har 
sådanne interne kommunikationsproblemer. Men vore sprog er af stor betydning 
for os alle, da de jo er indbegrebet af vor fortid, vor historie og kultur. I 
en verden, hvor en stor del af vore forskelligheder og individualitet må 
opgives til fordel for det nye Europa, hvor vi er nødt til at forbedre vor 
evne til at kommunikere med hinanden, er det således mere nødvendigt end 
nogensinde at fastholde og styrke vore sprog, at klynge os til den sidste 
rest af vore rødder i en stadig mere fælles kultur. Teknologien kan medvirke 
til at overvinde dette paradoks. 
Det var modigt af Kommissionen, Parlamentet og Rådet at iværksætte EUROTRA-
programmet, for det kan betragtes som et symbol på Fællesskabets beslutning 
om at forbedre sin interne kommunikationsevne uden at ødelægge 
mangfoldigheden og rigdommen i vore individuelle sprogsamfund. Om end det 
eksplicitte mål ikke er nået, har man afgjort nået det implicitte mål, nemlig 
at styrke vor evne til at tackle sprogteknologien. 
Det har været en fornøjelse at studere EUROTRA's arbejde og navnlig at besøge 
de mange centre i hele Europa, hvor arbejdet er blevet udført. Den 
entusiasme, hvormed der på centrene arbejdes med studiet af sprog, ja selve 
eksistensen af disse videncentre for alle Fællesskabets officielle sprog, er 
et billede på fremsynetheden hos dem, der har grundlagt og støttet EUROTRA-
programmet. Der er skabt et grundlag, som fremtidige programmer kan bygge på 
i bestræbelserne på at anvende teknologien som løsning på en del af 
Fællesskabets sprogproblemer. 
Vurderingspanelet for EUROTRA 
Februar, 1993 
y^ 
EUROTRA: Vurderingepanelets afsluttende rapport 
1. Resumé 
1.1 Indledning 
EUROTRA-programmet har kørt i over ti år og har givet anledning 
til koordineret arbejde i alle Fællesskabets lande. Ca. 16 centre 
blev oprettet eller styrket, og på programmets højdepunkt var der 
ca. 200 forskere, hovedsagelig datalingvister, som arbejdede i 
disse centre med et fælles program til behandling af de ni offi 
cielle sprog og 72 sprogpar i Fællesskabet. Indtil programmets 
sidste år bestod dette personale af akademikere eller medarbejdere 
i ikke-udbyttegivende institutioner. 
1.2 Hovedprogrammet (1985-1990) 
1.2.1 Hovedmålsætningen for programmet var forskning og udvikling af et 
program, som kunne bane vej for "et avanceret europæisk automatisk 
oversættelsessystem". I simplistisk, direkte forstand blev dette 
mål ikke nået, for programmet resulterede ikke i et prototype­
system. Men i indirekte forstand blev vejen banet for, at alle 
typer oversættelseshjælpemidler og -systemer kunne konstrueres, 
både gennem uddannelse af nogle hundrede eksperter, som vil udgøre 
det grundlag, som industrien og det akademiske miljø kan bygge på, 
og gennem etablering af en fond af viden om, hvordan man opbygger 
et maskinoversættelsessystem, og navnlig om grammatikkerne og de 
sproglige specifikationer for de officielle fællesskabssprog. 
1.2.2 Problemerne. Sprog er en så kompleks og vanskelig størrelse at 
reducere til et simpelt sæt regler, som en datamat kan udføre, at 
fuldautomatisk maskinoversættelse kun er mulig under særlige, 
afgrænsede betingelser. Før der er fundet en løsning på problemet 
med udvidelse af datamaters kapacitet med hensyn til semantik, 
ikke blot inden for sætningen, men hele afsnit eller mere, er der 
ikke udsigt til at opnå oversættelse af god kvalitet uden menne 
skelig medvirken. Skønt dette afgjort blev erkendt af EUROTRA's 
medarbejdere, valgte man i programmet at behandle det generelle 
problem. Et alternativ, som en industrielt domineret gruppe måske 
ville være gået ind for, havde været at begynde med humanover 
sætteren og at betragte hele systemet for at finde ud af, hvad der 
behøvedes for at opnå øget effektivitet. Resultatet heraf ville 
have været en prototype på et system af maskinstøtte til human 
oversættelse, måske på et afgrænset område, som med lethed kunne 
være overført til industriel produktion. Men denne meget mindre 
ambitiøse målsætning ville ikke i samme grad have tjent til at 
opbygge det datalingvistiske miljø. 
1.1 
1.2.3 Ved den metode, man anvendte, opstod to andre problemer: 
1) Eftersom programmet var domineret af akademisk uddannede 
lingvister, som navnlig var interesseret i grammatiske pro 
blemer, blev arbejdsprogrammet uafbalanceret til skade for 
andre aspekter, som f.eks. de altafgørende ordbøger, som man 
ofrede mindre opmærksomhed på, end dette aspekt fortjener. 
2) Måske af samme årsag blev kørsel og afprøvning af systemet i 
nogen grad negligeret, hvorved et software-system blev 
tilgængeligt for sent og en arkitektur valgt, som ikke var 
effektiv. Systematisk afprøvning og præstationsmåling med 
hensyn til kørselstid blev der tilsyneladende ikke ofret nok 
opmærksomhed på. 
1.2.4 Resultaterne. EUROTRA-systemets systembeskrivelse (Reference 
Manual) og navnlig de sproglige specifikationer er betydningsfulde 
resultater af programmet, og vil, hvis de bliver gjort alment 
tilgængelige, vise sig værdifulde ved arbejde med natursprogs 
systemer mange år frem i tiden, både i industrien og i det akade 
miske miljø, på trods af den pris, man betaler for at være bundet 
til EUROTRA's bestemte systemarkitektur og -formalisme. 
1.2.5 Det uddannede personale er måske den mest varige arv efter pro 
grammet. Foruden at der arbejdede mindst 380 personer på pro 
grammet, blev der oprettet forskellige kurser som et indirekte 
resultat af det arbejde, der var udført af centrenes personale. 
Det er usandsynligt, at der i de kommende år vil være nogen pro 
jekter af betydning på natursprogsbehandlingsområdet i Fællesska 
bets lande, som ikke beskæftiger personer, der har modtaget vide 
regående undervisning som et resultat af programmet. Dette kan 
allerede ses ved større programmer som EUROLANG, hvor nogle af 
EUROTRA-centrene er direkte involveret, og en stor del af medar 
bejderne har fået deres uddannelse i forbindelse med EUROTRA. 
1.2.6 I det lange løb vil man måske opdage, at den mest betydningsfulde 
arv efter programmet er, at hvert eneste af Fællesskabets lande er 
blevet bevidst om betydningen af deres sprog og mulighederne for 
sprogteknologi. EUROTRA har skabt en kerne af ekspertise i data 
lingvistik inden for hvert af de officielle fællesskabssprog og 
genereret et menneskeligt netværk af eksperter, som arbejder sam 
men som en enkelt gruppe over hele Europa. Europa har indtaget sin 
plads i sprogteknologiens allerforreste linje, og samhørigheden i 
vort miljø af eksperter "misundes af mindre begunstigede lande". 
1.3 Den afsluttende fase (1990-1992) 
1.3.1 Panelet blev bedt om navnlig at undersøge de afsluttende få år af 
programmet, 1990-1992, hvor man indførte nogle lidt anderledes 
arbejdsmetoder, samtidig med at man parallelt dermed videreførte, 
om end i mindre målestok, metoden med de koordinerede centre. 
Målet var at åbne for emnet, at tilføre nyt blod og nye ideer og 
1.2 
at indføre en mere konkurrencebaseret metode gennem projekter med 
omkostningsdeling. Programmet fik bestemt tilført nyt blod, skønt 
der stadig er skuffende få personer fra industrien, som er invol 
veret. Mange af de emner, hvis fravær fra hovedprogrammet er ble 
vet kritiseret af dette og de tidligere vurderingspaneler, blev 
taget op i ETlO-projekterne med omkostningsdeling og det efterføl 
gende LRE-program. Disse projekter er imidlertid for få, for små 
og for kortvarige. 
1.3.2 En arv fra den afsluttende fase er ALEP-systemet, et sæt værktøjer 
eller et software-framework til forskning i natursprogsbehandling. 
Systemet anvender en fuldt deklarativ formalisme og er afgjort et 
væsentligt fremskridt i forhold til EUROTRA-arbejdet, både med 
hensyn til design og kørselstidspræstationer, således som det kan 
forventes af et system, som er fastlagt, nogle år efter at 
EUROTRA-systemet blev fastfrosset, og i lyset af erfaringerne med 
EUROTRA. Det er måske af betydning, at arbejdet er centreret i 
industrien, selv om visse EUROTRA-centre er involveret. Slutpro 
duktet vil sandsynligvis være af varig værdi for både det akade 
miske og det industrielle forskningsmiljø. Det er uheldigt, om end 
måske uundgåeligt, at det nye har haft en tendens til for tidligt 
at fortrænge det gamle. Da man har kendt til udviklingen af ALEP, 
har der været en tendens til, at det har hindret udnyttelsen af 
EUROTRA's systemarbejde. 
1.4 Fremtiden 
1.4.1 Det ville være tragisk, hvis den ekspertise inden for natursprogs 
behandling, som er opbygget, skulle gå tabt. I 1991 fremsatte 
Danzin-udvalget en række anbefalinger for fremtidigt arbejde i en 
stor undersøgelse om den rolle, som Kommissionen burde spille 
inden for sprogteknologi. Med udgangspunkt i den rapport fremsæt 
ter panelet forskellige forslag til et fremtidigt program i nærvæ 
rende rapports kapitel 11. En lære, som kan drages af EUROTRA, er, 
at det er vigtigt at bevare en balance mellem konkurrencebaserede 
individuelle projekter og bevarelse af samarbejde og samhørighed i 
det uundgåeligt spredte miljø på dette stadig noget uudviklede 
område. Natursprogsbehandling er et område, hvor sammenligning af 
sprogene kun kan tjene til at forbedre arbejdet. 
1.4.2 På kort sigt bør arbejdet og erfaringerne fra EUROTRA ikke få lov 
at smuldre. Der kræves projekter til opdatering og transfer af 
grammatik og sproglige specifikationer til ALEP-systemet, som er 
under udvikling. Der er forskellige muligheder for at udnytte 
EUROTRA*s arbejde i industri og erhvervsliv, og der bør ufortøvet 
iværksættes en plan til støtte herfor, for den sædvanlige mangel 
på udnyttelse i Europa vil vise sig, hvis der ikke ydes bistand 
til at føre arbejdet igennem til den fase, hvor man kan fremvise 
bestemte applikationer. 
1.4.3 Med henblik på fremtiden (se kapitel 11) foreslår panelet et 
afbalanceret og udvidet program, hvor man med tværfaglige midler 
behandler Fællesskabets virkelige behov på natursprogsbehandlings-
1.3 
området. Der bør tages skridt til i så høj grad som muligt at 
involvere industrien og at styrke det industrielle miljø for 
natursprogsbehandling, på samme måde som EUROTRA gjorde for det 
akademiske miljø. Der er foreslået et større fremstød med hensyn 
til udarbejdelse af ordbøger til brug i flere forskellige natur 
sprogsbehandlingsapplikationer. Der er foreslået et applikations 
program, der sigter på meget praktiske problemer, men på en måde, 
som vil bidrage til anvendelse af den avancerede teknologi. Prak 
tisk anvendelig og igangsættende forskning bør fortsat støttes som 
i EUROTRA, for uden et stærkt grundlag i forskning vil det skorte 
på fremskridt på dette vanskelige, men altafgørende område inden 
for sprogteknologi. 
1.4.4 Relationer til Kommissionens eget arbejde. Et andet emne fortjener 
sær.ig opmærksomhed i fremtiden. Kommissionen er en stor bruger af 
maskinoversættelse, måske den potentielt største kunde i verden. 
Det er mærkeligt, at EUROTRA-programmet blev gennemført stort set 
uden interaktion med Kommissionens Systran-arbejde i forbindelse 
med dens eget oversættelsesarbejde. Det er navnlig uheldigt, når 
man tænker på, at oversættelsestjenesten var sponsor for EUROTRA-
programmet i de første år og stillede personale til rådighed til 
at køre programmet. Hvis en grundig undersøgelse af behovene hos 
Kommissionens egne oversættere var blevet gennemført tidligt i 
programmets planlægningsfase, ville man have fået et meget ander 
ledes program ud af det. I betragtning af Systran-ordbøgernes 
omfang, er det uheldigt, at der var så lidt samarbejde om dette 
aspekt. 
1.4.5 Det er væsentligt, at der etableres et nært samarbejde med over 
sættelsestjenesten i alle fremtidige programmer vedrørende maskin 
oversættelse. Navnlig med hensyn til forslagene til et stort pro 
gram til opbygning af leksikalske ressourcer bør Kommissionen, i 
lyset af behovet for en rekonstruering af Systran-systemet, være 
en betydningsfuld partner og deltager. 
1.5 Konklusioner og anbefalinger - Resumé 
Af hensyn til overskueligheden er konklusionerne og anbefalin 
gerne, som er spredt i hele rapporten, samlet herunder med hen 
visning til det sted i hovedteksten, hvor emnet er behandlet. 
FØRSTE MÅLSÆTNINGER 
1. Tidsrammer 
Der krævedes et program af meget længere varighed end de fem og et 
halvt år, som oprindeligt var planlagt. Programmet kørte i ti år, 
uden at der frembragtes et komplet system, som kunne afprøves og 
evalueres til fulde (3.9.1). 
2. Hvis man fra starten havde vedtaget et tiårigt forløb, kunne det 
meget vel have resulteret i et langt bedre program (3.9.2). 
Al: I tilfælde, hvor det erkendes, at et programs problematik og 
omfang kræver en længere løbetid, bør Kommissionen og Rådet se 
1.4 
dette i øjnene lige fra starten, idet der naturligvis bør ind 
lagges hensigtsmæssige evalueringer og opdelinger. 
3. Arbejdsplan 
Det var uheldigt, at der ikke blev udarbejdet en arbejdsplan, som 
kunne følges igennem hele programmet. Hvis man havde planlagt et 
tiårigt program, kunne en model til en arbejdsplan have bestået af 
f.eks. syv års forskning efterfulgt af tre års prototype-udvikling 
(3.9.1, 3.9.2). 
4. Sprog 
Den måde, hvorpå programmet blev gennemført med parallelt arbejde 
på alle Fællesskabets ni officielle sprog og alle 72 sprogpar, gav 
anledning til spild og ineffektivitet (3.9.6). 
5. Industriens medvirken 
Det var uheldigt, at der ikke var nogen industriel medvirken i 
hovedprogrammet. Der burde have været taget skridt til at inddrage 
industrien sammen med sproggrupperne (3.9.7, 4.2.1, 4.2.3, 4.2.4). 
6. En stor del af prototype-softwaren burde have været overladt til 
og udviklet af industrien (3.9.7). 
7. Metoden med associeringskontrakter 
Når man ser tilbage var metoden med associeringskontrakter i pro 
grammet en utilfredsstillende måde at organisere det på. Normal 
finansiering af "ESPRIT"-typen ville have givet mulighed for langt 
bedre central styring, hvorved man med central koordinering kunne 
skabe det fast sammentømrede miljø, som bestemt blev opnået med 
den anvendte metode (3.9.9, 3.9.10). 
8. Overgangen til individuelle projekter 
Denne overgang i 1989 åbnede programmet for nye deltagere og ideer 
og må ses som en positiv faktor, men der bør tages skridt til at 
bevare samarbejdet og koordineringen af projekterne og grupperne 
(4.5.6, 5.1.1, 5.4.1). 
TEKNISKE OVERVEJELSER 
9. Kvantitativ måling 
Det er en fejl ved programmet, at der blev foretaget så lidt, 
eller stort set ingen kvantitativ måling af ydeevnen (4.2.5, 
4.4.4). 
1.5 
10. Snævert område 
På trods af tilskyndelserne hertil i Rådets oprindelige afgørelse, 
blev der ikke gjort mange forsøg i programmet på at begrænse 
arbejdet til et snævert område eller marked, undtagen med hensyn 
til ordbøgerne (4.2.7, 4.6.11-4.6.14). 
11. Operationel prototype på maskinoversættelsessystem 
Det lykkedes ikke i programmet at udvikle en operationel prototype 
på et maskinoversættelsessystem, men, som Danzin-panelet formule 
rede det, man arbejdede hen imod en "videnskabelig prototype" 
(4.2.9). 
12. Det datalingvistiske miljø 
Skabelsen af en meget sammenhængende gruppe af datalingvister med 
medarbejdere i alle fællesskabslandene er et meget væsentligt 
resultat, som hovedsagelig skyldes EUROTRA-programmet og myndig 
hedernes støtte (4.5.1, 4.5.2). 
A2: Det menneskelige netværk af datalingvister, som gennem EUROTRA-
programmet er opbygget i hele Europa, bør ikke gå i opløsning ved 
programmets afslutning. 
13. Sproglige specifikationer 
Et af programmets resultater har været sproglige specifikationer 
for hvert af de ni officielle sprog (4.5.4, 7.3). 
14. Hindring af offentliggørelse 
Når man ser tilbage, er det let at se, at det var en fejl at 
hindre offentliggørelse i programmets første år (4.5.8). 
15. Systembeskrivelsen 
Systembeskrivelsen (Reference Manual) er sammen med de sproglige 
specifikationer et bemærkelsesværdigt vidensbyrd om resultatet, 
idet de indeholder en beskrivelse af den største lingvistiske 
indsats, der nogensinde er gjort på et multilingvalt niveau 
(4.3.2, 4.6.1, 7.2). 
A3: Systembeskrivelsen og de sproglige specifikationer bør i vidt 
omfang stilles til offentlighedens rådighed. 
16 E-Framework-systernet 
Systemarkitekturen i E-Framework gør det vanskeligt at relatere 
forskningen til arbejde, som er udført andetsteds og baseret på 
mere konventionelle metoder (4.6.2). 
1.6 
17. Ordbøger 
I betragtning af ordbøgernes økonomiske betydning i praktisk 
systemudvikling var det uheldigt, at der blev ofret så relativt 
lidt opmærksomhed på dem i forhold til resten af programmet 
(4.6.3). 
18. Det er navnlig uheldigt, at der blev ofret så lidt opmærksomhed på 
portabilitetsaspektet af ordbogsudformningen i det centrale 
EUROTRA (4.2.8, 4.6.3). 
A4: Arbejdet med at opbygge maskinlæsbare ordbøger til et multiling 
valt fællesskab kræver opmuntring og støtte fra Kommissionen. 
Efter en passende undersøgelsesfase bør Kommissionen iværksætte et 
stort projekt for oprettelse af videnbaser, indeholdende leksi 
kaiske, semantiske og syntaktiske oplysninger, som kan anvendes i 
natursprogsbehandlingssystemer for de europæiske sprog. 
19. Semantik 
Forskning i betydning, i interlingua-metoden og den fornødne 
semantik er afgjort af meget stor vigtighed (4.6.5). 
A5: Anvendelsen af semantiske oplysninger fra en betydelig del af 
teksten, brugen af viden om verden og intensiveret forskning i 
leksikalsk betydning bør være højt prioriterede emner i Kommis 
s ionens fremtidige programmer for informationsteknologisk fors 
kning, både inden for natursprogsforskning og inden for bredere 
informationsteknologiske forskningsprogrammer som f.eks. ESPRIT. 
Disse programmer bør også tage hensyn til den rolle, som sprog 
uafhængige videnbaser og interlingua-systemer spiller. 
20. Den statistiske metode 
Der er forståeligt, at metoden ikke figurerer i det centrale 
program, men det er rart at se, den figurerer i ET 1 O-projektet 
(4.6.6, 6.2.3). 
A6: Statistiske metoder som et supplement til regelbaserede løsninger 
og som en metode til menneskestøttet vidensøgning fra parallelle 
og monolingvale korpora og endvidere neurale netværk og lignende 
maskinindlæringsløsninger bør være højt prioriterede emner i frem 
tidige programmer. 
21. Det brugercentrerede system 
Det er beklageligt, at der tilsyneladende ikke har været ofret 
nogen virkelig opmærksomhed på brugeren af det system, som i 
sidste ende ville resultere af arbejdet, selv i betragtning af at 
prototypen var tænkt som et batch-system (4.6.7). 
A7: Systemudformning og brugercentreret metode bør være højt priorité 
rede emner i fremtidige programmer. Dette indebærer bestræbelser 
på at bygge bro mellem lingvistik og datalogi. 
1.7 
22. Interaktion 
Det var en fejl, om end en forståelig fejl, ikke at gøre under 
søgelse af interaktion til en del af programmet (4.6.8). 
A8: Interaktion og indlæring - automatiske inferenssystemer, som gør 
menneskelig interaktion mere effektiv og mindre gentagende - bør 
være højt prioriterede emner i fremtidige programmer. 
A9: Fremtidige programmer bør navnlig omfatte lovende emner og tek 
nikker, som har været underrepræsenteret i EUROTRA-programmet. 
23. Demonstrationssystemer 
Det er uheldigt, at centrene ikke altid er blevet stimuleret til 
eller har været forberedt på at udarbejde demonstrationssystemer i 
alle hensigtsmæssige faser og navnlig til at producere demonstra 
tionssystemer ved programmets slutning (4.6.15). 
A10: Kommissionen bør fortsat træffe foranstaltninger til udvikling af 
metodologi og praksis ved måling af maskinoversættelsessystemer. 
24. Arbejdets videnskabelige kvalitet 
Visse aspekter af det centrale EUROTRA-arbejde kan meget vel vise 
sig at have indflydelse på udformningen af fremtidige systemer i 
Europa og andre steder (4.6.18). 
25. En væsentlig stigning i antallet af afhandlinger fra europæiske 
datalingvister, som har været involveret i EUROTRA, viser den 
øgede tilstedeværelse af europæiske forskere på den internationale 
arena. Dette er en positiv udvikling, hvilket man kan give pro 
grammet æren for (4.6.19). 
ET6- OG BT7-UNDERSØGBLSERNB 
26. Fuldt finansierede undersøgelser 
Målsætningerne for ALEP og undersøgelserne af genanvendelse af 
leksikalske ressourcer er yderst ønskværdige og praktiske, selv om 
man må spørge, hvorfor disse problemer ikke er blevet taget op i 
det centrale program i de foregående otte år (5.4.1). 
27. ALEP 
Det er glimrende, at udviklingen af lingvistisk software og et 
afprøvningsmiljø blev indledt i 1989 og nu fortsætter (5.4.2). 
28. ALEP-arbejdets betydning for det centrale EUROTRA-arbejde har på 
1.8 
kort sigt været uheldig (5.4.2). 
29. Planerne for yderligere udvikling og anvendelse af ALEP i 
forskningsmiljøet giver god mening (5.4.2-5.4.4) . 
All: Det anbefales, at Kommissionen fortsat udvikler og vedligeholder 
ALEP-systemet som ét alternativ på området, idet det gøres frit 
tilgængeligt for akademiske og industrielle forsknignsformål. 
30. Undersøgelse af leksikalske og terminologiske ressourcers 
genanvendelse 
Denne undersøgelse er meget betydningsfuld og anerkendelsesværdig. 
Det kan kun beklages, at den ikke blev påbegyndt tidligt i 
EUROTRA-programmet, så erfaringerne kunne have været anvendt på 
hovedprogrammets arbejde og forslagene fulgt op i dette arbejde 
(5.4.5). 
A12: Kommissionen bør fortsat følge anbefalingerne vedrørende 
genanvendelse af leksikalske ressourcer i ET7 op i sine 
forskningsprogrammer og standardiserings- og 
uddannelsesaktiviteter. 
ET 10- OG LRB-PROJEKTERNE MED OMKOSTNINGSDELING 
31. Overgangen til projekter med omkostningsdeling er et skridt i den 
rigtige retning, hvad forskningsprojekter angår, selv om det ikke 
ville være hensigtsmæssigt for store udviklingsprojekter. Men for 
et emne som maskinoversættelse, der kræver en sammenhængende 
indsats med hensyn til standardformalismer, grænseflader osv. er 
det ønskværdigt, at der træffes særlige forholdsregler for at 
sikre, at "kontinuitet, fuldstændighed og sammenhæng" bevares 
grupperne imellem (6.4.1-6.4.4). 
32. ET1O-projekterne 
Nogle af projekterne udfylder huller i det centrale EUROTRA-
arbejde (6.2.1-6.2.2). 
33. Projektet vedrørende statistisk supplement, ledet af IBM, skal 
navnlig fremhæves som positivt (6.2.3). 
34. Det er fortsat et skuffende lille antal industrielle virksomheder, 
der deltager (6.2.3). 
35. LRE EAGLES-projektet 
Dette projekt er af stor betydning som drivkraft til koordinering 
af den europæiske sprogindustri og forskningsmiljøet. Det er 
opmuntrende, at så mange af de større sprogteknologiske projekter 
i Europa er repræsenteret i bestyrelsen (6.3.4-6.3.6). 
1.9 
RESULTATER OG UDNYTTELSE 
36. Systembeskrivelsen 
Systembeskrivelsen (Reference Manual) er i høj grad en detaljeret 
arbejdshåndbog snarere end en afrundet lærebog, men man vil sand 
synligvis referere til den i datalingvistmiljøer i hele verden, og 
således er den et varigt monument over programmet (4.3.2, 4.6.1, 
7.2). 
A13: Kommissionen bør overveje, hvorvidt det er praktisk muligt at 
udarbejde og udgive en opdateret version af beskrivelsen, for 
dette ville afgjort være ønskværdigt. 
37. De sproglige specifikationer 
Disse er af overordentlig stor værdi for enhver sprogteknolog, som 
er interesseret i et specifikt sprog, uanset om det drejer sig om 
monolingvalt eller multilingvalt arbejde (7.3). 
38. Anvendelige datalingvistiske resultater 
Eftersom systembeskrivelsen og de sproglige specifikationer er så 
nært forbundet med et bestemt systems arkitektur og formalisme, 
vil de hurtigt blive forældet i visse henseender og er således af 
minimal direkte økonomisk værdi, men de er det væsentlige intel 
lektuelle resiltat af programmet og således værdifulde i den hen 
seende (7.4). 
39. Software-systemer 
ALEP1-værktøjerne er af potentiel værdi for de forskningslabora 
torier og industrielle grupper i hele verden, der måtte ønske at 
anvende dem som støtte i deres systemudvikling (7.5). 
40. Individuelle centres systemer 
Hvor individuelle centre har udviklet mere kørselseffektive syste 
mer, baseret på EUROTRA-arbejdet, kan disse muligvis danne grund 
lag for kommercielle produkter til nichemarkeder. Hvis denne situ 
ation opstår, vil det udgøre en meget reel udnyttelse af program 
mets arbejde og ekspertise (7.6). 
41. EUROLANG 
Det er storartet at ae EUROTRA-personalet og visse centre deltage 
i EUROLANG-arbejdet og anvendelsen af de relevante sproglige spe 
cifikationer. Det viser værdien af EUROTRA-programmet med hensyn 
til udvikling af ekspertise på dette område i Europa (7.7.1-
7.7.3). 
42. Det er imidlertid skuffende at se så få tegn på, at man i EUROLANG 
baserer arbejdet på det centrale EUROTRA's software, arkitektur og 
formalisme (7.7.3). 
1.10 
43. Uddannet personale 
Det vigtigste resultat af programmet er sandsynligvis det perso 
nåle, som er uddannet i datalingvistiske teknikker og de særlige 
problemer ved maskinoversættelse (7.8) 
44. Man mener, at personer, som har arbejdet i EUROTRA-centrene eller 
er blevet uddannet på deres kurser, har været involveret i stort 
set hvert eneste industrielle natursprogsprojekt, som for tiden 
gennemføres i Europa (7.8.4). 
A14: Det er yderst ønskværdigt, at ressourcerne af uddannet, dataling 
vistisk arbejdskraft i Europa opretholdes og øges. Ved Kommis 
sionens fremtidige støtte til sprogteknologi bør der tages skridt 
til at overvåge tilførslen af uddannet personale og til at støtte 
uddannelsesprogrammer, hvis dette skulle vise sig nødvendigt. 
45. Støtte til udnyttelse 
Adskillige af EUROTRA-centrene kæmper for at skaffe finansiel 
støtte til at udnytte deres EUROTRA-arbejde i specifikke markeds 
nicher (7.9.1-7.9.2). 
Al5: Kommissionen bør sikre, at alle dens forskningsprogrammer, som for 
eksempel EUROTRA, suppleres med udnyttelsesstøtteprogrammer med 
tilstrækkelige midler. 
RESULTATERNE I FORHOLD TIL DEN OPRINDELIGE MÅLSÆTNING 
46. Programmet har ikke opfyldt hovedmålsætningen om at producere en 
operationel systemprototype med henblik på "skabelse af et av an 
ceret maskinoversættelsessystem" (7.10.1). 
47. Den tekniske udvikling, som den er i dag og sandsynligvis i flere 
år frem i tiden, gør det langt mere sandsynligt, at der kan udfor 
mes anvendelige systemer til begrænsede områder (4.6.11-4.6.14, 
7.10.2). 
48. Programmet kørte næsten dobbelt så længe som oprindelig planlagt 
og med de tredobbelte udgifter. Disse tal er imidlertid vildle 
dende, og de faktiske stigninger er ikke så store, som de først 
syner (7.10.3). 
49. Den indirekte målsætning om at udvikle et stærkere datalingvistisk 
miljø inden for Det Europæiske Fællesskab blev afgjort nået 
(7.10.4). 
50. I løbet af de mindst ti år, EUROTRA har eksisteret, er der sket 
fremskridt inden for maskinoversættelse, både i og uden for pro 
grammet. Det ville være ønskværdigt at sætte EUROTRA's arbejde i 
et bredere perspektiv (7.10.5). 
A16: Kommissionen bør iværksætte en undersøgelse, som kan dokumentere. 
1.11 
hvilke fremskridt der er gjort inden for maskinoversættelse i 
løbet af den periode, EUROTRA-arbejdet har fundet sted i. 
ORGANISATION OG LEDELSE 
51. Det er vanskeligt for én person at lede et så komplekst og teknisk 
program uden tilstrækkelig erfaring og status. Kommissionen burde 
have rekrutteret en teknisk leder til programmet (9.1.6). 
A17: Når det er hensigten, at et program skal føre til industriel 
udnyttelse, bør lederskabet pålægges en person med de rette kvali 
fikationer, et godt ry og om muligt erfaring med industrien. 
52. Der er kraftige argumenter for oprettelse af et agentur til at 
drive sådanne programmer, men der er også modargumenter. Meget 
afhænger af de særlige omstændigheder og arten af programmet 
(9.2). 
A18: Det bør altid alvorligt overvejes at oprette eller inddrage et 
agentur, når man planlægger at iværksætte et program af omfang og 
kompleksitet som EUROTRA. 
53. Til at begynde med var Kommissionens personale voldsomt 
overbebyrdet (9.4). 
A19: Ved iværksættelse af et program med et omkostningsniveau og en 
kompleksitet som BUROTRA-programmet bør Kommissionen sikre, at der 
er tilstrækkeligt personale, navnlig i den første vanskelige 
periode. 
MYNDIGHEDERNES ROLLE 
54. Hvis den normale metode med konkurrencebaserede projekter med 
omkostningsdeling var blevet etableret fra programmets start, 
ville deltagelsen sandsynligvis have været koncentreret i nogle få 
lande, og centrene ville ikke være blevet oprettet i de lande, 
hvor der krævedes direkte handling fra myndighedernes side for at 
oprette dem. Derefter var det rigtigt at gå over til en mere åben, 
mere konkurrenceorienteret metode (10.4, 10.5). 
55. Efter den indledende fase var der tilsyneladende ikke mange 
fordele ved den yderligere komplikation, som associerings 
kontrakterne udgjorde (10.5.2). 
FREMTIDEN 
56. Fællesskabets behov 
Det var opfindsomt og endda modigt af Kommissionen at foreslå 
EUROTRA-programmet og af Rådet at vedtage det. Man kunne sige, at 
behovet for, at datalingvistikken blev brugt til at afhjælpe 
Fællesskabets sprogbarrierer, er mere påtrængende end nogensinde 
(11.1.1). 
1.12 
57. Udsigterne for maskinoversættelse 
Menneskelig postredigering vil fortsat være uundgåelig mange år 
frem i tiden for generel maskinoversættelse, hvis der kræves 
oversættelse af god kvalitet. Men det ville være forkert heraf at 
udlede, at teknologien ikke kan bidrage væsentligt til Fælles 
skabets sprogproblemer (11.1.4). 
A20: Kommissionen bør koncentrere sig om maskinstøttet humanover 
sættelse, om hjælpemidler til oversætteren, samtidig med at man 
fortsat støtter langsigtet forskning, som vil forbedre automatisk 
oversættelse. 
58. Organisering af programmet 
Tilbagevenden til en omhyggeligt udarbejdet arbejdsplan efter en 
offentlig indkaldelse af forslag i EUROTRA-programmets sidste fase 
og i det efterfølgende LRE-program virkede helt passende på det 
tidspunkt og for en stor del for hvilket som helst fremtidigt 
program. Men det er væsentligt, at denne konkurrenceorienterede 
metode støttes af en mekanisme, som koordinerer og samler trådene 
for de industrielle og akademiske grupper, der arbejder på områ 
det. ELSNET kan danne basis herfor, og EAGLES-standardiseringssam 
arbejdet vil bestemt også hjælpe med hertil (11.2.1). 
59. Programmets ledelse 
Man bør overveje at lade et agentur styre et fremtidigt program. 
Det er væsentligt, at ledelsesfunktionen anbringes hos en, som har 
passende erfaring og motivation, om nødvendigt bakket op af de 
nødvendige tekniske eksperter (11.2.2). 
60. Et fremtidigt programs omfang 
Sprogproblemet er både af økonomiske og sociale årsager et af de 
væsentligste, som Fællesskabet står over for. Fællesskabets inve 
stering i sprogteknologi bør stå i et rimeligt forhold til den 
indvirkning, teknologien kan have på den sproglige udfordning. Men 
et program bør støt og roligt øge investeringerne, efterhånden som 
de kvalificerede ressourcer til at tage udfordringen op, frem 
skaffes (11.1.7-11.1.8). 
61. Industriens deltagelse 
Det bør være en målsætning for den næste fase af Kommissionens 
sprogteknologiprogram at gentage successen med at stimulere arbej 
det i det akademiske miljø, men også at rette opmærksomheden mod 
industrien (11.1.6). 
1.13 
62. De umiddelbare behov (11.3) 
En fortsættelse af det igangværende sprogteknologiske arbejde med 
følgende hovedpunkter: 
1) Bistand til udnyttelse af EUROTRA-arbejdet. 
2) Udnyttelse af EUROTRA-grammatikker osv. via ALEP-systemet, 
herunder opdatering af systembeskrivelsen og de sproglige 
specifikationer. 
3) Vedligeholdelse af EUROTRA's menneskelige netværk og udvi 
delse af det efter behov. 
4) Fortsat forskning med udvidelse af det teknologiske aspekt. 
63. Et bredt baseret sprogteknologisk program (11.4) 
En bredt baseret, tværfaglig metode, fast forankret i praktiske 
løsninger, bør omfatte: 
1) Et teknologievalueringsprogram for at vurdere mulighederne 
for sprogteknologi i industri og handel og skabe bevidsthed 
om disse. 
2) Udviklingen af leksikalske ressourcer. En stor indsats med at 
opbygge ordbøger og terminologiske databaser for alle Fælles 
skabets officielle sprog og sprogpar. 
3) Et applikationsprogram, som er rettet mod de markeder, hvor 
natursprogsbehandlingsteknologien kan være mest virknings 
fuld. 
4) En af Kommissionen udarbejdet projektplan baseret på sprog 
teknologiprojekter for at opfylde Kommissionens behov i dens 
eget arbejde. 
5) Iværksættelse af forskning. En fortsættelse af forskning i 
den akademiske verden, baseret på en tværfaglig metode, men 
med inddragelse af industrien, når det er muligt. 
6) Et uddannelsesprogram. 
64. Internationalt samarbejde 
Der foregik ikke megen stimulering af interaktion med verden uden 
for før i en meget sen fase af EUROTRA-programmet. 
A21: Der bør opmuntres til internationalt samarbejde, navnlig med eks 
pertcentre i USA og Japan. Emner som måling af systempræstationer 
og standarder er særligt velegnede som indledning på et samar­
bejde. 
1.14 
65. Samarbejde med Kommissionens oversættelsestjeneste 
Det er uheldigt, at der var så lidt samarbejde med Kommissionena 
oversættelsestjeneste, navnlig med hensyn til opbygning af 
ordbøger (4.3.10, 4.6.3, 11.1.4, 11.6). 
A22: I ethvert fremtidigt arbejde med maskinoversættelse bør Kommiss 
ionen sikre, at der finder et nært samarbejde sted med oversæt 
telsestjenesten vedrørende dennes faktiske arbejde og behov. Lej 
ligheden opstår takket være behovet for at rekonstruere Systran-
systemet. Programmet for leksikalske ressourcer, som er foreslået 
ovenfor, er ideelt til nært samarbejde. 
1.15 
2. Indledning 
2.1 Mandat 
2.1.1 Panelet, som skulle foretage den endelige vurdering af EUROTRA, 
blev nedsat i henhold til Rådets beslutning om gennemførelse af 
programmets sidste to år. Hovedmålsætningerne for vurderingen af 
EUROTRA, som opstillet i panelets mandat (se Bilag 1), er: 
1) at foretage en vurdering af resultaterne af EUROTRA-program 
met i årene 1991-1992, eller mere nøjagtigt i perioden siden 
den sidste vurdering (dvs. 1990); og 
2) at foretage en vurdering af resultaterne af et program (til 
standsændring), som blev konciperet sidst i 70'erne og har 
haft en varighed på ti år. Dette gælder både de videnska 
belige, tekniske og politiske aspekter. 
(Se Rådets beslutning 90/664 af 26. november 1990.) 
2.1.2 Endvidere bør det i rapporten "vurderes, på hvilken måde der er 
taget hensyn til anbefalingerne i Pannenborg-rapporten fra 1987 og 
Danzin-rapporten fra 1990 både i 1991-1992-programmet og i opfølg 
ningsprogrammerne (LRE - Linguistic Research and Engineering -
inden for 3. rammeprogram og i forberedelserne til et strategisk 
program inden for 4. rammeprogram)". 
2.1.3 Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber har inden for rammerne 
af EUROTRA i de seneste ti år finansieret forsknings- og udvik 
lingsarbejde vedrørende maskinoversættelse ved et antal europæiske 
centre. Dette program er nu afsluttet, og i henhold til en råds 
beslutning, som er offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers 
Officielle Tidende, om bl.a. en redegørelse for arbejdet, er der 
nedsat et panel med henblik herpå. Panelets mandat er beskrevet i 
Bilag 1, men nedenfor findes en sammenfatning: 
2.1.4 Betydning. EUROTRA har eksisteret i ti år med et samlet KEF-budget 
på 37,5 mio. ECU. Det har haft en vis indvirkning på strategier og 
aktiviteter inden for datalingvistik både på fællesskabsplan og 
nationalt plan i og uden for EF. I vurderingen bør derfor indgå en 
sammenligning af situationen med hensyn til strategier og aktivi 
teter inden for maskinoversættelse og natursprogsbehandling i 
f.eks. 1980 og ved udgangen af 1992. 
2.1.5 Bevidstgørelse. I vurderingen bør det overvejes, i hvilken 
udstrækning diskussioner vedrørende EUROTRA har bidraget til en 
øget bevidsthed hos planlæggere og beslutningstagere, både på 
fællesskabsplan på nationalt plan, om betydningen af sprog og 
arbejdet med sprogteknologi samt til fastlæggelse af EF's rolle på 
dette område, navnlig med henblik på fremtiden. 
2.1 
2.1.6 Samhørighed. Da EUROTRA blev startet, var aktivitetsniveauet for 
maskinoversættelse i Europa meget lavt, og aktiviteten inden for 
natursprogsbehandling generelt var endnu lavere og meget ujævnt 
fordelt på medlemsstaterne. Vurderingen bør indeholde et skøn 
over, i hvilket omfang EUROTRA på det datalingvistiske område har 
haft betydning for den generelle vækst, fordelingen af aktiviteter 
og ekspertise samt det internationale samarbejde inden for EF. 
Vurderingen bør også indeholde et skøn over, i hvor høj grad 
programmet har skabt mulighed for at påbegynde nye aktiviteter 
uden for EUROTRA-sammenhængen. Navnlig bør to aspekter behandles: 
på det akademiske plan, oprettelse og fortsættelse af insti 
tutter som et resultat af EUROTRA-arbejdet, deres videnskabe 
lige status, ry og overlevelsesevne; 
på det industrielle plan, EUROTRA's indflydelse på indu 
strielt og kommercielt orienterede projekter. 
2.1.7 Videnskabelig og teknisk betydning. Ved vurderingen bør der ses 
på, i hvilket omfang aktiviteter i og uden for EUROTRA har grebet 
ind i og påvirket hinanden, og på den indvirkning, som EUROTRA har 
haft på datalingvistikken i almindelighed. 
2.2 Medlemmer 
Panelet blev nedsat i sommeren 1992. Det bestod af dr. Brian 
Oakley (Logica, UK) som formand samt prof. Sture Allen (Goteborgs 
universitet, medlem af det svenske akademi), dr. Alessandro 
Osnaghi (Olivetti SpA, Italien), dr. Jean Rohmer (Group Bull, 
Frankrig) og prof. dr. Hartwig Steusloff (ILTB Fraunhofer 
Institut, Tyskland). Prof. Allen og dr. Steusloff havde deltaget i 
de tidligere Pannenborg- og Danzin-rapporter om EUROTRA, hvilket 
skabte kontinuitet. Panelet fik støtte fra dr. Iain Rae fra 
Logica, som også ydede logistisk støtte. (Panelmedlemmernes 
biografier findes i Bilag 2.) 
2.3 Arbej dsmetode 
2.3.1 Panelet mødtes fem gange og modtog dokumenter og præsentationer 
fra Kommissionens EUROTRA-personale. Der blev holdt møder med en 
gruppe eksperter, som medvirkede i programmet, samt med direktøren 
for GD XIII-E, og der blev givet demonstrationer af systemet. 
Individuelle medlemmer mødtes med EUROTRA's Kontaktudvalg (Liaison 
Group). (Nærmere beskrivelser af besøg og møder findes i Bilag 
12.) 
2.3.2 To eller flere medlemmer af panelet aflagde besøg ved stort set 
alle EUROTRA-grupper. Der blev også holdt møder med grupper fra 
industrien, som var involveret i programmet, IBM, P-E Internatio 
nal, BIM, SRI (Cambridge), og med Eurolang-virksomheden under 
2.2 
SITE. Der blev holdt møde med en gruppe af områdets internationale 
eksperter med henblik på undersøgelse af programmets videnskabe 
lige kvalitet og betydning. 
2.3.3 Der blev sendt spørgeskemaer til alle EUROTRA-centrene og til 
firmaer i Europa med henblik på en vurdering af arbejdets indu 
strielle aspekt samt til uafhængige forskere med henblik på en 
vurdering af den videnskabelige betydning. 
2.3.4 Eftersom dette er en afsluttende vurderingsrapport om et betyd 
ningsfuldt program, besluttede panelet at undersøge hele pro 
grammet, selv om der er rettet særlig opmærksomhed mod de seneste 
par år og specielt mod den nye arbejdsmetode, som blev indført i 
den periode. 
2.3 
3. Programmets historiske udvikling og mål 
3.1 Programmets oprindelse 
3.1.1 I Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber udføres måske det 
vanskeligste og afgjort det mest omfattende og bekostelige 
oversættelsesarbejde i verden. I anden halvdel af 1970'erne var 
der seks og derefter syv officielle fællesskabssprog, hvilket 
betød, at dokumenter ofte blev oversat og i mange tilfælde skulle 
oversættes mellem hvert eneste af 42 sprogpar. I dag beskæftiger 
Kommissionen over 1 000 professionelle oversættere, og 
oversættelsesarbejdet koster de europæiske skatteydere over 150 
mio. ECU hvert år. I 1976 anskaffede Kommissionen 
maBkinoversættelsessystemet Systran, der var blevet udviklet i 
1960'erne i Californien af Peter Toma for US Air Force. 
Beslutningen om at købe et system af ikke-europæisk oprindelse 
skabte uenighed i Fællesskabet, fordi der på det tidspunkt fandtes 
flere forskningscentre i Europa, som arbejdede med mere avancerede 
maskinoversættelsessystemer (navnlig i Grenoble og Saarbrucken). 
Udviklingen af yderligere sprogpar efter det første, engelsk til 
fransk, som blev leveret af Toma, viste sig vanskeligere end 
forventet. Derfor påbegyndte Kommissionen i 1978 det forberedende 
arbejde til et europæisk F&U-program. En gruppe repræsentanter fra 
ca. 30 europæiske universiteter og forskningscentre blev indkaldt 
af Kommissionen. De kaldte programmet EUROTRA og dannede 
Koordinationsudvalget for EUROTRA. ISSCO i Geneve, som blev ledet 
af prof. Maghi King, fik en lille kontrakt på koordinering af 
arbejdet. Denne og andre mindre forberedende kontrakter blev 
finansieret i henhold til Kommissionens program for multilingvale 
akt ionsplaner. 
3.1.2 Det tog Kommissionen fem år at opnå godkendelse af programmet i 
Rådet og Parlamentet. Til sidst blev det iværksat ved Rådets 
afgørelse 82/752 af 4. november 1982. 
3.2 Programmets forberedelsesfase, 1979-1985 
3.2.1 I Rådets afgørelse var der beregnet en første, forberedende fase 
på to år, efterfulgt af en hovedfase med "grundforskning og 
anvendt forskning på det sproglige område" og en afsluttende fase 
på 18 måneder til "stabilisering af de sproglige modeller og 
vurdering af resultaterne". I praksis omtales programmet normalt 
som havende tre faser, om end af længere varighed. Den første, 
forberedende fase blev anvendt til fastlæggelse af programmet og 
dets organisation, til oprettelse af de deltagende centre i 
samarbejde med de nationale myndigheder og udarbejdelse af 
associeringskontrakter med disse. Faktisk blev den første kontrakt 
underskrevet i juni 1984, men først i efteråret 1985 var der 
underskrevet så mange kontrakter, at de kunne gennemføres og den 
anden hovedfase påbegyndes. To af kontrakterne blev først 
underskrevet i 1987. 
3.1 
3.2.2 I praksis blev der udført et betydeligt stykke arbejde i denne 
forlængede forberedende fase. De specifikationer og det arbejds 
program, som var udarbejdet af Koordinationsudvalget for EUROTRA, 
og som dækkede både de lingvistiske og datamatiske aspekter, blev 
indarbejdet i systembeskrivelsen (Reference Manual), af hvilken 
den første version blev præsenteret på den første årlige workshop 
i 1979. Foruden de lingvistiske specifikationer, som var opstillet 
i systembeskrivelsen, blev der udarbejdet software-specifikationer 
og en prototype-implementering i denne fase. Så selv om arbejdet 
foregik under midlertidige forskningskontrakter, blev der udført 
andet og mere end blot forberedende arbejde i første fase. Samt i 
dig blev der fremsat forslag om at basere EUROTRA-udviklingen på 
GETA-formalismen fra centret i Grenoble, der blev ledet af prof. 
B. Vauquois. Men omkring 1980 blev der truffet beslutning om at 
anvende et mere moderne grundlag, som stammede fra forskning i 
USA, for programmet. 
3.3 Hovedfaserne, 1985-1988 og 1988-1990 
3.3.1 Finansieringen af programmet blev sat i vejret i 1985, da samar 
bejdskontrakterne kom i stand, hvilket gav økonomisk støtte til 
centrene fra både Kommissionen og de nationale myndigheder. I 1985 
udvikledes CAT-formalismen, baseret på term-unifikationsformalis 
men, PATR-II fra USA's vestkyst. I 1987 blev der truffet beslut 
ning om at fastfryse EUROTRA-formal ismen (ETS), selv om der blev 
arbejdet på andre formalismer som "sideline-systemer", f.eks. CLG 
(1990), MiMo (1990), MiMo 2 (1991) og CAT 2 (1991). Og i program 
mets sidste fase blev ALEP-formalismen udviklet parallelt med ETS, 
således at programmet i en vis forstand bestod af en række paral 
lelle udviklinger. 
3.3.2 Med Spaniens og Portugals indtræden i Fællesskabet den 1. januar 
1986 blev EUROTRA ved Rådets afgørelse 86/591 af 26. november 1986 
udvidet med disse to lande. Det øgede også antallet af sprog, der 
skulle behandles, fra syv til ni og antallet af sprogpar fra 42 
til 72. Det forlængede programmet fra fem et halvt år til syv og 
øgede finansieringen og antallet af personer, som var afsat til at 
arbejde med programmet. Programmet skulle således køre indtil 
udgangen af 1989 og underkastes en evaluering ved afslutningen af 
hver fase. Det 2. rammeprogram for Fællesskabets F&U blev godkendt 
ni måneder senere den 28. september 1987 (Rådets afgørelse 
87/516). Heri var omfattet afslutningen på det flersprogede proto 
type-maskinoversættelsessystem i 1990 og støtten til den indu 
strielle udvikling af et maskinoversættelsessystem. Ret så over 
raskende var denne sprogteknologiske aktivitet ikke klassificeret 
som et selvstændigt udviklingsarbejde inden for forskning og tek 
nologi, men som en del af aktiviteten til støtte for "spredning og 
udnyttelse af resultater af videnskabelig og teknologisk forsk 
ning". 
3.3.3 I henhold til Rådets afgørelse fra 1982 skulle Det Rådgivende 
Udvalg for Forvaltning af Programmet, som var nedsat til at over 
våge EUROTRA's udvikling, forelægge Kommissionen og Rådet en 
3.2 
detaljeret rapport ved slutningen af hver af programmets faser. I 
Rådets afgørelse 86/591 ændredes dette, således at Rådet gav 
bemyndigelse til at fortsætte til næste fase på grundlag af en 
rapport fra Kommissionen. Dette førte til den rapport, der blev 
udarbejdet af et udvalg af uafhængige eksperter under formandskab 
af dr. A. E. Pannenborg. Denne blev udarbejdet i foråret og som 
meren 1987 og afleveret senere samme år. Om end den var kritisk 
over for mange aspekter af programmet, tilskyndede den generelt 
til programmets fortsættelse og i særdeleshed til at undgå enhver 
form for afbrydelse af finansieringen mellem fase to og tre. 
Pannenborg-rapporten førte til Rådets afgørelse 88/445 af 25. juli 
1988, hvori Rådet godkendte EUROTRA-programmets overgang til 
tredje fase den 1. juli 1988. Denne afgørelse indeholdt ikke 
bevilling af yderligere midler, eftersom programmet nu blev 
betragtet som en del af det 2. rammeprogram. Men ved Rådets 
beslutning 89/410 af 20. juni 1989 bevilgedes yderligere midler 
til den tredje, toårige, afsluttende fase eller overgangsfase fra 
juli 1988 til 30. juni 1990. Ifølge beslutningen skulle der fore 
tages en evaluering af uafhængige eksperter. 
3.3.4 I 1987 blev ansvaret for programmets ledelse og tekniske koordi 
nering helt overdraget til personalet i Kommissionens GD XIII, 
hvilket medførte ophævelse af ISSCO-kontrakten om den tekniske 
ledelse, hvilket tilsyneladende skete efter politisk pres fra 
visse medlemsstater. Schweiz' deltagelse i EUROTRA blev drøftet, 
men ikke realiseret. Idet det lingvistiske specifikationsarbejde 
foregik stærkt decentraliseret i hver enkelt national sproggruppe, 
blev en del af den generelle lingvistiske forskning, som udgjorde 
grundlaget for de nationale gruppers arbejde, udført af medlemmer 
af de nationale grupper, men med kraftig koordinering fra "de 
centrale grupper" via særlige bestemmelser i associeringskon 
trakterne. De lingvistiske specifikationer i slutningen af 1990 
fastfrosset i systembeskrivelsen (Reference Manual 7.0). Denne 
decentraliserede fremgangsmåde blev, hvad software-udviklingen 
angik, erstattet af arbejde udført af og direkte for Kommissionens 
gruppe i Luxembourg. Kommissionens personale blev med henblik på 
dette arbejde udvidet med personale, rekrutteret fra Luxembourg­
gruppen og eksperter "udlånt" fra software-virksomheder. 
3.3.5 Som det var krævet i Rådets beslutning af juni 1989, blev en 
yderligere vurdering af EUROTRA-programmet i oktober 1989 påbe 
gyndt af et panel af uafhængige eksperter under ledelse af A. 
Danzin. Den afsluttende rapport om denne vurdering blev afleveret 
i marts .1990. Ud over at vurdere kvaliteten og egnetheden til 
industriel udvikling af det arbejde, der var udført på det tids 
punkt, blev panelet bedt om at fremsætte forslag til et specifikt 
program for 1990 og 1991 samt at skitsere et strategisk program 
for området sprogteknologi for det 3. rammeprogram 1990-1994. 
Anbefalingerne i denne rapport førte til den afsluttende, fjerde 
fase af EUROTRA fra 1991-1992 samt til LRE-programmet. 
3.3 
3.4 Den afsluttende fase, 1991-1992 
3.4.1 Det centrale EUROTRA-projekt. Den afsluttende fase af EUROTRA, 
sommetider benævnt EUROTRA II, var en blanding af traditionelle 
fællesskabskontrakter baseret på omkostningsdeling og EUROTRA-
associeringskontrakter. Nu da EUROTRA skulle finansieres over det 
2. rammeprogram i stedet for i henhold til en særlig rådsaf 
gøreise, blev der øvet et vist pres med henblik på overensstem 
me Ise med de normale procedurer for kontrakter baseret på omkost 
ningsdeling inden for Fællesskabets F&U. Men helt separat havde 
Danzin-panelet anbefalet, at der samtidig med at EUROTRA-meka 
nismen fortsattes i den mellemliggende periode om end med revi 
derede målsætninger, også skulle iværksættes forskellige meka 
nismer til finansiering af sprogteknologi i løbet af det, der blev 
betragtet som en mellemliggende periode, nemlig de sidste to år 
før det nye rammeprograms ikrafttræden i 1993. Danzin-rapporten 
sagde udtrykkeligt, at den oprindelige målsætning vedrørende en 
driftsklar prototype var urealistisk, og at udviklingsfasen stadig 
lå langt ude i fremtiden. Disse anbefalinger førte til en fort 
sættelse af EUROTRA-associeringskontrakterne, men med halv finan 
siering for de afsluttende to år 1991-1992. Parallelt hermed blev 
omkostningsdelte og fuldt finansierede projekter iværksat. Det 
centrale arbejde drejede sig hovedsagelig om færdiggørelsen af 
sprogspecifikationer, yderligere arbejde på ordbøgerne, udvikling 
af forskellige praktiske versioner af ETS og sideline-systemernes 
formalismer, f.eks. CAT 2, samt udviklingen af software til 
EUROTRA-demonstrationssystemer. Der blev udarbejdet afsluttende 
aktivitetsrapporter om det centrale arbejde i perioden op til 
afslutningen af 1990. Afsluttende "implementerings"-rapporter skal 
afleveres senest i begyndelsen af 1993. 
3.4.2 Det 3. rammeprogram blev ved Rådets afgørelse 90/221 af 23. april 
1990 vedtaget for perioden 1990-1994. Ifølge afgørelsen kræves der 
en øget indsats inden for sprogforskning og -teknologi samt fremme 
af udviklingen af driftsklare systemer tilknyttet informations- og 
kommunikationssystemer. Den blev efterfulgt af Rådets beslutning 
90/664 af 26. november 1990 om udviklingen af et operationelt 
EUROTRA-system. Heri blev der vedtaget et program for to år fra 
26. november 1990. (Denne beslutning blev tilsyneladende formelt 
vedtaget under det tidligere 2. rammeprogram.) 
3.4.3 Med nedskæringen af finansiering til centrene, væksten i projekter 
baseret på omkostningsdeling og gruppernes behov for at sikre 
fremtiden udgjorde de sidste to år stort set en konsoliderings 
periode, hvor forskellige grupper udviklede varianter af ETS-
formalismen, som gjorde det muligt at anvende deres arbejde i 
praktiske systemer. Fra januar 1990 blev der indgået kontrakt med 
en P-E International-gruppe i Luxembourg om udvikling, vedligehol 
delse og distribution af EUROTRA-software. 
3.4.4 ET6- og ET7-projekterne. Selv inden EUROTRA's afsluttende fase 
havde Kommissionen lagt planer om forberedende arbejde med henblik 
på post-EUROTRA-projekter inden for natursprogsbehandling og 
maskinoversættelse. I april 1989 indkaldte man interessetiIkende 
givelser vedrørende kontrakter på fuldt finansierede under 
søgelser, som blev tildelt i 1990. De tre ET6-undersøgelser var 
3.4 
rettet mod "udviklingen af et miljø til udvikling og afprøvning af 
lingvistisk programmel". ET7-undersøgelsen drejede sig om gennem 
førlighed og projektdefinition vedrørende "genanvendelse af leksi 
kaiske og terminologiske ressourcer i datamatstyrede applika 
tioner". Disse undersøgelser foregik i op til 18 måneder fra 
januar 1990 indtil midten af 1991. Formålet var både at producere 
en mere tidssvarende formalisme end ETS og at involvere industrien 
i EUROTRA-arbejdet. 
3.4.5 ET9-projekterne. ET6-undersøgelserne blev i marts 1991 efterfulgt 
af licitationer på udviklingsarbejde baseret på den formalisme, 
som var udviklet i løbet af undersøgelserne. Der indkom otte bud, 
og der blev tildelt to fuldt finansierede kontrakter, den ene fra 
EUROTRA-budgettet på ALEP0-systemet med P-E International som 
kontrahent, den anden fra LRE-budgettet på ALEP1-systemet med BIM 
som hovedkontrahent. Disse kontrakter blev indgået i januar 1992 
og løber i to år. En foreløbig prototype på ALEPO-systemet var 
færdigudviklet i sidste kvartal af 1992 til brug i et antal ET10-
og LRE-projekter. Den første version af ALEP1 forventes færdig i 
marts 1993, den endelige implementering i midten af 1994, hvor 
efter der kræves yderligere støtte- og udviklingsarbejde. 
3.4.6 ET 1 O-projekterne med omkostningsdeling. I den afsluttende fase af 
EUROTRA-programmet blev begrebet "projekter baseret på omkost 
ningsdeling indført, hvilket krævede 30% af budgettet. I marts 
1991 blev der indkaldt forslag efter Kommissionens konventionelle, 
ESPRIT-lignende mønster. Af omkring 27 bud blev seks projekter 
antaget i januar 1992. De strækker sig i varighed fra 16 måneder 
til to år, i værdi fra 162 000 ECU til 408 000 ECU. Skønt hoved 
parten stammede fra akademiske grupper, navnlig EUROTRA-centrene, 
var der tre industrielle partnere. Flere projekter havde forbin 
delse med udviklingen af ALEP-formalismen og kan betragtes som 
supplement til det centrale EUROTRA-arbejde, idet de udfylder 
nogle af de huller, som man har fundet i hovedprogrammet. 
3.5 LRE-projekter 
3.5.1 Om end det strengt taget ikke er en del af EUROTRA-programmet, kan 
LRE-programmet, der blev iværksat i 1991, betragtes som en udvi 
delse af den overgang til projekter baseret på omkostningsdeling, 
som startede med ETlO-projekterne. Indkaldelsen af forslag blev 
udsendt i august 1991 og afgørelserne meddelt i januar 1992. De ni 
udvalgte projekter har en varighed fra 24 til 30 måneder og koster 
fra 590 000 ECU til 2,8 mio. ECU. Projekterne spænder over sprog-
og taleteknologi, om end nogle har direkte relevans for maskin 
oversættelse og ALEP. Det er bemærkelsesværdigt, at der i projek 
terne deltager mange flere industrielle partnere end i EUROTRA, 
idet der er omkring 17 industrielle partnere i forhold til 30 
akademiske partnere. De fleste projekter involverer et eller flere 
EUROTRA-centre. 
3.5 
3.6 Fremtidige planer for sprogteknologi 
3.6.1 Endnu en indkaldelse af forslag til LRE-projekter baseret på 
omkostningsdeling blev udsendt i oktober 1992, og der er desuden 
planlagt en indkaldelse i 1993, under forudsætning af bevillinger. 
Man er i gang med udarbejdelse af planer for et sprogteknologi­
program til det 4. rammeprogram, der skal påbegyndes i 1994. Man 
har konsulteret akademiske og industrielle kredse vedrørende 
arbejdsplanen ved store panelmøder, som blev afholdt i november 
1991 og i januar og maj 1992. 
3.7 Rådets beslutninger og afgørelser 
3.7.1 De otte beslutninger/afgørelser. Eftersom programmet blev vedtaget 
ved Rådets beslutninger og afgørelser efter høring af Europa-
Parlamentet, forekommer det rimeligt at undersøge, hvad der i 
disse afgørelser og beslutninger blev opstillet som målsætninger, 
tidsplaner, udgifter og ledelsesstrukturer. Der har i løbet af 
programmets ti år lange levetid været otte afgørelser/beslut 
ninger, som eksplicit eller implicit refererer til programmet. I 
to af disse vedtages imidlertid det 2. og derefter det 3. ramme 
program, hvorefter der i hvert enkelt tilfælde følger en afgørelse 
vedrørende det specifikke program. 
DATO REF. NUMMER FORMÅL 
1. 04.11.82 752 Iværksættelse af EUROTRA 
2. 04.07.84 338 Ændring af Det Rådgivende Udvalg fra ACPM til 
MCAC "Lingvistiske problemer" (CGC-12) 
3. 26.11.86 591 Udvidelse med Spanien og Portugal 
4. 28.09.87 516 Det 2. rammeprogram 
5. 25.07.88 445 Vedtagelse af tredje fase med start 1. juli 1988 
6. 20.06.89 410 Bevilling af midler til tredje fase indtil 30. 
juni 1990 
7. 23.04.90 221 Det 3. rammeprogram, hvorunder LRE-programmet 
blev godkendt 
8. 26.11.90 664 Vedtagelse af de afsluttende to år 1991/1992 
indtil november 1992 
3.7.2 Målsætninger. Der var to afgørelser/beslutninger, som omhandlede 
programmets målsætninger, nemlig afgørelsen af 4. november 1982, 
som iværksatte programmet, og beslutningen af 26. november 1990, 
3.6 
hvori de afsluttende to år med ændrede målsætninger blev vedtaget, 
med andre ord den første og den sidste af de af Rådets retsakter, 
der omhandler EUROTRA. Iværksættelsesafgørelsen af november 1982 
refererer til de hindringer, som sprogforskelle i Fællesskabet 
skaber for kommunikation og handel, til den sandsynlige nytte, 
datalingvistik kan gøre i kampen mod disse hindringer samt til det 
allerede udførte forskningsarbejde, og den siger, at en fælles 
skabsaktion kan bestå i udarbejdelsen af et avanceret europæisk 
automatisk oversættelsessystem til direkte gavn for europæisk 
industri. 
3.7.3 Ifølge denne indledende afgørelse ønskes der et "forsknings- og 
udviklingsprogram for oprettelse af et anvanceret automatisk over 
sættelsessystem". Af bilaget fremgår det, at dette system skal 
kunne "behandle alle Fællesskabets officielle sprog". Ved pro 
grammets afslutning skulle en "prototype på et driftsklart system" 
stå til rådighed inden for "et begrænset område og for begrænsede 
tekstkategorier". Denne prototype kunne "danne grundlag for en 
efterfølgende udvikling på industrielt plan" i perioden efter 
programmets afslutning. Bilaget opregner temmelig detaljeret det 
arbejde, som skal udføres, herunder grundlæggende og anvendt ling 
vistisk forskning, udarbejdelse af basisprogrammel "efter indkal 
delse af bud", og systematisk afprøvning og evaluering af de før­
operationelle prototyper. Bilaget henviser til en udvidelse af de 
leksikalske baser for så udtømmende som muligt "at dække det 
valgte område (ca. 20 000 indgange på samtlige sprog)". I bilaget 
gøres det klart, at den industrielle udvikling falder uden for 
programmet, men det kræves, at man i programmet udarbejder et 
forslag til udvikling af et driftsklart system og overgang til 
kommerciel udnyttelse heraf. Dette bilag vedlægges som Bilag 7.1 
til denne rapport. I bilag 2 findes detaljerede instruktioner til 
Det Rådgivende Udvalg for Forvaltning af Programmet, og det 
pålægges bl.a. udvalget at bidrage til "klarlæggelse af brugernes 
behov, navnlig med hensyn til information og dokumentation". 
3.7.4 I Rådets afgørelse om det 2. rammeprogram fra september 1987 
henvises der kun til de sprogteknologiske programmer i afsnittet 
om "Spredning og udnyttelse af resultater af V/T-forskningen", men 
det anføres, at målene er "at udvikle hurtige og effektive data 
matiske systemer til oversættelse og tolkning". I afgørelsen 
henvises der endvidere til den aktivitet, der går ud på "færdig 
gøreise inden 1990 af en første prototype på et flersproget auto 
matisk oversættelsessystem". I 1987 betragtedes dette således 
stadig som målsætningen for EUROTRA-programmet. Den oprindelige 
formulering "færdiggørelse af et avanceret, automatisk oversæt 
telsessystem" bruges i beslutningen af 20. juni 1989 med uændrede 
målsætninger. 
3.7.5 Den eneste henvisning til sprogteknologi i afgørelsen om det 3. 
rammeprogram fra april 1990 er følgende: "må der fortsat gøres en 
indsats inden for sprogforskning og sprogteknologisk udvikling, 
for at tjenesterne kan være brugervenlige. Som følge af det 
arbejde, der allerede er indledt inden for rammerne af EUROTRA-
programmet, er det nu nødvendigt at stimulere udviklingen af 
operative systemer i forbindelse med informations- og kommunika 
t ions systemerne ". Måske er det en fejl at forvente, at der kan 
udledes noget som helst om målsætningerne for et enkelt program af 
afgørelsen om rammeprogrammet, eftersom afgørelsen på dette punkt 
3.7 
er en godkendelse af LRE-programmet, snarere end den afsluttende 
fase af EUROTRA. 
3.7.6 Rådets beslutning af 26. november 1990, der henhører under det 2. 
rammeprogram, omhandler "forberedelse af udviklingen af et opera 
tionelt EUROTRA-system" i den afsluttende toårige fase af pro 
grammet, begyndende den 26. november 1990. Den overordnede mål 
sætning er fortsat det første skridt mod "udviklingen af et opera 
tionelt, avanceret, automatisk oversættelsessystem, der skal kunne 
fungere mellem alle de officielle fællesskabssprog". De tre speci 
fikke mål anføres som værende "tilvejebringelse af betingelserne 
for overgangen til et operationelt system, fremme af arbejdet med 
leksikografi og terminologi samt uddannelses- og samarbejdspro 
jekter". De prioriterede aktionslinjer er følgende: 
1) miljø til systemudvikling, afprøvning og forskning (ET6/9 
ALEP-kontrakter); 
2) sprog-specifik forskning og udvikling (arbejdet udføres i 
EUROTRA-centrene); 
3) lingvistisk forskning af generel interesse (ET10); 
4) forskning vedrørende avancerede systemarkitekturer (ET10); 
5) genanvendelse af leksikale og terminologiske ressourcer 
(ET10); 
6) standarder for tekstuelle, leksikale og terminologiske data 
(Text Processing Initiative EAGLES); 
7) uddannelse (ET-stipendier). 
I betragtning af disse målsætningers relevans for panelets vurde 
ring af programmets sidste fase er den fulde ordlyd af dette bilag 
til Rådets beslutning af 26. november 1990 gengivet i Bilag 7.2. 
P. ikt 3), 4) og 5) blev den 8. marts 1991 fulgt op af indkaldelse 
af forslag, som skulle være indsendt inden den 8. maj 1991. Punk 
tet vedrørende uddannelse blev iværksat gennem tildeling af et 
mindre antal post-doktorale stipendier til centrene til i alt 45 
mio. ECU. 
3.7.7 Rådets beslutning 91/353 af 7. juni 1991 omhandler vedtagelse af 
det 3. rammeprograms særprogram for telematiksystemer, hvori 
område 6 er sprogforskning og sprogteknologisk udvikling, LRE-
programmet. Der henvises specifikt til det arbejde, der er baseret 
på resultater og erfaringer fra EUROTRA-programmet. Denne beslut 
ning blev fulgt op af en indkaldelse af forslag til LRE-programmet 
den 21. august 1991. 
3.7.8 Godkendte rammer for udgifter og varighed. I den første vedtagelse 
i Rådets afgørelse 82/752 af 4. november 1982 omtales et program 
3.8 
af fem et halvt års varighed fra 13. november 1982 til et beløb af 
"16 mio. ECU inklusive udgifter til et personale på otte midler 
tidigt ansatte", i tre faser: 
Fase 1) Forberedende fase: 2 år, 2 mio. ECU 
Fase 2) Fase for grundforskning og anvendt forskning på det 
sproglige område: 2 år, 8,5 mio. ECU 
Fase 3) Fase for stabilisering af de sproglige modeller og 
vurdering af resultaterne: 18 måneder, 5,5 mio. ECU 
I alt: 5 1/2 år, 16 mio. ECU 
3.7.9 Udvidelsen med Spanien og Portugal resulterede i Rådets afgørelse 
86/591 af 26. november 1986, hvori der blev vedtaget en forøgelse 
til 20,5 mio. ECU og 14 midlertidigt ansatte over syv år: 
Fase 1) Uændret (afsluttet?): 2 år, 2 mio. ECU 
Fase 2 Forøget til 3 år, 13 mio. ECU 
Fase 3) Forøget til 2 år, 5,5 mio. ECU 
I alt: 7 år, 20,5 mio. ECU 
3.7.10 Rådets beslutning 89/410 af 20. juni 1989, om vedtagelse af fase 
3, programmets afslutning, forøgede udgifterne for denne fase fra 
5,5 mio. ECU til 12,5 mio. ECU og fastsatte den 30. juni 1990 som 
udløbsdato for denne vedtagelse. Fordelingen af de ekstra 7 mio. 
ECU var som følger: 
EF's bidrag til de nationale grupper 4,3 
Basisprogrammel 1,1 
Lingvistiske specifikationer 0,2 
Uddannelse, workshops, materiel, osv. 0,3 
Forberedelse af industriel udvikling 1,0 
Evaluering 0,1 
7,0 mio. ECU 
3.7.11 Den afsluttende fase 4) af EUROTRA-programmet blev ved Rådets 
beslutning 90/664 af 26. november 1990 vedtaget for to år til et 
beløb af 10 mio. ECU inklusive udgifter til fem midlertidigt 
ansatte. Den vejledende fordeling af dette beløb var: 
Systemudviklingsmiljø 2,0 
Fællesskabets bidrag til de nationale 
forskningsgrupper 4,0 
Forskningsprojekter med omkostningsdeling 3,0 
Uddannelse, støtte, vurdering 1,0 
10,0 mio. ECU 
3.9 
3.7.12 Således beløber de godkendte samlede udgifter sig til 37,5 mio. 
ECU over de ti år fra november 1982 til november 1990. Dette 
omfatter udgifterne til midlertidigt ansatte. 
3.7.13 Ledelse og vurdering. Ifølge den første vedtagelse påhviler 
ansvaret for programmets udførelse Kommissionen, bistået af Det 
Rådgivende Udvalg for Programforvaltning (CCMCP). Hver fase bør 
omfatte en vurdering, men Kommissionen har ikke pligt til at opnå 
Rådets godkendelse til at fortsætte til næste fase. 
3.7.14 Ifølge Rådets afgørelse 84/338 erstattedes CCMCP af Det Rådgivende 
Udvalg for Forvaltning og Koordinering "Sprogproblemer" (CGC-12), 
hvilket skulle bringe programmet i overensstemmelse med kravene i 
det 2. rammeprogram. Herefter blev det i Rådets afgørelse 86/591 
fastsat, at Rådet skulle godkende overgangen til de næste faser på 
grundlag af en rapport fra Kommissionen og en udtalelse fra CGC-
12. I Rådets beslutning 90/664 af 26. november 1990, hvori de 
afsluttende to år blev vedtaget, siges det, at "udvalget af rådgi 
vende karakter, der bistår Kommissionen" "består af repræsentanter 
for medlemsstaterne, og har Kommissionens repræsentant som for 
mand". 
3.7.15 I Rådets beslutning 90/664 kræves endvidere en vurdering af resul 
taterne, foretaget af et panel af uafhængige eksperter - nærvæ 
rende panel. 
3.8 Udgifter til programmet 
3.8.1 Budget og udgifter. Budgettet for de første to faser blev ved 
afgørelsen af november 1986 ændret til 15 mio. ECU, og de faktiske 
forpligtelser og udbetalinger faldt inden for dette beløb. Bud 
gettet for den tredje fase blev ved Rådets beslutning 89/410 af 
20. juni 1989 øget til 12,5 mio. ECU, og forpligtelserne og udbe 
talingerne oversteg ikke dette beløb. 
3.8.2 Budgettet for den afsluttende fase, 1991 og 1992, blev i Rådets 
beslutning 90/664 af 26. november 1990 sat til 10 mio. ECU, og 
forpligtelserne oversteg ikke dette beløb. Det er for tidligt at 
kommentere udbetalingerne, som muligvis er noget lavere, eftersom 
EUROTRA-grupperne nedsatte antallet af medarbejdere hurtigere, end 
det var forventet. Med 5,6 mio. ECU var Fællesskabets forplig 
teiser over for centrene højere end det rent vejledende beløb på 
4,0 mio. ECU i Rådets beslutning. Beløbet på 5,6 mio. ECU omfatter 
udgifterne til uddannelsesstipendierne og de specielle kontrakter 
med Luxembourg og Irland om den generelle støttefunktion. Forplig 
telsesbeløbet til ETlO-projekterne med omkostningsdeling blev 
lavere, nemlig 2,0 mio. ECU end de forventede 3,0 mio. ECU, på 
grund af de (ovenfor nævnte) større forpligtelser over for 
centrene. 
3.8.3 Nationale bidrag. Det bør huskes, at de nationale regeringer også 
bidrog til udgifterne til programmet i et bestemt forhold til 
Kommissionens bidrag. Den aftalte fordeling af bidragene var: 
3.10 
LAND NATIONALE BIDRAG I 
% AF SAMLET BELØB 
Belgien 40 
Danmark 20 
Tyskland 75 
Spanien 40 
Frankrig 75 
Grækenland 20 
Irland 20 
Italien 67 
Luxembourg 15 
Nederlandene 40 
Portugal 20 
Det Forenede Kongerige 70 
3.9 Konklusioner vedrørende de første målsætninger 
3.9.1 Tidsrammer. I Rådets oprindelige afgørelse af november 1982 var 
der fastsat et program på fem et halvt år. Dette var tydeligvis 
udtryk for en betragtelig undervurdering. Det må imidlertid hus 
kes, at det klima, der var skabt ved anskaffelsen af det arner i 
kanske Systran-system til brug i EF-Kommissionen, gjorde det rime 
ligt for nogle af forvente en hurtig opbygning af et europæisk 
system. Forslaget til programmet var uden tvivl udformet med hen 
blik på at sikre Rådets støtte. Men det virker ubegribeligt, at 
erfarne datalingvister skulle kunne have troet på, at en prototype 
på et avanceret driftsklart maskinoversættelsessystem kunne opbyg 
ges inden for den tidsramme. De akademiske erfaringer fra USA var 
ikke særlig opmuntrende. Men det er klart, at mange, måske de 
fleste af programmets "fædre", navnlig folk med en baggrund i 
software-udvikling, troede på, at en anvendelig prototype på et 
driftsklart system kunne bygges ved nogle få års arbejde. I 
arbejdsprogrammet var der planlagt en toårig forberedende fase, 
fulgt af to års grundforskning og anvendt forskning på det sprog 
lige område og endelig en 18 måneders fase med afprøvning og 
evaluering. Når man ser tilbage, er det indlysende, at der kræ 
vedes et meget længere program, og EUROTRA-programmet kørte fak 
tisk i ti år, uden at der blev frembragt et færdigt system, som 
kunne gennemprøves og evalueres. 
3.9.2 Efter den oprindelige rådsafgøreise fulgte flere andre afgørelser 
og beslutninger om ændringer og udvidelse af EUROTRA-programmet. 
Etapevis gennemførelse af et program af denne art kan ikke foregå 
på en effektiv måde. Det er naturligvis muligt, at Rådet ikke var 
parat til at godkende et længere program, selv med de evalueringer 
efter hver fase, som var fastsat i den oprindelige afgørelse. Men 
var et tiårigt program blevet godkendt fra starten, kunne det 
meget vel have givet langt bedre resultater. 
3.9.3 Skønt den europæiske kultur naturligvis er imod forpligtelser af 
mere end fem års varighed, er det oplagt, at tiårige programmer 
kan være langt mere produktive. Det bedste eksempel herpå er måske 
de ti år, som blev givet til gruppen ved Xerox Palo Alto Research 
Centre i 1970'erne, som førte til en revolution inden for kontor 
3.11 
automatisering og til adskillige innovationer. Japanerne vedtager 
ofte deres nationale forskningsprogrammer for perioder på ti år, 
og nogle af disse, som f.eks. halvlederprogrammet fra 1960'erne og 
1970'erne og supercomputer-programmet fra 1970'erne, er blevet 
gennemført med stor succes. Selvfølgelig er ikke alle tiårige 
programmer så produktive. F.eks. anses det japanske femte gene 
ration-program i 1980'erne almindeligvis for ikke at have været 
nogen succes. 
Al: I tilfælde, hvor det erkendes, at et programs problematik og 
omfang kræver en længere løbetid, bør Kommissionen og Rådet se 
dette i øjnene lige fra starten, idet der naturligvis bør ind 
lægges hensigtsmæssige evalueringer og opdelinger. 
3.9.4 Forskning og udvikling. På det tidspunkt, hvor EUROTRA blev 
planlagt, havde Rådet ikke nogen sammenhængende politik eller 
planlægning vedrørende F&U-programmer med industrielle målsæt 
ninger. Disse dukkede i virkeligheden ikke op før ESPRIT i 1982, 
hvilket førte til det 1. rammeprogram i 1983. EUROTRA-programmet 
var en ubekvem blanding af parallelt forløbende forskning og 
udvikling. Inden for rammerne af dette program sigter ordet 
"udvikling" til den målsætning at opnå en "driftsklar systemproto 
type", en før-industriel prototype, selv om industriens deltagelse 
i dele af programmets anden fase tilsyneladende var planlagt. På 
trods af den toårige forberedende fase, som var planlagt i den 
første rådsafgøreise, har der tilsyneladende ikke været nogen 
sammenhængende og fastlagt arbejdsplan, som kunne følges igennem 
hele programmet. Dette er uheldigt, selv om det naturligvis på en 
vis måde er forståeligt, og måske uundgåeligt, med et program, som 
blev godkendt etapevis. Beslutningerne om at fastfryse 
formalismerne blev af en senior-"eurotraianer" beskrevet som for 
tidlige for forskningen og for sene for udviklingen. Den 
fornemmelse vil man uden tvivl altid have, hvis sådanne 
beslutninger ikke træffes ud fra en tydelig arbejdsplan. Det er 
bemærkelsesværdigt, at ordet "udvikling" for visse af 
forskningsholdene i programmet tilsyneladende har været brugt om 
software-udviklingen. 
3.9.5 Det er fristende at give mange af eurotraianerne ret i, at 
programmet burde have skilt forskning fra udvikling. Dette er 
imidlertid ikke nødvendigvis den rette fremgangsmåde. Den 
oprindelige afgørelse blev truffet i den tro, at en "driftsklar 
systemprototype" ville være det endelige produkt, som kunne føre 
direkte til et fuldt kommercielt produkt. Et forskningsprogram 
alene ville muligvis ikke være blevet gcokendt. Man kunne 
forestille sig en model for en arbejdsplan, ifelge hvilken f.eks. 
syv års forskning blev efterfulgt af tre års udvikling af en 
prototype. For at skabe fokus og balance for forskningen skulle 
der nedsættes en forskergruppe til udviklingsfasen fra programmets 
begyndelse, således at forskningen kunne planlægges og gennemføres 
med henblik på løsning af alle forudsete vanskeligheder under 
udviklingen og med udarbejdelse af ændringer, efterhånden som nye 
problemer opstod. Naturligvis var forståelsen af problemerne med 
maskinoversættelsessystemer temmelig uudviklet i programmets 
første år. 
3.12 
3.9.6 Sprog. Om end det tilsyneladende ikke har været et eksplicit mål i 
Rådets oprindelige afgørelse, har man med programmet nået det 
væsentlige resultat at opbygge en betydelig datalingvistisk kapa 
citet i alle 12 fællesskabslande. Men måden, hvorpå programmet 
blev gennemført med parallelt forløbende arbejde på alle ni off i 
cielle fællesskabssprog og alle 72 sprogpar (indtil den afslut 
tende fase), var ikke effektiv med hensyn til at nå målet om at 
skabe en systemprototype. Denne metode havde ofte til resultat, at 
arbejdet skred frem i det tempo, der blev sat af de langsomste. 
Efter mange af de involverede parters mening førte dette til en 
pseudodemokratisk beslutningsproces, som gjorde det vanskeligt at 
nå frem til rimelige beslutninger. De fleste af de tekniske 
beslutninger blev truffet efter drøftelser i EUROTRA's Kontakt 
udvalg (Liaison Group), som bestod af lederne for centrene under 
formandskab af den ene af disse. Men i praksis lå den endelige 
beslutningsdygtighed hos Kommissionens projektleder, som ved visse 
lejligheder underkendte Kontaktudvalget, som han hele tiden var 
medlem af. Det havde været muligt at udforme et langt mere effek 
tivt program, hvor man havde opnået bedre forskning og udvikling, 
samtidig med at man havde opbygget teknologioverførsel og -uddan 
neIse for de mindre udviklede grupper. Det var imidlertid af 
gyldige politiske, kulturelle og videnskabelige årsager rigtigt 
mere eller mindre samtidigt at involvere alle ni sprog. Dette 
spørgsmål gennemgås mere detaljeret i 4.5.4 nedenfor. 
3.9.7 Var programmet for akademisk? Indtil programmets sidste faser var 
der ingen industriel medvirken, hvilket tydeligvis var uheldigt, 
eftersom man havde planlagt et udviklingsprogram. Kommissionens 
personale indså fra begyndelsen, at der fandtes få firmaer i 
Europa, som kunne have medvirket konstruktivt i programmets ling 
vistiske arbejde. Men programmet ville have haft gavn af, at indu 
strien var blevet involveret fra planlægningsfasen og fremefter. 
Selv i den sidste fase var den industrielle medvirken relativt 
lille, om end ikke uden betydning. Hvis der var blevet nedsat en 
forskergruppe til udviklingsfasen, som foreslået i afsnit 3.9.4 
ovenfor, burde den overvejende have være bemandet af folk fra 
industrien. En stor del af prototype-softwaren burde have været 
overladt til industrien, som er vant til problemerne med vedlige 
holdelae og opdatering af software. Dette skete rent faktisk efter 
1989. Der burde have været taget skridt til at involvere indu 
strien i forskergrupperne, om så blot ved at oprette industrielle 
rådgivningsudvalg og "onkler". Dette ville have medført et indu 
strielt syn på arbejdet og bidraget til udnyttelsen af arbejdet og 
teknologioverførslen til industrien. Men der er ingen tvivl om, at 
industrien alene ikke kunne have opfyldt programmets målsætninger, 
alene på grund af manglen på datalingvister i industrien på det 
tidspunkt. 
3.9.8 Det var også højst uheldigt, at der var så ringe en inddragelse af 
potentielle brugere af det maskinoversættelsessystem, som kunne 
have været resultatet af programmet. Industrien kunne have været 
kraftigt involveret i programmet både som produktudvikler og 
potentiel udnytter, men også som potentiel bruger af et færdigt 
system. Påvirkningen fra brugere i industri og handel kunne have 
resulteret i en mere praktisk fremgangsmåde med hensyn til over 
3.13 
sætterens behov og til integrerede systemer. Selvfølgelig er 
Kommissionen selv den største bruger af oversættelse i Europa, 
sandsynligvis i verden. Og i de senere faser af programmet har 
Kommissionens oversættelsestjeneste, SdT, faktisk bidraget med 
udsendte medarbejdere, som har bidraget til programmets gennem 
førelse. På det tidspunkt var programmet imidlertid for veleta 
bleret til, at man kunne overgå til en brugerorienteret metode. 
Men måske kan oversætternes indflydelse mærkes i den øgede vægt, 
der blev lagt på bruger-grænseflade og ordbøger i programmets 
afsluttende fase. 
3.9.9 Nationale myndigheders engagement. I det omfang, at de nationale 
myndigheders engagement i processen med de oprindelige associ 
eringskontrakter gjorde, at de fleste af de 12 landes myndigheder 
i det mindste var aktivt interesserede i programmet, var dette en 
fornuftig procedure. Denne var fastsat i Rådets oprindelige af gø 
relse. Men den medførte forskellige uønskede konsekvenser. Det tog 
lang tid for visse lande at udpege og finansiere deres centre; 
denne proces førte til en fastfrysning af de først oprettede 
centres deltagelse, og processen gjorde den økonomiske styring 
meget vanskelig. Alt i alt var dette en utilfredsstillende måde at 
organisere programmet på. 
3.9.10 Til at begynde med fortolkede centrene programmets målsætninger 
forskelligt, hvilket til dels skyldtes måden, hvorpå programmet 
var organiseret. Som tiden gik, lærte grupperne i højere grad at 
samarbejde, og der opstod efterhånden en kraftig koordinering. Men 
til at begynde med var det meget vanskeligt, og det var aldrig let 
for den centrale gruppe i Kommissionen at udøve kontrol. Dette 
resulterede i en svagere central styring end det var ønskeligt, og 
især end grupperne ønskede. Den centrale ledelse kunne ikke have 
fastslået sin myndighed uden kompetence til hurtigt og let at 
omfordele midlerne, som situationen krævede det. Normal finansi 
ering af "ESPRIT-typen" ville have givet mulighed for en 
kraftigere central styring, om end denne metode skulle have været 
parret med koordinering og "netværk" mellem projekterne og 
projektgrupperne for at skabe den fast sammentømrede og 
integrerede tilgangsvinkel, som afgjort blev opnået ved den 
metode, som man rent faktisk anvendte. 
3.14 
4. EUROTRA - det centrale program 
4.1 Driftsform 
4.1.1 Den centrale del af EUROTRA-programmet blev gennemført ved hjælp 
af associeringskontrakter med de 12 landes myndigheder. Hvert land 
udpegede et eller flere centre til at deltage i programmet. I alt 
var der 19 centre, heraf 16 større. Alle var ikke-udbyttegivende 
forskningscentre, og de fleste hørte under universiteter. 
Undtagelserne fandtes i Tyskland og Italien, hvor de deltagende 
institutter var halvuafhængige organer, som også udførte arbejde 
med lingvistik og oversættelse uden for EUROTRA-programmet. Ingen 
kommercielle eller industrielle virksomheder deltog i programmets 
centrale del, om end der blev indgået kontrakter med firmaer om en 
del af arbejdet med software-miljøet, ALEP-undersøgelserne og 
implementeringen. I den afsluttende del af programmet tilførte 
ETlO-projekterne programmet nogle få firmaer. 
4.1.2 Centrene samarbejdede om arbejdet, der til at begynde med blev 
organiseret via EUROTRA's Koodineringsudvalg og små kontrakter og 
senere hen via Kommissionen og EUROTRA's Kontaktudvalg. Dette 
bestod af lederne for hvert center, som mødtes med Kommissionens 
projektleder. Beslutninger i Kontaktudvalget krævede 2/3 flertal 
inklusive Kommissionen. Over dette stod Common Steering Committee 
(CSC), som hovedsagelig traf økonomiske beslutninger. Der var 
adskillige ad hoc-udvalg til at organisere aspekter af arbejdet, 
f.eks. Gruppen for Lingvistiske Specifikationer. Størstedelen af 
finansieringen til hvert center stammede fra Kommissionens bevil 
linger sammen med bevillinger fra nationale offentlige midler. 
Kommissionen tildelte yderligere små kontrakter med henblik på 
organisering og gennemførelse af bestemte opgaver. 
4.1.3 En del af arbejdet med de lingvistiske specifikationer blev udført 
parallelt på hvert af de ni officielle sprog i de udpegede centre 
(Luxembourg og Irland fik specialopgaver). Dette arbejde blev 
udført under særlige kontrakter med individuelle forskere i de 
forskellige grupper og blev derefter af den centrale gruppe indår 
bejdet i systembeskrivelsen (Reference Manual), hvori lingvistiske 
specifikationer og grammatikker blev ført sammen i en fælles 
formalisme. 
4.1.4 Størstedelen af arbejdet blev udført af lingvister ^og dataling 
vister, ofte på universiteternes institutter for sprog eller ling 
vistik. Der var relativt få programmører tilknyttet disse centre. 
Efter en fase, hvor man prøvede at udvikle software ved hjælp af 
hold bestående af lingvister og programmører i centrene, blev en 
stor del af software-arbejdet udført i Luxembourg under Kommis 
sionens direkte ledelse, i begyndelsen med assistance fra perso 
ner, som var tilknyttet det luxembourgske center og fra 1986 ved 
hjælp af personale fra virksomheder, navnlig P-E International, 
4.1 
som arbejdede i Luxembourg. Dette centraliserede software-arbejde 
var langt fra tilfredsstillende, både fordi resultaterne uundgåe 
ligt først blev tilgængelige i en relativt sen fase af programmet 
og på grund af kommunikationsproblemerne mellem programmørerne i 
Luxembourg og lingvisterne i centrene. Skønt visse af centrene 
faktisk blev tildelt små kontrakter på software-arbejde, var 
centrene afhængige af software fra Luxembourg, når de skulle 
afprøve deres lingvistiske arbejde, men det varede længe, før et 
system var til rådighed, det var meget langsomt, og alle centrene 
måtte deltage i fejlfinding og -retning i de tidlige udgaver. Det 
må imidlertid huskes, at der var en lang række maskiner, som 
skulle håndteres, med flere forskellige operativsystemer, hvorfor 
det logistiske problem med at levere software til de forskellige 
centre var overordenlig stort. Ydeevnen var og er stadig et stort 
problem. Ikke så snart havde man rådighed over et hurtigere 
computersystem, før den sætning, der skulle parses, blev endnu 
mere kompleks, hvilket medførte et krav om endnu større maskin 
kapacitet. 
4.1.5 Problemerne med at styre mange forskellige centre med meget spredt 
geografisk beliggenhed og med ekspertise, som varierede i art og 
kvalitet, må have været enorme. Disse blev forstærket af, at 
Kommissionens projektgruppe i de første år bestod af et meget 
begrænset antal mennesker med manglende muligheder for at opnå 
fuldstændig økonomisk kontrol og manglende intellektuelle fortrin. 
Det er næppe overraskende, at programmet tilsyneladende har kørt 
mere som en række løst koordinerede, parallelle forskningspro 
jekter end som et målrettet, styret program, hvilket burde have 
været det primære mål. Det er bemærkelsesværdigt, at nogle af 
centrene mener, at det bedste arbejde blev udført på de såkaldte 
officielle sideline-systemer. 
4.2 Hovedmålsætningen 
4.2.1 1) Mangel på industriel deltagelse. Skønt det muligvis ikke har 
været Rådets hensigt i afgørelsen af 1982, er det et faktum, at 
programmet i dets hovedfaser blev udført i et akademisk miljø. 
Selv software-arbejdet blev udført under direkte ledelse af en 
gruppe i Kommissionen, som hverken var underlagt de krav, der 
stilles til industrien, eller havde dennes erfaring. Det er derfor 
ikke overraskende, at hovedmålsætningen for programmet, nemlig at 
levere en "prototype på et driftklart system som kan behandle alle 
Fællesskabets officielle sprog" som en forberedelse til "udvikling 
af et driftsklart system på industrielt plan", ikke blev nået. 
4.2.2 Naturligvis følger det ikke heraf, at det faktum, at arbejdet blev 
udført i et akademisk miljø, nødvendigvis måtte føre til et ikke-
tilfredsstillende resultat. I Europa har forskningen i "fysik i 
stor målestok" gennem CERN, gennem udviklingen af det store tele 
s kop, gennem rumforskning og gennem fusionsforskningsprogrammerne 
vist, at den udmærket er i stand til at organisere sig selv på 
industrielt plan. Men der er imidlertid tilsyneladende tre hoved 
forskelle i forhold til EUROTRA-programmet: 
4.2 
1) Programmerne for "fysik i stor målestok" gennemføres næsten 
altid fra en central facilitet eller en forskningsfacilitet, 
selv om en stor del af det forberedende arbejde udføres 
decentraliseret. 
2) Målene for disse programmer er videnskabelige snarere end 
industrielle, måske bortset fra fusionsprogrammet. Hensigten 
med EUROTRA-programmet var tydeligvis, at det skulle føre til 
et industrielt mål med alt, hvad det indebærer vedrørende 
markedsbetragtninger, så det er klart, at grunden til fejl 
slagning var lagt, i og med at programmet blev planlagt uden 
industriel deltagelse. 
3) Sammenlignet med forskningen i fysik er forskningen i data 
lingvistik ny og muligvis som forskningsemne stadig i en 
tidlig og umoden fase af sin udvikling. 
4.2.3 Det har været indvendt, at det ville have været meget vanskeligt 
at finde europæiske virksomheder med vilje og evne til at deltage. 
Det faktum, at der er sket en kraftig udvikling inden for maskin 
oversættelse i Europa i løbet af EUROTRA-tiåret, er faktisk et 
dementi heraf. Man behøver blot at tænke på Gachot SA-udviklingen 
af Systran, Siemens- eller SNI-udviklingen af Metal, Philips-
udviklingen af ROSETTA og i den senere tid SITE-gruppens udvikling 
af Eurolang. Der har været andre betydelige projekter med indu 
strielt engagement, som f.eks. GRAAL og Genelex. Det er sandt, at 
de fleste af disse projekter har modtaget økonomisk støtte fra 
offentlige midler under EUREKA- og ESPRIT-programmerne. Og disse 
projekter har nydt godt af EUROTRA-arbejdet og det herigennem 
uddannede personale. Men drivkraften har været kommerciel, også 
selv om resultaterne ikke nødvendigvis har været kommercielle 
produkter. Men i EUROTRA's tidlige fase ville det have været 
vanskeligt at finde megen professionel kompetence inden for 
europæisk industri. 
4.2.4 Eftersom Kommissionen selv er en meget stor kunde til maskinover 
sættelsessystemer, ville det i rent økonomisk henseende have været 
berettiget at yde fællesskabsfinansiering ud over de normale 50%, 
hvis man havde anset det for væsentligt. Det faktum, at ALEP-
arbejdet, både i ET6-forskningsfasen og i den efterfølgende ET9-
udviklingsfase er blevet udført gennem fuldt finansierede kontrak 
ter, viser, at en sådan fremgangsmåde i visse tilfælde anses for 
at være hensigtsmæssig. Med hensyn til ALEP ønsker Kommissionen at 
have fuld kontrol over ejendomsrettighederne, hvorfor man finan 
sierer arbejdet fuldt ud. 
4.2.5 2) Tekniske overvejelser. Det var den udtrykkelige hensigt, at 
EUROTRA-systemet skulle føre til et "avanceret" system. Betyd 
ningen heraf er ikke forklaret nogetsteds, og der er slet ikke 
foretaget nogen kvantitativ bestemmelse heraf. (Det er et bemær 
kelsesværdigt træk ved hele programmet, at der er foretaget en så 
begrænset, eller stort set ingen kvantitativ måling af ydeevne på 
trods af den udtrykkelige tilskyndelse til vurderinger i de 
forskellige retsakter.) Men i lyset af programmets oprindelse i 
den fornemmelse at Europa kunne producere et bedre system end 
4.3 
Systran, der er af amerikansk oprindelse, er det rimeligt at 
antage, at "avanceret" indebærer en væsentlig højere ydeevne end 
Systran. Afprøvningen heraf skulle ske på det senere marked; ville 
det system, som stammede fra EUROTRA-programmet, overtage 
markedet? Hvis der tidligt i programmet var blevet fastsat kvanti 
tative målsætninger, kunne dette måske have haft den fordel, at 
der i arbejdet var blevet lagt mere vægt på kommercielle hensyn, 
om end det ville have været vanskeligt at fastsætte tilfredsstil 
lende kvantitative mål på et område, hvor der ikke eksisterer 
nogen fælles accepterede normer for ydeevne. Det er opmuntrende at 
se, at Kommissionen nu tager fat på dette emne med LRE-programmet. 
4.2.6 Ydeevne med hensyn til oversættelsens kvalitet må komme i første 
række. Men selv ved programmets start i 1978 må det have stået 
klart, at der absolut ikke var udsigt til at nå et system, som 
kunne bruges til normale oversættelsesformål uden menneskelig 
post-redigering, og EUROTRA-programmet forudsatte faktisk også 
post-redigering, om end man ikke beskæftigede sig med dette 
aspekt. ALPAC-rapporten af 1966 fra US National Science Foundation 
og National Academy of Science havde hævdet, at det ikke var 
muligt at producere maskinoversættelse af høj kvalitet, og at det 
ikke ville være muligt i mange år fremover, hvilket er i tråd med 
vores opfattelse. Denne rapport havde en sådan indvirkning på det 
amerikanske natursprogsforskningsmiljø, at det er utænkeligt, at 
den ikke var grundlæggerne af EUROTRA bekendt. Det var imidlertid 
12 år senere, om end der ikke fandtes nogen dokumentation for 
væsentlige ændringer i situationen på det tidspunkt, ligesom det 
er tilfældet i dag trods de stadige fremskridt med hensyn til 
forståelse af de komplekse lingvistiske problemer og det meget 
store fremskridt med hensyn til datamaters og systemers ydeevne 
samt forståelse og udvikling af menneske/maskine-grænseflader. 
Derfor må forbedring af ydeevnen måles i forhold til et systems 
produktivitet ved inddragelse af menneskelig post-redigering. 
Uanset at et godt dokumentstyringssystem til post-redigering kan 
bevirke en væsentlig gevinst på produktivitetssiden, kræver det en 
meget betydelig forbedring af kvaliteten af maskinoversættelser at 
opnå signifikante resultater, eftersom oversætteren er nødt til at 
gøre sig bekendt med dokumentet. 
4.2.7 Maskinoversættelsessystemer kunne eventuelt fungere tilstrækkelig 
godt til at undgå post-redigering, hvis de kun behandlede et meget 
snævert område, hvor dokumentforfatterne var underlagt begræns 
ninger med hensyn til tilladt ordforråd og grammatik. Hvis materi 
ålet, som f.eks. en teknisk håndbog, stammer fra et tilstrækkelig 
snævert område, reduceres mulighederne for tvetydighed. Den oprin 
delige rådsafgørelse kræver, at prototypen skal være anvendelig på 
et "begrænset område og for begrænsede tekstkategorier". Det 
leksikalske arbejde blev koncentreret om telekommunikationsområdet 
med satellitkommunikation som en undergruppe heraf. Men der blev 
stort set ikke gjort noget forsøg inden for programmet på at 
begrænse arbejdet til det, som kunne tænkes at være hensigts 
mæssigt for et snævert område. Måske er der ikke mange begræns 
ninger af aspekter som grammatik, der kunne have været anvendt i 
forskningsprogrammet. I "dækningsbeskrivelserne" (Coverage 
Descriptions) for programmets 2. og 3. fase tages der i den 
4.4 
grammatiske dækning hensyn til telekommunikationsteksternes speci 
elle behov. 
4.2.8 Fra et markeds førings synspunkt er det af betydning at overveje, i 
hvor høj grad systemet er robust, modulært samt velegnet til udvi 
delse og vedligeholdelse. I denne henseende vil det ikke være 
vanskeligt at producere et væsentligt bedre system end Systran, 
der jo er baseret på 60'ernes software-teknologi. Eftersom man 
ikke beskæftigede sig ret meget med software-aspektet før sidste 
fase af den centrale del af EUROTRA-programmet, beskæftigede man 
sig heller ikke meget med systemets robusthed osv. Der er imidler 
tid ingen tvivl om, at ALEP-værktøjerne vil være velkonstruerede 
sammenlignet med systemer af Systran-generationen. Det er beklage 
ligt, at der blev ofret så lidt opmærksomhed på den tekniske side 
af EUROTRA-systemet, f.eks. med hensyn til grammatikkernes og 
ordbøgernes portabilitet, på trods af forslag herom fra i hvert 
fald ét center. Det beskæftigede man sig imidlertid med i ET7-
undersøgelsen, og man arbejder nu med det i et LRE-projekt. 
4.2.9 Danzin-panelet konkluderede, ligesom Pannenborg-panelet, at 
EUROTRA-programmet ikke fører til et driftsklart maskinoversæt 
telsessystem, men til, hvad der blev kaldt en "videnskabelig 
prototype". Dette begreb refererer til "summen af de teoretiske og 
eksperimentelle resultater, hvis levedygtighed er bevist, og som 
senere vil kunne føre til en industriel prototype". Efter yder 
ligere to års arbejde står det klart, at Danzin-panelets vurde 
ring var korrekt med hensyn til, at resultatet ville være en 
videnskabelig prototype, selv om den var optimistisk med hensyn 
til påvisning af resultaternes levedygtighed. 
4.3 De videnskabelige resultater 
4.3.1 På trods af successen med at føre de forskellige grupper sammen 
virker det, eftersom programmet hyppigere havde karakter af en 
række koordinerede akademiske forskningsprojekter end et fast 
styret F&U-program, hensigtsmæssigt at undersøge det på grundlag 
af dets videnskabelige resultater. Der er imidlertid tre faktorer, 
som må virke hæmmende på den videnskabelige præstation: 
1) Det uundgåelige sammenstød mellem videnskabelig forskning og 
det mål at producere et prototype-system førte til, at 
lovende forskningsretninger blev opgivet for tidligt. Det 
siges, at noget af det bedste arbejde blev udført i sideline-
systemerne, hvad enten de var officielle eller uofficielle. 
2) Kravet om at udføre arbejde parallelt på de ni sprog og i 12 
lande førte til mindsket produktion, fordi der blev udført 
dobbeltarbejde, om end dette i nogen grad blev opvejet af 
fordelene ved at kunne sammenligne de forskellige miljøer og 
af de intellektuelle, kreative spændinger, som opstod ved 
sammenstød mellem forskellige kulturer og baggrunde. 
3) Det delvise forbud mod offentliggørelse i de første år førte 
4.5 
til, at man gik glip af offentliggørelser, og i nogen grad 
til færre intellektuelle kontakter med kolleger uden for Fæl 
lesskabet, om end dette forbud blev ophævet fra 1982. 
4.3.2 EUROTRA's systembeskrivelse (Reference Manual) er et bemærkelses 
værdigt stykke arbejde, da det er den måske mest udførlige beskri 
velse og specifikation af et maskinoversættelsessystem, der 
findes. Den indeholder detaljerede afsnit om alle de væsentligste 
aspekter af et system, som f.eks. den virtuelle maskine, den ling 
vistiske teori, grammatikreglerne for behandling af syntaks, 
semantik, morfologi og ordbog. Den gjorde medarbejderne, som sad 
meget spredt på de ni sprog, i stand til at arbejde hen mod et 
fælles skelet. 
4.3.3 E-Framework-systemet føjer sig til hovedtendenserne inden for 
nutidig maskinoversættelsesudvikling, idet det bygger på en unifi 
kationsbaseret stratifikationsmodel. Denne er beskrevet i "EUROTRA 
Linguistic Specifications" og i "EUROTRA Formal Specifications", 
de to første bind af "Studies in Machine Translation and Natural 
Language Processing", som er udgivet af Kommissionen, og den er 
fuldt defineret i systembeskrivelsen. (Se sammenfatning i Bilag 
4.3.4 Det var hensigten med E-Framework-formalismen, at den skulle være 
deklarativ, og, skønt den falder inden for unifikationsmetoden, 
blev den udviklet og defineret inden for EUROTRA-programmet. Om 
end den udgør en relativt lille facet af arbejdet, udskiller den 
det samlede arbejde fra det, der er udført andre steder, nærmest 
på samme måde som brugen af et specielt computersprog, f.eks. en 
variant af Prolog, adskiller et software-system fra andre, der 
beskæftiger sig med samme klasse. Dette valg af formalisme blev 
uundgåeligt et stridsspørgsmål, måske det der skabte størst uenig 
hed i hele den tekniske udvikling. Enhver formalisme må nødvendig 
vis være et kompromis mellem på den ene side ønsket om at opnå den 
størst mulige renhed og være så tæt på et grundlæggende sæt logi 
ske regler og så uafhængigt af hardware og implementerings-soft 
ware som muligt og på den anden side ønsket om at fungere 
effektivt for en given generation af hardware og software. Jo 
større kapacitet systemet har med hensyn til kompleksiteten af 
sætninger, antallet af grammatiske regler, ordbogens størrelse, jo 
længere beregningstid har det - i visse tilfælde eksponentielt 
voksende med kompleksiteten. Derfor kan det, der er effektivt nok 
til et system i et forskningsmiljø, være ganske uacceptabelt for 
et system af operationelt omfang. Der blev udviklet flere 
forskellige formalismer inden for det centrale system og 
programmets officielle og uofficielle sideline-systemer, som 
f.eks. CAT, CAT 2, MiMo 2 osv. EUROTRA-formalismen selv måtte 
modificeres af dem, der ønskede at udvikle praktiske applikationer 
af EUROTRA-arbejdet med henblik på at frembringe et system, som 
kunne køre effektivt. Til sidst blev ALEP-formalismen udviklet 
inden for ET6-forskningen, og implementeringen foregår i ET9-
projekterne. ALEP er en langt mere fuldkommen deklarativ 
formalisme, og den kan køres meget mere effektivt. Man kan 
imidlertid have sine tvivl om, hvorvidt den kan bruges til et 
system af operationelt omfang uden modifikationer i forhold til et 
forskningsværktøj, om end dette ikke er fastslået. 
4.6 
Måske beskæftigede man sig for meget med formalismer i programmet 
på grund af påvirkning fra akademikere, som var interesserede i 
dette aspekt, men på bekostning af andre væsentlige aspekter af 
maskinoversættelsésproblematikken. Spørgsmålet om formalismer blev 
diskuteret i bilag II til Danzin-rapporten. 
4.3.5 EUROTRA-systemdFesigjiet omfatter de sædvanlige tre hovedfaser: 
analyse, transfer og syntese med stratifikation af analyse-og 
syntesefase. Både analyse- og syntesefase er fuldstændig monoling 
vale, men transfer-fasen er afhængig af det specifikke sprogpar. 
For de ni EUROTRA-sprog er der altså behov for 72 transfer-faser. 
Det er indlysende, at målet må være at gøre transfer-fasen så 
enkel som mulig i et system, der er udformet til at behandle så 
mange sprog. (Det er accepteret, at brugen af et inter lingua for 
at begrænse antallet af moduler ligger uden for den nuværende 
tekniske formåen, eftersom der ville ophobes fejl og tvetydig 
heder.) Derfor var målet for EUROTRA-designet at forenkle 
transfer-fasen, navnlig ved brug af en bilingval ordbog, som 
skulle erstatte kildesprogets leksikalske enheder med de tilsva 
rende leksikalske enheder i målsproget. Én fordel ved EUROTRA-
arkitekturen, i betragtning af gruppernes spredning, var, at meget 
arbejde kunne udføres monolingvalt. Der gives flere detaljer om 
EUROTRA-systemet og E-Framèwork i Bilag 5. 
4.3.6 EUROTRA-ordbøger. EUROTRA-arbejdet er for en stor dels vedkommende 
udført af grammatikere og med relativt få leksikografer i grup 
perne. Derfor var det uundgåeligt, at EUROTRA-formalismens design 
blev domineret af syntaksmæssige overvejelser snarere end ordbogs 
mæssige. Resultatet er, at der kræves en separat monolingval 
ordbog på hvert af de fire niveauer samt transfer-ordbøger for 
hvert sprogpar i begge retninger. For ni sprog betød det 36 mono 
lingvale ordbøger (sammen med mindre ordbøger til transfer mellem 
niveauerne) samt de 72 bilingvale ordbøger. Skønt dette i en vis 
forstand er et spørgsmål om database-organisation af de leksi 
kaiske indgange snarere end en flerdobling af materialet, betyder 
det en væsentlig forskel fra den langt enklere ordbogsstruktur, 
som ville fremkomme, hvis man ikke havde anvendt stratifikations 
metoden. Selvfølgelig har den anvendte struktur den organisations 
mæssige fordel for EUROTRA, at meget af det leksikalske arbejde er 
monolingvalt, hvorfor det kan udføres i hvert enkelt land. 
4.3.7 Bortset fra de bilingvale ordbøger i transfer-fasen indeholder 
indgangene i alle de andre monolingvale ordbøger informationer, 
som næsten udelukkende er bestemt af grammatikkens behov. Derfor 
kan ordbøgerne lagres i en moderne, modulær, relationel database, 
men indholdet er stadig tæt forbundet med den særlige EUROTRA-
struktur og -grammatik. (EUROTRA-ordbøgerne kunne lagres i en 
relationel database, selv om mange af leksikograferne foretrak at 
holde sig til sekventielle filer, fordi de var lettere at teste 
osv.) Arbejdet med disse ordbøger blev i høj grad begrænset til, 
hvad der var nødvendigt for prøvematerialet til forskningsbrug. 
Rådets oprindelige afgørelse havde velsignet denne fremgangsmåde 
4.7 
ved at kræve behandling af et begrænset område og begrænsede 
tekstkategorier. I rådsafgøreisen nævnes et vokabularium på 
omkring 2 500 indgange indtil den tredje stabiliseringsfase, hvor 
de leksikalske baser skulle udvides for "så udtømmende som muligt 
at dække det valgte område (ca. 20 000 indgange på samtlige 
sprog)". Det valgte område var telekommunikation, og i de første 
få år var det baseret på et korpus på 50 sider, som fandtes på de 
ni sprog, bestående af materiale fra Kommissionen vedrørende et 
forslag fra Kommissionen til Rådet om et ESPRIT-program inden for 
telekommunikation. I tredje fase (1988) blev dette udvidet med Den 
Internationale Telekommunikationsunions Handbook of Satellite 
Communications. På samme tid var Kommissionens 
oversættelsestjeneste, SdT, ved at sammensætte sektionen for 
satellitkommunikation i Eurodicautom, Kommissionens omfangsrige 
terminologiske database. Denne var nyttig som basis for de 72 
bilingvale transfer-ordbøger, som grundlæggende er terminologiske 
databaser i den forstand, at flertydigheder bør være fjernet i de 
tidligere analysefaser. 
4.3.8 I de sidste to år af EUROTRA-projektet blev der truffet beslut 
ning om at skære ned på sprogparrene, idet man lod hvert land 
vælge tre af deres otte mulige sprogpar. Engelsk blev valgt af 
alle de ni sproggrupper som en del af det ene par. 
4.3.9 Pannenborg-panelet kommenterede det problem med ordbogsgenerering, 
som var opstået af den valgte EUROTRA-arkitektur, og undervurde 
ringen af de nødvendige ressourcer til arbejdet med ordbogskompi 
lering i programmet. Arbejdet med at oprette indgange i en ordbog 
adskiller sig meget fra det grammatikrelaterede arbejde med at 
behandle reglerne for opbygning af diverse ordbøger. Grammatikken 
kommer i første række for mange lingvister, fordi grammatik grund 
læggende er et sæt udsagn om ordenes kombinatoriske muligheder i 
en sætning. I de senere år er den leksikalske metode efterhånden 
blevet betragtet som mere væsentlig, om ikke dominerende, i 
moderne formalismer som HPSG, men dette er sket, efter at EUROTRA-
strukturen blev dannet. Så det er måske forståeligt, at der blev 
ofret så relativt lidt opmærksomhed på ordbøgerne. Det er tvivl 
somt, om der er egenskaber af nogen værdi i de faktiske ordbogs 
opslag, til forskel fra arbejdet med at specificere et bestemt 
ordbogsopslag. Uheldigvis er det arbejde en funktion af EUROTRA-
systernets metode, hvor ordbogsinformationer retter sig efter 
kravene i systembeskrivelsens lingvistiske specifikationer. 
4.3.10 For et praktisk maskinoversættelsessystem til markedsføring er 
ordbøgerne altafgørende, idet de helt og holdent dominerer 
arbejdsbyrden, udviklingsomkostningerne og systemets ydeevne, som 
sagerne står i dag. EUROTRA-metoden tilgodeser betydningen af 
modularitet, således at en forbedret grammatik for en bestemt fase 
kan lægges ind som erstatning for en tidligere version. På grund 
af de altoverskyggende omkostninger ved ordbøgerne, er det særde 
les uheldigt, at der ved systemets udformning blev ofret så lidt 
opmærksomhed på at gøre ordbøgerne lette at overføre fra et system 
til et andet. Dette er et spørgsmål af stor betydning, hvilket man 
har erkendt, i og med at man om end lidt sent har taget fat på 
4.8 
emnet i ET7-projektet og i et LRE-projekt. Det er navnlig uhel 
digt, at der i betragtning af omfanget af Systran-ordbøgerne 
foregik så lidt samarbejde med Kommissionens eget Systran-arbejde 
på ordbogsområdet ; men der er behov for at omforme ordbøgerne 
sammen med resten af Systran-systemet. 
4.3.11 Implementering af EUROTRA-software. ETS-systemet, som det blev 
implementeret af den centrale gruppe i Luxembourg, kører under 
UNIX og er skrevet i Prolog og C. Det omfatter ca. 600 kildekode­
moduler, og hele systemet optager ca. 100 Mbyte lagerplads. Der 
kræves en UNIX-maskine med 3 Mips CPU-hastighed og mindst 8 Mbyte 
arbejdslager, hvis der skal ydes en rimelig beregningstid. Det må 
imidlertid huskes, at dette repræsenterer et temmelig minimalt 
system med hensyn til ordbogsomfang og grammatikkens fuldstæn 
dighed. Ved korte sætninger med simpel struktur kan dette system 
reagere på under nogle få sekunder, men for længere og mere kom 
plekse sætninger kan parsing-tiden være på mange minutter på en 
sådan maskine. Pannenborg-panelet kommenterede det uhensigtsmæs 
sige i de første valg af metoder for software-implementering og af 
maskinel med lav ydeevne. 
4.3.12 Systemet er en videnskabelig laboratorie-prototype, hvorpå data 
lingvister kan udvikle, afprøve og demonstrere grammatikker, som 
er skrevet i formalismen. Grænsefladen mellem menneske og maskine 
er enten menubaseret eller kommandostyret. Teksthåndteringsinput 
og -output er baseret på SGML-standarden til beskrivelse af tekst­
layoutet. 
4.4 Den afsluttende fase 
4.4.1 Betingelser. I Rådets beslutning 90/664 af 24. november 1990 
vedtog man EUROTRA-programmets sidste to år fra november 1990 til 
december 1992. Ud over at godkende ALEP-arbejdet og ET10-projek 
terne med omkostningsdeling vedtog man i beslutningen, at visse 
arbejdsopgaver skulle udføres i de vigtigste EUROTRA-centre. Disse 
blev fortsat finansieret over associeringskontrakterne, men finan 
sieringen blev reduceret til det halve. De nationale myndigheder 
fortsatte med at finansiere deres procentdel af egne centres 
udgifter, bortset fra at det franske CNRS, som drev programmet på 
de franske myndigheders vegne, forhandlede sig frem til en reduk 
tion af det franske bidrag fra 75% til 67%. Naturligvis kunne det 
offentlige bidrag være temmelig imaginært for visse centre, hvor 
personale og driftsomkostniner blev finansieret i kraft af deres 
ansættelsesforhold i en statsstøttet institution. Disse sidste to 
år blev betragtet som et overgangsprogram, som skulle gøre een 
trene i stand til, forholdsvis smertefrit, at omstille sig til 
konkurrenceforholdene i forbindelse med normale projekter med 
omkostningsdeling. Nedskæringen af finansieringen i begyndelsen af 
disse to år gjorde bestemt ondt, idet nogle af centrene blev nødt 
til at skære drastisk ned på deres personale. Men ved afslutningen 
af denne periode har centrene tilsyneladende ikke oplevet det som 
særlig smertefuldt, måske fordi det var forudset fra begyndelsen 
af den afsluttende fase, eller måske fordi centrene på det tids 
punkt havde erfaring i at konkurrere om og sommetider vinde nogle 
4.9 
af ET10- eller LRE-projekterne. Centrenes personale var i af ta 
gende i det sidste år, fordi de ansatte søgte beskæftigelse andet 
steds. 
4.4.2 I Rådets beslutning nævnes en revidering af de eksisterende analy 
semoduler og udvidelse af den grammatiske dækning til at omfatte 
yderligere tekst- og diskurstyper. Der skulle ikke udføres omfat 
tende leksikale udviklingsarbejder, "idet man vil afvente résulta 
terne af forskningen vedrørende genanvendelse af leksikalske og 
terminologiske ressourcer". Arbejdet lader til at blive opfattet 
som værende af eksperimenterende karakter, idet "formålet ... er 
gradvis at forbedre systemets lingvistiske formåen" og "Det kan 
forventes, at der vil blive gjort fremskridt ..., men det må for 
udses, at arbejdet skal videreføres efter programmets afslutning". 
4.4.3 Arbejdsprogrammet for 1991-1992, som blev udarbejdet af Kommis 
sionen, gør et stort nummer ud af anbefalingerne i Pannenborg- og 
Danzin-rapporterne. Målsætningerne for denne afsluttende fase var 
defineret som følger: "en tilbundsgående revidering af de eksiste 
rende implementeringer" og "udførelse af anvendt sammenlignende 
forskning, der omfatter implementering, afprøvning og evaluering 
af resultaterne". 
De organisatoriske ændringer for den afsluttende fase var 
følgende: 
1) at reducere antallet af sprogpar, hovedsagelig på grund af 
personalenedskæringerne i grupperne; 
2) at udføre det sammenlignende forskningsarbejde i klynger af 
grupper. 
Dette ville have til følge, at ikke alle systemets moduler ville 
blive dækket ligeligt, men man argumenterede med, at "summen af de 
behandlede forskningstemaer ... ville være større end ved en fuldt 
synkroniseret fremgangsmåde". I centrene erkendte man successen 
med "klynge"-metoden, der opstod som en måde at få koncentreret 
bestræbelserne på. 
4.4.4 Resultaterne. De afsluttende rapporter, som dækker de sidste to 
år, er nu under udarbejdelse, men vil ikke være til rådighed i de 
førstkommende måneder, så det er vanskeligt at foretage en seriøs 
vurdering af det arbejde, som udførtes af de beskårne center­
grupper, der beskæftigede sig med det centrale EUROTRA-arbejde i 
den afsluttende fase. Det ser ud til væsentligst at have været et 
spørgsmål om "oprydning". Mange af forskningsmedarbejderne var 
også inddraget i ET10- og LRE-projekterne, som de sandsynligvis 
lod komme i første række. Og naturligvis beskæftigede de sig også 
med deres egen fremtid og søgte nye stillinger osv. Nogle af grup 
perne arbejdede med at udvikle praktiske demonstrationsmcduler med 
henblik på at opnå støtte til fremtidigt applikationsarbejde. Så 
måske er det ikke særlig overraskende, hvis de afsluttende to år 
af det centrale EUROTRA-arbejde viser sig ikke at have været så 
produktivt som arbejdet i nogle af de foregående år. Det er bekla 
geligt, at der åbenbart har været gennemført så få præstations 
målinger og så begrænset evaluering i denne og tidligere faser. 
4.10 
4.5 Konklusioner og anbefalinger 
Hovedprogram: Programmets drift 
4.5.1 Det datalingvistiske forskningsmiljø. Da EUROTRA-programmet blev 
iværksat i begyndelsen af 1980'erne, fandtes der datalingvister i 
nogle af Fællesskabets lande, men i andre lande ingen. I dag er 
billedet helt anderledes. I 1990 fandtes der ca. 220 EUROTRA-
f or skere, og der var yderligere 160, som arbejdede inden for 
programmet før eller efter dette tidspunkt. Dette udgør en betyd 
ningsfuld gruppe af forskere på området, og ydermere er de spredt 
over hele Fællesskabet med forskerhold i stort set hvert eneste 
land, selv om mange af dem stadig er unge og relativt umodne. At 
dømme efter fagtidsskrifter lader det til, at det europæiske 
forskningsmiljø i hvert fald er sammenligneligt i styrke med det 
tilsvarende miljø i USA. Endvidere er europæiske forskere nu 
erfarne i samarbejde, hvilket giver stor samhørighed, og afgjort 
større samhørighed end man finder i USA. Dette er en meget betyd 
ningsfuld præstation, og det er stort set EUROTRA-programmet og de 
nationale myndigheders støtte, man kan takke for udviklingen inden 
for datalingvistik i Europa. Det må imidlertid huskes, at Europa i 
højere grad end USA har problemet med flere sprog inden for sine 
grænser. Dette problem vil øges efterhånden, som Det Europæiske 
Fællesskab udvides. 
4.5.2 Det menneskelige netværk. Som et direkte resultat af den måde, 
hvorpå programmet blev organiseret, udgør Fællesskabets dataling 
vister nu en fast sammentømret kreds. Programmet har et kontakt 
udvalg med medlemmer fra hver gruppe og talrige stående udvalg og 
ad hoc-udvalg. Skønt dette kunne tolkes som en usædvanlig måde at 
drive et forskningsprogram på, var det en udmærket metode til 
opbygning af samhørigheden i et fællesskab, og det gav virkelig 
videnskabelig bonus. Denne blev styrket af brugen af fælles soft 
ware, standarder, formalismer osv. i hele programmet. Forsknings 
fællesskabets samhørighed gennem dette "netværk" gør EUROTRA-
programmet ære. Men der er fare for, at dette netværk opløses ved 
programmets slutning. Dette spørgsmål behandles i kapitel 6 neden 
for. 
A2: Det menneskelige netværk af datalingvister, som gennem EUROTRA-
programmet er opbygget i hele Europa, bør ikke gå i opløsning ved 
programmets afslutning. 
4.5.3 Selv om opbygningen af det menneskelige netværk var en væsentlig 
præstation i programmet, var der en tendens til at udelukke de 
datalingvister i Fællesskabet, som ikke var tilknyttet de udpegede 
centre. De følte sig isolerede og tog det ilde op, at en efter 
deres mening for stor portion af den økonomiske støtte gik til de 
udvalgte centre. En alternativ fremgangsmåde ville have været at 
oprette et europæisk "videncenter", som kunne have fungeret som 
centrum i et udbredt edderkoppespind af forskere, hvor i Fælles 
4.11 
skabet de end befandt sig. Denne fremgangsmåde har ofte været 
anvendt i de japanske nationale programmer, men det ville have 
været vanskeligt at ansætte personale i videncentret i det meget 
lidt mobile europæiske miljø. Fremskridt på dette vanskelige 
område vil afgjort kræve en tværfaglig metode, hvor man opretter 
blandede grupper fra de forskellige relevante discipliner. Dette 
blev forsøgt i EUROTRA, men lykkedes ikke altid i praksis. 
4.5.4 De ni sprog. Af gode politiske og kulturelle grunde var det ønsk 
værdigt, at alle ni fællesskabssprog skulle figurere i programmet. 
Og der er visse lingvistiske fordele ved at være i stand til at 
sammenligne og kontrastere brugen i ét sprog med brugen i et 
andet. Ikke desto mindre betød det ressourcespild, og det var en 
væsentlig faktor i den langsomme fremgang, at man opererede med 
alle sprog, og at alle sprogpar fik lige stor vægt. Fra et rent 
kommercielt synspunkt er der visse sprogpar, som der i højere grad 
er behov for på markedet. Dette berettiger til at udvælge et 
begrænset antal som grundlag for det tidlige arbejde med grammatik 
og ordbøger. Et alternativ, som set fra et lingvistisk synspunkt 
ville have været at foretrække, havde været at vælge et romansk og 
et germansk sprog. I en senere fase, når de første problemer var 
blevet løst og systemarkitekturen stabiliseret, ville tiden have 
være inde til at udvide med andre sprogpar. Dette ville have været 
en meget mere effektiv måde at arbejde på. Men det effektive havde 
måske ikke været acceptabelt, således som programmet var organi 
seret. Desuden er der meget håndgribelige fordele ved at have fået 
de ni sprog behandlet i programmet, både i de sprogspecifikati 
oner, som er udviklet for alle ni sprog, og ved, at der nu er 
erfarne grupper i alle lande. Danzin-panelet anbefalede, at arbej 
det skulle fortsætte med et begrænset antal sprogpar: "nemlig de 
sprogpar, man er nået længst med, eller inden for hvilke résulta 
terne forekommer mest illustrerende eller nyttige". Og det er 
afgjort af betydning, at antallet af sprogpar blev reduceret til 
tre pr. sproggruppe i programmets sidste få år. Grupperne kunne 
frit vælge deres egne tre par. En af programmets præstationer har 
været at frembringe en sprogspecifikation for hvert af de ni 
sprog. Dette har været en nyttig og fornuftig aktivitet, og disse 
specifikationer vil sandsynligvis være af fortsat værdi for 
systemudviklere. 
4.5.5 Pannenborg-panelet reflekterede over den virkning, som det paral 
lelt forløbende arbejde med de ni sprog ville have på mulighederne 
for at nå programmets målsætninger. Danzin-panelet kommenterede 
konflikten mellem behovet for at tage hensyn til markedskræfterne, 
som prioriterer et lille antal sprog højest, og behovet for at 
beskytte alle sprogenes kulturelle implikationer. Panelet fore 
slog, at der skulle foretages en undersøgelse af dette spørgsmål. 
Dette lader ikke til at være sket. Det bør bemærkes, at Kommis 
sionens generelle politik er baseret på princippet om ligestilling 
af alle officielle fællesskabssprog. I tilfældet med Systran, der 
hovedsageligt sigter mod at opfylde Kommissionens egne operatio 
nelle behov, førte budget- og ressourcebegrænsninger til en a syrne 
trisk udvikling af de tre mest anvendte målsprog (engelsk, fransk 
4.12 
og tysk) og ni kildesprog. Dette virker som en overordentlig 
fornuftig politik, der, når man ser tilbage, kunne have været 
anvendt for at nå frem til en operationel prototype i EUROTRA. Det 
er en skam, at denne politik blev fastsat for sent til at påvirke 
EUROTRA-programmet/' 
4.5.6 Eksklusive grupper. Endnu et problem, som opstod af den måde, 
hvorpå programmet var organiseret i hovedfasen, var, at det var 
vanskeligt at ændre hovedcentrene eller at bringe nyt blod til 
programmet. Naturligvis var centrene i visse lande oprettet af 
EUROTRA og repræsenterede i de første år den eneste tilrådighed 
værende talentmasse. Én forbedring i den afsluttende fase var 
imidlertid, at der blev tilført nye grupper gennem projekterne med 
omkostningsdeling. Der er visse tegn på, fra disse projekter og 
andre steder, at en del talent blev udelukket fra programmet ved 
de første beslutninger om valg af centre, som blev fastfrosset i 
de ti år; eksempler er Grenoble i Frankrig, Limerick i Irland samt 
Edinburgh og Cambridge i Det Forenede Kongerige. 
4.5.7 I Tyskland organiserede og finansierede BMFT (forbundsministeriet 
for forskning og teknologi) regelmæssigt årlige møder med de mest 
betydningsfulde datalingvister. Dette gav mulighed for en bredere 
udveksling af information, end det var tilfældet med de eksklusive 
EUROTRA-grupper. Det ville have stået Kommissionens EUROTRA-gruppe 
frit for at organisere møder af den art, om ikke andet så for at 
åbne for bredere analyse og kritik af EUROTRA's arbejde fra 
kolleger. Den afsluttende fase viser, at det var muligt at køre 
den centrale EUROTRA-proces parallelt med det arbejde, baseret på 
omkostningsdeling, som var organiseret på konkurrencevilkår. Dette 
alternativ bliver analyseret i kapitel 7, når de projekter, som er 
baseret på omkostningsdeling, har været omtalt. 
4.5.8 Hemmeligholdelse. I programmets første år havde Kommissionens 
gruppe og visse af de nationale grupper tilsyneladende den 
indstilling, at de opgaver, som var fastsat i Rådets oprindelige 
afgørelse af 1982, ville blive fuldført og føre til et system af 
virkelig kommerciel værdi. Man må huske, at programmet blev født i 
Europa i en atmosfære af ærgelse over, at Systran, et system af 
amerikansk oprindelse, var blevet købt til brug for Kommissionen, 
som nok er den største kunde til maskinoversættelsessystemer i 
Europa og muligvis i hele verden. Derfor blev centrenes arbejde 
"hemmeligstemplet", et krav, som først blev helt frafaldet i 1985. 
Når man ser tilbage, er det let at se, at dette var en uheldig 
fejltagelse. Skønt dette forbud mod offentliggørelse ikke var 
totalt, modvirkede det en interaktion med arbejdet i USA (f.eks. 
ved Stanford- og Brigham Young-universiteterne, MIT og i forskel 
lige industricentre som f.eks. IBM og SRI) og Japan, som kunne 
have været til virkelig gavn for programmet. Det var også i mod 
sætning til den offentliggørelseskultur, som er et ønskværdigt 
aspekt af universitetsmiljøet i hele verden. Antallet af publika 
tioner fra programmet er steget i de senere år. Naturligvis må der 
udvises forsigtighed med offentliggørelse, når industrien er 
involveret i projekter, men erfaring fra programmer som f.eks. 
ESPRIT tyder på, at firmaer sjældent pålægger deres akademiske 
partnere et totalt forbud mod offentliggørelse, om end de kan 
ønske at udsætte offentliggørelsen af visse detaljer. Spørgsmålet 
4.13 
om offentliggørelse behandles endvidere under 4.6 nedenfor. 
4.5.9 Det var en af svaghederne ved programmet, at der blev etableret så 
relativt begrænset interaktion og kommunikation med verden uden 
for. Systematiske bestræbelser på at etablere forbindelser til 
resten af verdens natursprogsbehandlingskredse gennem offentlig 
gøreise, demonstrationer, indbydelse af eksterne talere til 
EUROTRA's workshops osv. begyndte først temmelig sent i pro 
grammet. 
4.6 Konklusioner og anbefalinger 
Hovedprogram: Lingvistik og andre tekniske aspekter 
4.6.1 EUROTRA's systembeskrivelse. Det var uden tvivl nødvendigt med den 
store, multilingvale, spredte medarbejderstab, at der blev produ 
ceret en systembeskrivelse. Denne, EUROTRA Reference Manual, er et 
bemærkelsesværdigt dokument om programmets resultater, idet den 
indeholder en beskrivelse af den største lingvistiske indsats, der 
nogensinde er gjort på et multilingvalt plan. Både den lingvi 
stiske beskrivelse og den virtuelle maskine (ETS-formalismen) er 
grundigt beskrevet og ville i høj grad blive værdsat af andre i 
natursprogsbehandlingskredse. Det er faktisk Kommissionens hensigt 
at stille systembeskrivelsen og de sproglige specifikationer gra 
tis til rådighed for forskere overalt. 
A3: Systembeskrivelsen og de sproglige specifikationer bør i vidt 
omfang stilles til offentlighedens rådighed. 
4.6.2 ETS-formalismen. Forskningsfællesskabet EUROTRA's teoretiske valg 
førte til både anvendelsen af den stratificerede model og den 
kraftige fokuseren på syntaks i modsætning til semantik, leksika 
og systemudvikling. Lingvisterne fik et formelt sprog - E-Frame 
work - hvori de kunne kode deres sprogbeskrivelser monolingvalt, 
trin for trin. Leksikon-udviklingen blev mere eller mindre betrag 
tet som en ren udvidelse af data, og semantik blev først anvendt 
til disambiguering på et meget sent tidspunkt og på et meget lavt 
niveau. Derfor kunne man forudse, at det ikke ville være muligt at 
bygge en transfer-forbindelse mellem kildesprogets IS-niveau i 
analyse og målsprogets IS-niveau i generering. E-formalismen blev 
konstrueret som et prototypisk formelt hieraki, som overgene 
rerede kraftigt i forhold til menneskelig sprogbehandling. Arxi 
tekturen gør det vanskeligt at relatere forskningen til arbejdet 
andetsteds, som er baseret på mere konventionelle metoder. 
4.6.3 Ordbøger. I betragtning af den økonomiske betydning af ordbøger i 
praktisk systemudvikling var det uheldigt - som påpeget af de 
tidligere paneler - at der blev ofret så lidt opmærksomhed på 
ordbøger i forhold til resten af programmet. Det arbejde, der blev 
udført, var bundet til den særlige formalisme, om end det hævdes, 
at EUROTRA-ordbøgerne kunne overføres næsten automatisk til ALEP-
4.14 
systemet. Det er særdeles uheldigt, at der blev ofret så lidt 
opmærksomhed på portabilitetsaspekterne af ordbogsudformningen. 
EUROTRA kunne have opstillet standarder for fremtidigt arbejde med 
maskinlæsbare ordbøger, hvis deres ordbøger havde været store og 
gode nok til anvendelse i nye applikationer. Men i ET7- og LRE-
projekterne beskæftiger man sig med disse grundlæggende problemer 
med hensyn til udformning af ordbøger til maskinoversættelse. Det 
kan tilføjes, at nuværende metoder for vidensøgning kan bidrage 
til at gøre leksika egnede til genanvendelse, navnlig hvis de er 
korpus-forbundne med henblik på yderligere informationssøgning. 
Igangværende arbejde på dette underområde skulle give nye 
retningslinjer. 
I ESPRIT-programmet er der projekter vedrørende standarder til 
organisering af elektroniske ordbøger (Acguilex, Multilex). Et 
fremtidigt program for opbygning af ordbøger til en lang række 
natursprogssystemer er foreslået (se 11.4.3). Kommissionen selv 
bør være en væsentlig deltager i og kunde til dette program. 
A4: Arbejdet med at opbygge maskinlæsbare ordbøger til et multiling 
valt fællesskab kræver opmuntring og støtte fra Kommissionen. 
Efter en passende undersøgelsesfase bør Kommissionen iværksætte et 
stort projekt for oprettelse af videnbaser indeholdende leksi 
kaiske, semantiske og syntaktiske oplysninger, som kan anvendes i 
natursprogsbehandlingssysterner for de europæiske sprog. 
4.6.4 Semantik. På det tidspunkt, hvor EUROTRA startede, omhandlede 
næsten alt arbejde med maskinoversættelse syntaks, idet seman 
tikken var begrænset til allerhøjst sætningen. Men en humanover 
sætter gør brug af meget mere information til udredning af 
tvetydigheder i betydning og udarbejdelse af den korrekte oversæt 
telse. En oversætter læser alle de fagtidsskrifter, han har til 
rådighed på det område, han skal arbejde med, med det formål at 
samle viden om verden vedrørende den tekst, han skal oversætte. 
Denne viden om verden kombineres med oversætterens sprogfærdig 
heder, og kvaliteten af oversættelsen består i summen af disse to 
faktorer. Sprogfærdigheder omfatter viden om pragmatik og stil 
såvel som reglerne for korrekthed inden for morfologi, syntaks og 
semantik, herunder leksikalsk semantik. I det store og hele 
begrænsede EUROTRA sig til to af disse dele, nemlig morfologi og 
syntaks. Igangværende maskinoversættelsesprojekter i USA går ind 
for en langt mere fuldstændig metode, idet man arbejder med dis 
kursanalyse, interaktion, interlingua-systemer og verdensmodeller 
for maskinoversættelse. 
4.6.5 Kunstig intelligens og viden om verden. Amerikansk forskning i 
maskinoversættelse er forbundet med kunstig intelligens og forsk 
ning i natursprogsgrænseflader og ekspertsystemer. Sprog studeres 
som en procedure, der beskæftiger sig med data, dvs. viden. Denne 
viden skal formaliseres for at kunne behandles datamatisk, og for 
maliseringen af viden omtales som videnrepræsentation. Adskillige 
universitetsprojekter bruger verdensmodeller som et middel til at 
nå et sproguafhængigt niveau af leksikalsk betydning, hvorpå man 
kan basere betydningsknuder i en interlingval videnrepræsentation. 
4.15 
Forskningen i betydning, den interlingvale metode og den fornødne 
semantik er afgjort af stor betydning. 
I lyset af dette kommer EUROTRA's vedholdende optagethed af 
syntaktiske problemer til at virke tvivlsom, hvis den ikke ses i 
en rent historisk sammenhæng. De syntaktiske repræsentationer, som 
man er nået frem til, er i betragteligt omfang alt for tvetydige 
til praktiske applikationer. Det ville værd at undersøge, om en 
nøgle til indsnævring af de mulige fortolkninger af en tekst kunne 
findes ved de metoder, som netop er opridset. 
Dette er, hvad der forgår i amerikanske maskinoversættelseskredse. 
Der er behov for at skifte fokus i europæisk maskinoversættelses 
udvikling - nemlig ved at understrege betydningen af leksikon og 
viden om verden. 
A5: Anvendelsen af semantiske oplysninger fra en betydelig del af 
teksten, brugen af viden om verden og intensiveret forskning i 
leksikalsk betydning bør være højt prioriterede emner i Kommis 
sionens fremtidige programmer for informationsteknologisk fors 
kning, både inden for natursprogsforskning og inden for bredere 
informationsteknologiske forskningsprogrammer som f.eks. ESPRIT. 
Disse programmer bør også tage hensyn til den rolle, som sprog 
uafhængige videnbaser og interlingua-systemer spiller. 
4.6.6 Statistiske metoder. Skønt den teknik at basere maskinoversættelse 
på statistiske sandsynlighedsmetoder blev overvejet i de tidlige 
faser, allerede i 1950'erne, krævede den indtil for nylig for 
megen maskinkraft til, at man kunne tage den alvorligt, selv om 
kvantitative teknikker altid er blevet anvendt af lingvister. Med 
udspring i arbejde, udført i IBM Yorktown Heights Laboratory, som 
i første omgang ikke var rettet mod maskinoversætelse, men mod 
talegenkendelse, er der i de seneste få år opstået ny interesse om 
teknikken. Der er fremstillet justeringsprogrammer til oversæt 
telse mellem engelsk og fransk. Disse systemer arbejder med paral 
lelle korpora på de to sprog og foretager statistikbaserede "gæt" 
på, hvilke oversættelser der er ækvivalente. Præstationerne er 
fortsat lidet bemærkelsesværdige for disse sprogs vedkommende. Det 
vil vise sig, om algoritmerne fungerer på andre sprogpar. Afprøv 
ninger viser, at regelbaserede systemer som Systran stadig giver 
en højere kvalitet end statistiske løsninger, og at disse bør 
bruges som et supplement til regelbaserede løsninger. 
Eftersom Kommissionen har omfattende korpora af parallelle tekster 
på de ni fællesskabssprog, har den et særdeles godt udgangspunkt 
for at gennemføre eksperimenter med hensyn til at bruge stati 
stiske metoder som en komponent i oversættelse eller, mere nøjag 
tigt, at generere tilnærmelser til bilingvale transfer-ordbøger. 
Det ser ud til, at statistiske metoder bør bruges sammen med 
kvalitativ lingvistisk analyse, hvis man skal nå de bedste resul 
tater. Det er rart at se, at denne metode figurerer i et af ETlO-
projekterne med omkostningsdeling. 
A6: Statistiske metoder som et supplement til regelbaserede løsninger 
og som en metode til menneskestøttet vidensøgning fra parallelle 
4.16 
og monolingvale korpora og endvidere neurale netværk og lignende 
maskinindlæringsløsninger bør være højt prioriterede emner i 
fremtidige programmer. 
4.6.7 Systemudformning. Der er ikke nogen undskyldning for, at man 
tilsyneladende ikke rigtig har beskæftiget sig med EUROTRA-
brugeren, heller ikke i betragtning af at prototypen var tænkt som 
et batchsystem. Det er sandt, at programmets tiår smukt har dækket 
den periode, hvori man har ofret langt mere opmærksomhed både på 
brugergrænsefladen og på den brugercentrerede metode. Arbejdet på 
projekter som f.eks. "ESPRIT Translators Work Bench" har vist, at 
der kan opnås væsentlige forbedringer med hensyn til den profes 
sionelle oversætters effektivitet, hvis man skaffer ham let adgang 
til normale ordbøger, termbanker osv., samt til maskinoversæt 
telse, alt sammen integreret i et konventionelt tekstbehandlings 
system med stavekontrol osv. EUROTRA-programmet undersøgte ikke 
brugergrænsefladen særlig grundigt. 
EUROTRA-formalismen er i virkeligheden et programmeringssprog på 
højt niveau, hvor forskerne kan beskrive grammatik og leksikon. 
Integreringen af datalogi og lingvistik har været meget lavt 
prioriteret i programmet. Dette problem må klares inden for de 
fremtidige forskningsprogrammer, som sigter mod europæiske værk 
tøjer til natursprogsbehandling for markedet. Igangværende forsk 
ning i USA og Japan anser maskinoversættelse og natursprogsbehand 
ling som næste fase i den daglige anvendelse af datamater. Struk 
turering kræver systemudformning. Igangværende arbejde i USA er 
meget brugerorienteret og betragter maskinoversættelse som et 
område, hvor der findes adskillige moduler af sprogværktøjer, 
monolingvale og multilingvale, som kan sammensættes efter bruge 
rens behov. 
En årsag til, at det ikke lykkedes EUROTRA at behandle så væsent 
lige dele af et komplet maskinoversættelsessystem, var manglen på 
en samlet arbejdsplan, som blev styret af industrifolk med henblik 
på markedet og dermed på brugernes virkelige behov. Uden tvivl var 
en anden årsag, at mange, måske de fleste af grupperne, blev domi 
neret af akademiske forskere, som angreb de stadig uløste sprog 
lige problemer i stedet for at arbejde på en foreløbig løsning på 
brugerens maskinoversættelsesproblemer. 
A7: Systemudformning og brugercentreret metode bør være højt priorité 
rede emner i fremtidige programmer. Dette indebærer bestræbelser 
på at bygge bro mellem lingvistik og datalogi. 
4.6.8 Interaktion. Da programmet startede, gjorde de datamater, som var 
til rådighed, det meget dyrt at eksperimentere med tidstro inter 
aktion. I dag er computerkapaciteten måske dobbelt så stor og tre 
gange så rentabel, og der er langt mere effektive computernetværk 
til rådighed. Desuden er det nu blevet realistisk at planlægge 
maskinoversættelsessystemer, som kører på økonomiske lokale compu 
4.17 
tere som f.eks. bredt tilgængelige PC'ere, selv om det skal være 
kraftige versioner med stor lagerkapacitet. Under disse omstændig 
heder er det naturligt at se på interaktion som en del af ethvert 
kommercielt system. Det var en fejl, om end en forståelig fejl, 
ikke at gøre undersøgelse af interaktion til en del af programmet. 
Interaktion er imidlertid et dobbeltydigt begreb, eftersom bruge 
rens opgave kan være såvel udvikling som post-redigering, og 
systemet kan være konstrueret til at kræve interaktion til disam 
biguering under analyse eller under selektion i generering. Udvik 
leren eller eksperten er blevet støttet i EUROTRA-programmet, og 
eftersom målet var at skabe et batchsystem, behøvede man ikke at 
tage hensyn til andre brugerfunktioner end post-redigering. Dette 
blev aldrig påbegyndt, eftersom der aldrig var et fuldstændigt 
fungerende system. 
Menneskelig interaktion under analyse og generering befinder sig 
stadig i en fase, hvor der skal udføres megen forskning. Forsk 
ning har endnu ikke løst problemerne med indlæring, og de spørgs 
mål, som gentagne gange stilles af systemet, får brugerne til at 
undgå det. I dag må dette problem behandles ved udvikling af et 
hvilket som helst maskinoversættelsessystem. 
A8: Interaktion og indlæring - automatiske inferenssystemer, som gør 
menneskelig interaktion mere effektiv og mindre gentagende - bør 
være højt prioriterede emner i fremtidige programmer. 
4.6.9 Nye metoder. De specifikke tekniske svagheder i det centrale 
EUROTRA-program, som er omtalt i afsnit 4.6 ovenfor, er eksempler 
på problemer, som opstod, fordi EUROTRA-gruppernes baggrund ofte 
var for snæver, og navnlig fordi de blev domineret af lingvister, 
som især var interesseret i grammatiske aspekter. Pannenborg-pane 
let kommenterede denne svaghed. Hvis gruppernes medlemmer hyppi 
gere var blevet rekrutteret blandt forskere med forskellige bag 
grunde, som f.eks. leksikografer, dataloger, eksperter i menne 
skelig kognition og kommunikation, ville man sandsynligvis være 
nået frem til et mere afbalanceret program. 
4.6.10 Som Danzin-panelet påpegede, har igangværende arbejde med kognitiv 
videnskab og kunstig intelligens rettet nyt lys mod den tradi 
tionelle måde, hvorpå lingvister har forsøgt at løse det indvik 
lede problem med at beskrive sprog. Siden programmet startede, er 
der udviklet nye metoder til natursprogsbehandling, f.eks. Kl 
eller videnbaserede systemer, navnlig ved Carnegie Mellon Univer 
sity, og neurale netværk og andre maskinindlæringsmetoder, f.eks. 
det arbejde, der udføres i San Diego ved University of California. 
Dette er blot eksempler på nye metoder inden for maskinoversæt 
telse, som bør undersøges. 
A9: Fremtidige programmer bør navnlig omfatte lovende emner og 
teknikker, som har været underrepræsenteret i EUROTRA-programmet. 
4.18 
4.6.11 Markeder for begrænsede vokabularier. Ud fra det princip, at man 
skal kravle, før man kan gå, ville det have været bedre at 
opstille begrænsede markedsmåIsætninger for prototypesystemet. 
Dette blev tilsyneladende erkendt af forfatterne til den indle 
dende rådsafgøreise, for bilaget til dette dokument omtaler en 
prototype beregnet til et begrænset tekstområde og begrænsede 
tekstkategorier. I programmet arbejdede man sig frem til et 
begrænset vokabularium, men forsøgte ikke at sigte mod et begræn 
set område, bortset fra det irske arbejde i den afsluttende fase 
af programmet, om end "dækningsbeskrivelserne" gav mulighed for 
nogen begrænsning af den grammatiske dækning. Der er dog klare 
fordele ved at sigte mod et begrænset område. Det er ikke blot 
det, at et system, som sigter mod en begrænset markedsniche, 
kræver et langt mindre vokabularium. Af endnu større vigtighed er 
måske den begrænsning i flertydighed, som er et resultat af, at 
systemet rettes mod et begrænset marked. 
4.6.12 Ekstreme eksempler herpå er områder som vejrmeldinger, strikke 
opskrifter, madopskrifter, politi- og toldmeddelelser. Når det 
gælder disse områder, hvoraf nogle nu med stor succes anvender 
maskinoversættelsessystemer, og som alle har brug for dem, kan 
vokabulariet begrænses, men det gælder også visse grammatiske 
aspekter. Selvfølgelig ville så begrænsede områder begrænse forsk 
ningens rækkevidde, men det ville have gjort det muligt at nå frem 
til en praktisk operationel systemprototype. Mange af de systemer, 
som i øjeblikket er til rådighed på markedet, sigter mod det tek 
niske oversættelsesmarked, vedligeholdelsesmanualer osv. Markedet 
for maskinoversættelse for sådanne systemer er meget stort, og på 
grund af behovet for hurtigt at kunne producere oversættelser til 
mange sprog er det et særdeles velegnet område til maskinoversæt 
telse. Naturligvis kræver sådanne systemer et generelt vokabula 
rium såvel som et begrænset, teknisk vokabularium, men det er 
muligt at indsnævre input-materialet til begrænset vokabularium og 
grammatik, med automatisk kontrol af forfatterens kildemateriale. 
Inden for Kommissionens arbejdsområder er der mange eksempler på 
egnede begrænsede områder, hvor Kommissionens personale kan bevæge 
sig inden for begrænset vokabularium og grammatik med det formål 
at opnå hurtige og billige oversættelser. Det er bemærkelsesvær 
digt, at de to kommercielle systemer, som nu er under udvikling 
under EUREKA-programmet (GRAAL og Eurolang) begge først og frem 
mest sigter mod specifikke markeder. Det var uheldigt, at EUROTRA-
programmet ikke sigtede mod et begrænset marked. 
4.6.13 Det må indrømmes, at der er noget afgjort ubehageligt ved at 
opmuntre til brugen af begrænsede grammatikker, hvilket denne 
rapport evt. kan tjene til. Men de økonomiske fordele og mulig 
heden for at få oversættelser, som måske ellers ikke ville blive 
produceret, kan måske retfærdiggøre denne "formelle" sprogopfat 
telse, når teknikker som præ-redigering er utilstrækkelige. Hel 
digvis er det ikke sandsynligt, at den menneskelige ånd vil 
affinde sig med en begrænsning i sin ret til at bruge og skabe 
fornyelse med en hvilken som helst grammatik, undtagen når syste 
met kræver en sådan begrænsning! 
4.19 
4.6.14 Det er interessant at lægge mærke til, at det i den irske associ 
eringskontrakt, som blev udarbejdet i slutningen af 1984, var 
planlagt, at den irske gruppe skulle arbejde med relevansen af et 
"sub-sprog" for maskinoversættelse. Der blev kun udført ganske 
lidt arbejde med dette emne indtil de sidste to år af programmet, 
hvor denne gruppe opbyggede ekspertise inden for leksikon og gram 
matik på et begrænset tekstområde, og gruppen forventer nu at opnå 
kommerciel støtte til sådanne begrænsede systemer. 
4.6.15 Demonstrationsmoduler. Skønt Kommissionen faktisk ved programmets 
slutning tog skridt til at konstruere et anvendeligt demonstra 
tionsmodul ved hjælp af sit eget personale i Luxembourg og input 
fra alle grupperne, er det uheldigt, at de forskellige grupper 
ikke altid blev opmuntret eller var parate til at udarbejde demon 
strationsmoduler i alle hensigtsmæssige faser og navnlig til at 
udarbejde operationelle systemer ved slutningen af programmet. Der 
blev naturligvis udarbejdet demonstrationsmoduler af forskellige 
grupper, f.eks. for CAT-biprojekterne. Det faktum, at den centrale 
ETS-formalisme ikke kunne føre til et praktisk system uden modifi 
kationer, gjorde det vanskeligt at udarbejde demonstrationsmoduler 
uden at afvige fra arbejdets centrale linje. Men et praktisk 
demonstrationsmodul er altafgørende, hvis en potentiel bruger skal 
opmuntres til at støtte arbejdet. 
4.6.16 Programmåling. Eftersom programmet var helliget produktionen af en 
operationel systemprototype, var det måske forståeligt, at en 
"sideline" som præstationsmålinger ikke blev behandlet seriøst. I 
programmet udvikledes dog en række testsætninger, navnlig med 
henblik på afprøvning af forskellige grammatiske spørgsmål. Hvis 
der i programmet var udviklet en række prototyper, som det kunne 
være sket, hvis det havde været markedsorienteret, ville det have 
været væsentligt at udvikle en proces til præstationsmåling, 
således at man kunne overvåge fremskridtene. Pannenborg-panelet 
beklagede manglen på praktiske testkriterier for afslutningen af 
projektets anden fase. Det er yderst beklageligt, at der blev 
gjort så få anstrengelser hvad angår præstationsmålinger på trods 
af, og måske endda på grund af vanskelighederne ved at opstille 
tilfredsstillende målemetoder på dette område. 
4.6.17 Hvis man ikke tager præstationsmålinger alvorligt, vil det være 
umuligt at foretage sammenlignende bedømmelser af systemernes 
relative kvalitet eller af, hvordan et system bliver bedre fra det 
ene problem til det næste. Kommissionen har vist, at den forstår 
dette ved at prioritere emnet højt i den seneste indkaldelse af 
forslag til LRE-programmet. 
A10: Kommissionen bør fortsat træffe foranstaltninger til udvikling af 
metodologi og praksis ved måling af maskinoversættelsessystemer. 
4.6.18 Arbejdets videnskabelige kvalitet. Sammenligning af kvaliteten af 
forskningsarbejde er notorisk vanskelig, indtil avnerne med tiden 
skilles fra kernerne. Det vanskeliggøres navnlig i et program, som 
var tænkt som en blanding af forskning og udvikling. I løbet af 
programmets levetid, hele vejen igennem 1980*erne, havde USA's 
vestkyst sandsynligvis føringen inden for natursprogsbehandling 
4.20 
med det arbejde, der udførtes på f.eks. Stanford og SRI. EUROTRA-
formalismerne er afgjort afledt af PATR II-formalismerne fra USA. 
Dette gælder for ETS- og ALEP-formal ismerne. Jagten på en fuld 
stændig deklarativ formalisme stammer fra det parallelle arbejde, 
som foregår inden for programmeringssprog. Det er storartet, at 
EUROTRA valgte at følge denne nyopdukkede metode, og derved undgik 
alle de almindelige innovât ionsfejl bare for ikke at følge et 
eksempel andetsteds fra - altså "ikke opfundet her"-syndromet. 
Hvorvidt den variant, som blev anvendt i ETS-formalismen, var så 
fornuftig, er et andet spørgsmål1 EUROTRA-centrene har produceret 
en lingvistisk specifikation og grammatik for hvert eneste af de 
ni officielle fællesskabssprog, men det er vanskeligt at påvise 
noget andet specifikt arbejde i EUROTRA-programmet, som er bane 
brydende på nogen væsentlig måde. Anvendelsen af stratifikations 
systemet i EUROTRA gør det vanskeligt at drage sammenligninger med 
andre maskinoversættelsessystemers funktion. Tendensen til at 
bevæge sig i retning af syntaktiske og bort fra leksikalske pro 
blemer er kommenteret ovenfor. Det kan tænkes, at visse aspekter 
af arbejdet vil vise sig at have indflydelse på fremtidige system 
udformninger i Europa og andre steder. 
4.6.19 Det er EUROTRA-programmets fortjeneste, at der har været en 
væsentlig stigning i antallet af europæiske datalingvister, hvis 
artikler citeres, og som man i internationale kredse lytter til 
med respekt. Dette tegn på en øget tilstedeværelse af de euro 
pæiske forskere på den internationale arena er glædeligt, og det 
er programmets fortjeneste. 
4.21 
5. BT6/7/9-projekterne 
5.1 Overgangen til individuelle projekter 
5.1.1 I 1989 begyndte Kommissionen at planlægge en ny fremgangsmåde for 
EUROTRA-programmet s sidste få år. I 1991 blev den direkte 
finansiering af centrene både fra Kommissionen og de nationale 
myndigheder reduceret til ca. halvdelen af, hvad den havde været i 
de foregående faser. Efter de fire undersøgelser, som udgjorde ET6 
og ET7, frigjorde disse nedskæringer midler til de to ET9 ALEP-
udviklingsprojekter og ETlO-serien på seks projekter med 
omkostningsdeling. Dette skridt til at åbne programmet for nye 
deltagere og ideer er særdeles positivt. I april 1989 blev der 
indkaldt interessetilkendegivelser vedrørende deltagelse i de 
fuldt finansierede ET6- og ET7-undersøgelser. Der kom omkring otte 
interessetilkendegivelser, og kontrakterne blev tildelt i januar 
1990. Et lille antal EUROTRA-centre (UMIST, IAI) deltog i ET6-
undersøgelserne, og fire centre (Pisa, Paris, Saarbrucken og 
Stuttgart) deltog i ET7-undersøgelsen sammen med nye deltagere i 
EUROTRA (SRI, Siemens, SEMA, Oxford University Press, Van Dale 
Uitgeverij, Hachette og universiteterne i Oxford, Bochum og 
Heidelberg). 
5.1.2 Det hed sig, at formålet med ET6/7-undersøgeleerne var at bane vej 
for udvikling af praktiske maskinoversættelsessystemer, baseret på 
EUROTRA's systemprototype såvel som for bredere initiativer på 
sprogområdet. Men ved at iværksætte ekstern licitation blev 
Kommissionen i stand til at åbne en luge til det arbejde, som 
foregik uden for EUROTRA. Der kom herved gang i løsningen af to af 
de problemer, som man mente, der var ved opbygning af et komplet 
system: 1) manglen på fuldstændige miljøer for udvikling og 
afprøvning af lingvistisk software og 2) værktøjer og metoder til 
oprettelse og lagring af genanvendelige leksikalske ressourcer. 
Det er interessant at bemærke, at Pannenborg-panelet anbefalede, 
at der blev igangsat et parallelt arbejde med inddragelse af 
industrielle virksomheder og universiteter. ET6/7/9-projekterne 
betyder en virkeliggørelse af denne tankegang. 
5.2 ALEP-proj ekterne 
5.2.1 ET6-undersøgelserne. Formålet med ET6/1 (hovedkontrahent: SRI 
sammen med DFKI og EUROTRA-centret UMIST) var at udforme en 
detaljeret behovsspecifikation for den fleksible, avancerede 
virtuelle maskinarkitektur og formalisme, som er nødvendig for 
grammatikalsk kodning. Den skulle give mulighed for en effektiv 
implementering. Med udgangspunkt i det arbejde, der var udført i 
laboratoriet i Menlo Park på USA's vestkyst, var det muligt for 
SRI (UK) at foreslå en fuldt deklarativ arkitektur, som både var 
"renere" (dvs. undgik procédurale træk) og var i stand til at 
fungere langt mere effektivt end EUROTRA's centrale ETS-
formalisme, der naturligvis var nogle år ældre. Undersøgelsen 
lader til at have været en succes, idet den førte frem til 
udformningen af ALEP (Advanced 
5.1 
Language Engineering Platform), som er under udvikling under ET9-
kontrakterne. Danzin-panelets anbefalinger stimulerede udviklingen 
af værktøjer. 
5.2.2 To andre undersøgelser lå i forlængelse af ET6/l-undersøgelsen af 
arkitektur og formalisme. ET6/2 havde til formål at udarbejde 
forslag til et åbent, portabelt software-miljø og relaterede værk 
tøjer. Hovedkontrahenten var EUROTRA-centret IAI sammen med CAP og 
SNI (Metal). Den tredje undersøgelse var ET6/3, som drejede sig om 
et undersystem til tekstbehandling, som skulle udarbejdes af SEMA 
(Belgien) og en dataservicegruppe ved Oxford University. ET6/2-
undersøgelsen resulterede i en skitse til software-miljøspecifika 
tion til et system, som anvendte en objektorienteret metode. 
ET6/3-undersøgelsen resulterede i specifikationer til et SGML-
standardiseret dokumentudvekslingsformat. Sammen med formalismen 
og arkitekturen fra ET6/l-undersøgelsen udgør de tre undersøgelser 
grundlaget for udviklingen af et avanceret sæt værktøjer til brug 
for forskning i maskinoversættelse og natursprogsbehandling. 
5.2.3 ET9-ALEP-kontrakterne. ET6-undersøgelserne blev afsluttet i midten 
af 1991, men forinden blev der i marts 1991 indkaldt bud på ALEP-
projekterne. Dette førte til to fuldt finansierede projekter, ét 
med P-E International (Luxembourg) vedrørende et midlertidigt 
ALEPO-system og et andet med BIM (Bruxelles) om hovedsystemet 
ALEPl. I januar 1992 blev kontrakterne tildelt for to år. Der er 
kontinuitet i forhold til ET6-underBøgeiserne, ved at SRI fungerer 
som konsulent for arbejdet med ET9. ET9-projekterne vil koste 0,96 
mio. ECU for ET9/1 og 1,49 mio. ECU for ET9/2, hvilket udgør cirka 
25% af budgettet for EUROTRA's afsluttende fase. 
5.2.4 ET9/2-kontrakten med P-E International (eller snarere dattersel 
skabet i Nederlandene) udføres i Luxembourg i nær kontakt med 
Kommissionens software-udviklingsgruppe. Kontrakten gælder soft 
ware-udvikling, støtte og rådgivning af Kommissionen, men det er 
hensigten, at kontrakten skal give et mere uafhængigt forhold end 
det tidligere har været tilfældet med kontraktlig støtte til denne 
gruppe. Arbejdet drejer sig både om vedligeholdelse af det nuvæ 
rende EUROTRA (ETS)-demonstrationssystem og om det kommende ALEP-
system. Gruppen på tre mand har allerede distribueret en meget 
tidlig ALEPO-prototype til omkring 25 af EUROTRA's forsknings 
centre og projektkontrahenter til brug i ET10- og LRE-projekterne. 
5.2.5 Den centrale udviklingskontrakt for ET9/1 ALEPl er indgået med 
BIM-gruppen i Bruxelles, som er kendt for at have udviklet en 
hurtig prolog-oversætter. ALEPl-software-miljøet er baseret på 
følgende krav: 
1) en relativt konservativ arkitektur, som skal sikre en effek 
tiv implementering på mellemstore UNIX-arbejdsstationer; 
2) det skal så vidt muligt være uafhængigt af lingvistiske 
formalismer; 
3) det skal være modulopbygget og kunne konfigureres efter 
brugerens behov; 
5.2 
4) systemet skal være udformet med henblik på videreudvikling; 
5) det skal sigte mod at skabe et flerbrugermiljø til udvik 
lingsarbejde inden for både natursprog og maskinoversættelse; 
6) det skal være brugervenligt og robust; 
7) det skal så vidt muligt bruge standarder (f.eks. X-protocol, 
OSF/MOTIF widget set); 
8) systemet skal være protabelt til brug på forskellige UNIX-
platforme (POSIX og X/Open). 
5.2.6 Den første udviklingsmodel forventes frigivet i marts 1993, hvor 
efter følger den egentlige frigivelse medio 1994, hvor systemet 
vil blive afprøvet af forskere, som arbejder på LRE-projekter. 
Derefter forventes det, at Kommissionen vil tildele flere støtte-
og vedligeholdelseskontrakter. Det er hensigten, at ALEP-systemet 
skal gøres tilgængeligt til brug i forskningskredse som en 
åben/portabel og genanvendelig toolbox til sprogteknologi på 
forskningsniveau. 
5.3 Forskning i leksikalske ressourcer 
5.3.1 ET7-projektet blev udvalgt og finansieret samtidig med de tre ET6-
undersøgeIser. Den fuldt finansierede forskningskontrakt af 18 
måneders varighed blev tildelt i januar 1990 med afleveringsfrist 
medio 1991 til et stort konsortium under ledelse af Stuttgarts 
universitet (med deltagelse af universiteterne i Bochum, Heidel 
berg, Manchester 1ST, Pisa, Paris VII, Saarbrucken sammen med SEMA 
(Belgien), Oxford University Press, Van Dale Uitgeverij og 
Hachette). Formålet med undersøgelsen var at skabe retningslinjer 
for udvikling af standarder, som gjorde det muligt at genanvende 
leksikalske og terminologiske ressourcer. Man undersøgte gennem 
førligheden af standardisering af monolingvale og multilingvale 
ressourcer på en sådan måde, at de kunne genanvendes i andre 
applikationer med andre formalismer og systemarkitekturer. 
5.3.2 Undersøgelsen resulterede i en serie på 11 monografier. Man 
gennemførte en undersøgelse af leksikalske og terminologiske 
applikationer og ressourcer. Der blev foretaget en gennemførlig 
hedsundersøgelse af mulige arkitekturer for ressourcer til 
genanvendelse. Der blev fremsat forslag om standardisering og F&U-
projekter til Kommissionen. 
5.3.3 Nogle af forslagene er fulgt op i LRE I-projekter, som f.eks. 
DELIS-projektet, med henblik på udvikling af værktøjer til ord 
bogsopbygning. Andre forslag danner baggrund for den forsknings-
og ressourcemæssige del af indkaldelsen til LRE II, som skal føre 
til yderligere projekter. Og de foreslåede standardiseringer 
implementeres gennem EAGLES-initiativet. 
5.3 
5.4 Konklusioner og anbefalinger: ET6/7/9-projekterne 
5.4.1 Indførelsen af fuldt finansierede projekter. 
Beslutningen om at indføre en ny metode i EUROTRA-programmet er et 
skridt i den rigtige retning, skønt den uundgåeligt rejser 
spørgsmålet, hvorfor man ikke tidligere i programmet anvendte 
metoden med fuldt finansierede undersøgelser. Måske skabte det 
centrale EUROTRA-program de datalingvistiske kredse, som var i 
stand til at deltage i projekter med omkostningsdeling. Det er 
interessant, at Pannenborg-panelet bemærkede, at et program af 
denne type aldrig ville være sat i gang som et kommercielt 
forskningsforslag, og at det kun kunne gennemføres med fuld 
offentlig finansiering. På et område tog man fat på en af de 
største svagheder ved det centrale EUROTRA-program, nemlig behovet 
for et omfattende lingvistisk udviklings- og afprøvningsmiljø. Og 
i den anden undersøgelse griber man direkte fat i den svaghed i 
det centrale EUROTRA-program, som består i, at det ikke har været 
i stand til at arbejde med genanvendelige leksikalske ressourcer. 
Begge disse målsætninger virker overordentlig fornuftige og 
praktiske, selv om man må spørge sig selv, hvorfor disse problemer 
ikke blev taget op i hovedprogrammet i de foregående otte år. 
5.4.2 ALEP 
Det er storartet, at man nu tager fat på produktionen af et udvik 
lings- og afprøvningsmiljø for lingvistisk software. Det faktum, 
at ET6/l-formalismen er fuldt deklarativ, og selve systemets 
metode gør det lettere at overføre grammatikker, som er udviklet i 
ALEP-arkitekturen, til andre lignende miljøer. Men som det gælder 
med andre formalismer, er det i praksis sandsynligt, at procedu 
rale elementer må indføres, hvis systemet skal fungere effektivt, 
om end disse uden tvivl er færre end med den centrale EUROTRA-ETS-
formalisme. Virkningen af ALEP-arbejdet på det centrale EUROTRA-
arbejde har været uheldig. Ved at afvise ETS-formalismen, omkring 
hvilken størstedelen af EUROTRA-arbejdet var centreret, har man 
skabt det indtryk i verden udenfor, at der ikke er kommmet noget 
af værdi ud af det centrale EUROTRA-arbejde. Hidtil har der kun 
været en begrænset interaktion med det centrale EUROTRA-arbejde, 
skønt det er planlagt at gøre brug af den tredje indkaldelse ved 
rørende LRE-programmet for at effektuere en overførsel af EUROTRA-
materiale til ALEP-formalismen. På grund af de procédurale træk i 
ETS-formalismen kan grammatikkerne ikke automatisk overføres til 
ALEP. Naturligvis er ALEP-formalismen langt mere moderne og effek 
tiv med hensyn til run-time end ETS-formalismen. Men ALEPl har 
endnu ikke været afprøvet, til forskel fra de ETS-baserede resul 
tater, omkring hvilket der er udført meget arbejde. Det er sandt, 
at ETS-formalismen, medmindre den modificeres, ikke kan køre 
effektivt og uden af og til at standse, hvis f.eks. et ord ikke 
kan findes i ordbogen. Måske ligger fejlen i, at man ikke har 
beskæftiget sig nok med udviklingen af et fungerende system base 
ret på det centrale EUROTRA-arbejde til omgående brug, samtidig 
med at man har udviklet et mere moderne system til brug som værk 
5.4 
tøj for forskning om nogle få år. 
5.4.3 ET6/2- og ET6/3-undersøgelserne var rettet mod henholdsvis arki 
tektur i og specifikation af et åbent, portabelt software-miljø og 
specifikation af en SGML-grænseflade mellem en input-tekststrøm og 
det interne lingvistiske system. Disse undersøgelser virker værdi 
fulde og fornuftige, men det er ikke indlysende, hvordan de skal 
anvendes, udnyttes eller følges op - undtagen gennem ALEP-syste 
met, som det er hensigten. 
5.4.4 Planerne for udvikling og anvendels af ALEP i forskning skred se er 
aldeles fornuftige. Men der udvikles andre værktøjer af firmaer, 
og Kommissionen må nødvendigvis overvåge og bistå disse 
udviklinger, når det er hensigtsmæssigt. 
All: Det anbefales, at Kommissionen fortsat udvikler og vedligeholder 
ALEP-systemet som ét alternativ på området, idet det gøres frit 
tilgængeligt for akademiske og industrielle forskningsformål. 
5.4.5 Genanvendelse af leksikalske og terminologiske ressourcer. ET7-
undersøgelsen blev, under ledelse af en gruppe fra Stuttgarts 
universitet, gennemført af et stort konsortium af 11 
institutioner som også omfattede tre forlag og et software-firma. 
Målet var at udvikle standarder for leksikalske og terminologiske 
ressourcer, både monolingvale og multilingvale, således at de 
kunne genanvendes i forskellige applikationer, herunder 
forskellige formalismer og "frameworks". De 11 rapporter, som 
udsprang af dette projekt, omfatter en undersøgelse af en mulig 
arkitektur for genanvendelige ressourcer. I den afsluttende 
rapport fremsættes forslag til fællesskabsinitiativer, herunder 
initiativer til oprettelse af standarder, forslag til F&U-
projekter og salgsfremmende og uddannelsesmæssige aktiviteter. 
Dette arbejde er af stor betydning og bør fremhæves. Det er blot 
beklageligt, at det ikke blev påbegyndt tidligere i EUROTRA-
programmet, således at erfaringerne kunne have været anvendt i 
forbindelse med EUROTRA-arbejdet og forslagene fulgt op i 
programmet. Visse af forslagene følges op i LRE-projekterne og i 
arbejdet med EAGLES-standardiseringsinitiativet. 
A12: Kommissionen bør fortsat følge anbefalingerne vedrørende 
genanvendelse af leksikalske ressourcer i ET7 op i sine 
forskningsprogrammer og standardiserings- og 
uddannelsesaktiviteter. 
5.5 
6. ETlO-projekterne 
6.1 Organisation 
6.1.1 Idet man fulgte Danzin-panelets anbefalinger, blev de seks ET10-
projekter indført i programmet ved en indkaldelse af forslag i 
marts 1991, cirka samtidig med indkaldelsen af bud på ET9-
projekterne. Men til forskel fra de fuldt finansierede ET9-
kontrakter finansieres ETlO-projekterne ved omkostningsdeling 
efter Kommissionens almindelige model, der f.eks. anvendes i 
ESPRIT. De samlede omkostninger deles med ca. 50% til den partner 
i gruppen, som foreslår kontrakten, og 50% til Kommissionen. Dette 
fortolkes som den normale halvdel af de samlede omkostninger 
inklusive faste omkostninger; ikke-udbyttegivende institutioner 
kan dog også vælge at få dækket alle omkostninger bortset fra 
faste omkostninger. Disse betingelser kan være ret attraktive for 
akademiske institutioner, som har andre muligheder for dækning af 
faste omkostninger, f.eks. ved universitetsmidler. Kommissionens 
samlede omkostninger er 2,84 mio. ECU, eller i gennemsnit 0,41 
mio. ECU pr. projekt. De fleste projekter løber over 18 måneder, 
ét over 16 måneder og ét over 24 måneder, med start i januar 1992. 
6.1.2 Til forskel fra normal praksis ved projekter med omkostningsdeling 
tog Kommissionens EUROTRA-personale sig af evalueringen af buddene 
på ET10, og derefter blev de udvalgte projekter forelagt Det 
Rådgivende Udvalg til godkendelse. Selv om det kan forsvares med, 
at personalet kender de interne forhold godt og derfor kan basere 
udvælgelsen på et bredere kendskab end det, der er indeholdt i de 
skrevne forslag, er det altid uønskværdigt, når 
konkurrencebaserede bud ikke bedømmes af et så upartisk 
bedømmelsesudvalg som muligt. Man må sørge for, at det går 
retfærdigt til. Af de 27 bud på ET10 blev der indgået kontrakt om 
seks projekter. 
6.2 De udvalgte forslag 
6.2.1 Projekterne har ikke kørt længe nok til, at der kan foretages en 
seriøs vurdering af arbejdets kvalitet. Men det er muligt at 
foretage en vis vurdering af de udvalgte projekter, navnlig i 
forhold til det centrale EUROTRA-arbejde: 
1) Semantisk analyse ved hjælp af natursprogsordbog. 
Birmingham University (UK), universitetet i Bochum 
(Forbundsrepublikken Tyskland), Consorzio Pisa Ricerche 
(Italien, EUROTRA), CST København (DK, EUROTRA). 
2) Genanvendelse af grammatikker til ALEP-formalismen. 
Essex University (UK, EUROTRA), IAI (Forbundsrepublikken 
Tyskland, EUROTRA), FBG universitetet i Barcelona (Spanien, 
EUROTRA), IMS universitetet i Stuttgart (Forbundsrepublikken 
Tyskland). 
6.1 
3) Formel semantik til diskurs. 
Leuven Katholieke Universiteit (Belgien, EUROTRA), Gruppo 
Dima, Torino (Italien, EUROTRA), Salford University (UK), 
Rijksuniversiteit Groningen (Nederlandene). 
4) Statistisk, korpusbaseret supplement til EUROTRA: 
terminologi, leksikon og præference. 
IBM (Frankrig), Dublin City University (Irland, EUROTRA), 
Istituto de Linguistics Computazionale, Pisa (Italien), C2V 
(Frankrig, software-virksomhed), Essex University (UK, 
EUROTRA), Lancaster University (UK). 
5) Terminologi og ekstralingvistisk viden. 
Dublin City University (Irland, EUROTRA), CRP-CU (Luxembourg, 
EUROTRA), ILTEC (Portugal), INLOM (Forbundsrepublikken 
Tyskland). 
6) Kollokationer. 
Stichting Taaltechnologie, Utrecht (Nederlandene), Essex 
University (UK, EUROTRA), Istituto di Linguistica 
Computazionale, Pisa (Italien, EUROTRA), Swisstra, Geneve 
(Schweiz), Oxford University Press (UK). 
6.2.2 Det er værd at bemærke, at mindst tre af disse seks projekter har 
relation til ALEP-formalisme og -system. Støttens tyngdepunkt er 
tydeligvis flyttet fra det centrale EUROTRA-arbejde til den nyere 
ALEP-metode, hvilket forstærker indtrykket af, at Kommissionen har 
lagt det centrale EUROTRA bag sig. Nogle af disse projekter er 
medvirkende til at stoppe de oplagte huller i EUROTRA-programmet, 
f.eks. "Genanvendelse af grammatikker" og "Statistisk, 
korpusbaseret supplement til EUROTRA". 
6.2.3 Selv om nogle af buddene fra EUROTRA-centrene var skuffende lidt 
nytænkende, figurerer EUROTRA-grupperne i hvert projekt, hvilket 
måske er et bevis på deres konkurrenceevne på trods af årene med 
EUROTRA som stødpude. Af de 27 partnere i de seks projekter er 23 
akademiske institutioner eller institutioner med base i akademiske 
miljøer. Industrien er skuffende dårligt repræsenteret, idet den 
hovedsagelig er begrænset til IBM's deltagelse i projektet om et 
statisti8k supplement, hvor man da også ville forvente at finde 
IBM, eftersom virksomheden genoplivede interessen for denne metode 
med arbejdet i Yorktown Heights. Dette projekt er en positiv 
udvikling. Endvidere bør den vægt, som lægges på ordbøger og 
terminologi i tre projekter, også fremhæves som positiv, i 
betragtning af at disse aspekter har været temmelig oversete i det 
centrale EUROTRA. 
6.3 LRE-programmet 
6.3.1 Skønt det strengt taget ikke er en del af EUROTRA-programmet, er 
det interessant at se på LRE-programmet, fordi det er en naturlig 
udvikling af ETlO-projekterne inden for EUROTRA. Forskningsområdet 
"Sprogforskning og sprogteknologisk udvikling" (LRE-Linguistic 
Research and Engineering) er den del af et større program, som 
6.2 
blev vedtaget af Rådet i juni 1991 (telematiksystemer på områder 
af almen interesse). Det blev iværksat stort set samtidig med 
ETlO-projekterne ved en indkaldelse af forslag i august 1991, idet 
de første projekter under LRE 1 blev offentliggjort i januar 1992. 
I oktober 1992 blev der for anden gang indkaldt forslag med frist 
medio januar 1993. Man godkendte formelt ca. 81 bud, og heraf blev 
ni reelt godkendt. Størstedelen af buddene var konkurrencedygtige 
i forhold til buddene på ETlO-projekterne, men måske var indkal 
delsen til ET10 "reserveret EUROTRA-kredsen" som en metode til at 
bygge bro til normal omkostningsdeling. Men det kan også have 
været på grund af LRE-indkaldelsernes videre rammer, idet de 
dækker sprogteknologi i almindelighed, og ikke blot maskinover 
sættelse. Herudover fik LRE-programmet væsentlig mere publicity 
end ET10. 
6.3.2 Målsætninger. Det samlede budget for LRE-programmet, 1991-1994, er 
på 22,5 mio. ECU. Til den første indkaldelse var der afsat 6,5 
mio. ECU, og LRE II i foråret 1993 vil få afsat yderligere 9,5 
mio. ECU. LRE-programmet er organiseret omkring fem temaer: 
1) forskning af almen interesse; 
2) udvikling af lingvistiske værktøjer og hertil relaterede 
computerværktø jer; 
3) opstilling af standarder og retningslinjer for kodning og 
udveksling af lingvistiske data; 
4) pilot- og demonstrationsprojekter; 
5) støtteforanstaltninger, navnlig med hensyn til uddannelse i 
datalingvistik, og fastlæggelse af fælles specifikationer og 
retningslinjer. 
6.3.3 Projekter. Endnu en gang er projekterne domineret af akademikere, 
men 15 ud af de 47 partnere er virksomheder, om end ofte små virk 
somheder med stærke bånd til det akademiske miljø. Et af projek 
terne har en værdi af 2,83 mio. ECU hvad angår de samlede omkost 
ninger, heraf 1,4 mio. ECU fra Kommissionen, hvilket er langt mere 
end de andre, som har et gennemsnitligt budget på 1 mio. ECU i 
alt, hvoraf 0,7 mio. ECU stammer fra Kommissionen. Det drejer sig 
om udtale af op til 1 mio. navne for hvert af de ni fællesskabs 
sprog. COBALT-projektet drejer sig om "indfangning" af faktuel 
viden fra tekster, hvilket er et interessant projekt i forbindelse 
med oprettelse af de meget store videnbaser, som kræves, hvis man 
skal klare problemet med baggrundsviden. TRANSLEARN-projektet 
sigter mod en "toolbox" som hjælp til den menneskelige oversætter, 
f.eks. ved arbejde af gentagende karakter. Det er interessant at 
se et virkelig praktisk projekt vedrørende oversætterens reelle 
behov, hvilket i den grad har været ignoreret i EUROTRA's arbejde. 
DELIS-projektet drejer sig om metoder og værktøjer til opbygning 
af ordbøger, og det stammer fra ET7-projektet. RGR-projektet 
sigter mod genanvendelse af grammatiske ressourcer og drejer sig 
6.3 
hovedsageligt om formalismer baseret omkring og med rækkevidde ud 
over ALEP. 
6.3.4 EAGLES. Det niende projekt, som er godkendt under LRE 1-programmet 
adskiller sig kraftigt fra de andre. EAGLES står for "Expert 
Advisory Group on Language Engineering Standards" (rådgivende 
ekspertgruppe vedrørende sprogteknologiske standarder). Det sigter 
mod at nedsætte en række koordinerede ekspertgrupper, som skal 
beskæftige sig med prænormativ lingvistisk forskning. Ekspertgrup 
perne skal være drivkraften bag udvikling af fælles funktionelle 
specifikationer til beskrivelse og repræsentation af lingvistiske 
data. Grupperne skal definere, demonstrere, evaluere, validere, 
promovere og disseminere disse specifikationer. Kommissionen 
afholder udgifterne til møder, men deltagerne betaler selv 
arbejdslønnen. 
6.3.5 Grupperne omfatter ledelse, arbejdsgrupper og værtsorganisationer. 
Ledelsen omfatter repræsentanter fra de europæiske projektkonsor 
tier MULTILEX, PLUS, ACQUILEX, NERC, GENELEX, SAM-A, SUNDIAL, 
EUROLANG, TWB, ONOMASTICA og DELIS sammen med de europæiske 
organisationer ESCA, ELSNET, FOLLI og den europæiske afdeling af 
ACL. Der er planlagt fem arbejdsgrupper, hver især støttet af en 
værtsorganisation, som skal beskæftige sig med tekstkorpora, data 
matiske leksika, formalismer, evaluering og talesprogsressourcer 
og -metoder. 
6.3.6 Det står klart, at EAGLES potentielt spiller en meget vigtig rolle 
i koordineringen af den europæiske sprogindustri og de dermed for 
bundne forskningskredse. Dette er en langvarig opgave, som bør 
eksistere længe efter LRE-programmet. Det er for tidligt at kom 
mentere måden, hvorpå det fungerer, men det er opmuntrende, at så 
mange af de større projekter i Europa er repræsenteret i ledelsen, 
om end der er bemærkelsesværdige udeladelser. Bestyrelsen er imid 
lertid rigeligt stor, som den er. 
6.4 Omkostningsdeling (C/R) 
6.4.1 ETlO-projekterne er udtryk for en tydelig ændring væk fra EUROTRA-
metoden og over til standardmetoden med omkostningsdeling. Der er 
fordele og ulemper ved denne metode. De væsentligste fordele er 
følgende: 
1) Under forudsætning af at indkaldelsen reelt er åben, og at 
der nedsættes et behørigt sammensat besømmelsesudvalg, giver 
denne metode den bedste adgang til arbejdet for de bedst 
kvalificerede. 
2) Den konkurrencebaserede metode kan bringe det bedste frem i 
de bydende og stimulere dem til at reagere adækvat på 
arbejdsplanens udfordringer. Metoden i det centrale EUROTRA 
manglede ekstern konkurrence, selv om den interne magtkamp om 
tekniske spørgsmål gav en vis stimulering i projektet. 
3) Den relativt korte løbetid for projekter med omkostnings 
deling (aldrig mere end fem år, og typisk tre) gør det muligt 
6.4 
at tilpasse arbejdsplanen, efterhånden som området udvikles i 
hele verden. 
6.4.2 Der er imidlertid også ulemper: 
1) Der er en fare for manglende kontinuitet, idet en projekt 
gruppe opbygges, og derefter skal spredes, når den næste 
kontrakt indgås andetsteds. De centrale EUROTRA-grupper havde 
fordelen af ti års kontinuitet, hvilket var meget væsentligt, 
idet det gav en stabil gruppe deltagere, som voksede i sta 
tur, samt erfaring med at arbejde som en spredt gruppe. 
2) Det centrale EUROTRA-program var i stand til at opbygge fæl 
lesskab og samhørighed mellem grupperne i de 12 lande. Med 
konkurrencebaserede projekter med omkostningsdeling er det 
langt vanskeligere at skabe og bevare det samarbejde. 
3) EUROTRA var et program, hvor de individuelle grupper spillede 
hver deres rolle i en helhed. Selv om det er muligt at sikre, 
at en gruppe projekter med omkostningsdeling anvender samme 
standarder og metoder (f.eks. arbejdet med ALEP-formalismen), 
er det langt vanskeligere at opbygge et integreret system. 
Det er i virkeligheden utænkeligt, at man kan opnå dette 
gennem en gruppe projekter, og EUROTRA-metoden selv tyder på, 
at det også var næsten umuligt med en række adskilte centre 
og de minimale magtbeføjelser, som EUROTRA-mekanismen gav den 
centrale ledelse. 
4) Myndighedernes engagement i programmet eksisterer ikke ved 
metoden med omkostningsdeling. Visse, men ikke alle myndig 
heder deltog aktivt i EUROTRA-programmet, som de gør i 
EUREKA-projekterne, men ikke i ESPRIT, når først projekt 
udvælgelsen er foretaget. 
6.4.3 Det tjener EUROTRA-centrene til ære, at de har en positiv 
indstilling til overgangen til projekter med omkostningsdeling; 
man kunne forvente, at de ville foretrække at bevare deres 
priviligerede, beskyttede status. Men under panelets besøg og i 
dokumentet "Hvordan kombinerer man det bedste i EUROTRA- og LRE-
projekterne?" (se Bilag 6) har centrene vist, at de kan se fordele 
såvel som ulemper ved omkostningsdelingen. Argumenterne i det 
dokument fortjener at blive studeret omhyggeligt. De kan se 
fordele ved en forening af det centrale EUROTRA's "associ 
eringskontrakt" med projekter med omkostningsdeling, som den har 
fundet sted i programmets sidste to år. Panelet konkluderer, at 
overgangen til projekter med omkostningsdeling bør hilses vel 
kommen for forskningsprojekter, om end det ikke ville være hen 
sigtsmæssigt for større udviklingsprojekter. Men for et emne, som 
kræver en sammenhængende behandling af standarder, formalismer, 
grænseflader osv., er det ønskværdigt at træffe særlige forholds 
regler for at sikre, at "kontinuitet, fuldstændighed og sammen 
hæng" bevares på tværs af grupperne. Dette belyses yderligere i 
kapitel 11. 
6.5 
6.4.4 Samtidig med at man ser positivt på indførelsen af individuelle 
projekter med omkostningsdeling, er det vigtigt at bevare en 
balance mellem de konkurrencebaserede projekter og den koordine 
ring af arbejdet på tværs af Fællesskabet, som emnet fordrer. Det 
er uheldigt, at de igangværende LRE-projekter finansieres i en så 
kort periode. Længerevarende og større projekter ville være mere 
tilfredsstillende. Antallet af godkendte projekter er betænkeligt 
lille i forhold til efterspørgslen. De store udgifter i forbin 
delse med forberedelse af projekter vil få industrien og andre 
organisationer til at droppe forsøget, hvis det bliver kendt, at 
det temmelig ofte slår fejl, hvilket antagelig skyldes de relativt 
små bevillinger. 
6.6 
7. Resultater og udnyttelse af programmet , 
7.1 Resultater 
Resultaterne af programmet falder i to kategorier, nemlig dels de 
produkter, som nu kan anvendes af andre, der arbejder med maskin 
oversættelse, f.eks. systembeskrivelserne og de sproglige specifi 
kationer, dels det uddannede personale. I de fleste tilfælde vil 
udnyttelse sandsynligvis involvere en del af EUROTRA's uddannede 
personale og anvendelse af noget af det trykte materiale. Men i 
det lange løb vil programmets væsentligste betydning formentlig 
manifesteres ved det uddannede personale, hvoraf en del formodent 
lig vil deltage i alle større natursprogsprojekter i Europa i de 
kommende år. 
7.2 Systembeskrivelsen 
7.2.1 Systembeskrivelsen er en detaljeret specifikation af systemets 
lingvistik og arkitektur, idet den indeholder detaljerede speci 
fikationer og retningslinjer beregnet til de vidt spredte EUROTRA-
medarbejdere vedrørende alle aspekter af det centrale arbejde med 
systemet. Kapitlerne starter med kortfattede beskrivelser og går 
derefter i detaljer med udformning eller regler under overskriften 
"Legislation", hvorefter de følges af flere regler under over 
skriften "Pragmatics". Den syvende og endelige udgave af system 
beskrivelsen blev udsendt i 1990 og er på ca. 1 000 tæt beskrevne 
sider. Eftersom det altsammen er bundet til et bestemt systems 
udformning og formalisme, er meget af det af forbigående værdi. 
ETS-formalismen har aldrig været tilfredsstillende, og nu er den 
helt sikkert forældet selv inden for EUROTRA, hvor ALEP-formalisen 
har fortrængt den. Men grammatikreglerne, med illustrationer fra 
flere forskellige europæiske sprog, er af varig værdi. De fleste 
kapitler angiver, hvem nogle af nøglepersonerne i EUROTRA var på 
dette bestemte område og afsluttes med en række meget værdifulde 
henvisninger. 
7.2.2 Der er ingen tvivl om, at dette bemærkelsesværdige dokument er af 
meget stor værdi for dem, der arbejder på det datalingvistiske 
område. På trods af mange detaljers flygtige karakter vil hele 
værket fungere som et detaljeret opslagsværk for forskere og 
systemplanlæggere i flere år frem i tiden. Kommissionen har med 
rette planer om at gøre det tilgængeligt for forskere overalt, og 
denne holdning bør værdsættes og opmuntres. Om end det i højere 
grad er en detaljeret arbejdsmanual end en afpudset lærebog, vil 
man sandsynligvis henvise til den i datalingvistiske kredse verden 
over, og den er således et varigt monument over programmet. 
Naturligvis er arbejdet uafsluttet - det bliver aldrig afsluttet 
og ville aldrig være blevet det, uanset hvor længe programmet var 
fortsat - og det er ujævnt, i og med at det afspejler de 
varierende bestræbelser i retning af systemets og lingvistikkens 
forskellige aspekter. Man har påbegyndt arbejde med overførsel af 
grammatikkerne til ALEP-formalismen under et ET10- og et 
7.1 
LRE-projekt. 
7.2.3 Det er uheldigt, at den sidste version (7.0) af systembeskrivelsen 
blev udsendt i 1990. Implementeringerapporterne, som nu i begyn 
de Isen af 1993 kommer fra de enkelte sproggrupper, udgør et sup 
p^ement og en udvidelse til systembeskrivelsen. 
A13: Kommissionen bør overveje, hvorvidt det er praktisk muligt at 
udarbejde og udgive en opdateret version af beskrivelsen, for 
dette ville afgjort være ønskværdigt. 
7.3 Sproglige specifikationer 
Som en slags udvidelse til systembeskrivelsen udgør de sproglige 
specifikationer endnu et, og måske det vigtigste, element i doku 
mentationen. Der vil være ni sæt i alt, et for hvert af de offici 
elle sprog, når de er kompletteret af implementeringsrapporterne 
først i 1993. De er også bundet til arkitekturen og formalismen, 
og da de færdiggøres to år efter systembeskrivelserne, er de en 
repræsentation af det, som er blevet kørt på EUROTRA's software. 
Implementeringsrapporterne beskriver, hvorledes systembeskrivelsen 
er blevet anvendt ved implementering af hvert sæt af sproglige 
specifikationer i grammatik og ordbøger. Disse sproglige specifi 
kationer er af overmåde stor værdi for enhver sprogteknolog, som 
er interesseret i et specifikt sprog, med henblik på både mono 
lingvalt og multilingvalt arbejde. 
7.4 Anvendelige datalingvistiske resultater. Det mest betydningsfulde 
materiale, som stammer fra det centrale EUROTRA-program, er 
systembeskrivelsen og specifikationerne af de grammatiske regler 
for de ni sprog. Disse vil afgjort kunne være nyttige for udvik 
ling af et nyt kommercielt system. Men de er hovedsagelig akade 
miske dokumenter, som det er svært at få et væsentligt økonomisk 
udbytte af. Der findes nu mange datalingvister i Europa, som kunne 
reproducere systembeskrivelsen, og lingvister i de enkelte lande, 
som kunne reproducere de sproglige specifikationer. Eftersom 
EUROTRA's centrale ETS-formalisme er forældet, vil systembeskri 
velsen måske hurtigt miste sin værdi, hvorimod de sproglige speci 
fikationer vil udgøre et grundlag, som vil få større betydning med 
årene. Skønt der ikke er megen direkte økonomisk værdi i det een 
trale programs resultater, er disse alligevel af betragtelig 
intellektuel værdi. 
7.5 Software-systemer 
7.5.1 EUROTRA's demonstrationssystem-software, der er udviklet i 
Luxembourg, giver et grundlag for demonstration af det centrale 
EUROTRA-arbejde, men er ikke tilstrækkeligt udviklet til at være 
af kommerciel værdi. Visse af EUROTRA-centrene har udviklet ver 
sioner af EUROTRA's ETS-formalisme, som giver mere effektive køre 
klare systemer og skaber således mulighed for at demonstrere 
7.2 
systemet i forbindelse med bestemte applikationer. Men med hensyn 
til software-system er programmets væsentligste resultat ALEP-
systemet, der nu er til rådighed som første prototype, og hvoraf 
den første frigivelse (ALEPl) forventes i marts 1993 og hoved 
frigivelsen medio 1994 (se kapitel 5.2). Det er meningen, at 
systemet skal udvikles med tiden, og at EUROTRA's grammatik og 
sproglige specifikationer i løbet af de kommende få år støt og 
roligt skal konverteres til at køre på ALEP-systemet. 
7.5.2 ALEPl-formalismen er, sammenlignet med ETS, en moderne formalisme 
med alle de fordele, der er ved fuldstændig deklarativitet. Sale 
des vil ALEPl-værktøjerne sandsynligvis være af værdi for forsk 
ningslaboratorier og industrielle forskergrupper, som måtte ønske 
at bruge dem til støtte for deres systemudviklinger. Dette skaber 
næppe noget stort marked inden for Fællesskabet, alene af den 
grund, at der kun er få virksomheder, som udvikler maskinoversæt 
telses- og natursprogssystemer. (Kommissionen mener tilsynela 
dende, at antallet af virksomheder på det område er i kraftig 
vækst, idet den dømmer efter ansøgerne ved den anden indkaldelse 
til LRE-projekter, som fandt sted for nylig. ) Men det er et nyt 
tigt bidrag til støtte for akademisk forskning. Og der er mange 
forskningslaboratorier andre steder i verden, som kunne tænkes at 
være kunder til systemet, navnlig i USA og Japan. Det menes, at 
der er 20 kommercielle leverandører af natursprogsbehandlings 
systemer i USA, som eventuelt ville være interesseret i værktøj 
erne til udviklingsformål. 
7.6 Individuelle udviklinger i centrene 
7.6.1 Adskillige af EUROTRA-centrene, især København, Gruppo DIMA i 
Torino og IAI i Saarbrucken, har anvendt ETS-formalismen til at 
producere et effektivt og køreklart system. København har en 
kommerciel partner til et niche-system, nemlig et patentbureau, 
som er interesseret i oversættelse af patenter. Torino og Saar 
brucken fører forhandlinger med automobilfabrikanter, som er inte 
resseret i systemer til oversættelse af tekniske manualer. Vejen 
fra forskning til succes på markedet vil sandsynligvis blive lang 
og vanskelig. Hvis disse systemer udvikles til kommercielle pro 
dukter, vil det være en virkelig udnyttelse af det udførte arbejde 
og den oparbejdede ekspertise i programmet. Der kan meget vel være 
andre centre, som også når frem til at udnytte deres færdigheder 
og måske noget af det materiale, der er udsprunget af programmet, 
sandsynligvis til applikationer til temmelig snævre niche-mar 
keder. 
7.6.2 Der er andre resultater af programmet, som har fået en varm 
velkomst af panelet; nemlig resultatet af samarbejdet mellem 
Leuven og Torino, ELISA. Dette produkt demonstrerer for tiden, at 
talegenerering ikke har været helt negligeret i programmet, men 
man afventer med spænding de kommende års sproglige udviklinger. 
7.7 EUROLANG 
7.7.1 EUROLANG-programmet er et interessant eksempel på et større 
industrielt maskinoversættelsesprogram i Europa, hvor man kunne 
7.3 
forvente at finde udnyttelse af programmet. (GRAAL er endnu et 
eksempel.) EUROLANG er en underafdeling af dokumentations- og 
oversætteIsesvirksomheden, SITE, som ejes af CORA-koncernen i 
Frankrig. EUROLANG-programmets erklærede mål er udvikling af et 
andengenerations-maskinoversættelsessystem for fem sprogpar, 
nemlig: fransk/engelsk, tysk/engelsk, fransk/tysk, spansk/engelsk 
og italiensk/engelsk. Projektet blev påbegyndt i slutningen af 
1991 og forventes at løbe til slutningen af 1994 med et budget, 
som af SITE-EUROLANG opgives til at være på 489 mio. FFR (ca. 65 
mio. ECU). Det er et EUREKA-projekt, og deltagerne kan modtage 
støtte fra deres respektive nationale myndigheder. SITE-gruppen 
får støtte fra de franske myndigheder såvel som opbakning fra sit 
moderselskab, CORA-REVILLON-koncernen. Siemens-Nixdorf er hoved 
partnere i projektet sammen med flere mindre partnere, herunder 
Rank Xerox, Cap Innovation og GETA. 
7.7.2 Der er adskillige EUROTRA-grupper, som modtager en vis støtte fra 
EUROLANG til arbejde med at opbygge systemet, often gennem deres 
viden om de sproglige specifikationer for deres eget sprog. Og der 
er et væsentligt antal personer i den 50 mand stærke centrale 
EUROLANG-gruppe i Paris, som arbejdede i eller blev uddannet af 
EUROTRA. Dette engagement er storartet og viser programmets værdi 
med hensyn til udvikling af færdighederne på dette område i 
Europa. Uden tvivl vil endnu flere blive engageret i programmet, 
før det er afsluttet. 
7.7.3 Det er imidlertid meget skuffende, at der er så få tegn på, at 
EUROTRA-arbejdet anvendes af EUROLANG. Det er i øjeblikket baseret 
på en ubestemmelig blanding af ARIANE, som stammer fra GETA i 
Grenoble, og METAL. Det er rigtigt, at METAL selv er påvirket af 
EUROTRA-arbejdet. Men man kunne have håbet, at det centrale 
EUROTRA-arbejde var blevet anvendt; måske følte man i 1991, da 
beslutningerne blev truffet, at ETS-formalismen, ligesom de andre 
formalismer, der var baseret på unifikationsmetoden, var for van 
skelig at tilpasse, til at man kunne få et effektivt system. Måske 
ville EUROLANG have valgt en anden vej, hvis projektets beslut 
ningstagere havde set de forskellige, mere eller mindre ETS-base 
rede systemer, som nu kører. Det er også skuffende at opdage, at 
ALEP-formal ismen og -arbejdet ikke anvendes, men det er mere for 
ståeligt af den grund, at det betragtes som værende for uudviklet 
til, at man kan basere en større systemudvikling på det i øje 
blikket. Men det vides, at EUROLANG er interesseret i EUROTRA's 
systembeskrivelse og sproglige specifikationer, så det er ikke kun 
gennem det uddannede personale, at projektet har haft gavn af 
EUROTRA-arbejdet. 
7.8 Uddannet personale 
7.8.1 Det nok væsentligste resultat af EUROTRA-programmet er det perso 
nåle, som er blevet uddannet i datalingvistiske teknikker og de 
særlige problemer ved maskinoversættelse, Med nogle få undtagelser 
blev de formelle uddannelseskurser ikke varetaget direkte af 
EUROTRA-centrene, og de blev ikke finansieret under EUROTRA. Ikke 
7.4 
desto mindre har de ofte været yderst afhængige af EUROTRA-cen 
trene og deres personale, uden hvem de muligvis ikke var blevet 
oprettet. Hvis de kurser, som er blevet etableret, kan bevares, nu 
hvor finansieringen til centrene er ophørt, vil det sikre en fort 
sat uddannelse af kvalificeret personale på dette område i Europa. 
7.8.2 På programmets højdepunkt i 1990 talte det 200 forskere i de 16 
eller flere centre, som lå spredt i hele Fællesskabet med mindst 
et i hvert at de 12 lande. Det fremgår af de afsluttende rappor 
ter, at mindst 380 personer foruden det administrative personale 
har arbejdet i de 13 EUROTRA-grupper på EUROTRA-kontrakter. Fier 
tallet af de 310 forskere var oprindelig uddannet som lingvister, 
og et lille antal var uddannet som datalingvister. Omkring 20% af 
det samlede antal var fastansatte lærere ved universiteter eller 
tilknyttede institutioner - resten blev finansieret gennem fors 
kningskontrakter, som med mellemrum skulle fornys. Nogle af dem 
arbejder fortsat inden for datalingvistik i industrien eller ved 
universiteterne osv. 
7.8.3 Ved kurserne i datalingvistik for studerende og kandidater ved 
universitetet i Leuven (KUL), City University, Dublin, og UMIST 
har man uddannet mange studerende i datalingvistik. Med hensyn til 
indholdet af disse kurser trækker man kraftigt på erfaringer som 
universitetspersonale har gjort i forbindelse med EUROTRA, og man 
bruger endvidere eksempler fra EUROTRA-arbejdet til at illustrere 
de forskellige problemer. Mange af centrene har givet korte 
kurser, workshops osv. F.eks. tiltrak Den Europæiske Sommerskole 
for Sprog, Logik og Information i 1990, som var organiseret af 
Leuven, 500 deltagere fra 22 lande. Der er afviklet krydsbefrugt 
ningsprogrammer; f.eks. støttede EUROTRA-PT mødet i Paris i 1989 
om "The Portuguese Language and Translation". Ved ACL-mødet i 1987 
i København præsenterede medlemmerne af den græske EUROTRA-gruppe 
en morfologisk analyse af moderne græsk, som var udviklet sammen 
med det græske nationale forskningsinstitut. I 1989 blev der 
afholdt et møde, organiseret af EUROTRA-ES sammen med de spanske 
ministerier for energi og uddannelse, med henblik på at få kontakt 
med spansk industri og informere den om ny teknologi inden for 
datalingvistik og maskinoversættelse. Igennem hele programmet har 
der i Utrecht været nært samarbejde mellem EUROTRA-gruppen og 
ROSETTA-gruppen hos Philips. Liège, København og andre er 
involveret i udveksling af studerende via ERASMUS-programmet. 
Gruppo Dima har været involveret i det italienske nationale data 
lingvistikprogram. Generelt er viden om EUROTRA og dets arbejde 
blevet spredt gennem konferencer (f.eks. Coling), workshops, som 
merskoler, netværk, personlige kontakter, publikationer (godt og 
vel 1 000, hvoraf 1/4 har været gennem en åben bedømmelse). 
7.8.4 Det vides, at personer, som har arbejdet i EUROTRA-centrene eller 
har modtaget uddannelse på disses kurser, har været involveret i 
stort set hvert eneste industrielle natursprogsprojekt, som er 
aktuelt i Europa i øjeblikket. Siemens Metal-projektet har 
beskæftiget EUROTRA-personer, og det samme har EUROLANG, GRAAL og 
GENELEX. Adskillige af senior-forskerne fra EUROTRA-centrene kan 
7.5 
nu findes i ledende stillinger på universiteter og datalingvi 
stikcentre i USA. Skønt dette udgør en forskerflugt fra Europa, er 
den naturligvis blevet opvejet af en tilførsel af forskere fra 
USA, hvilket uden tvivl er stimuleret af det arbejde, som er 
foregået i Europa under EUROTRA-programmet. Denne udveksling med 
USA og andre lande som f.eks. Japan skal fremhæves som positiv og 
opmuntres. 
A14: Det er yderst ønskværdigt, at ressourcerne af uddannet, dataling 
vistisk arbejdskraft i Europa opretholdes og øges. Ved Kommis 
sionens fremtidige støtte til sprogteknologi bør der tages skridt 
til at overvåge tilførslen af uddannet personale og til at støtte 
uddannelsesprogrammer, hvis dette skulle vise sig nødvendigt. 
7.9 Bistand til udnyttelse 
7.9.1 Det er almindeligt kendt, at Europa ikke er god til at udnytte sin 
egen forskning af høj kvalitet. Der er tilsyneladende en tendens 
til, at lande på andre kontinenter udnytter europæisk forsknings 
arbejde først. Så det er særdeles uheldigt, at Kommissionens pro 
grammer er tilbøjelige til at ophøre netop i den væsentlige udnyt 
telseBfase. Ganske vist er VALUE- og SPRINT-programmerne iværksat 
for at støtte udnyttelsen af forskning, som er udført under 
Fællesskabets egne programmer. Men de økonomiske midler, som er 
til rådighed, lader til at være utilstrækkelige til opgaven og i 
forhold til omfanget af Fællesskabets forskningsbudget. VALUE-
programmet er opbygget ved hjælp af en 1% "afgift" på alle ramme 
programmer. Dette udgør ca. 55 mio. ECU i løbet af det 3. ramme 
programs løbetid. Men midlerne bruges til at opbygge infrastruk 
turen for teknologioverførsel snarere end til direkte støtte til 
projekterne. SPRINT-programmet er også et teknologioverførsels 
program, men uden for rammeprogrammet. Det skal hjælpe virksom 
heder med at indføre højteknologi og fungerer via handelskamre og 
lignende. Ingen af programmerne virker særlig hensigtsmæssige med 
hensyn til udnyttelse af EUROTRA-baserede projekter. 
Under alle omstændigheder er det langt bedre, hvis udnyttelsespro 
grammet administreres af dem, som er nær på det oprindelige forsk 
ningsarbejde, i stedet for via et eller andet separat program som 
f.eks. SPRINT. 
7.9.2 J EUROTRA-programmets tilfælde kæmper adskillige af centrene med 
udnyttelsesproblemer. Centrene har potentielle kunder og virksom 
heder, som er interesseret i at skabe et produkt på grundlag af 
EUROTRA-arbejdet og centrenes ekspertise. Men før kunderne kan se 
en demonstration af arbejdet i forbindelse med deres specielle 
markedsinteresser, tøver de med at investere egne midler. Til 
fældet med Gruppo DIMA i Torino og en stor automobilfabrik er et 
af eksemplerne herpå. Den person, som var ansvarlig for oversæt 
telse af tekniske manualer, var så interesseret i at udnytte een 
trets arbejde og i programmet, at han c,;orde sig den ulejlighed at 
møde medlemmerne af panelet for at forklare sine markedsinte 
resser. Men forståeligt nok koncentrerer hans virksomhed sin F&U-
investering på det område, hvor den har ekspertise, nemlig i auto 
7.6 
mobilfremstilling. Før den har set en demonstration af Gruppo 
DIMA's system anvendt i forbindelse med oversættelse af tekniske 
manualer til biler, tøver virksomheden med at investere nogen 
midler overhovedet. Andre lignende eksempler findes i andre 
centre. Det er på dette tidspunkt, at Kommissionens midler til 
stimulation af udnyttelse er nødvendige, men tilsyneladende ikke 
til rådighed. Danzin-panelet anbefalede, at Kommissionen skulle 
fremme søgningen efter industrielle applikationer til de sideline-
systemer, der er udviklet i EUROTRA's software-miljø, navnlig i 
form af monolingvale produkter. 
A15: Kommissionen bør sikre, at alle dens forskningsprogrammer, som for 
eksempel EUROTRA, suppleres med udnyttelsesstøtteprogrammer med 
tilstrækkelige midler. 
7.10 Sammenligning med oprindelige målsætninger 
7.10.1 I Rådets afgørelse af november 1982 blev programmet beskrevet som 
et "forsknings- og udviklingsprogram for oprettelse af et avan 
ceret automatisk oversættelsessystem". Det blev bemærket, at "det 
allerede udførte forberedende arbejde har vist, at et sådant 
system er teknisk muligt". EUROTRA-programmet har ikke nået dette 
mål. Selv om det er vanskeligt at sige, at det var forkert at 
hævde, at det var teknisk muligt at producere et avanceret system, 
navnlig fordi det ikke omtales, hvilken præstation man kan for 
vente af et sådant system, tyder alting i øjeblikket på, at et 
oversættelsessystems ydeevne fortsat fremfor alt er afhængig af 
ordbøgernes fyldighed. Hvis EUROTRA-programmet havde ført til et 
maskinoversættelsessystem, som var udstyret med ordbøger, udformet 
til at passe til systemet, men med samme antal indgange som Kom 
missionens Systran-system, kunne man med rimelighed have forven 
tet, at et nyt system ville have fungeret bedre end Systran på 
grund af forbedringerne i grammatikken. Men disse forbedringer er 
ikke af en størrelsesorden, som i særlig grad øger systemets yde 
evne, der stadig domineres af ordbøgernes kvalitet. 
7.10.2 Med det udviklingsniveau, der er nået i dag, og den forventede 
udvikling de kommende år er det langt mere gennemførligt at 
udforme anvendelige systemer til begrænsede områder, hvor gram 
matik, sætningskompleksit et og ordbogsstørrelse kan styres. Hvis 
EUROTRA-programmet havde sigtet mod et sådant system og gjort fuld 
brug af interaktion i en præredigerings fase for at eliminere fier 
tydigheder, ville det måske have resulteret i et system, der umid 
delbart ville have haft større udnyttelsesværdi. 
7.10.3 Rådets afgørelse var lagt an på et program, som skulle gennemføres 
på fem og et halvt år med et budget på 16 mio. ECU, inklusive 
personaleomkostninger. I praksis kørte EUROTRA-programmet i ti år 
fra datoen for afgørelsen, og det har kostet Kommissionen omkring 
50 mio. ECU (formelt budget på 37,5 mio. ECU). Ved første øjekast 
kørte EUROTRA-programmet næsten dobbelt så længe som oprindelig 
planlagt og med de tredobbelte omkostninger. Men Rådet kan ikke 
have forudset, at det ville tage tre år eller mere at nå til 
enighed med de nationale myndigheder om associeringskontrakterne. 
7.7 
Måske er det mere rimeligt at betragte programmet som værende 
påbegyndt fra slutningen af 1985, hvorved det har haft en varighed 
på syv år. Hvis man medregner inflationen, kan Kommissionens 
udgifter med rimelighed sættes til omkring 30 mio. ECU i 1982-tal. 
Desuden øgedes antallet af deltagende lande i 1986 fra ti til 
tolv, og antallet af sprog fra syv til ni. Så selv om programmet 
kørte længere end planlagt og kostede mere, er de faktiske stig 
ninger ikke så signifikante, som de syner ved første øjekast. 
7.10.4 Når disse kritiske bemærkninger er fremsat, er det vigtigt at gøre 
sig klart, at der har været andre meget betydningsfulde fordele 
ved programmet, hvoraf nogle er beskrevet i afsnittene ovenfor, 
som f.eks. det uddannede personale (7.8), systembeskrivelsen (7.2) 
og de sproglige specifikationer (7.3). Arbejdet med grammatikker 
er til gavn for applikationer med natursprogsbehandling ud over 
maskinoversættelse, hvilket kan indebære bredere og mere umiddel 
bare applikationer. Nogle af applikationerne kan være monoling 
vale, andre multilingvale. I vedtagelsen af programmet henviser 
Rådet udtrykkeligt til programmets sandsynlige indvirkning på 
udviklingen af datalingvistik i Fællesskabet. Det mål at udvikle 
et stærkere datalingvistisk miljø inden for Det Europæiske 
Fællesskab blev afgjort nået. 
7.10.5 I løbet af de ti eller flere års arbejde med EUROTRA, er der sket 
fremskridt inden for maskinoversættelse. Det ville have været 
ønskeligt at sætte arbejdet og erfaringerne i perspektiv ved en 
undersøgelse af udviklingen, foretaget for hele EUROTRA-program 
mets løbetid. 
A16: Kommissionen bør iværksætte en undersøgelse, som kan dokumentere, 
hvilke fremskridt der er gjort inden for maskinoversættelse i 
løbet af den periode, EUROTRA-arbejdet har fundet sted i. 
7.8 
De enkelte centre 
Dette kapitel er baseret på de spørgeskemaer, som centrene har udfyldt 
til panelet, og samtaler med panelmedlemmer. Som sådan er oplysningerne 
heri af anekdotisk karakter og ikke kontrolleret andre steder. De syns 
punkter, som der er givet udtryk for, er komprimerede uddrag af uformelle 
samtaler og dokumenter, hvorfor afvigelser fra centrenes officielle syns 
punkt kan have sneget sig ind. Det anses imidlertid for nyttigt at give 
en vis antydning af medarbejdernes synspunkter og de forhold ved program 
met og dets ledelse, som bekymrede dem. Det tjener også til at illu 
strere, hvordan man i programmet har opbygget grupper og institutioner, 
sommetider fra grunden, i alle lande. 
8.1 EUROTRA Leuven 
8.1.1 Historie. Leuven har været med siden 1978. På dette tidspunkt 
havde ingen af de fire store universiteter i den nederlandsk 
talende del af Belgien et program for datalingvistik (CL), om end 
de alle havde institutter for lingvistik. Der var ingen belgiske 
(hverken offentlige eller private) initiativer inden for maskin 
oversættelse på det tidspunkt. Instituttet for anvendt lingvistik 
under instituttet for lingvistik har undervist i CL siden slut 
ningen af 70'erne. I 1984, i undersøgelsesfasen, var Leuven med i 
Koordineringsudvalget. I oktober 1984 fik Katholieke Universiteit 
Leuven tildelt en associeringskontrakt på at arbejde som en del af 
den nederlandske sproggruppe (med Utrecht): dengang tre forskere; 
syv personer, da det toppede i 1988-1989. Der var et godt samar 
bejde med Utrecht. Leuven fik tildelt udvidelser (som deltager i 
centrale grupper) til associeringskontrakten fra begyndelsen af 
1985 og fremefter. 
8.1.2 Leuven CCL. Centret for datalingvistik (CCL) blev oprettet i 1991 
som en institution under Katholieke Universiteit Leuven (KUL). 
Formålet med centret er at fremme forskning på områderne dataling 
vistik og formel lingvistik samt anvendelse af denne forskning i 
sprogbehandling. Det er i øjeblikket involveret i datamatisk 
semantik i EUROTRA II (ET-10/61; koordinator) og LRE (LRE-62; 
konsulent). Dette arbejde udnytter direkte meget af den viden om 
diskurs og semantik, der er oparbejdet som en del af Leuvens akti 
viteter med det nederlandske sprog i EUROTRA. Endvidere arbejder 
CCL på natursprogsbehandlingsprojekter for forskellige finansi 
eringsorganer som f.eks. den belgiske nationale fond for viden 
skabelig forskning og AIM. Leuven organiserede og afviklede i 1990 
den europæiske sommerskole i sprog, logik og information. Mange af 
resultaterne af videnskabelig forskning, navnlig semantik, er 
blevet genanvendt i forskellige systemer. 
8.1.3 Personale og lignende. Rekrutteringen ved KUL var relativt let at 
håndtere. Inden for ERASMUS-ordningen oprettedes tre stillinger 
til studerende (to i semantik og én i syntaks inden for neder 
landsk). Leuven CCL er en direkte udvikling af EUROTRA (og andre 
grupper) i Leuven. Dets videnskabelige personale omfatter i øje 
8.1 
blikket 30 personer, hvis kvalifikationer dækker datalingvistik og 
beslægtede discipliner. Endvidere var der i EUROTRA beskæftiget 
yderligere seks deltidsansatte i 1991-1992. 
8.1.4 Leuvens synspunkter. EUROTRA's væsentligste præstation er de 
sproglige specifikationer (jf. systembeskrivelse) og anvendelsen 
heraf på ni sprog. EUROTRA har den seneste unifikationsbaserede 
formalisme (den virtuelle maskine), men implementeringen (Prolog) 
er forældet. Med hensyn til ordbøger var målet at beskrive 2 500 
leksikalske enheder (ét korpus til ni sprog), som det var meningen 
at udvide til 20 000 i 1991-1992. Beslutningen blev truffet for 
at gøre det muligt for hver sproggruppe at finde sit eget 
sproglige korpus - NL/B valgte en populærvidenskabelig tekst om 
telekommunikation - Leuven siger, at denne metode aldrig rigtig 
har virket. Grupperne vidste i den sidste overgangsfase, at deres 
arbejde aldrig ville blive brugt, hvilket var demotiverende, og 
kun klynger af forskningsgrupper, som beskæftigede sig med 
monolingval forskning, havde lov til at bruge den nye ALEP-
formalisme. Ordbøgerne kan konverteres til den nye ALEP-
formalisme, men ikke grammatikkerne - uanset at det er den del, 
man beskæftigede sig meet med i ET-10 og LRE I. Leuven siger, at 
de udvalgte ET-10-projekter ikke var i overensstemmelse med Kom 
missionens indkaldelse af forslag; f.eks. krævedes forskning i 
morfologi, syntaks og semantik, men da det kom til stykket, valgte 
man meget afvigende projekter, som f.eks. en statistisk metode til 
udarbejdelse af ordbøger. Som et alternativ til EUROTRA-programmet 
foreslår Leuven, at man burde have opstillet mere realistiske mål, 
f.eks. udvikling af grammatik- eller stilkontrol eller 
maskinoversættelse for begrænsede subsprog. Samarbejde med 
kolleger i resten af verden ville have været værdifuldt, LRE er 
ikke et langfristet program. Udnyttelse vil sandsynligvis finde 
sted via CCL, under COMETT- og COST-projekterne. Leuvens 
væsentligste præstation er integreringen af modelteoretisk 
semantik i maskinoversættelse, og deres ideer er blevet anvendt i 
flere andre projekter. 
8.2 EUROTRA Liège 
8.2.1 Belgien-Liège. Assoc1eringskontrakten med Liège blev underskrevet 
i april 1986. Aftalen om medfinansiering med den belgiske stat 
(ministeriet for forskning) trådte i kraft i oktober 1986. I 
midten af 1970'erne havde Liège-gruppen været førende med arbejde 
på maskinlæsbare ordbøger, navnlig Longman Dictionary of 
Contemporary English. Større forlag var interesseret i at stimu 
1ère akademisk forskning til forbedring af ordbøger og mere 
generelt vurdering af genanvendelighed af deres leksikalske 
ressourcer i maskinoversættelse og på andre områder. Liège 
bevarede denne specialisering igennem alle EUROTRA-årene, men 
havde aldrig held til at påvirke de andre EUROTRA-centre, og 
heller ikke kontaktudvalget, til en nøjere undersøgelse af 
genanvendelighed af leksikalske ressourcer. (Dette er faktisk 
blevet taget op inden for LRE af andre organisationer.) Der fandt 
drøftelser sted med Nancy-gruppen og Leuven-gruppen, og der blev 
truffet beslutning om at finansiere Liège på to fronter - nemlig 
arbejdet med franske monolingvale aspekter (hvortil de modtog 8%, 
eller 240 000 ECU, af de 
8.2 
franske sprogmidler), og arbejdet med datamatisk leksikografi, 
herunder terminologiarbejde, som skulle udføres i samarbejde med 
den irske og andre grupper (værdi 210 000 ECU). Når man medregnede 
finansieringen fra de nationale myndigheder, var der plads til et 
årligt budget på 150 000 ECU, hvilket kunne dække en lille gruppe 
med en leder, tre fuldtids- og fire halvtidsforskere indtil 1992. 
Liège har tilsyneladende aldrig været fuldt integreret i EUROTRA-
netværket og gik glip af en væsentlig lejlighed til at øge deres 
indflydelse på EUROTRA, da Kontaktudvalget afviste forslaget fra 
Liège om arbejde på terminologiske rammer (dvs. integrering af 
terminologi). Yderligere kom den lovede forbindelse med Dublin 
tilsyneladende aldrig i stand. Et resultat heraf har været 
stigende frustration og skuffelse inden for EUROTRA og nu LRE, og 
EUROTRA's indflydelse på fremtidige programmer i Liège vil 
givetvis blegne. Lingvistisk osmose fra de andre centre lader ikke 
til at have nået Liège, og det er vanskeligt at bedømme, hvilken 
indvirkning EUROTRA har haft på datalingvistik og 
natursprogsbehandling i Liège. 
8.2.2 EUROTRA's indflydelse. Gruppen har forsket på området leksikografi 
og terminologi. Gruppen har haft samarbejde med den irske gruppe 
om terminologi, men dette fungerede ikke som forventet, hvilket 
muligvis skyldtes mangel på en præcis opgaveformulering fra kon 
taktudvalget. I 1986 blev der på "Faculté de Philosophie et 
Lettres" oprettet et nyt kanditatprogram for maskinoversættelse og 
datalingvistik, og i 1988 oprettedes et nyt kandidatkursus om 
"Leksikalske relationer og databaser". Selv om der blev oprettet 
stillinger gennem EUROTRA-finansiering, betyder ophøret af denne 
finansiering, at disse stillinger forsvinder. Universitetet i 
Liège har tilsyneladende ikke betragtet Liège-gruppens arbejde som 
en mulighed for vækst inden for datalingvistik og natursprogs 
behandling, og EUROTRA er tilsyneladende blevet betragtet som et 
isoleret projekt snarere end en anledning til at udvide insti 
tuttets interesseområder. Gruppen er nu reduceret til de oprin 
delige to akademikere, som nu er med i EMIR-projektet (se neden 
for). 
8.2.3 Lièges synspunkter. Liège mener, at ordbøgerne blev negligeret 
hele vejen igennem EUROTRA's arbejde. Det arbejde, som Liège 
ønskede at beskæftige sig med, og som det tilsyneladende var 
udspecificeret i deres associeringskontrakt, blev ikke udført. 
Liège ønskede at undersøge de grundlæggende problemer ved porta 
bilitet i leksikografi - og behandle spørgsmålet "Hvordan produ 
cerer man en ordbog til maskinoversættelse - på en nyskabende 
måde?". Liège følte, at EUROTRA beskæftigede sig for meget med 
tempusaspektet og for lidt med det hårde og slidsomme arbejde med 
indførelse af nye ordbøger. De mener, at der i fremtiden vil være 
en endnu større kløft mellem maskinoversættelse og leksikografi. 
Liège har haft meget lidt kontakt med Eurodicautom. Via et andet 
projekt har Liège stadig kontakt med ISSCO. Liège agter at ansøge 
om et LRE-projekt sammen med universitetet i Bonn (som leder), med 
leksikografisk arbejde fra British National Corpus, private virk 
Bomheder, akademikere (universiteterne i Liège, Bonn, København 
osv.). Liège har været involveret i EMIR ESPRIT-projektet, fore 
stået af CEN (Saclay), som beskæftiger sig med forskning i natur 
sproglige front-ends til søgning i multilingvale dokumenter. Liège 
har aldrig været involveret i korpus-pilotundersøgelserne inden 
for ESPRIT - det er først nu, at andre har udviklet leksikogra 
8.3 
fiske arbejdsstationer til at tage sig af korpusarbejde med 
henblik på udvikling af en ordbog på grundlag af en stor tekst 
masse. COBUILD-folkene i Birmingham har været foregangsmænd for 
den slags arbejde - til maskinoversættelse og sprogbehandling er 
der behov for mere end blot ordbøger - med andre ord omfatter 
Lièges interesser "affaldet" fra forlagenes ordbøger - noget af 
det materiale, som de må kassere, fordi de ikke har plads til at 
medtage materialet. 
8.3 EUROTRA Danmark 
8.3.1 Historie. Danmark underskrev associeringskontrakten i oktober 
1984. Danmark har deltaget i EUROTRA siden 1978, og forskere ved 
Københavns universitet har deltaget i forskningskontrakter. 
EUROTRA-DK havde kontorer på Københavns Universitet, og al admini 
stration blev udført af universitetsadministrationen. Enheden var 
ikke et institut ved universitetet, men en uafhængig forsknings 
enhed, som blev ledet af en bestyrelse med medlemmer fra forskel 
lige danske organisationer. I 1991 blev Center for Sprogteknologi 
(CST) dannet, og dette fungerede som en paraply for EUROTRA-
arbejdet. Finansieringen af CST stammer fra nationale forsknings 
midler, nordiske forskningsmidler, EF-forskningskontrakter og i 
stadig stigende omfang midler fra private virksomheder. EUROTRA-
arbejdet fungerede som katalysator for arbejdet med det danske 
sprog. Gennem Kontaktudvalget, som i de senere år havde Bente 
Maegaard som formand, har CST øvet en væsentlig indflydelse på det 
arbejde, som er udført i de forskellige centre. EUROTRA-DK's 
største præstation har været en detaljeret formel lingvistisk 
beskrivelse af det danske sprog; dette omfatter den fungerende 
grammatik og ordbog, og endvidere den forskning, som gik forud, 
navnlig valensteori for dansk, leksikalsk semantik, morfologi, 
anvendelsen af feltanalyse samt beskrivelse og oprettelse af en 
lemma-ordbog. I løbet af overgangsfasen koncentrerede man sig om 
sprogparrene engelsk, fransk og italiensk til dansk, og det er det 
første af disse, som benyttes i PaTrans-projektet. Successen med 
at uddanne personale kan ses af de 34 forskere, som har været 
involveret i EUROTRA-DK. Endvidere må indflydelsen på europæisk 
datalingvistik gennem den omfattende publikationsliste være 
betydelig. 
8.3.2 København CST. Center for Sprogteknologi blev oprettet i 1991 som 
ikke-udbyttegivende offentlig institution under det danske mini 
sterium for forskning og uddannelse. CST udfører forskning og 
udvikling på området natursprogsbehandling både under natio 
nåle/internationale forskningsprogrammer og som kontraktligt 
arbejde for private virksomheder og offentlige institutioner. 
CST's personale omfatter i øjeblikket 17 personer, hvis kvalifi 
kationer omfatter datalogi/datateknologi, datamatisk og teoretisk 
lingvistik, leksikografi, videnrepræsentation, dansk og de fleste 
andre EF-sprog. CST har opbygget stærke relationer til et antal 
organisationer, inklusive ISSCO i Geneve, HCRC i Edinburgh, SRI i 
USA og Prag-skolen. Et blik ned over publikationslisten fra CST 
viser, at der er en god blanding af interne KEF-artikler, konfe 
rencerapporter, bedømte publikationer i internationale (hovedsage 
8.4 
ligt engelsksprogede, nogle få tysksprogede) tidsskrifter, plus 
navnlig et antal populære artikler, som skaber bevidsthed om 
rammerne for datalingvistik/natursprogsbehandling/maskinover 
sættelse. I øjeblikket beskæftiger CST sig med: OFT "Oversættelse 
af fagsproglige tekster" (finansieret ved danske forskningsråds 
midler); DIALOG (udvikling af applikationsorienterede dialogsyste 
mer med tekst- og tale-input) (finansieret ved danske forsknings 
rådsmidler); EUROTRA, ET/10 "Semantisk analyse med anvendelse af 
en natursprogsordbog"; ESPRIT "Ekspertnetværk i automatisk sprog-
og talebehandling - NELS" (KEF); fælles forskningsprojekt med HCRC 
i Edinburgh og SRI i Menlo Park, USA, om "Metoder til opbygning af 
videnbaser til systemer for natursprogsbehandling". Herudover har 
EUROTRA-DK samarbejdet med et dansk patentbureau vedrørende 
PaTrans-arbejdet - den første udnyttelse af ETS-formalismen. End 
videre har CST afsluttet konsulentarbejdet med Canon Europa om 
hjælpemidler til oversættelse af manualer fra engelsk til andre 
europæiske sprog. 
8.3.3 Københavns synspunkter. Der blev givet tre demonstrationer for 
panelet, herunder en demonstration af behandlingen af modalitet i 
EUROTRA-systemet med særligt henblik på epistemiske og deontiske 
modaliteter; endvidere blev PaTrans-arbejdet beskrevet og demon 
streret. Man kørte en prototype, der oversatte patenter fra 
engelsk til dansk samt et system til kodning af tekniske termer. 
Oversættelsen var baseret på en tilpasset version af EUROTRA-
grammatikken, som var udvidet med gættefunktion til tilfælde, hvor 
et bestemt ord ikke kunne findes. Bl.a. fremhævede man følgende: 
man mente, at "Engineering Framework" for hurtigt var rykket ind i 
ALEP-systemet; CST er i øjeblikket ved at forbedre ETS og gramma 
tikken; centret var af den mening, at systemet kunne generaliseres 
på den måde, at det kunne flyttes fra et domæne til et andet; et 
problem som ellipse var blevet behandlet i meget begrænset omfang; 
behandlingen af optionalitet var hovedsagelig begrænset til gram 
matik; der var udført noget arbejde på støtteverber ("foretage et 
angreb" osv.) og på semantiske træk; der var et løbende eksperi 
ment med såkaldt relæ-transfer, som gik fra engelsk til dansk og 
videre til fransk. 
8.4 EUROTRA Spanien 
8.4.1 Historie. Forskningsenheden EUROTRA-ES i Spanien omfatter Univer 
sidad de Barcelona (UB) Fundaciôn Bosch Gimpera (FBG) og insti 
tuttet for logik og lingvistik ved Universidad Autônoma de Madrid 
(UAM). Associeringskontrakten blev underskrevet den 27. december 
1986. Etableringen af gruppen tog temmelig lang tid og involverede 
to ministerier (uddannelse og industri). FBG var et universitets 
institut, som var oprettet som formidlingsled mellem UB og indu 
strien og blev den administrative leder og repræsentant for 
EUROTRA-ES-gruppen. Tidligt i 1986 var den første gruppe etable 
ret, omfattende fem forskere med lingvistisk baggrund, men den 
operationelle start på EUROTRA-ES bør regnes fra august 1987, da 
betalingerne efterhånden blev modtaget. Herudover påbegyndtes på 
det tidspunkt i to andre maskinoversættelsesprojekter (METAL fra 
Siemens og ATLAS-II fra Fujitsu) udvikling af spanske monolingvale 
8.5 
moduler. De oprindelige to ledere af EUROTRA-gruppen flyttede til 
Siemens- og Fujitsu-projekterne. I december 1987 blev UAM-gruppen 
oprettet som underkontrahent til UB med henblik på udførelse af 
leksikalske og terminologiske opgaver og udvikling af morfologiske 
moduler. Formålet var at sprede de akademiske og videnskabelige 
fordele ved deltagelse i EUROTRA så bredt som muligt i Spanien. 
8.4.2 Barcelona GILCUB. GILCUB (Grupo de Investigation en Linguistica 
Computacional de la Universidad de Barcelona) blev oprettet i 1987 
som et institut ved Barcelonas universitet. Dets administration 
styres af Fundaciôn Bosch Gimpera, som blev oprettet som en 
gruppe, der skulle administrere kontrakter mellem universitet og 
industri. GILCUB har udført forskning i sprogbehandling under 
europæiske og nationale forskningsprogrammer og for private virk 
somheder. Siden dets oprettelse har GILCUB været involveret i 
EUROTRA, ET-10/52, en kontrakt med IBM Spanien vedrørende "Lingui 
stic Specifications for the system MAT-IBM (90/91)", Integrated 
Spanish-British Actions 066 (sammen med UMIST og sponsoreret af 
det spanske ministerium for uddannelse og forskning), EUREKA 
EUROLANG (EU676), LRE-1/029 LS-GRAM. 
8.4.3 Barcelonas synspunkter. Grupperne blev opbygget helt fra bunden. 
På højdepunktet havde de 30 personer i 1989 - nu er de 14. De 
opnåede et godt udvalg af grammatik og en fornuftig ordbog. GILCUB 
prøver at starte et institut for lingvistisk teknologi. Medlemmer 
af EUROTRA-ES skal arbejde for EUROLANG. De mener, at ALEP er 
uegnet til EUROLANG, men nyttig til forskningsarbejde. De sagde, 
at EUROTRA er et oversættelsessystem, som, når det fungerer, er 
bedre end andre - men når EUROTRA slår fejl, gør det det grundigt. 
EUROTRA-ES er meget entusiastisk med hensyn til de kontakter, som 
de har udviklet i Europa og USA. De mener, de har udført godt 
monolingvalt arbejde. Hele personalegruppen kom med en baggrund i 
den forholdsvis rene metode, som man anvender i den akademiske 
verden i Spanien. De følte, at Kontaktudvalget var for langt fra 
dem, der udførte arbejdet, og KEF's vetoret blev af EUROTRA-ES 
anset for at være et negativt aspekt ved ledelsesformen. 
8.4.4 Madrids universitet. Skolen for sprogindustri ved Fundaciôn Duques 
de Soria og Sociedad Estatal del Quinto Centenario blev oprettet i 
1990 som en direkte følge af EUROTRA, og det ser ud til, at 
EUROTRA-gruppen er blevet indkapslet heri. Omkring 14 personer er 
uddannet ved centret, hvoraf to i øjeblikket fortsat arbejder med 
datalingvistik/natursprogsbehandling. I Madrid sagde man, at LRE 
eliminerer dem med henblik på yderligere arbejde på EUROTRA-rela 
terede områder. To ansatte i Madrid har udviklet lingvistiske spe 
cifikationer for IBM's maskinoversættelsesprojekt MAT. Et andet 
medlem deltog i evalueringen af ATAMARI for Junta de Extremadura. 
8.6 
8.4.5 Madrids synspunkter. Madrid har udgjort en del af EUROTRA-ES-
gruppen under ledelse, i hvert fald kommercielt, men tilsyne 
ladende også teknisk, af Barcelona. Dette har bestemt ført til 
nogen frustration i Madrid. Men resultaterne i perioden 1990-1992 
ser faktisk ud til at have været signifikante. Den såkaldte 
"External Dictionary", et opbevaringssted med ét niveau for ord 
uafhængigt af EUROTRA-systemet, blev opbygget. Et antal software­
værktøjer er blevet implementeret med henblik på at producere 
EUROTRA-ordbøger på grundlag af "External Dictionary" og vice 
versa. Som en følge af de grundige undersøgelser af aflednings- og 
sammensætningsmorfologi og bøjningsmodeller for spanske nominal-
og verbal-paradigmer eksisterer der en fuldstændig implementering 
af den spanske bøjningsmorfologi baseret på "Item-and-Arrange 
ment"-teorien. Madrid har også fastsat kriterier for identifi 
cering af terminologiske enheder i forbindelse med EIRETERM. 
8.5 EUROTRA Frankrig 
8.5.1 Historie. Før 1985 var prof. B. Vauquois, leder af GETA (Groupe 
d'Etudes sur la Traduction Automatique, en CNRS-forskergruppe i 
Grenoble), en af initiativtagerne til EUROTRA. ARIANE-prototypen 
blev overvejet som grundlag for EUROTRA, men blev afvist omkring 
1984. I mellemtiden havde ARIANE udviklet sig til et nationalt 
projekt. Associeringskontrakten blev underskrevet i 1985, da to 
grupper fik overdraget ansvaret for arbejdet inden for EUROTRA: 
Laboratoire de Linguistique Formelle (LLF) i Paris; Centre 
d'Etudes sur la Langage et la Traduction Automatique (CELTA) i 
Nancy. Disse to centre kom i vanskeligheder, eftersom de var eks 
pertcentre for deskriptiv og teoretisk lingvistik, men ikke for 
datalingvistik. I 1987, efter drøftelser mellem KEF og CNRS, udvi 
dede man med Laboratoire d'Automatique Documentaire et Lingui 
s tique (CNRS LADL) i Paris og GETA for at rette op på manglen på 
datalingvistiske færdigheder. Men det blev efterfølgende beslut 
tet, at arbejdet skulle centreres i LADL og CELTA. Dette var til 
fældet fra 1988-90, bortset fra at LADL blev flyttet i Paris og 
blev til forskningsgruppen TALANA (Traitement Automatique du 
LAngage NAturel). Paris-gruppen behandlede analyse og generering 
af fransk og transfer fra de sydeuropæiske sprog til fransk. 
Nancy-gruppen beskæftigede sig med de nordeuropæiske sprog. Begge 
grupper arbejdede sammen med EUROTRA-Liège, som var ansvarlig for 
terminologi og leksikografi. På trods af de ovennævnte vanskelig 
heder fungerede EUROTRA-Frankrig godt ved slutningen af 1990, og 
de blev godt støttet af CNRS. En officiel demonstration, som var 
organiseret i Paris i februar 1991, tiltrak 100 specialister fra 
industri og universiteter. Associeringskontrakten for 1991-1992 
led under nogen forsinkelse på grund af KEF's administration og 
ankom til underskrift i maj 1991. Forandringer inden for CNRS 
betød, at associeringskontrakten først blev underskrevet i april 
1992, dvs. 16 måneder efter at arbejdet var påbegyndt, og otte 
måneder før det var sluttet. 
8.5.2 TALANA's synspunkter. Følgerne af kontrakternes forsinkelse for 
EUROTRA-Frankrig var naturligvis katastrofale. Flere gange stod 
8.7 
gruppen over for den mulighed at måtte standse arbejdet, men den 
fortsatte, som den bedst kunne og organiserede endda den årlige 
workshop i 1991. Mange medlemmer rejste, men heldigvis fandt de 
med lethed job i industrien takket være deres EUROTRA-erfaring. 
Man har ikke nået alt det arbejde, som var planlagt i programmet 
for 1991-92, men det må alligevel siges at være en bedrift, når 
man tager arbejdsbetingelserne i betragtning. Dette vidner endnu 
en gang om loyaliteten hos individuelle gruppemedlemmer i EUROTRA-
Frankrig. CNRS havde kun underskrevet associeringskontrakten på 
den betingelse, at gruppen ville være opløst i december 1992. 
Derfor forsvinder EUROTRA-Frankrig som sådan i realiteten i slut 
ningen af året. Nancy-forskerne vil blive integreret i et andet 
CNRS-institut, hvor de muligvis ikke kommer til at arbejde med 
datalingvistik. Paris-gruppen flytter til TALANA. EUROTRA-Frankrig 
værdsatte forskningskvaliteten, det faktum, at man arbejdede med 
europæiske forskere fra forskellige lingvistiske skoler og den 
uddannelse, de modtog. De skrev en omfattende fransk grammatik og 
er stolte af, at fransk udgør en del af den officielle EUROTRA-
demo. 
8.6 EUROTRA Tyskland 
8.6.1 Tyskland-Saarbrucken. Maskinoversættelse har en relativ lang 
historie i Tyskland: universitetet i Saarland påbegyndte et 
projekt på dette område i midten af 60'erne. Bestræbelserne fort 
satte på grundlag af en speciel forskningsenhed "Elektronisk 
sprogforskning" (finansieret af det tyske forskningsråd DFG), som 
blev opløst i 1986, og hvorfra SUSY-systemet og alle dets efter 
kommere og varianter stammer. Andre universiteter i Vest- og Øst 
tyskland udførte også forskningsprojekter inden for maskinover 
sættelse. (ConText ved universitetet i Heidelberg er måske det 
mest velkendte og mest teoretisk orienterede.) Datalingvistik 
eksisterede samtidig ved forskellige institutioner, f.eks. i Ham 
borg, Bielefeld, Berlin og Stuttgart, hovedsagelig på grundlag af 
personlige interesser hos undervisere i lingvistik og datalogi. På 
den industrielle side begyndte Siemens at sponsorere udviklingen 
af METAL, som til at begynde med for størstedelens vedkommende 
blev gennemført ved Austin University, Texas. På det tidspunkt, 
hvor EUROTRA startede, var der således allerede en bred baggrund 
for maskinoversættelse i Forbundsrepublikken Tyskland, om end 
systematisk forskning var begrænset til den lille enhed i 
Saarbrucken, hvor nogle forsøgsvise applikationer af SUSY-
afledninger blev udført som små projekter under 
forbundsministeriet for forskning og teknologi - det var her 
EUROTRA-D blev oprettet. Andre universiteter blev bedt om at 
tilbyde Saarbrucken underkontrakter. For at have en fleksibel 
administrativ struktur for EUROTRA-D oprettedes et nyt institut, 
IAI (institut for fremme af anvendt informationsvidenskab), i 
Saarbrucken. EUROTRA-D-projektet var IAI's største projekt i 
begyndelsen. I løbet af en kort indledende fase i starten af 1985 
blev personalet ansat og IAI's infrastruktur skabt. Den 
operationelle start på EUROTRA-D's projekt daterer sig fra juni 
1985, hvor syv personer påbegyndte arbejdet. Gruppestrukturen så 
snart således ud: 6-7 lingvister og datalingvister, 4-5 
oversættere, 1-2 dataloger. Rekruttering foregik fra den specielle 
forskningsenhed og ved almindelige stillingsopslag. Uddannelsen 
foregik ved, at man deltog i de forskellige EUROTRA-begynderkurser 
8.8 
og sommerskoler. Eksisterende morfologiske analysemoduler for tysk 
(f.eks. i Systran, SUSY osv.) bliver for det meste programmeret 
direkte i de lavere niveauers procédurale programmeringssprog (en 
mere fuldt deklarativ metode blev anvendt til EUROTRA). To ver 
sioner af tysk morfologi er blevet udviklet: en, som kun behandler 
bøjningsendelser og er fuldt integreret i EUROTRA-prototypen; og 
en anden, som forsøger at udføre fuld morfologisk analyse af præ 
fikser, afledninger og komposita (brugt til eksperimentale for 
mål). EUROTRA-D bidrog væsentligt til Kontaktudvalgets "Problem 
Office"-forslag til et system af semantiske relationer og til et 
netværk af kategorier for semantiske træk, og begge betragtes som 
emner for fremtidig aktivitet. Yderligere var medlemmer af 
EUROTRA-D aktive i "Dictionary Task Force". I 1986 var EUROTRA-D 
involveret i arbejdet med at øge hastigheden på EUROTRA-software, 
og de implementerede en første prototype af EDB, den leksikalske 
database. Disse bestræbelser blev stoppet i 1987, fordi ETS blev 
taget i brug. Ved IAI fortsatte arbejdet med CAT-formalismen, 
hvilket førte til CAT2. Denne formalisme markerer overgangen fra 
en unifikationsbaseret til en constraint-baseret formalisme. I 
1990 udviklede man en brugerorienteret grænseflade med alfabeter 
til ni sprog og et leksikalsk værktøj til opbygning og vedlige 
holdelse af større leksika ved hjælp af grafiske værktøjer, som 
var til rådighed på UNIX-arbejdsstationer. Endelig er IAI aktiv i 
LRE og andre projekter og fortsat et stærkt center for dataiingvi 
stiske aktiviteter på trods af lukningen af EUROTRA-programmet. 
8.6.2 Saarbrucken IAI. IAI blev startet i 1985 med henblik på gennem 
førelsen af EUROTRA-D. Det er et privat institut, tilknyttet uni 
versitetet i Saarland, og det er væsentligst aktivt med F&U-pro 
jekter på natursprogsbehandlingsområdet (inklusive maskinoversæt 
telse) og ved udvikling af komplekse informationssystemer. IAI 
indgår i ESPRIT NELS (ekspertnetværk for sprog- og talebehand 
ling). IAI har været involveret i følgende nationalt støttede 
projekter: EUREKA's EUROLANG; Knowledge-Based MT; Verbmobil 
speech translation feasibility study. IAI er også involveret i 
EUROTRA, ET-6/2, ET-7, ET-9, ET-10/52, ET-10/66, LRE61-029 LSGRAM. 
Der er indledt samarbejde om et spirende maskinoversættelses 
program i USA. IAI samarbejder med en lille virksomhed (STS) om 
levering af oversættelsesarbejde på grundlag af postredigering til 
databasematerialer (titler og abstrakter). Myndighederne i Saar 
land finansierer mindre undersøgelser af aspekter som videnbaseret 
maskinoversættelse og særlige problemer med hensyn til tysk-fransk 
oversættelse. IAI har til hensigt at spille en væsentlig rolle 
inden for maskinoversættelse, informationssøgning og ekspertsyste 
mer og har fokuseret på teknologisk overførsel mellem universitet 
og industri. IAI vil fortsat samarbejde med universiteterne i 
Stuttgart, Berlin og Hamborg, men der er også ved at opstå nye 
bånd i de tidligere østtyske enheder, som vil bidrage til partner 
skab med Østeuropa. Mens Stuttgart har til opgave at opretholde 
forbindelser til Japan og USA, vil Saarbrucken fortsat være den 
centrale tyske forbindelse med hensyn til aktiviteter inden for 
Fællesskabet. Af de over 100 artikler, som er udgivet af EUROTRA-
D, er omkring halvdelen på engelsk, mange har været præsenteret 
ved Coling, mange har været præsenteret ved forskellige arbejds 
sammenkomster i hele Europa, og omkring 1/5 kan betragtes som 
8.9 
værende offentliggjort efter åben bedømmelse. IAI's personale har 
vedholdende bidraget til (gennemsnitligt) over et halvt dusin 
workshops hvert år siden 1985. 
8.6.3 Saarbriickens synspunkter. EUROTRA-D i Saarbrucken er et af de 
mange forskningscentre for maskinoversættelse i Forbundsrepublik 
ken Tyskland - de andre (i Berlin og Stuttgart) finansieres kun af 
forbundsministeriet for forskning og teknologi. Universitetet i 
Bonn var underkontrahent til Saarbrucken indtil 1990. Om end grup 
perne havde forskellige mål og prioriteringer, var der tale om en 
kraftig krydsbefrugtning. Den samlede værdi af midlerne fra KEF 
var på 1,4 mio. ECU plus 4,45 mio. ECU fra forbundsministeriet for 
forskning og teknologi til Saarbrucken. De andre projekter blev 
finansieret med yderligere 3,5 mio. ECU af ministeriet. Saar 
briicken ville have foretrukket, at man koncentrerede sig om 
bestemte områder: først og fremmest at fokusere på en effektiv 
prototype, derefter at begrænse sig til nogle få sprog og sprogpar 
og endelig at udvide til alle fællesskabssprog og de deraf 
resulterende par og store ordbøger. Saarbrucken anslog, at det 
ville tage fem år at udvide systemet ud over dets nuværende 
begrænsninger. I biprojektet CAT2, som blev skabt som følge af de 
forskellige synspunkter med hensyn til prioritering, var der 
nogle interessante spørgsmål: anderledes lingvistiske metoder end 
EUROTRA's, større brugervenlighed, altsammen med henblik på at 
bringe resultaterne ud til industrien. CAT2 har omkring 15 
installationer (fem i Forbundsrepublikken Tyskland) ved 
universiteter og videnskabelige institutioner til 
forskningsformål. Et pilotapplikationsprojekt med en stor 
software-virksomhed er undervejs. Sådanne projekter og rådgivning 
for kommercielle leverandører af maskinoversættelsessystemer har 
allerede indbragt omkring 250 000 ECU. Det væsentligste 
intellektuelle arbejde i EUROTRA har været den konstruktive 
natursprogsbehandling ved samarbejde mellem de forskellige delta 
gende grupper, som har resulteret i omfattende dokumentation i 
systembeskrivelsen, der nu bruges som grundlag for store indu 
strielle udviklingsprojekter. Med hensyn til organisationen af 
EUROTRA ville Saarbrucken have foretrukket en mindre "demokratisk" 
ledelse, som opstillede rimelige mål på velfunderede og velkendte 
grundlag. Det var ikke en god beslutning at adskille software­
gruppen i Luxembourg fra forskergrupperne ved centrene. Luxem 
bourg-gruppen var - i hvert fald i adskillige år - for begrænset 
med hensyn til datalingvistiske færdigheder. Saarbriickens frem 
tidige prioriteringer ville omfatte den videre udvikling af et 
omfattende sæt semantiske træk og roller, integrering af begrebs 
mæssig viden og kontekst såvel som integrering af større ordbøger. 
8.7 EUROTRA Grækenland 
8.7.1 Historie. Associeringskontrakten med Grækenland blev undertegnet i 
1985. Den første kontrakt gjaldt dannelsen af en specialiseret 
gruppe, og denne blev oprettet ved Kretas universitet med bistand 
fra Athen. Den forberedende fase i projektet var hovedsagelig 
helliget grundforskning, eftersom det teoretiske grundlag for 
opbygningen af det græske sprog var knap, og der endnu ikke var 
truffet beslutning om implementeringsstrategien. Denne fase 
afsluttedes i august 1985, og gruppen fortsatte med implementering 
af græske formelle grammatikker. I 1989 flyttedes alle projektets 
8.10 
aktiviteter til Athen, og på samme tid blev der udnævnt en ny 
direktør. Den græske gruppe overvandt hurtigt vanskelighederne ved 
at halte bagefter andre centre med det monolingvale arbejde, og 
der er udviklet moduler til oversættelse til alle sprog bortset 
fra nederlandsk og dansk. Den monolingvale ordbog omfatter 17 000 
indgange og de bilingvale omkring 2 500 hver. Den græske gruppe 
har også udviklet en terminologisk databank med 7 000 telekommuni 
kationstermer. Et af sideline-systemerne har været den statistiske 
software-pakke PROTIMISI, som behandler overgenerering. Et andet 
er en pakke til ordbogskonstruktion under MS-DOS ved navn 
EUROLEXIS. Den græske EUROTRA-gruppe har sammen med 
talebehandlingsgruppen ved Athens nationale tekniske højskole 
været ansvarlig for oprettelsen af et nyt institut. 
8.7.2 Athen ILSP. ILSP (Institute for Language and Speech Processing) 
blev grundlagt i 1991 som en institution under Grækenlands mini 
sterium for industri, energi og teknologi, generalsekretariatet 
for forskning og teknologi. Dets hovedformål er at fremme udvik 
lingen af tale- og sprogteknologi i Grækenland såvel som opbygnin 
gen af den nødvendige mængde menneskelige ressourcer. Det er 
orienteret mod industrien. ILSP*s aktiviteter omfatter forskning i 
datlingvistik og maskinoversættelse, leksikologi og leksikografi, 
signal- og talebehandling/-syntese/-genkendelse, udvikling af 
værktøjer (f.eks. maskinlæsbare ordbøger, sprogkontrol for græsk 
osv.), udvikling af platforme på disse områder. ILSP er koordi 
nator af det nationalt sponsorerede STRIDE-rammeprojekt LOGOS og 
af LRE 61-016-projektet TRANSLEARN. Instituttet deltager også i 
projektet ESPRIT-FREETEL (ikke-manuelle telekommunikationsanord 
ninger) og i ET-10/63. Det er en national knude i ELSNET-
netværket, deltager i NERC-projektet, er ved at påbegynde 
deltagelse i GRALL-projektet og er i nær kontakt med 
tekstkodningsinitiâtivet. Der har været afholdt adskillige 
demonstrationer af græske grammatikker og ordbøger i Grækenland 
og andre steder. I juni 1990 fandt der i Luxembourg en vellykket 
demonstration sted af det spansk-græske modul med en ordbog på 130 
ord. To irske og en tysk studerende (stipendiater) har deltaget i 
EUROTRA-EL-samarbejdet. 
8.8 EUROTRA Irland 
8.8.1 Historie. Irland kom med i EUROTRA-projektet i december 1984, da 
associeringskontrakten blev underskrevet af National Board for 
Science and Technology (NBST). Til at begynde med havde EUROTRA-IR 
base i NBST-hovedkvarteret, men det flyttede til Institute for 
Industrial Research and Standards (URS), da URS og NBST fusione 
rede og blev til EOLAS. I september 1988 flyttede projektet endnu 
en gang, denne gang til Dublin City University i Glasnevin, og 
ansvaret for projektet overgik til universitetet. På det tidspunkt 
havde Irland meget lidt erfaring med datalingvistik, og der var 
ikke noget center, der profilerede sig på det datalingvistiske 
område - den oprindelige plan var, at lingvister ville blive 
udstationeret til arbejde under NBST. Den arbejdsopgave, som blev 
tildelt Irland på det tidspunkt, var mere hensigtsmæssig for 
8.11 
personer med baggrund i oversættelse og terminologi. EUROTRA-IR 
blev det terminologiske center for EUROTRA-projektet - dette førte 
til tidlig marginalisering af Dublin, indtil betydningen af termi 
nologi blev erkendt af de andre EUROTRA-grupper. De tre områder i 
EUROTRA-IR's associeringskontrakt var: terminologi, subsprog, 
teksttypologi og klassifikation. Arbejdet fra 1985 til 1988 var 
næsten udelukkende fokuseret på uddragning af termer og opbygning 
af glossarer. I den trede fase blev den terminologiske politik 
fastlagt af en ekstern overvågningsgruppe, og Dublins hovedfunk 
tion var at koordinere det terminologiske arbejde. I de sidste 
fire år har Dublin været yderst aktiv på området subsprog. Dublin 
City University's betydelige bidrag til EUROTRA var udformning og 
opbygning af en database med 10 000 engelske telekommunikations 
termer (EIRETERM), som i varierende grad dækkede de andre sprog. 
Dette arbejde blev udført i samarbejde med Eurodicautom og de 
andre centre. Dublin City University søger nu metoder til udnyt 
telse af denne facilitet. 
8.8.2 EUROTRA's betydning. EUROTRA-gruppen har haft stort udbytte af at 
opbygge relationer til School of Computer Applications og School 
of Applied Languages ved Dublin City University. Der er blevet 
oprettet en gruppe for maskinoversættelse, som fører folk, der 
arbejder med så forskellige discipliner som sprog, elektrotekno 
logi, psykologi og dataapplikationer, sammen. Endvidere er der som 
et direkte resultat af EUROTRA oprettet en ny uddannelse i anvendt 
datalingvistik. (Yderligere er der udført nogen forskning vedrø 
rende genanvendelse af leksikalske ressourcer ved University of 
Limerick og vedrørende leksikalske spørgsmål og det irske sprog 
ved Queens University, Belfast.) Gruppen har fremsendt et forslag 
til LRE II-terminologi, subsprog og CALL-finansiering. Dublin er 
center for software-udvikling, og EUROTRA-gruppen har været i 
regelmæssig kontakt med Microsoft, Lotus - hvilket meget vel kan 
føre til arbejde i fremtiden. Der er planer om at stille EIRETERM-
databasen til rådighed for studerende gennem biblioteket og måske 
for offentligheden via online adgang. Der er drøftelser i gang med 
Coiste Termiochta, terminologiudvalget for det irske sprog, som 
har en omfattende database med irsk-engelske par med henblik på at 
undersøge, hvorledes EUROTRA-IR kan blive det nationale center for 
terminologilagring. Yderligere foregår der arbejde på det 
subsproglige område strikkeopskrifter. EUROTRA-gruppen har udtrykt 
stor beklagelse over, at den er gået glip af lejligheden til at 
blive involveret i det lingvistiske aspekt af EUROTRA ved at fore 
tage en analyse af det irske sprog. På nuværende tidspunkt over 
vejes METAL som et velegnet oversættelsesværktøj, og drøftelserne 
fortsætter med Siemens Nixdorf om udviklingen af irske ordbøger. 
EUROTRA-arbejdet i Dublin City University har fungeret som kata 
lysator for yderligere natursprogsbehandling i Irland som helhed, 
og der vil med tiden opstå mere kontakt med det andet center for 
lingvistik i Limerick. Oprettelsen af kurser for studerende og 
kandidater i datalingvistik er begyndt at tiltrække studerende fra 
udlandet. Et internationalt terminologiseminar for terminologer og 
telekommunikationsingeniører blev i 1989 organiseret for repræsen 
tanter fra alle EF-lande. EUROTRA-IR har etableret sig som center 
8.12 
for subsprogsforskning i Europa. Centret har også samarbejdet med 
GD XXI om multilingval harmonisering af toldtariffer, idet centret 
udformede tesaurusen. Der er fremsat forslag til LRE II, men der 
er en finansieringskløft, som Dublin City University må overvinde 
for at bevare kontinuiteten i sin EUROTRA-gruppe. 
8.9 EUROTRA Italien 
8.9.1 Historie. Gruppo DIMA, universitetet i Pisa og ILC (Istituto di 
Linguistica Computazionale, Pisa) var involveret i forberedelserne 
til EUROTRA i perioden 1978-1985. Som leder af ILC var prof. 
Zampolli den officielle leder af den italienske gruppe, men han 
arbejdede nært sammen med lederen af Gruppo DIMA, Cesare Oitana. 
Gruppo DIMA er en sammenslutning for anvendt forskning på det 
datalingvistiske område. Den startede i 1975, men blev først 
officielt etableret i 1979. Dens arbejde bestod til at begynde med 
hovedsagelig af komparativ leksikografi, men fra 1977 rettedes 
programmerne mod syntaks og semantik. I 1984/85 opbyggede gruppen 
et PC-baseret analysemodul til det italienske sprog for Olivetti 
SpA. Gruppo DIMA har, foruden at være involveret i EUROTRA, arbej 
det under det nationale forskningsprogram for datalingvistik i 
1987-1990. I september 1989 besluttede Gruppo DIMA at optimere det 
officielle EUROTRA-framework, og man iværksatte sideline-systernet 
E-Star. Samarbejdet med universitetet i Pisa fortsatte, og fra et 
praktisk synspunkt udgør Gruppo DIMA og universitetsgruppen en 
helhed. Den største del af universitetets personale arbejder på 
kontrakt med ILC, som er et institut under CNR (det nationale 
forskningsråd). Fra begyndelsen har lingvistisk forskning været 
hovedaktiviteten for EUROTRA-Italien: morfologi, syntaks, termi 
nologi, leksikografi og semantik. 
8.9.2 Som "task force" under ILC udnytter EUROTRA-Pisa den viden og 
erfaring, man har opnået inden for EUROTRA, ved at deltage i 
leksikografisk arbejde i nationale og internationale projekter. 
Gruppo DIMA vil bidrage til fremme af datalingvistik ved at plan 
lægge og implementere applikationsprojekter for offentlige insti 
tutioner og industrien. Foruden maskinoversættelse forventes 
hovedapplikationerne at være syntakskontrol, uddannelses- og ind 
læringssystemer baseret på natursprogsgrænseflader, automatisk 
uddragning, lagring og søgning af information, CALL osv. Pisa er 
involveret i både LRE I- og LRE II-aktiviteter. 
8.9.3 DIMA's synspunkter. Gruppo DIMA undersøger fortsat, om den kan 
oprette virksomheder som opfølgning af EUROTRA. Der har ikke været 
nogen direkte støtte fra de italienske myndigheder. DIMA beklagede 
overgangen til den nye ALEP-formal ise, hvor den kunne have foku 
seret på udnyttelse af en version af ETS. Gruppen står nu over for 
opløsning. Den følte, at det var en skandale, at KEF ikke havde 
midlerne til at udnytte EUROTRA-arbejdet. En potentiel bruger var 
villig til at sætte penge i udnyttelsen, hvis gruppen kunne 
påvise, at arbejdet ville give brugbare resultater. 
8.13 
8.10 EUROTRA Luxembourg 
8.10.1 Historie. I januar 1984 påbegyndtes drøftelserne mellem Luxembourg 
og Kommissionen, og i juni 1984 blev associeringskontrakten under 
skrevet. CRETA (se nedenfor) blev oprettet til EUROTRA af det 
europæiske institut for informationsstyring (IEGI) i august 1984. 
Gruppen voksede til fire fuldtidsansatte i 1986. I 1989 blev 
direktøren for IEGI udpeget til leder af EUROTRA-Luxembourg, da 
IEGI lukkede, og souschefen for EUROTRA-gruppen blev leder af 
CRETA's forskningsenhed i 1990. Siden da har universitetet påtaget 
sig ansvaret for de seks ansatte på CRETA. CRETA's tidligere 
arbejde bestod af klassifikation af EUROTRA-dokumenterne med 
henblik på at lette arkivering, søgning og spredning af disse. I 
1988 blev der oprettet en online dokumentationsdatabase (Basio på 
Micro VAX II). Litteraturdatabasen (ETIN-EUROTRA Internal) omfat 
tede dengang 2 900 EUROTRA-dokumenter, uforkortede eller biblio 
grafisk analyserede som abstrakter. CRETA påtog sig fra juni 1987 
alle opgaver i forbindelse med erhvervelse og distribution af 
EUROTRA-software. Der blev oprettet en "help desk" for EUROTRA-
grupper ne. I overgangsfasen stillede man CRIS (CRETA Informations 
service) med tre online databaser til rådighed: ETIN, der 
indeholdt 10 000 uforkortede interne EUROTRA-dokumenter, eksterne 
dokumenter vedrørende natursprogsbehandling eller referencer til 
disse, COLI (konferencedatabase) og ETUS (EUROTRA-kontakter). 
CRETA påtog sig yderligere aktiviteter med hensyn til testning og 
clearing af software. 
8.10.2 Luxembourg CRETA. CRETA (Centre de Recherches et d'Etudes en 
Traduction Automatique) blev oprettet i 1984 og er juridisk inte 
greret i CRP-CP (Centre de Recherche Pubil - Centre Universitaire 
de Luxembourg). Det har til formål at organisere F&U på området 
teknisk videnskab i den offentlige sektor, teknologioverførsel og 
teknisk samarbejde mellem den private og den offentlige sektor. 
Dets væsentligste aktiviteter er at fungere som dokumentations 
center, clearing-central for software og lingvistiske data og som 
test- og referencecenter. CRETA deltog i EUROTRA og ET-10. Uden 
for EUROTRA findes der et par eksempler på anvendelse af EUROTRA-
materiale (Uppsala - udslag af Danmarks arbejde, Paris - japansk­
fransk) . CRETA-instituttet blev opløst af den luxembourgske rege 
ring i slutningen af 1992. Software-vedligeholdelse (som blev 
foretaget af P-E) for ET-9/2 kunne ikke varetages af Luxembourg­
gruppen, eftersom det ikke var forskning. Association for Infor 
mation Translation Services blev oprettet i juli 1992 for at 
fremme information og brugerudnyttelse af maskinoversættelse og 
dermed beslægtet arbejde. Man søger partnere til at danne pro 
jekter og til at afholde kurser og seminarer. Der er udarbejdet to 
forslag til VALUE-programmet - et af disse går ud på en udstil 
lingsstand på messen i Hannover i 1993 for at vise aspekter af 
maskinoversættelse - det andet drejer sig om en informationsserver 
til sprogindustrien (mere end 10 000 indgange er lagret i data 
basen - artikler om maskinoversættelse osv.) som en udvidelse af 
det arbejde, EUROTRA har udført i denne forbindelse, og som nu er 
ved at nå sin afslutning. 
8.14 
8.10.3 Luxembourgs synspunkter. Adskillige af gruppens medlemmer stammede 
fra Saarbrucken, og da de flyttede til Luxembourg, oprettede de 
centret for dokumentsamling og -spredning. Man skrev abstrakter, 
som blev indlagt i databasen. Andet arbejde omfattede evaluering 
af software - der blev sendt grammatikker og ordbøger til centret 
til evaluering, og dette blev senere pakket og distribueret til 
andre centre. Endvidere arbejdede gruppen med metoder til Kl inden 
for maskinoversættelse - f.eks. Dublin-forbindelsen og andre ET-
10-forslag - ET10/66. (EUROTRA selv havde nogen Kl, men det er 
vanskeligt at definere og konkretisere dette arbejde.) I juli 1988 
påbegyndtes udviklingen af software. Gruppen blev integreret med 
KEF's software-udviklingsgruppe. Der fandtes også en software­
udviklingsgruppe i Saarbrucken og før den tid i ISSCO. Fra 1980 
kom det til at stå klart, at Unix var et hensigtsmæssigt operativ 
system. Dette blev mere kompliceret, efterhånden som rækken af 
Unix-arkitekturer udvikledes: f.eks. Nederlandene med DEC, Danmark 
med HP osv.; DEC-stationerne var hurtigere, men kunne ikke køre 
YAP. Disse varierende platforme førte afgjort til problemer, da 
man fik Prolog-compileren. Luxembourg tog sig af licensaftalerne 
og udviklede brugergrænseflader. I juli 1987 blev Luxembourg 
inddraget i software-støtte. Det ville have været en god ide at 
have fået noget af det lingvistiske arbejde udført i Luxembourgs 
EUROTRA-gruppe, men der er ingen universiteter i Luxembourg, og 
det ville have været vanskeligt at gennemføre i praksis. Luxem 
bourg-gruppen gik i midlertid i samarbejde med andre centre og 
universiteter (f.eks. universitetet i Saarbrucken). 
8.11 EUROTRA Nederlandene 
8.11.1 Historie. Da Nederlandene blev involveret i EUROTRA omkring 1980, 
var datalingvistikken allerede etalberet som fag ved nederlandske 
universiteter; de fleste litterære fakulteter havde regelmæssige 
kurser i programmering og datalingvistik, og man var allerede i 
gang med at udforske (Rosetta - Philips Research Labs, Eindhoven) 
eller forberede (DLT - BSO, Utrecht) maskinoversættelse. I 1980 
tog EUROTRA's grundlæggere kontakt med forskere ved den tekniske 
højskole i Delft og universitetet i Utrecht - indtil det tidspunkt 
var det nederlandske sprogs interesser blevet varetaget af for 
skere ved KUL, Leuven. Fra 1981 til 1984 udførtes arbejdet under 
forskningskontrakter vedrørende det nederlandske sprog i et samar 
bejde mellem Leuven, Delft og Utrecht. Deltagelse i emner eller 
designorienteret kontraktarbejde foregik på et personligt grund 
lag, og personale fra Utrecht deltog i semantisk forskning, udar 
bejdelse af lingvistiske specifikationer og framework-design. I 
hele denne periode blev der gjort bestræbelser på at etablere et 
fælles EUROTRA-center for Belgien og Holland - men dette slog 
fejl. Efter 1984, da Belgien underskrev sin associeringskontrakt, 
og de sprogspecifikke forskningskontrakter var afsluttet, forlod 
Delft projektet. I løbet af 1986 blev STT (se nedenfor - institut 
tet for sprogteknologi) oprettet som EUROTRA-agent, og associ 
eringskontrakten for Nederlandene blev underskrevet i september 
1986. STT var ikke fuldt bemandet før 1989. 
8.15 
8.11.2 Utrecht's synspunkter. Ved EUROTRA's start var Utrecht ikke virke 
lig involveret i maskinoversættelse. Utrecht mener, at det var en 
fejl at få maskinoversættelse til at fungere som en 
humanoversætter - det endelige mål burde omdefineres til et forsøg 
på at overvinde oversættelsesproblemet, ikke at efterligne 
mennesker. EUROTRA valgte ikke at satse på maskinstøttede 
oversættelsessystemer (f.eks. ordbøger), men at arbejde henxmod 
en erstatning for mennesker. Franskmændene (ARIANE) og tyskerne 
(SUSY) mente tilsyneladende, at dette var muligt. I begyndelsen 
af 1980'erne var det for tidligt at inddrage industrien i noget, 
som endnu ikke var opfundet. Den første EUROTRA-workshop i 
Frankrig (Harry Somers, Maghi King osv.) omfattede ikke Utrecht, 
som først blev inddraget ved den anden EUROTRA-workshop i Bangor i 
1980 og påbegyndte aktiv deltagelse i 1981. Der foregik en hel del 
intellektuelt arbejde fra 1980 til 1986. Personer fra mange centre 
underskrev kontrakter med KEF (navnlig UK, ISSCO, Nederlandene) 
med henblik på at udarbejde specifikationer - den såkaldte 
centralgruppe (ca. 10-12 personer på fuld tid). Deres 
hovedopgaver var at udarbejde de formelle og lingvistiske 
eksterne publikationer, som var spændende på det tidspunkt -
maskinoversættelse blev betragtet som et lingvistisk problem. Der 
var nogle datalingvister rundt omkring - ISSCO førte Prolog ind i 
projektet. Mange af deltagerne var i virkeligheden ikke 
lingvister. 
I januar 1987 sagde KEF, at det, der var produceret, ikke kunne 
implementeres - de, der havde udarbejdet specifikationerne, 
fortalte Kontaktudvalget, at det var nødvendigt ned endnu seks 
måneder for at gøre det effektivt. KEF sagde, at man skulle 
arbejde henxmod en tilstrækkelig implementerbar metode i løbet af 
nogle få måneder (ETS), idet man gik imod den centrale gruppes 
deklarative forslag. Dette betød afslutningen på CAT-formalismen, 
som var foreslået af den centrale gruppe - og den udviklede sig 
senere til MiMo, som er et næsten fuldstændigt deklarativt system. 
MxMo2 var ligesom ALEP baseret på HPSG, og det samme var nogle 
meget nære slægtninge. Begge MiMo'er blev finansieret af KEF -
samtidig med ETS. MiMo blev opfattet som værende mere "sexet", 
idet fem var beskæftiget med dette og mellem 25 og 30 personer med 
"kedeligt" ETS-arbejde. Eftersom ETS-softwaren ikke var anvende 
lig, brugte man den ikke, selv om gruppen førte planen ud i livet. 
Kontaktudvalget skulle have stået fast og insisteret på at beholde 
CAT-framework. Dette ville have været i modsætning til KEF-vetoet. 
Der fandt ikke nogen faglig evaluering sted på det tidspunkt, hvor 
man gik over til ETS - kun politiske udvalg. 
I 1991 gennemførtes "post-Pannenborg"-ændringen til ET6-formalis 
men fra konsortier uden for EUROTRA's verden (hvor man på det 
tidspunkt ikke blev opmuntret til at bruge ALEP). For eurotrai 
anere så det ud, som om ETS var opgivet. Utrecht anførte, at 
brugen af ETS i fremtiden kræver grammatikker, som er tilpasset 
dets særlige egenskaber. ALEP eller MxMo2 fulgte i højere grad end 
ETS hovedstrømningerne. For programmet 1991-1992 blev man enig om 
at bruge de første seks måneder på at konsolidere de monolingvale 
og bilingvale komponenter for et begrænset antal sprogpar og at 
bruge disse moduler til evaluering af resultaterne af det forsk 
ningsarbejde, som foregik parallelt hermed. Man følte det som en 
væsentlig forbedring, at der ikke længere blev stillet krav om, at 
alle forskningsresultater skulle samles i et enkelt prototype­
system. 
8.16 
8.11.3 Utrecht STT. De faktiske projektgrupper hører under forsknings 
instituttet for sprog og talefunktioner (OTS), som er en forsk 
ningsorganisation ved det humanistiske fakultet ved universitetet 
i utrecht. Dette institut er opstået af en lang Utrecht-tradition 
for formel lingvistik og fonetik, og det er en platform for al 
forskning på disse områder ved universitetet. Siden dets start i 
1986 har STT været involveret i EUROTRA, MiMo-sideline-systemer, 
LEXIC (genanvendelige leksikalske ressourcer sammen med Philips og 
Van Dale), ROSETTA (sammen med Philips Research Labs), og GRAMMAR 
(genanvendelige grammatikker - sammen med universitetet i Til 
burg). Igangværende aktiviteter omfatter: ET10/75 (kollokationer), 
DYANA2 (ESPRIT-grundforskning), LRE 61/61 (genanvendelig gramma 
tik), LRE 61/62 (diskurs), EAGLES, CLASK (robusthedsundersøgelse -
kombination af lingvistik og statistisk viden) sammen med 
CWARC/Montreal (SITE/Paris og finansieret af GD XIII Internatio 
nalt Samarbejde). Fremtiden? - fem applikationer til LRE II, en 
applikation til det nationale informationsteknologiprogram. I 
mellemtiden indbringer forskningsinstituttets datalingvistiske del 
omkring 1 mio. HFL pr. år. 
8.12 EUROTRA Portugal 
8.12.1 Historie. I maj 1987 underskrev Portugal (Junta Nacional de 
Investigacao Cientifica e Tecnologica - JNICT) en kontrakt med EF 
om deltagelse i EUROTRA - på det tidspunkt foregik der ingen 
forskning i maskinoversættelse i Portugal. Der blev heller ikke 
holdt kurser i datalingvistik ved nogen af de portugisiske univer 
siteter. Dataloger havde forsøgt at udføre arbejde med natur 
sprogsbehandling på portugisisk, men det lingvistiske arbejde var 
meget begrænset. På det tidspunkt var der to centre, som forskede 
i det sidstnævnte aspekt - universiteterne i Lissabon og Porto. 
Instituttet for lingvistik ved Universidade Nova de Lisboa var den 
væsentligste kilde til lingvistisk kunnen og blev ifølge 
kontrakten leder af EUROTRA-PT's arbejde. Foruden Universidade 
Nova de Lisboa har Universidade de Coimbra bidraget. 
Kommunikationen mellem de sidstnævnte centre og Lissabon var ikke 
så god, som den burde have været. (Indsaten fra henholdsvis 
Lissabon, Porto og Coimbra ser ud til at have været i forholdet 
8:2:1.) EUROTRA-programmet har fungeret, ikke blot som 
katalysator, men som springbræt for aktiviteter inden for 
datalingvistik i Portugal. 
8.12.2 Lissabon, Porto, Coimbra et al. ILTEC. For at øge datalingvistik 
kens betydning i Portugal og for at generere projekter inden for 
portugisisk datalingvistik grundlagde man Instituto de Linguistica 
Teorica e Computacional (ILTEC), en ikke-udbyttegivende institu 
tion, som en sammenslutning mellem visse portugisiske uni'versi 
teter og kulturinstitutioner. ILTEC integrerer EUROTRA-PT-gruppen 
og er en direkte følge af EUROTRA-arbejdet. Et forslag om at 
oprette et kandidatkursus i datalingvistik ved Faculdade de Letre 
de Lisboa er et direkte resultat af EUROTRA's indflydelse og den 
betydning, Portugal tillægger EUROTRA-relaterede aktiviteter. 
EUROTRA-PT har kun eksisteret i seks år. De første to år blev 
brugt på at "indhente", de næste to med at konsolidere og skabe 
bevidsthed om arbejdet såvel i det datalingvistiske miljø i Europa 
som i Portugal, og i overgangsårene har man lagt grunden til det 
8.17 
fremtidige arbejde, mens grupperne har diskuteret samarbejde og 
udnytte1sesmuligheder. ILTEC er i øjeblikket involveret i Ilterm-
terminologidatabankerne (samarbejde med industrielle partnere). 
Sokrates (CALL - portugisiske myndigheder), Gramåtico (syntaks 
kontrol - portugisiske myndigheder), EUREKA GENELEX, EUREKA GRAAL, 
EUROTRA, ET-10, LRE og endvidere kandidatkurser under Den Euro 
pæiske Socialfond. Siden 1987 har den portugisiske gruppe været 
aktivt medlem af det datalingvistiske miljø. Der var en ILTEC-
stand ved udstillingen Expolingua i 1989 og i 1990, og man gennem 
førte her en demonstration af maskinoversættelse (tysk-portugi 
sisk). Portugal er stærkt motiveret for at finde partnere til 
projekter som f.eks. LRE, og man har haft udførlige drøftelser med 
et multinationalt selskab om engelsk-portugisisk maskinoversæt 
telse. 
8.13 EUROTRA-UK 
8.13.1 Historie. På tidspunktet for EUROTRA-programmets officielle art 
var der allerede et blomstrende datalingvistisk miljø i UK. i de 
tidlige 1980'er var den væsentligste nationale drivkraft til data 
lingvistisk forskning ALVEY-programmet, som finansierede et antal 
projekter inden for natursprogsbehandling. UMIST og Essex havde 
begge et godt ry med hensyn til datalingvistik og maskinoversæt 
telse og var indlysende kandidater til EUROTRA-arbejdet i England. 
Den engelske associeringskontrakt blev underskrevet i december 
1985, men Essex' og UMIST's engagement i EUROTRA daterer sig fra 
programmets virkelige oprindelse i slutningen af 1970'erne. Begge 
centre leverede medlemmer til koordinationsudvalget, der blev 
nedsat i 1978, og som udarbejdede det forslag, som EUROTRA-pro 
grammet var baseret på (jf. Rådets afgørelse 82/752/EØF, november 
1982). Medlemmer af UMIST og Essex udførte også forskningskon 
traktarbejde for EUROTRA. Takket være den tidlige støtte fra det 
engelske DTI, omfattede EUROTRA-UK den 1. januar 1986 14 medlemmer 
(seks i Essex, 8 ved UMIST). Over halvdelen af disse oprindelige 
medlemmer forblev i gruppen til 1990. I de første år lagde man et 
stort arbejde i at sikre samhørigheden mellem disse to centre. 
Ledelsen af EUROTRA-UK har altid været delt, og man har været 
fælles om repræsentationen i Kontaktudvalget. 
8.13.2 Essex datalingvistik/maskinoversættelse. Essex-gruppen udgør 
kernen i Essex-grupperne for datalingvistik og maskinoversættelse, 
en uformel forsamling af ca. 15 forskere med interesse for natur 
sprogsbehandling. Selv om gruppen også er involveret i andet 
arbejde (f.eks. EUROLANG, LRE, forskning i talefunktioner), har 
EUROTRA været langt det største af gruppens projekter. 
8.13.3 Essex' synspunkter. I perioden 1980-1983 skete der inden for data 
lingvistik en kraftig opblomstring af interessen for attribut-
værdistrukturer - anført af Xerox, SRI, CLSI Stanford. Dette 
arbejde skaffede et standardfokus for datalingvistik, som beskre 
vet i standardmodellen PATR-II (af SRI), som blev offentliggjort i 
Coling 1984. På USA's vestkyst stod man i spidsen for de væsent 
ligste udviklinger. EUROTRA blev først drøftet i 1978/79 inden for 
GETA-traditionen: det japanske 5. generationsarbejde lagde vægt på 
toning og Prolog; gennem personale, der vendte tilbage fra USA, 
kom der gang i udviklingen af GPSG (f.eks. Alvey tools) - en 
8.18 
tidlig unifikation som faldt sammen med final state-morfologi. I 
løbet af de sidste fire eller fem år har dataleksikografer og 
datalingvister nærmet sig hinanden og erkendt behovet for at 
samordne ressourcerne. Personer, som beskæftiger sig med tale og 
sprog, vil arbejde sammen i de næste fem år. Maskinoversættelse er 
nu en delmængde af natursprogsbehandling - morfologisk analyse, 
ordbogsopbygning og generering er altsammen indeholdt i maskin 
oversættelse. Ved EUROTRA's begyndelse var forskellene med hensyn 
til videnskabelig uddannelse og baggrund et problem - for mange 
mennesker, for forskellig baggrund. Dette er ikke længere et 
problem. 
Flere forskellige personer i England var involveret i årene 1978-
1982. I 1984 gjorde styrelsesudvalget (steering committee) et for 
søg på at tilføre nye ideer. Det var drøftelser om SUSY og GETA -
GETA havde fungeret i 15 år - der dominerede arbejdet intellek 
tuelt. Der var noget tovtrækkeri mellem: "prøv at få det bedst 
mulige" (England ønskede PATR-II de facto-standard - men fik det 
ikke) og "tænk på fremtiden" - post-GETA's CAT-framework blev 
udviklet. Men UK og Utrecht fortsatte med deres intellektuelle 
synspunkter og udviklede sideline-systemer. Overgangen til ETS-
formalismen var et teknisk initiativ - en bedre og mere pålidelig 
implementering. 
Kontaktudvalget fastsatte først sent specifikationer. Projektet 
var godt planlagt - arbejdet lå forrest i den teknologiske udvik 
ling - hovedproblemet var manglen på egnede værktøjer og ressour 
cer til at forenkle arbejdet og sikre, at udviklingen blev fuld 
ført på en måde, som med større sandsynlighed ville give et godt 
resultat for den oprindelige målsætning. MiMo har tjent sit formål 
for UK. CAT2 kan udnyttes - Saarbrucken udarbejdede et VALUE-for 
slag. Det er et åbent spørgsmål, i hvor høj grad ETS-grammatik 
kerne kan genanvendes. 
Det spiller ikke nogen rolle, hvorvidt det er en transfer-baseret 
metode eller en interlingua-metode med unifikationsbaserede forma 
1ismer - det store skel ligger mellem den videnbaserede og den 
statistiske metode (jf. ET-10). Et regelbaseret system med en 
tranfer-baseret metode kunne opbygges, men den leksikalske 
transfer-metode ville give alternativer, og disse ville blive 
bedømt ved hjælp af eksisterende regler, som var udviklet gennem 
tidligere brug. Den rent empiriske metode kan forbedres et langt 
stykke ved hjælp af leksikalske metoder. 
8.13.4 UMIST CCL. UMIST-gruppen er beliggende inden for Centre for 
Computational Linguistics (CCL), der er en separat forsknings- og 
undervisningsenhed ved Department of Language and Linguistics. CCL 
blev oprettet i 1979 og har nu ca. 25 ansatte forskere og under 
visere, 60 studerende og over 30 kadidatsstipendiater. Centret var 
det første i Europa, som tilbød et kandidatkursus i dataling 
vistik, og dets nyligt indførte cand. scient-kursus inden for 
maskinoversættelse er velkendt. Prof. Jun-ichi Tsujii fra univer 
s it et et i Kyoto kom til CCL i 1988, og siden da har CCL knyttet 
stærke forskningsbånd til Japan, og man deltager i et antal samar 
bejdsprojekter vedrørende japansk-engelsk maskinoversættelse og 
leksikografi. CCL deltager endvidere i ESPRIT og andre projekter 
inden for datalingvistik, maskinoversættelse, subsprog og termi 
nologi, CALL, informationsbehandling og tekstlingvistik. 
8.19 
8.13.5 UMIST's synspunkter. Parsere, leksika osv. ville ikke være blevet 
udviklet ved UMIST, hvis det ikke havde været for EUROTRA. Med 
hensyn til lingvistikken ville en stor del af den formelt mono 
lingvale forskning heller ikke være blevet udført, hvis det ikke 
havde været for EUROTRA. Det store engelske leksikon er genanven 
deligt, men grammatikken er sværere (det tager flere timer at 
færdiggøre hver indgang). UMIST betragtede hovedsageligt EUROTRA 
som et forskningsprojekt. Hvis det havde taget sigte på udvikling, 
ville det have været spredt over færre centre, have haft en mindre 
kompleks ledelsesform, kortere tidsfrister osv. Kommunikationen 
var meget besværlig. 
Udviklingsmetoden centrene imellem var pragmatisk. EUROTRA omsko 
lede teoretiske lingvister til datalingvister - meget få centre 
havde arbejdet med datamater. Konkurrenceelementet mellem landene 
var gavnligt. UMIST's japanske forbindelser ville ikke være 
opstået uden EUROTRA. Maskinoversættelse var ikke accepteret i 
England i 1977. Alvey (1984) havde allerede finansieret UMIST og 
gav UMIST tillid til, at datalingvistik var værd at beskæftige sig 
med. 
8.20 
9. Organisation og ledelse 
9.1 EUROTRA's ledelse 
9.1.1 Til at begynde med blev EUROTRA styret fra GD XIII i Luxembourg 
med en meget lille gruppe. Det meste af det tekniske planlægnings 
arbejde blev indtil 1985 udført på kontrakt af prof. M. King og 
hendes gruppe ved ISSCO i Geneve. Prof. Bernard Vauquois ved GETA-
gruppen i Grenoble tilbød at overtage den tekniske ledelse, men 
dette blev afvist, fordi hans gruppes arbejde ikke blev betragtet 
som et passende grundlag for EUROTRA's udvikling. Således blev 
ansvaret for både ledelse og den endelige tekniske planlægning 
pålagt Kommissionens gruppe i GD XIII. 
9.1.2 EUROTRA's oprindelse ligger i et møde mellem eksperter i februar 
1978. Rådet vedtog programmet i november 1982, på et tidspunkt 
hvor Kommissionens gruppe bestod af to personer. Det er inter 
essant at bemærke, at resultatet af det forskningsarbejde, som var 
foregået, resulterede i, at den første version af systembeskri 
velsen (Reference Manual) blev offentliggjort i 1979 på den første 
årlige workshop. Dette skete tre år før programmet formelt var 
vedtaget, og arbejdet blev støttet ved små forskningskontrakter 
under det multilingvale aktionsprograms budget. 
9.1.3 Kommissionens ledelsesgruppe bestod grundlæggende af én person 
indtil 1981, og derefter to. Den første associeringskontrakt blev 
undertegnet i juni 1984, men det var først i efteråret 1985, at 
tilstrækkelig mange var underskrevet til, at programmet for alvor 
kunne iværksættes. Den italienske og den nederlandske kontrakt 
blev først underskrevet i 1987. I mellemtiden fortsatte programmet 
på grundlag af forskningskontrakter. Der blev ikke stillet ekstra 
personale til rådighed før 1986, da gruppen i GD XIII blev udvidet 
til seks. Endvidere tilbød Kommissionens oversættelsestjeneste, 
som var med-forslagsstiller til programmet, at stille et antal 
oversættere til rådighed for gruppen. Dette tal øgedes efterhånden 
til 12, hvilket dog først skete hen imod afslutningen af program 
met, efter at oversættelsestjenesten havde truffet særlige foran 
staltninger til at rekruttere datalingvister. En stor del af 
gruppen er nu flyttet over til arbejdet med LRE-programmet. 
9.1.4 Programmets drift, i både ledelsesmæssig og videnskabelig hense 
ende, påhvilede personalet i GD XIII og navnlig gruppens leder. 
Til at begynde med blev der i 1983 nedsat et rådgivende udvalg for 
programforvaltning (ACPM), som bestod af myndighedernes repræsen 
tanter, men de mødtes ikke særlig tit og havde sandsynligvis ikke 
megen indflydelse. Dobbeltydigheden i deres rolle ses klart af 
deres benævnelse, som indeholder ordene "forvaltning" og "rådgiv 
ning". I 1985 blev udvalget erstattet af Det Rådgivende Udvalg for 
Forvaltning og Koordinering vedrørende Sprogproblemer (CGC-12), 
som dækkede over et bredere lingvistisk spektrum, og et fælles 
styrelsesudvalg (CSC), bestående af repræsentanter for associ 
9.1 
eringskontrakternes myndighedssignâtårer. Disse organer havde ikke 
megen indflydelse på programmets tekniske ledelse. 
9.1.5 Kontaktudvalget (Liaison Group) havde større indflydelse på den 
tekniske styring af programmet, idet det bestod af centrenes 
ledere sammen med Kommissionen, normalt under forsæde af en af 
lederne. Der var endvidere talrige stående udvalg og ad hoc-
udvalg, som omfattede personalet fra centrene og Kommissionen som 
det centrale finansierende organ. Kommissionens gruppeleder brugte 
lejlighedsvis sin beslutningsdygtighed imod nogle af de andre 
lederes synspunkter. Proceduren var, at der krævedes 2/3 majoritet 
i Kontaktudvalget, forudsat at dette omfattede Kommissionens 
repræsentant, som grundlæggende havde vetoret. I afgørende sager 
kunne beslutningen henvises til CSC. I praksis udpegede myndig 
hederne sommetider en af deres centerledere som repræsentant i 
CSC, hvorfor de samme argumenter - med det samme resultat - ofte 
blev gentaget i CSC. 
9.1.6 Ledelsens dobbeltrolle. Pannenborg-panelet kommenterede den mang 
lende skelnen mellem bestyrelsesfunktioner og ledelsesfunktioner i 
projektets ledelse. Der må have hvilet en betragtelig byrde på 
programmets leder, også selv om han havde haft tilstrækkeligt 
personale, hvilket han ikke havde i programmets første år. Lederen 
skulle både udfylde den administrative og den tekniske lederrolle. 
Det ville have været muligt at opsplitte disse roller, således at 
den øverste ledelse tilfaldt den administrative leder. (Man kan 
tænke på den måde General Groves fungerede med prof. Oppenheimer i 
MANHATTAN-projektet.) Medmindre man planlægger en helt anderledes 
organisation af Kommissionens sprogteknologi-program (som omtalt i 
afsnit 9.2 nedenfor), virker det uundgåeligt, at hovedansvaret for 
ledelsen må tilfalde Kommissionen. Magtbeføjelserne ligger, hvor 
pengene er, og skønt dette ikke var så utvetydigt, som det burde 
have været i betragtning af de indviklede arrangementer med de 
nationale myndigheder, stod det altid klart, hvem der i sidste 
ende havde magten. Men det ville have været muligt at ansætte en 
sådan teknisk leder ved hjælp af overflyttelse eller lignende, 
selv om det kunne have været vanskeligt at finde en person med de 
rette kvalifikationer og et godt ry i Europa på det tidspunkt. Når 
det drejer sig om et så prestigefyldt program, må den tekniske 
leder kunne søge støtte og respekt hos de teknikere, som skal 
arbejde for ham i de forskellige centre. Det ville have været rent 
held og yderst usandsynligt, at der blandt Kommissionens personale 
skulle være en tilstrækkeligt kvalificeret person. I dette til 
fælde vandt lederen afgjort popularitet og så sandelig respekt fra 
mange af dem, der arbejdede i programmet, for hans meget store 
arbejdsindsats og hengivenhed over for programmet, men han havde 
ikke det internationale tekniske ry til at vinde deres umiddelbare 
agtelse på det tekniske område. Dette gjorde hans rolle yderst 
vanskelig. Inden for industrien har man stor erfaring i, hvordan 
man skaffer administrativt og teknisk lederskab til indviklede 
projekter ved en passende sammensætning af individer, støttet af 
bestyrelser, når det er hensigtsmæssigt. Et sådant lederskab har 
magt til at lede konstruktivt, herunder den væsentlige magt til at 
standse arbejdet, når det er nødvendigt. Kommissionen burde have 
9.2 
rekrutteret en teknisk leder til programmet, som kunne have 
påtaget sig lederskabet og automatisk vundet respekt på det 
tekniske område. 
9.1.7 En leder fra industrien? Programmet skulle tydeligvis have ført 
til et industrielt produkt, selv om det var forudset, at der 
krævedes en forskningsfase, før prototypen var egnet til indu 
striel udnyttelse. Man kunne derfor mene, at det ville have krævet 
en person med sans for og erfaring med industrielle målsætninger 
og markedsorienterede holdninger. Konflikten mellem forskeratmos 
færen i centrene og de udviklingsmæssige behov i programmet har 
hele tiden været et problem. Men i praksis dalede forventningerne 
om et direkte anvendeligt produkt, så det ville måske på det tids 
punkt have været uhensigtsmæssigt at skaffe en leder fra indu 
strien. En sådan person kunne meget vel have været i konflikt med 
forskningsambitionerne i centrene. Men Kommissionen bør holde sig 
for øje, at det er nødvendigt for en leder af et så stort program 
at have de rette kvalifikationer og den rette erfaring. Navnlig: 
A17: Når det er hensigten, at et program skal føre til industriel 
udnyttelse, bør lederskabet pålægges en person med de rette 
kvalifikationer, et godt ry og om muligt erfaring med industrien. 
9.2 Et agentur? 
9.2.1 Den ide at lade et agentur uden for Kommissionen styre et program 
som EUROTRA og måske alle programmer på det sprogteknologiske 
område blev fremsat af Danzin-panelet og fulgt op i en 
undersøgelse foretaget af panelet under ledelse af dr. Coltoff. 
Der er indlysende fordele: 
1) Agenturet ville være meget friere stillet til at rekruttere 
det nødvendige personale, uhæmmet af de uundgåeligt bureau 
kratiske forhold, som hersker i Kommissionen. 
2) Et agentur kunne reagere hurtigere vedrørende kontraktlige 
anliggender osv. 
3) Der ville være knap så meget behov for en afvejning af mod 
stridende interesser, eftersom agenturet ville udgøre en 
stødpude mod nationale og regionale interesser. 
4) Det kunne være lettere at finde en god leder, som ville være 
interesseret i den relative frihed, som er forbundet med et 
agentur. 
Der er imidlertid ulemper: 
1) Kommissionen ville muligvis komme i den situation, at den 
ikke kunne uddelegere visse af sine beføjelser. (Dette pro 
blem kunne eventuelt løses med udstationering af en egnet 
9.3 
embedsmand fra Kommissionen i agenturet.) 
2) Programmer har behov for støtte fra personalet i Kommis 
sionen, hvis de skal vinde fortsat godkendelse hos politi 
kerne i Kommissionen, Rådet og Parlamentet. Der er fare for, 
at Kommissionens personale, uden direkte og fortsat engage 
ment, ville miste interesse og detaljeret viden om program 
mer, som blev støttet via et fjernt agentur. 
3) Udvælgelsen af det organ, som skulle drive eller blive agen 
turet, er en yderst følsom politisk operation, som kan 
udsætte et programs start i uforholdsmæssig lang tid. Det 
kompromis, som måtte være nødvendigt for at tilfredsstille de 
modstridende politiske interesser, kan føre til et svagt 
eller hæmmet agentur. 
9.2.2 Det er vanskeligt at rådgive for eller imod et agentur uden at 
overveje et bestemt programs specifikke situation. Der er imid 
lertid sådanne praktiske fordele, at panelet anbefaler følgende: 
A18: Det bør altid alvorligt overvejes at oprette eller inddrage et 
agentur, når man planlægger at iværksætte et program af omfang og 
kompleksitet som EUROTRA. 
9.3 Relationer til centrene 
I betragtning af EUROTRA-programmets kompleksitet oparbejdede 
Kommissionen og navnlig dens leder (dr. S. Perschke) glimrende 
relationer til centrene. Der var uundgåelige konflikter fra tid 
til anden, navnlig når det tekniske lederskab blev udfordret. 
9.4 Personale 
9.4.1 I begyndelsen var Kommissionens personale voldsomt overbebyrdet. 
Det er spild af ressourcer at finansiere et sådant program og så 
ikke skaffe personale i et antal og af en kvalitet, som gør det 
muligt at køre programmet på hensigtsmæssig måde. Der var meget 
store forsinkelser med programmets start, som i hvert fald delvis 
skyldtes personalemangel i den relevante del af Kommissionen og 
problemerne med at rekruttere personale med de krævede kvalifika 
tioner. Omvendt var der mod programmets slutning tilsyneladende et 
overtal af tilsynsførende ansatte, som ikke bidrog ret meget og 
lejlighedsvis gav anledning til nogen fortrydelse. Dette personale 
var også involveret i opbygning af LRE-programmet. 
A19: Ved iværksættelse af et program med et omkostningsniveau og en 
kompleksitet som EUROTRA-programmet bør Kommissionen sikre, at der 
er tilstrækkeligt personale, navnlig i den første vanskelige 
periode. 
9.4.2 Retfærdigvis skal det siges, at Rådet og de i denne afgørelse 
9.4 
implicerede parter, eksplicit godkendte ansættelse af otte 
midlertidige personalemedlemmer til programmets drift i den 
indledende rådsafgøreise om EUROTRA af november 1982. Det lader 
til at have været en administrativ fejl, som førte til 
forsinkelsen med at bemande programmet ordentligt. 
9.5 
10. Myndighedernes rolle 
10.1 EUROTRA's driftsform med "associeringskontrakter" er en usædvanlig 
måde for Kommissionen at samarbejde med de nationale myndigheder 
på. Fortilfældet er organisationen af det europæiske fusionspro 
gram. Det hævdes, at fordelen ved at gå i partnerskab med myndig 
hederne, således som man gør ved associeringskontrakterne, er, at 
myndighederne udviser mere dybtgående interesse for programmet, 
hvis de bidrager direkte til de lokale omkostninger ved program 
met. Ulempen ligger i komplikationerne ved at forhandle separat og 
i detaljer med 12 landes myndigheder. Det kan også føre til et 
vist tab af autoritet for dem, som kører programmet i Kommis 
sionen, hvis de kun yder en del, måske en lille del af finansi 
eringen. 
10.2 Startfasen 
Hvordan virkede det i EUROTRA-praksis? Efter ca. fem år med forbe 
redende arbejde vedtog Rådet programmet i november 1982. Dog var 
det først i juni 1984, at den første associeringskontrakt blev 
underskrevet, og først i efteråret 1985 var der underskrevet så 
mange associeringskontrakter, at man kunne iværksætte hovedpro 
grammet. En stor del af denne forsinkelse må være opstået i for 
bindelse med de separate forhandlinger med de enkelte landes 
myndigheder. De juridiske afdelinger i både Kommissionen og hos de 
nationale myndigheder fik skyld for at have været årsag til en 
stor del af forsinkelsen. Derefter fungerede relationerne med 
myndighederne, med nogle få undtagelser, godt. I visse tilfælde 
havde individuelle myndigheder svært ved at finde det rigtige 
organ, som kunne fungere som deres nationale agentur; i Tyskland 
blev det ministeriet for forskning og teknologi, BMFT; i UK 
ministeriet for industri, DTI; i Frankrig var det 
forskningsagenturet CNRS. Det var i Frankrig de største problemer 
opstod, måske fordi de franske myndigheder selv konsekvent har 
ydet betydelige bidrag til lignende arbejde af egne midler. I 
visse lande, som f.eks. Irland, tog det nogen tid for 
myndighederne at finde den rette instans til at organisere deres 
eget bidrag, og Irland løste til sidst problemet ved at overlade 
ansvaret til Dublin City University, som forvaltede det meget 
fornuftigt og effektivt. Måske var det den tyske regering, som 
viste mest aktiv interesse for programmet, idet man organiserede 
og finansierede arbejdet for det årlige møde mellem alle 
natursprogsgrupperne i Tyskland, inklusive EUROTRA-grupperne. 
Dette gav anledning til en informationsudveksling inden for Ian 
dets grænser, og det tjente til at mindske spændingerne i grup 
perne uden for EUROTRA. I Skandinavien finder der regelmæssige 
møder sted mellem forskerne inden for natursprogsbehandling og 
maskinoversættelse, hvori det danske EUROTRA-center naturligvis 
deltager. Men initiativet til disse møder kommer fra det akade 
miske personale selv. 
10.1 
10.3 Styrelsesudvalg 
I løbet af programmets løbetid havde myndighederne formelt samspil 
med Kommissionen via CGC-udvalget, som formelt var Det Rådgivende 
Udvalg for Forvaltning og Koordinering vedrørende Sprogproblemer 
(CGC-12) eller via det fælles styrelsesudvalg, som var på et 
lavere niveau. I de første år var programmet en uafhængig enhed 
uden for rammeprogrammet for forskning og teknologisk udvikling. 
Det blev sponsoreret af både GD XIII og Kommissionens oversættel 
sestjeneste. I september 1987 blev det 2. rammeprogram vedtaget, 
herunder EUROTRA-programmet. Som det gælder alle andre programmer 
inden for rammeprogrammet, kræves der individuelle rådsafgøreIser 
for hvert program, men de følger et fælles mønster vedrørende 
f.eks. ledelsesudvalg osv. Proceduren med associeringskontrakter 
fortsatte for EUROTRA's vedkommende, men det er sandsynligt, at 
myndighederne begyndte at opfatte programmet ud fra rammeprogram 
mernes standardmekanismer. 
10.4 Myndighedernes indflydelse 
Der var forsinkelser mellem den ene fase af programmet og den 
næste, når den godkendte periode var udløbet. Kommissionen måtte, 
i samarbejde med myndighederne, finde metoder til at holde een 
trene kørende i mellemtiden. Men grundlæggende kørte programmet 
glat, hvad angår myndighedernes engagement. Man kan se deres, ind 
flydelse sammen med den indflydelse Panneborg- og Danzin-rappor 
terne har haft, i åbningen af programmet for nye deltagere og for 
projekter med omkostningsdeling. Stramningen af kontrollen ved 
hjælp af godkendelse af overgangen til efterfølgende faser og den 
eksterne bedømmelse af arbejdet er også mærkbar. 
10.5 Konklusioner 
10.5.1 Hvis den normale metode med projekter med omkostningsdeling var 
blevet anvendt, ville deltagelsen i programmet sandsynligvis have 
været koncentreret i nogle få lande, og centrene ville ikke være 
blevet oprettet i de lande, hvor dette krævedede direkte handling 
fra myndighedernes side. Derefter var det rigtigt at skifte til en 
mere åben og mere konkurrencepræget metode. 
10.5.2 I de tidlige faser var myndighederne afgjort langt mere direkte 
involveret, end det er tilfælde i den mere normale måde, hvorpå 
Kommissionens programmer forløber. Men derefter synes der ikke at 
være mange tegn på, at myndighederne var mere interesserede i det 
program, end de er i andre programmer under rammeprogrammet. Visse 
myndigheder er aktivt interesserede i programmer med omkostnings 
deling i et forsøg på at stimulere lokal deltagelse og samarbejde 
med nationale programmer. Efter startfasen synes der således ikke 
at være mange fordele ved den indviklede proces med associerings 
kontrakter. 
10.2 
11. Fremtiden 
11.1 Strategi i fremtiden (K&A) 
11.1.1 EUROTRA's resultater. Der kan læres meget af EUROTRA med hensyn 
til arten og organiseringen af Kommissionens støtte til sprogtek 
nologi i fremtiden. Det var meget opfindsomt og endda modigt af 
Kommissionen at foreslå EUROTRA-programmet og af Rådet at vedtage 
det. Selv om man ikke nåede den angivelige målsætning, havde man i 
hvert fald stor succes med at stimulere datalingvistisk forskning 
i alle Fællesskabets lande; ved at føre deltagerne sammen i et 
fremragende eksempel på samarbejde mellem nationerne og ved at 
producere materiale som f.eks. specifikationerne for de ni sprog, 
som vil underbygge både akademisk og industrielt arbejde mange år 
frem i tiden. 
11.1.2 Fællesskabets behov. I den oprindelige rådsafgøreise af 1982 
erkendte man korrekt, at sprogmangfoldigheden i Fællesskabet er 
"af stor kulturel værdi", men samtidig "en praktisk hindring for 
tilnærmelsen mellem Fællesskabets befolkninger, for kommunika 
tionen samt for udviklingen i medlemsstaternes samhandel og 
handelen med tredjelande". Dette gælder i lige så høj grad i dag, 
som det gjorde for ti år siden. I betragtning af sandsynligheden 
for, at Fællesskabet vil blive udvidet med fem eller flere sprog, 
inden dette tiår er omme, kunne man sige, at behovet for, at 
udviklingen inden for sprogteknologi bruges i kampen mod 
Fællesskabet sprogbarrierer, er mere påtrængende end nogensinde. 
11.1.3 Kommissionens behov. Omfanget af det sprogproblem, som Kommis 
sionen står over for, er enormt. Denne institution har sandsyn 
ligvis udgifter til oversættelse på over 15 mio. ECU pr. år. De 
skjulte omkostninger på grund af manglende kommunikation og de 
forsinkelser, der ligger i et system med behov for oversættelse, 
men hvor oversættelserne først kan foreligge efter en rum tid, 
overstiger langt de direkte udgifter. Der kan imidlertid ikke være 
nogen tvivl om, at teknologien kan tjene til at mindske disse pro 
blemer, ikke ved storstilet fuldstændig automatisering, men ved at 
man sørger for maskinstøtte til den menneskelige oversætter og 
tilvejebringelse af et integreret dokumenthåndteringssystem og for 
at stille sproglige hjælpemidler til rådighed, når de kan være til 
hjælp for brugerne af dokumenter, enten disse er oversættere eller 
andre af Kommissionens ansatte. 
11.1.4 Maskinoversættelse. Det faktum, at det ikke lykkedes EUROTRA-
programmet at skabe et "avanceret maskinoversættelsessystem", må 
nødvendigvis føre til spørgsmålet om, hvorvidt yderligere arbejde 
på nuværende tidspunkt ville give større udsigt til succes? Sam 
tidig med at den akkumulerede viden og erfaring støt og roligt 
forbedrer maskinoversættelsessystemernes ydeevne, ville det være 
at gentage fejltagelsen i den oprindelige rådsafgøreise at gå ud 
fra, at fremskridtene har nået et punkt, hvor selv et "avanceret 
system", opbygget med nutidens teknologi, i væsentlig grad ville 
forbedre oversættelsessystemers ydeevne generelt. Menneskelig 
11.1 
post-redigering vil fortsat være nødvendig, hvis oversættelser af 
generelle tekster skal være af god kvalitet. Indtil systemerne på 
et eller andet tidspunkt i fremtiden er i stand til uden menneske 
lig bistand at behandle semantik på grundlag af langt mere end en 
enkelt sætning, vil maskinoversættelse være ude af stand til at 
producere gode oversættelser. Det ville imidlertid være fejlagtigt 
at udlede heraf, at teknologien ikke kan bidrage væsentligt til 
løsning af Fællesskabets sprogproblemer. Selv på det yderst van 
skelige maskinoversættelsesområde vil teknologien i form af spe 
cialiseret, integreret dokumentbehandlingsudstyr, "Translators 
Workbench", bevirke en væsentlig forbedring af effektiviteten. 
Hvis den fordobling af output, som man har opnået i veldokumente 
rede anvendelser af en sådan "workbench"-teknologi i USA, kunne 
opnås i Kommissionens oversættelsestjeneste, ville de deraf føl 
gende besparelser beløbe sig til ca. 75 mio. ECU pr. år i oversæt 
tertid og sandsynligvis langt mere på grund af en kortere ekspedi 
tionstid for dokumenter. Desuden er der mange muligheder i Fælles 
skabet, hvor nichemarkeder og subsprog med held kan klares af 
maskinoversættelsesteknologien. Da EUROTRA-programmet blev plan 
lagt, var man endnu ikke for alvor startet med at bruge Kommis 
sionens Systran-system i oversætteIsestjenesten. Men det var højst 
uheldigt, at der var så lidt samarbejde med oversættelsestjene 
sten, for det kunne have haft en gunstig indflydelse på hele sty 
ringen af EUROTRA-arbejdet. 
A20: Kommissionen bør koncentrere sig om maskinstøttet humanoversæt 
telse og om hjælpemidler til oversætteren, samtidig med at man 
fortsat støtter langsigtet forskning, som vil forbedre automatisk 
oversættelse. 
11.1.5 Bredere områder for anvendelse af sprogteknologi. Selv om Rådet i 
1982 begik en fejl ved at koncentrere sig om skabelsen af et 
maskinoversættelsessystem i stedet for et system, som forbedrede 
oversætterens effektivitet, var det ikke forkert at investere i 
datalingvistik og natursprogsbehandling. Der er mange anvendelser 
af sprogteknologi foruden maskinoversættelse, hvoraf de fleste er 
lettere at gå i gang med, og nogle henvender sig til store mar 
keder. Man bør beskæftige sig med monolingvale såvel som mult i 
lingvale emner. Langt det største marked menes at være informa 
tionssøgning, hvor spredningen af databaser, som er tilgængelige 
via netværk, skaber et marked for natursprogsgrænseflader, som gør 
det let at skaffe specifikke oplysninger på en naturlig måde og på 
selvvalgt sprog. Tekstredigeringsværktøjer og udarbejdelse af 
tekstsammendrag betragtes som andre potentielt store markeder. I 
forbindelse med talebehandling er der et marked under udvikling 
for adaptive dialogstyrede adgangssystemer til databaser og senere 
hen, når teknologien er forbedret, for systemer, som gør det 
muligt for brugeren at tale og diktere til computeren. 
11.1.6 Industriens deltagelse. Industriens deltagelse i EUROTRA, selv i 
den sidste fase, var skuffende. For at fremme udnyttelsen og 
stimulere interessen for sprogteknologi i industrien er det ønsk 
værdigt at udforme programmer, som vil være attraktive for indu 
strien. 
11.2 
Det bør være et mål for den næste fase af Kommissionens sprogtek 
nologiprogram at gentage successen med at stimulere arbejdet i det 
akademiske miljø, men nu også rettet mod det industrielle miljø. 
Det vil uundgåeligt kræve projekter, hvor markedsanvendelsen er i 
sigte, og hvor man kan opmuntre brugerne til at deltage. 
11.1.7 Programmets omfang. Sprogproblemet er et af de største, som Fæl 
lesskabet står over for, både af økonomiske og sociale årsager. 
Kommissionens meget store omkostninger er en målestok for de endnu 
større omkostninger for Fællesskabet. EUROTRA har vist den betyd 
ning, som enhver nation, stor eller lille, tillægger sit eget 
sprog, for sproget er hjertet i en nations kultur og historie. Den 
investering, som Fællesskabet bør gøre i sprogteknologi, skal stå 
i et rimeligt forhold til den indvirkning, som denne kunne have på 
den sproglige udfordring. Men industriens investering i udvikling 
og anvendelse af teknologi er stadig relativt lille, måske fordi 
problemet anses for at være for vanskeligt. Men der er dokumen 
tation for, at teknologien kunne have en afgørende betydning. Det 
er Kommissionens ansvar at optrappe sine investeringer både ved at 
støtte den teknologiske udvikling og ved selv at gøre direkte brug 
af den i egne kontorer. 
11.1.8 Et investeringsprogram med henblik på stimulering af teknologien 
bør ikke være så vidtrækkende, at det bliver umuligt inden for 
Fællesskabet at skaffe kvalificerede menneskelige ressourcer til 
at gennemføre det. Dette betyder, at Kommissionen bør planlægge en 
støt forøgelse af sine investeringer, specielt med henblik på en 
forøgelse af industriens kompetence til at arbejde på dette 
område, samtidig med at man bevarer de akademiske færdigheder, som 
er udviklet. Man bør også være opmærksom på at stimulere brugen af 
sprogteknologi i industri, handel og administration. 
11.1.9 Fremskridt inden for datalogi. Inden man opridser arbejdet i frem 
tiden, er det værd at huske, at datalogien er i rivende udvikling 
og trænger ind på arbejdet med natursprogsbehandling og maskin 
oversættelse. I Bilag 10 foreslår prof. dr. Hartwig Steusloff, at 
igangværende fremskridt med parallelprocessorer, inden for KI-
teknikker og i objektorienterede databaser, bør tages med i over 
vejeiserne for fremtidigt maskinoversættelsesarbejde. 
11.2 Organisering af programmet 
11.2.1 Konkurrence og samarbejde. Et af resultaterne af EUROTRA-program 
met var, at der blev skabt et stærkt netværk af datalingvister i 
hele Fællesskabet. Der er risiko for, at overgangen til konkur 
rencebaserede individuelle projekter vil få dette netværk til at 
smuldre. Dette ville være meget beklageligt, eftersom emnet 
bestemt indbyder til, at én gruppe kan have gavn af samspil med en 
anden, og at arbejdet med ét sprog kan drage fordel af forståelsen 
af et andet. Der bør træffes foranstaltninger til at sikre, at 
netværket bevares, ja endda udvides til alle de sprogteknologiske 
eksperter, som findes i den akademiske verden og i industrien, 
11.3 
hvad enten de er involveret i fællesskabsstøttede projekter eller 
ej. ELSNET kan danne grundlag for dette, men muligvis kræves der 
en mekanisme, som er specifikt rettet mod sprogteknologi. Standar 
diseringssamarbejdet i EAGLES vil også være en hjælp. Dette 
behandles i kapitel 6. Der kræves en balance mellem konkurrence 
baserede projekter med omkostningsdeling af ET10- og LRE-typen, 
men suppleret med aktioner til målretning og koordinering af 
arbejdet. Projekter grupperet i "målrettede klynger" omkring 
teknologiske og sproglige temaer viste sig at være en vellykket 
metode i den afsluttende fase af EUROTRA. 
11.2.2 Programmets ledelse. Argumenterne for at oprette et agentur til at 
styre sprogteknologiprogrammet blev gennemgået i kapitel 9 oven 
for og skal ikke gentages her. Det vigtige er at anbringe leder 
ansvaret hos en, som har tilstrækkelig erfaring og motivation til 
altid at holde sig markedet for øje, og som om nødvendigt bakkes 
op af tekniske eksperter med den intellektuelle prestige, som 
virker befordrende på lederskabet. 
11.3 De umiddelbare behov 
11.3.1 Udnyttelse af EUROTRA's arbejde. Efter at have opbygget en betrag 
telig mængde materiale og ekspertise, ville det være vanvid at 
lade det forsvinde uden at udnytte det. Det er meget uheldigt, at 
visse af EUROTRA-centrene har potentielle brugere til deres tekno 
logi og færdigheder, men behøver støtte til at få EUROTRA-arbejdet 
hægtet på brugernes interesseområder, i det mindste i en sådan 
grad, at brugerne kan vurdere udnyttelsespotentialet. Kommis 
sionens igangværende programmer, som f.eks. SPRINT og VALUE, 
virker ikke hensigtsmæssige eller store nok til at yde støtte. Der 
bør være et "udnyttelsesprogram" specifikt knyttet til det sprog 
teknologiske område, som kan medvirke til opfølgningen af EUROTRA-
arbejdet, men også af LRE osv. I praksis kunne dette være en 
undergruppe af det markedsapplikationsprogram med begrænset voka 
bularium, som er opridset ovenfor i 4.6.11-4.6.14, eller det 
bredere applikationsprogram, som er foreslået i 11.4.4 nedenfor. 
Det burde prioriteres højt at iværksætte en undersøgelse af udnyt 
teisen af hele EUROTRA's ejendom og arbejde for at fastslå, hvor 
der er behov for hjælp, og hvor denne kan være mest effektiv. 
11.3.2 Udnyttelse via ALEP. Arbejdet med at overføre grammatik og 
ordbøger fra EUROTRA til ALEP-systemet bør fortsætte. Hvis det er 
hensigtsmæssigt, bør en ny, revideret og opdateret version af 
systembeskrivelsen og de sproglige specifikationer udgives. 
11.3.3 Bevarelse af netværket. Der bør træffes foranstaltninger til 
fortsættelse af samarbejdet i EUROTRA-fællesskabet og til udvi 
delse af det efter behov. 
11.3.4 Fortsat forskning. Forskningen bør fortsætte i det akademiske 
miljø, både for at videreføre udviklingen af de lingvistiske 
regler, hvor EUROTRA har været banebrydende, og for at udvide den 
teknologiske metode til løsning af sprogteknologiske problemer. 
Nogle af de højtprioriterede emner for forskning omtales i kapitel 
4.6 ovenfor. 
11.4 
11.4 Et bredt baseret sprogteknologisk program 
11.4.1 En tværfaglig angrebsmetode for natursprogsbehandling. Der er 
behov for et bredt baseret program, hvilket kræver en tværfaglig 
metode, solidt baseret på praktiske løsninger, som er relevante i 
forbindelse med brugerens reelle problemer. Panelet ser med glæde 
på Kommissionens aktiviteter for at skaffe sig bred rådgivning om 
det tekniske indhold af og applikationer for et fremtidigt 
program. Elementerne i et sådant program er ridset op nedenfor: 
11.4.2 Et teknologivurderingsprogram. På dette område bør en gruppe 
teknologiske bedømmere med erfaring i det, som tidligere var kendt 
som operationelle forskningsteknikker, nedsættes for at udforske 
de potentielle markedsmuligheder inden for Fællesskabet. De ville 
have til opgave at undersøge potentielle muligheder og vurdere, 
hvilken teknologisk udvikling og uddannelse der kræves, og 
offentliggøre rapporter om disse undersøgelser. Dette ville tjene 
til at stimulere markedet såvel som til at rette forskningen mod 
de praktiske behov. 
11.4.3 Leksikalske ressourcer. Der er behov for en indsats vedrørende 
opbygning af maskinbaserede ordbøger og terminologiske databaser 
for alle de officielle fællesskabssprog og sprogpar med henblik på 
at skabe leksikalske ressourcer for mange af natursprogsbehand 
lings- og maskinoversættelsesprojekterne i Europa nu og i årene 
fremover. Forud for dette store program vil der være behov for en 
omhyggelig undersøgelse af strukturen og specifikationerne for at 
sikre portabilitet og bred anvendelse af forskellige systemarki 
tekturer. Dette er et stort og sandsynligvis langvarigt program, 
hvor man bør søge samarbejde og deltagelse fra mange af de igang 
værende kommercielle natursprogsbehandlingsprojekter. Kommis 
sionens egne behov ville gøre den til en betydningsfuld kunde og 
samarbejdspartner. Programmet vil kræve opbygning af den leksiko 
grafiske ekspertise, som kræves på mange af sprogene. Der kræves 
en distribueret arbejdsstyrke, men centralt koordineret, efter 
EUROTRA-mønstret. 
11.4.4 Et applikationsprogram. I stedet for at man kaster sig hovedkulds 
ud i det samlede maskinoversættelsesmarked, bør der etableres et 
applikationsprogram, som er rettet mod markeder, hvor teknologien 
til natursprogsbehandling kan være mest effektiv. Man skal altid 
anvende systemmetoden og tage fat på slutbrugerens virkelige pro 
blemer og behov på en praktisk måde. Markeder, der er smalle med 
hensyn til emne, men ikke nødvendigvis i størrelse, og hvor forde 
lene ved begrænsede grammatikker og ordbøger kan give effektive 
løsninger, bør prioriteres højt. 
11.4.5 Sådanne applikationer bør være meget praktiske i deres metode, men 
kan eventuelt bidrage til udvikling af den støtteteknologi, som 
har behov for F&U, for at applikationsarbejdet bliver muligt eller 
kan forbedres. 
11.4.6 Kommissionens projekter. Det er navnlig hensigtsmæssigt at basere 
applikationer og F&U-projekter på Kommissionens egne behov. Der 
11.5 
bør være en lille intern gruppe til "operationel forskning", som 
aktivt søger markedsmuligheder på det sprogteknologiske område 
inden for Kommissionens egne rammer. De mest lovende udsigter bør 
følges op med udviklingsprojekter, hvor det vil være hensigts 
mæssigt at yde fuld finansiering i hvert fald i undersøgelses 
faserne. På oversætte lsesområdet bør det prioriteres højt at 
udstyre Kommissionens oversættere med et fuldt integreret doku 
menthåndteringsmiljø og "Translators' Workbench". Brugen af 
korpora-sammenlignende teknikker, navnlig når man beskæftiger sig 
med den slags gentagelsesprægede opgaver, som ofte findes i 
Kommissionen, virker navnlig hensigtsmæssig til Kommissionens 
miljø. 
11.4.7 Støtteforskning. Når man har opbygget et kompetent akademisk 
datalingvistisk forskningsmiljø, ville det være toppen af dumhed 
at lade det smuldre. Det datalingvistiske område er stadig rela 
tivt ungt, og der mangler stadig at blive udført megen praktisk 
anvendelig og støttende forskning. En tværfaglig metode vil være 
nødvendig, og man bør støtte forbindelser til det internationale 
forskningsmiljø. Samtidig med at et sådant program uundgåeligt 
stort set vil være baseret på akademiske og tilhørende ikke-udbyt 
tegivende institutioner i Fællesskabet, som f.eks. EUROTRA-cen 
trene, er det væsentligt at tilføre industriel deltagelse, når det 
er muligt, om det så blot er for at skaffe et industrielt tilsyn 
med arbejdet. 
11.4.8 Uddannelsesprogram. Som uddannelses- og teknologioverførsels 
program har EUROTRA været meget vellykket. Der er fortsat behov 
for en uddannelsesplan, navnlig henvendt til studerende, som måske 
allerede er beskæftiget i industri eller handel, potentielle 
brugere af sprogteknologi såvel som leverandører af teknologien. 
11.5 Internationalt samarbejde 
Emnet sprogteknologi er vanskeligt og meget vidtrækkende. Der er 
alt at vinde ved samarbejde på tværs af nationale grænser, hvor 
som helst der findes kvalificerede ressourcer til at skabe et 
samarbejde til gensidig gavn. Lingvistik er i sig selv et emne, 
som har gavn af et bredt perspektiv både med hensyn til sprog og 
sprogbrug og med hensyn til discipliner fra fundamental logik via 
datalogi til lingvistik og filosofi. I støtten til forsknings 
arbejdet bør Kommissionen sikre sig, at ansøgerne udviser forstå 
else for den internationale fremgang på deres område. 
A21: Der bør opmuntres til internationalt samarbejde, navnlig med 
ekspertcentre i USA og Japan. Emner som måling af systempræsta 
tioner og standarder er særligt velegnede som indledning på et 
samarbejde. 
11.6 
11.6 Samarbejde med Kommissionens oversættelsestjeneste 
Som det har været påpeget flere steder i denne rapport, er Kommis 
sionen en stor bruger af maskinoversættelse, og det er yderst 
uheldigt, at der var så lidt samarbejde med Kommissionens oversæt 
telsestjeneste, navnlig om ordbøgerne. Dette må ikke ske i frem 
tiden. 
A22: I ethvert fremtidigt arbejde med maskinoversættelse bør Kommis 
sionen sikre, at der finder et nært samarbejde sted med oversæt 
telsestjenesten vedrørende dennes faktiske arbejde og behov. 
Lejligheden opstår takket være behovet for at rekonstruere 
Systran-systemet. Programmet for leksikalske ressourcer, som er 
foreslået ovenfor, er ideelt til nært samarbejde. 
11.7 
BILAG 

Bilag 1 
AFSLUTTENDE VURDERING AF EUROTRA-PROGRAMMET 
MANDAT 
1. BAGGRUND 
Artikel 4 i Rådets beslutning 90/664/EØF af 26. november 1990 om 
vedtagelse af et særprogram til forberedelse af udviklingen af et 
operationelt EUROTRA-system fastsætter følgende: 
1. I løbet af første kvartal i 1993 foretager Kommissionen ved 
hjælp af et panel af uafhængige eksperter en vurdering af de 
resultater, der er opnået, og fremsender panelets rapport og 
sine bemærkninger herom til Europa-Parlamentet og Rådet. 
2. Denne rapport udarbejdes under hensyntagen til de 
målsætninger, der er fastsat i bilag I, og i overensstemmelse 
med artikel 2, stk. 2, i afgørelse 87/516/Euratom/EØF. 
Ovennævnte rådsbeslutning er den sidste i en serie på fem: 
EUROTRA blev første gang vedtaget i november 1982 (82/752/EØF). I 
november 1986 (86/591/EØF) vedtog Rådet programmets udvidelse med Spanien 
og Portugal; i juni 1988 (88/445/EØF) blev der truffet beslutning om 
overgangen til tredje fase og i november 1989 (89/410/EØF) om EUROTRA's 
integrering i det 2. rammeprogram. 
Yderligere har EUROTRA været genstand for fire rapporter udarbejdet i 
Europa-Parlamentet: Adam (1981), Pinto (1986), Desama (1989), Desama 
(1990). 
Programmet er to gange blevet vurderet af et panel af uafhængige 
eksperter: i 1987 af Pannenborg-panelet og i 1990 af Danzin-panelet. 
Den planlagte rapport bør udfylde to funktioner, som supplerer hinanden: 
den bør indeholde en vurdering af resultaterne af EUROTRA-
programmet i årene 1991-1992, eller mere nøjagtigt i perioden 
siden den sidste vurdering (dvs. 1990); 
den bør indeholde en vurdering af resultaterne af et program 
(tilstandsændring), som blev konciperet sidst i 70'erne og har 
haft en varighed på ti år. Dette gælder både de videnskabelige, 
tekniske og politiske aspekter. 
Endvidere bør rapporten indeholde en vurdering af den måde, hvorpå 
anbefalingerne i Pannenborg- og Danzin-rapporterne er inkorporeret både i 
programmet for 1991-1992 og i opfølgningsprogrammerne (LRE i 3. 
rammeprogram og forberedelserne til et strategisk program i 4. 
rammeprogram). 
Al.l 
DEN SNÆVRE VURDERING AF SÆRPROGRAMMET 
I præamblen til Rådets beslutning har man helt præcist og realistisk 
formuleret forventningerne til et program med en varighed på to år og et 
budget på 10 mio. ECU i to begrundelser: 
"det forventes, at dette program vil føre til fremstilling af en 
videnskabelig prototype på højt niveau for så vidt angår 
automatisk oversættelse" 
"der skal ydes en yderligere indsats af Fællesskabet, 
medlemsstaterne og det europæiske erhvervsliv for at opfylde denne 
målsætning" [dvs. et operationelt EUROTRA-system] 
Det er derfor af betydning ved vurderingen at tage de målsætninger i 
betragtning, som er opstillet i bilag 1 til Rådets beslutning og i det 
arbejdsprogram, som der er opnået enighed om med EUROTRA's rådgivende 
udvalg, snarere end at vurdere ud fra et eller andet hypotetisk EUROTRA-
system, som er parat til praktiske anvendelser og kommercialisering. 
De elementer i arbejdsprogrammet, som er underkastet vurdering, er 
formuleret under tre overskrifter: 
(a) Arbejde udført af de nationale forskerhold i henhold til 
associeringskontrakter, som omfatter: 
- den monolingvale og kontrastive forskning (herunder 
publikationer, arbejdspapirer osv.) og dennes indvirkning på 
EUROTRA-prototypens kvalitative præstationer; 
den multllingvale masklnoversættelses-prototype, navnlig dens 
kvalitative præstationer sammenlignet med den prototype, som 
var til rådighed for Danzin-panelet i 1990; 
- anvendelsen og betydningen af de finansielle midler, som er 
afsat til stipendier; 
bidraget fra de to nationale grupper, som ikke deltog direkte 
i implementering af prototypen: Irland (terminologi) og 
Luxembourg (dokumentation, software-test og referencecenter 
samt clearing-central). 
(b) Projekter med omkostningsdeling: 
ET-10/52 (overflytning af EUROTRA-grammatikker til den nye 
formalisme) 
ET-10/75 (kollokationer) 
ET-10/51 (generelle ordbogsdefinitioner) 
ET-10/66 (terminologiske definitioner) 
ET-10/63 (sandsynlighedsmetoder) 
ET-10/61 (formel semantik til diskurs) 
(c) Arbejde, der er fuldt finansieret af EF-midler som forberedelse 
til opfølgningBprogrammet, navnlig med henblik på at skabe en 
fælles platform (metoder, værktøjer, ressourser, standarder). Det 
drejer sig navnlig om: 
definitionsundersøgelsen med henblik på ny formalisme, nyt 
software-miljø og ny prototype-implementering (ET-6, ET-9-
projekter); 
gennemførlighedsundersøgelsen vedrørende genanvendelse af 
leksikalske og terminologiske ressourcer (ET-7) og dens 
indvirkning på standardiseringsbestræbelserne. 
Al. 2 
Generelt bør man i denne del af undersøgelsen se på: 
i hvor høj grad anbefalingerne i de to foregående 
vurderingsrapporter er blevet gennemført; 
de fremskridt, der er gjort i den pågældende periode, både med 
hensyn til det videnskabelige og det tekniske indhold og ledelsen 
af programmet; 
i hvor høj grad startbetingelserne for opfølgningsprogrammer er 
forbedret. 
3. GENEREL VURDERING AF PROGRAMMET 
(a) Betydning 
Alt i alt har EUROTRA varet i ti år med et samlet budget på 37,5 mio. 
ECU. Skønt dette er et relativt beskedent beløb (sammenlignet med andre 
programmer vedrørende informationsteknologi), er det på det lingvistiske 
område det første EF-finansierede program og det største individuelle 
projekt i Europa nogensinde. 
EUROTRA's eksistens har utvivlsomt haft en vis betydning for strategier 
og aktiviteter både i Fællesskabet, på nationalt plan i og uden for EF, 
navnlig i USA og Japan. 
Ved vurderingen bør man derfor sammenligne situationen for strategier og 
aktiviteter inden for maskinoversættelse og natursprogsbehandling i 
f.eks. 1980, da EUROTRA første gang blev forelagt Rådet og Europa-
Parlamentet, med situationen ved udgangen af 1992. 
(b) Bevidsthed 
En af grundene til den betragtelige forsinkelse i vedtagelsen af EUROTRA-
programmet (fra juni 1980, da forslaget blev fremlagt for Rådet og 
Parlamentet til november 1982) var den manglende bevidsthed (på 
planlægnings- og beslutningstagningsniveau) om betydningen af 
sprogproblemer for Fællesskabet og endvidere forståelsen af den rolle, 
som EF burde spille på det område. 
Forsinkelserne med den første afgørelse, og de efterfølgende 
afgørelser/beslutninger og den kritiske gennemgang foretaget af Europa-
Parlamentet og eksterne bedømmere (fem rådsafgøreIser/-beslutninger, fire 
parlaments-rapporter, to eksterne vurderingsrapporter) står afgjort i et 
misforhold til programmets omfang, men de har muligvis haft visse 
positive bivirkninger. 
I vurderingen bør man se på, i hvilket omfang drøftelserne vedrørende 
EUROTRA har bidraget til en øget bevidsthed hos planlæggere og 
beslutningstagere både i Fællesskabet og på nationalt plan, og til 
fastlæggelsen af EF's rolle, navnlig med henblik på fremtiden. 
(c) Aktivitetsniveau - Samhørighed 
Da EUROTRA startede, var aktivitetsniveauet, både med hensyn til 
maskinoversættelse og inden for natursprogsbehandling, generelt relativt 
lavt i hele Europa og meget ujævnt fordelt i medlemsstaterne. 
Rapporten bør indeholde en vurdering af, hvordan EUROTRA har bidraget til 
den generelle stigning og balance i aktiviteter, ekspertise og 
internationalt samarbejde inden for EF og skabt mulighed for at starte 
nye aktiviteter uden for EUROTRA-sammenhængen. 
Navnlig bør man i rapporten overveje to aspekter: 
Al. 3 
på det akademiske plan, oprettelsen af institutter navnlig med 
henblik på deltagelse i EUROTRA, deres videnskabelige status og ry 
og evne til at overleve efter programmets slutning og EUROTRA's 
betydning for oprettelse af andre institutter og jobs samt 
tilpasningen af universiteternes læseplaner 
på industrielt plan, EUROTRA's indvirkning på industrielt og 
kommercielt orienterede projekter som f.eks. METAL eller EUROLANG. 
(d) Videnskabelig og teknisk betydning 
Hvis man medregner den forberedende periode, som startede i 1978, har 
EUROTRA eksisteret i 14 år. I løbet af den periode har navnlig 
forskningsaktiviteter gjort væsentlige fremskridt uden for projektet. 
Ved vurderingen bør man undersøge, i hvilket omfang aktiviteter i EUROTRA 
(der har været er relativt lukket samfund) og uden for har haft gensidig 
indvirkning på og betydning for hinanden, og den betydning, EUROTRA 
generelt har haft for datalingvistikken. 
Al. 4 

Bilag 2 
Vurderingspanelets medlemmer 
Sture ALLEN 
1928 Født i Gôteborg 
1965 Dr. phil. i skandinaviske sprog, universitet i Gôteborg 
1972 Prof. i datalingvistik, det svenske forskningsråd og universitetet 
i Gôteborg 
1980 Et af de 18 medlemmer i det svenske akademi 
1980-1986 Prorektor ved universitetet i Gôteborg 
1986 Permanent sekretær for det svenske akademi 
Udgivelser (i udvalg) 
Graphemic Analysis as a Basis for Text Editing 1-2, afh. 1965 
Natural Language Processing (Ed.) 1970 
Frequency Dictionary of Present-Day Swedish 1-4 (med andre) 1970 - 1980 
Text Processing, Proceedings of a Nobel Symposium (Ed.) 1980 
A Dictionary of Swedish (med andre) 1986 
Possible Worlds in Arts and Sciences, Proceedings of a Nobel Symposium (Ed. ) 
1986 
Brian OAKLEY 
1927 Født i London 
1950 MA i fysik, University of Oxford 
1950-1969 Forskning i mikrobølgeanordninger, realtids- og kontrolsystemer, 
TRE, BRE, RSRE, Malvern, UK 
1969-1979 Department of Trade and Industry. Computer-industri. 
Forskningspolitik 
1979-1983 Sekretær i Science and Engineering Research Council 
1983-1987 Direktør for ALVEY-programmet 
1987- Direktør, Logica Cambridge 
Brian Oakley har arbejdet med computersystemer fra midten af 1950'erne. Han 
har været stærkt involveret i akademisk/industrielt samarbejde. Han var 
medlem af ESPRIT-ledelsesudvalget fra 1983 og derefter af Det Rådgivende 
Udvalg for ESPRIT indtil 1992. 
A2.1 
Alessandro OSNAGHI 
1940 Født i Milano 
1965 Polyteknisk Læreanstalt i Milano, cand. scient. i nuklear 
teknologi 
1966-1968 Universitetet i Bologna: adjungeret prof. i nuklear elektronik. 
Forskningsaktiviteter vedrørende behandling af hurtige signaler 
1968-1974 Montedel, Milano: leder af software-afdelingen. Ansvarlig for 
udviklingen af system-software til den første italienske 
minicomputer 
1974-1984 Olivetti, Ivrea: direktør for afdelingen for software-teknologi. 
Ansvarlig for arkitektur i og udvikling af software til Olivettis 
minicomputer-produkter 
1985-1986 Unix Europe Ltd, London, UK: administrerende direktør 
1986-1988 Olivetti, Ivrea: korporativ udviklings- og produktstrategi, 
direktør for software-strategi 
1988-1989 Olivettis informationstjeneste (OIS), Milano: direktør for 
software-teknologi 
1989-1991 Olivetti Systems & Networks, Ivrea: direktør for 
uddannelsescentret 
1991- Universitetet i Pavia: docent ved instituttet for CAE 
Selvstændig konsulent på området informationsteknologi. 
Alessandro Osnaghi har arbejdet med software-udvikling fra 1968, hovedsagelig 
inden for operativsystemer. Han har også været involveret i udvikling af 
virksomhedsstrategier inden for software-teknologi. Han har beklædt ledende 
stillinger i et stort internationalt selskab. Han har undervist i 
operativsystemer fra 1972 til 1989 på instituttet for datalogi ved Milanos 
universitet. 
Iain RAE 
1953 Født i Yorkshire 
1977 Universitetsgrad i matematik fra Leicester University, doktorgrad 
i magnetohydrodynamik med Pilkingtons Ltd fra Keele University 
1977-1980 Matematiklærer, Loughborough Independent School 
1980-1982 Forskningsstipendiat, solarfysik, University of St Andrews 
A2.2 
1982-1983 British Aerospace, Hatfield, radar, analyse af millimetrisk og 
infrarød afbildning og modellering af missil-aerodynamik 
1983-1988 Scicon Ltd. konsulent i afbildning, leder af gruppen for 
miljømodellering, software-koordinator for det britiske 
miljøministerium, behandling af radioaktivt affald 
1988- Logica. Virksomhedsudvikling og projektleder i 
forarbejdningsindustri og senere gruppen vedrørende åbne systemer, 
har endvidere arbejdet med afdelingen for tale- og sprogsystemer 
Jean ROHMER 
1948 Født i Frankrig 
1970 Ingeniør i anvendt matematik, Institut Polytechnique de Grenoble 
1976 Docteur Ingénieur, universitetet i Grenoble 
1980 Docteur d'Etat es Sciences, universitetet i Grenoble 
Fra 1970 til 1980 var Jean Rohmer forsker ved offentlige laboratorier: IMAG 
Grenoble, og INRIA Paris. Han har arbejdet med og offentliggjort artikler om 
multiprocessorer, databasemaskiner og tekstsøgningsmaskiner. 
I 1980 kom han til Groupe Bull, hvor han opbyggede forskningsafdelingen for 
kunstig intelligens, ledede arbejdet med logisk programmering, 
videnrepræsentation og natursprog. Han har personligt bidraget til områderne 
deduktive databaser og symbolske parallelprocessorer. 
Siden 1987 har Jean Rohmer været leder af CEDIAG, Bull's afdeling for Kl, og 
udviklet kommercielle produkter og tjenesteydelser på forskellige områder af 
Kl. 
Fra 1982 var Jean Rohmer medvirkende i de tidlige faser af forberedelserne 
til ESPRIT-projektet. 
Hartwig U. STEUSLOFF 
1937 Født i Gelsenkirchen, Forbundsrepublikken Tyskland 
1977 Doktorat i datalogi ved den tekniske højskole i Karlsruhe, 
Forbundsrepublikken Tyskland 
1987 Prof. ved instituttet for datalogi ved den tekniske højskole i 
Karlsruhe 
A2.3 
H. U. Steusloff er direktør ved Fraunhofer-instituttet for information og 
databehandling, Karlsruhe, og instituttet for anvendt forskning i datalogi 
med speciale i anvendelsen af datasystemer i produktionen. 
Hovedarbejdsområder er hardware, styresystemer og programmeringssprog for 
realtidssystemer - inklusive databaser og kunstig intelligens. 
Hans videnskabelige og undervisningsmæssige aktiviteter omfatter 
datamatarkitektur for parallelbehandling og støtteprogrammelkomponenter som 
f.eks. kommunikationssystemer såvel som systemkonstruktion. 
A2.4 

Bilag 3 
Besøgsplan 
Fra starten pålagde panelet sig selv den opgave at sætte sig ind i EUROTRA's 
arbejde og EUROTRA-miljøets synspunkter. Der var enighed om, at der burde 
aflægges en række besøg ved EUROTRA-centrene, i Kommissionen og ved udvalgte 
EUREKA-, ET-10- og LRE-organisationer. 
Yderligere søgte man udtalelser fra kolleger på området, fra myndighederne og 
fra kolleger. 
De forskellige besøg, som blev aflagt i løbet af perioden med EUROTRA-
vurderingen, er resumeret her sammen med en kortfattet liste over udvekslede 
dokumenter og tilstedeværende ved møderne. 
Filer med alt materiale, som er genereret i løbet af undersøgelsen, opbevares 
hos Logica. 
A3.1 
Besøg (Dette skema indeholder en liste over besøg, aflagt af panelet i vurderingsfasen) 
STED 
CENTRE 
Essex 
UMIST 
Dublin 
Saarbrucken 
Leuven 
København 
Barcelona/Madrid 
Paris TALANA 
Torino Dfma/Pisa 
Luxembourg 
Utrecht 
Liege 
Athen 
Lissabon/Porto DATO 
21.10.92 
02.11.92 
06.11.92 
16.11.92 
17.11.92 
17.11.92 
17.11.92 
20.11.92 
25.11.92 
27.11.92 
04.11.92 
04.01.93 
22.01.93 
18.01.93 MØDEDELTAGERE 
Louisa Sadler, Doug Arnold 
BO, JR, ICR 
Juan Sager, Harold Somers, Paul Bennet, Bill Black 
Tsujii Jun-ichi, John McNaught 
BO, ICR 
Jennifer Pearson, Lesley Davis samt kolleger 
(Dublin City University), Denis Toomey (BOLAS) 
BO, ICR 
Johann Haller og Jôrg Schiitz - IAI, Jtirgen Uedekind -
Univ Stuttgart, Birte Schmitt og Wolfgang WeiBenberg -
Univ Berlin, Heinrich Billing BMFT, Darmstadt 
SA, HS 
Ineke Schurman, Frank van Eynde 
BO, ICR 
Bente Maegaard, Ann June Sielemann, Uffe Sonne 
Svendsen, Anna Braasch, Niels Jaeger, Annelise Bech, 
Lina Henriksen (CST) og Viggo Hansen (PaTrans); SA, HS 
Nuria Bel 
JR 
Laurence Danlos 
JR 
Cesare Oitana (Torino), Antonio Zampoli (Pisa) 
Luca Di ni, Marco Buscaglione (Fiat) 
AO, BO 
Tom Gerhardt 
BO, ICR 
Steven Krauwer 
BO, ICR 
Jacques Noël 
BO, ICR 
Prof G Carayiannis samt kolleger 
HS, BO 
Maris Helena Mateus samt kolleger 
BO, ICR Dokumenter/input drøftet 
S-besvarelse 
S-besvarelse 
S-besvarelse 
S-besvarelse 
S-besvarelse 
S-besvarelse 
Leuven-dokumenter 
S-besvarelse 
Barcelona S-besvarelse 
Madrid S-besvarelse 
Talana 2-siders resume 
i.s.f. S-besvarelse 
Gruppo Dima S-besvarelse 
S-besvarelse 
S-besvarelse 
S-besvarelse 
Li ege-dokumenter 
S-besvarelse 
S-besvarelse Resultat af mødet 
Rapport fra mødet 
Rapport fra mødet 
Rapport fra mødet 
Rapport fra mødet 
Rapport fra mødet 
Rapport fra mødet 
Rapport fra mødet 
Rapport fra mødet 
Rapport fra mødet 
Rapport fra mødet 
Rapport fra mødet 
Rapport fra mødet 
Rapport fra mødet 
A3.2 
ANDET 
Coling 
Møde 1 
Luxembourg 
Serge Perschke 
Møde 2 
Luxembourg 
Kontaktudvalget 
Luxembourg 
EP Luxembourg 
Belgiske kontor 
for videnskabs-
politik, 
Bruxelles 
BIM, Bruxelles 
UK DTI, London 
IBM Frankrig, 
Paris 
SITE, Paris 
Møde 3 
Luxembourg/ 
Mondorf 
Møde 4 
Luxembourg 
Serge Perschke 
Møde 5 
Bruxelles 24.07.92 
25.09.92 
12.10.92 
19.10.92 
27.10.92 
28.10.92 
17.11.92 
17.11.92 
19.11.92 
23.11.92 
23.11.92 
27.-29.11.92 
14.12.92 
05.01.93 
25.01.93 Se nedenfor + BO 
Panel KEF [Ref EWP1] 
Dagsorden: 1) Mandat, 2) Introduktion til EUROTRA, 
3) Pannenborg/Danzin-rapporter, 4) Panelets 
arbejdsprogram, 5) Spørgeskemaer, 6) Besøgsplan, 
7) Mødepla/i 
SP, JG, ICR 
Panel, KEF [Ref EWP2] 
Dagsorden: 1) Referat, 2) Panel-aktiviteter, 3) Projek­
ter med omkostningsdeling, 4) EUROTRA-omkostninger, 5) 
LRE, 6) Danzin/Pannenborg, 7) Mondorf 
Kontaktudvalget (se nedenfor) 
BO, ICR 
Neil Simpkins, Gordon Cruikshank, Marinus Groenendijk 
BO, ICR 
Monique Meert 
BO, ICR 
David Sedlock; BO, ICR 
Gerry Gavigan, Peter Rothwell; BO, ICR 
Jean-Marc Langé 
BO, ICR 
Bernard Sitei; BO, ICR, JR 
Panel, KEF, Centrale gruppe, eksperter [Ref EWP3] 
Tema: analyse med reaktioner fra kolleger 
Dagsorden: (27.11), 1) Møde med Lux.-gruppe, 2) ALEP, 
3) ET-10, 4) DEMO (28.11), 5) Rapporter fra besøg, 
6) S.-analyse, 7) Org. & Ledelse, 8) Eksperter 
(29.11), 9) Panel-diskussion 
Panel, KEF [Ref EWP4] 
Vurdering af materiale til dato 
Gennemgang af udkast til rapport 
SP (• KEF); BO, ICR 
Panel [Ref EWP5] 
Frans de BruTne Dokumenter fra BO, NV 
Liste over Kontakt­
udvalgets medlemmer 
Liste over EAC-medlemmer 
EUROTRA Summary SP 
Spørgeskema til SP 
Pannenborg/Danz i n-resumé 
Resumé ET-10-projekter 
Nino Varile Coling-rapport 
Konsoliderede omkostninger 
EUROTRA 
-
-
-
Spørgeskema 
-
-
DEMO og uddelte papirer 
LRE-resumé 
ET-10-resumé 
Diskussion med centrale 
gruppe 
Konklusioner t anbefa­
linger. ELSNET-kontakter 
ET-10-arbejde 
LRE-program 
ALEP-dokumenter 
Udkast til rapport 
Udkast til rapport Referat fra møde 1 
Rapport til brug for møde 2 
Referat af møde 2 
Referat 
Rapport fra besøg 
Rapport fra besøg 
Rapport fra BO/ICR 
Notater fra BO/ICR 
Notater fra BO/ICR 
Notater fra BO/ICR 
Referat til Tom Gerhardt 
ET-10-referat 
Referat fra besøg 
Frans de BruTne-referat 
Ekspert-referat 
Panel • lukket møde, referat 
Referat af møde 4 
lindringer af udkast 
Indringer til udkast 
A3.3 
Serge Perschke 29.01.93 SP (• KEF) Udkast til rapport Ændringer af udkast 
PANEL 
Brian Oakley (formand), Sture Allen, Alessandro Osnaghi, Iain Rae (sekretar), Jean Rohmer, Hartwig Steusloff 
MØDE 1-5 
Møder for panelet med indlag fremlagt af diverse personalemedlemmer fra KEF. 
KEF GD XII I-E EUROTRA's ledelse (ved vurderingen) 
Serge Perschke (EUROTRA 1978-), Frans de BruTne (direktør), Jose Gasset, Nino Varile, Roberto Cencioni, Franco Mastoddi (rådgivning). 
DEN CENTRALE GRUPPE (ved vurderingen) 
Lidia Pola, Anna Becker, Karsten Strørup, Poul Andersen, Dominique Groenez, Achim Blatt, Erwin Vaientini. 
KONTAKTUDVALG (ved vurderingen) 
Cesare Oitana, Italien (It); Paul Schmidt, Tyskland (D); Laurence Danlos, Frankrig (Fr); Jennifer Pearson, Irland (EIRE); Tom Gerhardt, Luxembourg (L); Maria 
Gavrilidou, Grakenland (H); Paul Bennett (UK); Steven Krauwer, Nederlandene (NL); Paulo Alberto, Portugal (P); Ineke Schurmann (Leuven), Archie Michiels (Liege), 
Belgien (B); Bente Maegaard (formand), Annelise Bech, Danmark (DK); Nuria Bel, Spanien (E) • Serge Perscke (SP), Jose Gasset, Nino Varile, Poul Andersen, Karsten 
Strørup (Kommissionen). 
COL1NG 92. NANTES 
Eksperter 
Prof. Eva Hajicové, universitetet i Prag, viceprasident for International Committee of CL 
Pieree Isabelle, det canadiske ministerium for kommunikation 
Gregor Thumair, leder, Siemens METAL-gruppe 
Prof. Alan Melby, Brigham Young University, ekspert i datalingvistik 
EUROTRA-observatører 
Nuria Bel, universitetet i Barcelona; Bente Maegaard, CST København; Louisa Sadler, Essex; Prof. Antonio Zampolli, universitetet i Pisa; Nino Varile, KEF 
MONDORF-LES-BA1NS 
Eksperter 
Antonio Zampolli, Pisa 
Steve Pulman, SRI 
Bente Maegaard, København 
Pierre-Yves Raccah, CNRS 
Maghi King, ISSCO, Geneve 
Jean-Louis Binot, BIM 
Tom Gerhardt, CRETA 
Frank van Eynde, Leuven Ikke direkte involveret i EUROTRA - interesseret i lingvistik i almindelighed. Sidste år navnlig muligheden for varktøjer og 
naturlige ressourcer; 
Direktør for SRI International i Cambridge. Arbejde med datalingvistik og formelle metoder. Endvidere ansat ved Cambridge 
University. Har udformet ALEP og arbejder med BIM; 
Direktør CST. Udfører EUROTRA-arbejde og andet arbejde med natursprogsbehandling. Leder af danske EUROTRA-gruppe og foraand for 
kontaktudvalget siden 1986; 
Ingen tilknytning til EUROTRA. Arbejder med Kl. Interesser omfatter logisk programmering; 
Specialist i natursprogsbehandling. Involveret i EUROTRA 1978-87. Semantik og maskinoversattelse, leder af instituttet; 
Leder af gruppen for avanceret informationsbehandling; 
Med i EUROTRA fra starten. Var medlem for universitetet i Saarbrucken. Kom i 1989 til Lux. som projektleder af Lux.-gruppen. 
Direktør for nyt institut i Luxembourg; 
Med siden 1979 som koordinator i EUROTRA-gruppen i Leuven. Grundlagger af centret for datalingvistik i Leuven. 
A3.4 

Bilag 4 
Besvarelser af EUROTRA's spørgeskema 
Som en del af panelets vurderingsproces udarbejdede man spørgeskemaer, som 
blev udsendt til alle de centre, der var involveret i EUROTRA-arbejdet. De 
besvarede spørgeskemaer er nu modtaget fra de fleste centre. 
Af de ti Btillede spørgsmål har vi udarbejdet besvarelsestabeller. Hver tabel 
gengiver spørgsmålet i sin helhed. 
Det er klart, at en ordret gengivelse af hver besvarelse her ville give 
anledning til at omfangsrigt bilag med unødvendigt mange detaljer. Hvis man 
på den anden side foretog en udvælgelse fra bestemte besvarelser i spørge 
skemaet, ville man ganske vist gøre det kortfattet, men samtidig negligere 
visse centres kommentarer. 
Vi har valgt den gyldne middelvej. Et centers kommentarer til hvert spørgsmål 
er blevet gennemgået, filtreret (udelukkende på grundlag af vores bedømmelse) 
og medtaget. Men af hensyn til omfanget er hver besvarelse et uddrag, baseret 
på det vi mener er relevant eller af betydning. Vi har medtaget fodnoter med 
forklarende bemærkninger. 
Endelig er formålet med dette bilag at vise aspekter, der er fremhævet af 
centrene som svar på vores specifikke spørgsmål. Disse aspekter skal læses i 
EUROTRA-kontekst og i sammenhæng med vor analyse andetsteds og bør ikke cite 
res uden for konteksten. Vores fortolkning af aspekters betydning er muligvis 
ikke sammenfaldende med centrets hensigt. Hvor der ikke er modtaget kommen 
tarer, har vi kulegravet de afsluttende rapporter og fremdraget citater, når 
det var hensigtsmæssigt. De uforkortede besvarelser til spørgeskemaerne er 
arkiveret til eventuel senere brug. 
A4.1 
KUKOTKA Questionnaire Analysis 
Question I Invnlvemcnl hv Team 
I ) Date stan work by the Centre 
2) Average amount of professional time, in man months, put into Eurotra by workers at the Centre over the period of 
involvement a) senior researchers, b) postgraduate, c) others 
(Editor's Note. Of all the questions, this one has been the most difficult to quantify. Many responses have given total 
man months, which seem easier to estimate. Italics are our estimates. Jan (Oct) work started before funds awarded. | 
3) Total value of funds received for Eurotra-related work from: a) CEC, b) National Government, c) Other 
fo Centre 
Leuven 
Liege 
Kobenhavns 
Barcelona 
Madrid 
France 
Saarbrucken 
Athens 
Dublin 
Torino Dima 
Pisa 
Luxembourg 
Utrecht 
Lisboa/Porlo 
Essex 
UMIST 
Totals Start 
Oct 1984(1) 
Apr 19K6(i) 
Oct 1984(1) 
Jan (Oct) 1987 
Jan (Dcc)1987 
1988(1) 
1985(1) 
May 1985 
IX-c 1981 
1986(1) 
1986 
July 1984 
Sept 1986(1) 
May 1987(1) 
Oct I985(i) 
Oct 1985(1) Time 
senior 
46.5 (2) total 
45 total (2) 
1 person 
70 
37 total? 
172 (2) 
360 total? 
480(1) total 
192 total? 
150 total (2) 
30 total (\) 
109 total 
12av (60 lot) 
32.5 pa? 
1 f/l throughout 
120 (2) total 
2(KX)+ M/mlhs 
postgrad 
346(2) 
107 (2) 
13 person 
400 
234 (2) total? 
470(2) 
12(H) total? 
360(1) total 
66 total? 
420 total (2) 
300 total (1) 
233 total 
124av (748 lot) 
97.2 pa? 
6-9 f/l KAs 
360 HAs (2) toi 
8(XM)+ others 
111(2) 
74(2) 
1.5 person 
HO 
97 (2) total? 
50+0) 
200 total? 
120(1) total 
72 total? 
36 total (2) 
36 total (1) 
90 lolal 
19 av (116 loi) 
26 pa? 
1 h/1 (IA 9I/V2) 
2200+ Funds 
CEC 
1159(3) 
558 (3) 
4032 
2040(0 
-
1112(A) 
1390 
1640 
765(1) 
1241 
200 (\) 
3107 
1737 
1920(2) 
1327.5 
690 (3) 
22918 k ECU 
National 
747(3) 
422 (3) 
1008 
872(1) 
-
H36 (4) 
9488 
248 
180 
0 
-
345 
1098 
72(2) 
1257.5 
1323(3) 
20396 Other 
-
0 
-
0 
-
255 (4) 
-
-
0 
6.5 
-
(D 
0 
-
0 
0 
261.5 
Editor's note. 
The figures given here do not fully correspond with those calculated using Commission information, and used earlier in this 
Report. No attempt has been made to validate the figures above. 
Footnotes to Questionnaire Analysis Table I 
Lauren 
(1) Also, advice during 1978-79; ET-4 (1980); ET-7 (1981); ET-10 & ET-lOscm (1982); ETL-I, ETL-3 and ETL-4 (1983); ETL-5. ETL-8 (1984) 
(2) 198490 (a 46.5. b 268. c 93.2) 1991-92 (a 0. b 78. c 18) l ' 
(3) 1984-90(952.7 CEC. 639.3 Natibnal). 1991-92 (162.108). Excludes 1992-93 45K received from CEC foriraining. Additionally Leuven received 300K ECU for 
contributions to the development of software and linguistic specifications of general interest ( 1987-90). and 62K ECU for a project in computational morpholouy and 
lexicography 91 -92. 
Ltcgç 
(1) Talks in September 19X5 IKIWCCII Nancy and Liege 
(2) Taking Prof J Noiil (av 5%)/ Prof A Moulin (av 5%)/ Dr Archie Michiels (av 50%) as senior. Taking computer officer as 'oilier'. 
(3) Financial provisions Etirotra-I I986AM/0I to 1990/12/31 750K ECU; Etirolra-ll I99IAH/0I to 1992/12/31 230K ECU; Total 980K ECU. Comprising 558K 
ECU CEC, 422K ECU national government. 
Kt»tenlmvn 
( I ) Study work 1981 -1983 nol included. 
HîtfvvMm/MiKlfkl 
(I) This is the combined Esparto figure through to 1992, and includes atklcndtim commets. Both the Univcrsidnd de Barcelona ami Universidad Aulonoma de Madrid 
^ Eurotra teams arc managed by Nuria Bel. 
FIUUCJ; 
(1) The work is currently centred in Paris under Professor L Danlos. This situation was arrived at in 1988 when LADL and CELTA were moved to TALANA 
(treatment Aulomaiii|tie du LAnguagc NAtiirel) in Paris Apart from L Danlos full-time, we have estimaied research effort. 
(2) Estimate only - based on Final KC|HMI for 1990. CNRS LADL (Laboratoire Automatique Documentaire et Linguistique) under Professor M Gross were involved 
in 1987. We have assumed 2 research .students ami I full lime |>rofcssor. CNRS LLF (Lalxiraioire de Linguistique) tinder Professor A Culioli in Paris was involved 
from 1985-1987- wc have guessed the research effort. CNRS CELTA (Centre d'Etudes sur le Langage et la Traduction Automatique under Professor C! Bourquin in 
Nancy have been involved since 1985. Professor B Vauquois Director ol GETA devclo|>ed (he MT prototyi» "Ariane" on which the First specifications for Eurotra 
were based. The involvement of GETA ended in 1987. Wc have made assumptions about man effort in all these. 
(3) Additional funding over the period 1988/89 51 man months for individual consultants. 
(4) This is the total for France since July 1985 through December 1990. From Final Re|K>ri. 
SuitrlrthrKcn 
(1) The University of Saarland started an Ml' project in the 1960s : this became the SFB I(K) project funded by BMFT, CL work at this early lime look place in 
Stuttgart, Berlin, Hamburg and Bielefeld. The SFB KM) team had been involved in Eurotra since the first meetings held in 1978. In 1984 the decision was taken to 
place the Eurotra team in Saarbrucken. The odier Universities offered subcontractors to Saarbriickcn (eg Bonn for terminology). The other Universities sel up allied 
research groups. In order to effectively manage the Eurotra work, the IAI (Institute for the Society for the Promotion of Applied Information Science) was founded. 
Athens /Crete 
(1) At the start of the Eurotra work there were two centres • Crete and Athens. Since 1989 the work has centred in Athens. These figures arc for Athens. 
(2) There is a discrepancy between the Final Report and the Questionnaire. The latter states 2019 ECU from the CEC 
> 
!|> IrislHHI / PWIO (I) Tlie Euroira Ireland team was initially to ilte National Board for Science and Technology. In mid-1988, Dublin City University l<x>k over Uic work, and the new 
team was recruited in January 1989. Comprising 45K ECUs for training, 720K ECU CoA. 
Torino - Gruppo Pima 
(1) Gruppo Dima has been actively involved in preparations of Eurotra since 1978, through its participation in die workshops, writing of papers, etc and 
completing CEC 'study contracts' 1980-1984. 
(2) Estimates taken from the Final Report. 
Pisa 
(I) Eurotra Pisa did not exist lielbre the surnature «HI the contracts of Association. I lowever, Professor Anlonio Zaiiqxrili actively particqiaicd in (he preparation of 
the work |>rior lo Ihis date. Also ET 4 u :;(>}. LI 7 (1981); ET 10 (1982); ETL-4 (1983); ETL-7 (1984). All figures are estimates - no questionnaire response was 
received. 
Luxembourg 
(I) The national government paid for llie operation of the hosting institute " Institut European pour la Gestion de l'Information" 
Uirahl 
(I) In 1980, the founding members of Eurotra approached researchers from die Technical University of Delft (A G Sciarone), and the University of Utrecht (S 
Krauwer). Up to Ihis lime the Catholic University of Leuven had looked after the interests of the Dutch language. From 1981 through 1984 lhc work on Dutch was 
tkmc collaboratively on study contracts between Leuven, Delft ami Utrecht. The Netlierlands gave advice on Eurotra 1978-80. Study contracts included : ET-7 (1981); 
ET-10. ET-IOscm, ETS-I (1982); ETL-3, ETL-4. ETS-3 (1983); ETL-7, ETS-6 (1984); ETL-7, ETS-6 (1985); ETS-9, ETL-9 (1986). 
(1) 'llie staliof Eurotra Portugal mcluikul linguists from the Univcrsidad de Lisboa, Universidade Nova de LislxKi, and Universidade de Coimbra. 
(2) To 1990, extracted from Final Rc|M>n. 
UMIST 
( I ) Both centres applied to be members of the Eurotra coordination group set up in 1978. By 1986, there were 8 staff in UMIST and 6 in Essex. Advice on Eurotra 
was given during 1978-82. Study contnicis were : li TL I, ETL-3. ETL-4, ETS-3 (1983); ETL-5, ETS-6, ETS K (1984); ETL-8. ETS-9. El-PR-1 (1985); ETS 12-
UK(I986) 
(2) Estimated from Final Report ami questionnaire response. 
(2) Obtained from the University accounting centre. 
Essex t 
(1) Both centres applied lo be members of llie Eurotra coordination group set up in 1978. By 1986, there were 8 staff in UMIST and 6 in Essex. Advice on Eurotra 
was given during 1978-82. Study contracts were : ETL-I. ETL-3, ETL-4. ETS-3 (1983); ETL-5. ETS-6. ETS-8 (1984); ETL-8, ETS-9. ET-PR-I (1985); ETS-12-
UK(I986) 
(2) CEC : 690 KECU CoA (85-90); 495 KECU Other (83-90); 142 KECU CoA (91-92). Nat Govml : DTI £I020K CoA (85-90); £237.5K (91-92). 
Studies for Eurotra 
ET - • ISludy for Eurotra]; ET-*sem (Semantic research J; ETS - • [Software specifications); ETL- * (Linguistic specifications) 
EUROTRA Questionnaire Analysis 
Question 2 Quality of Research 
1) Key achievements. List with brief description, up lo three of the key intellectual achievements of your Centre or national team 
2) List, with brief description, the key intellectual achievements of the whole Eurotra programme? 
3) Relative achievements i) I low do these Eurotra achievements compare with others made in (he MT and NL fields during the Eurotra 
involvement period? ii) What were the most important achievements, whether outside or inside the Eurotra programme, made during this 
period worldwide in the Ml'and NL fields during the Eurotra lime period? 
4) What were the technical and administrative weaknesses (if any!) of the Eurotra programme a) in your centre, b) Eurotra as a whole? 
> rëîït re 
Leuven Key Achievemcnts-
Centre 
a) Linguistics • csp Tense & 
Aspcct(4) 
b) Eng-Du, Ger-Du modules in 
DEMO & monolingual Du 
c) MT evaluation Key Achievements 
Eurotra 
Unification Ixiscd formalism 
m/siream CL - but slow, needs 
small dictionaries. Good 
linguistic s|>ccs used by METAL, 
Eurolang. Formal description in 9 
langs. Grew NLI\ MT in Europe. Relative Achievements 
i)Large si/.c, decentralised, multi­
lingual, internal'!, open, project. 
Transfer based interlingual 
sul>paris, sentence driven, rule 
governed (not example, corpus 
based). (S) Relative Weaknesses 
a) EU LE found it easy to recruit 
CL, but difficult for computer 
scientists, b) CoAs awarded 
different times for Leuven & 
Utrecht- extra work for LE on 
Dutch. Cheap, poor performance 
comiHiiers. 
Liege 
København 
Barcelona Sidelines. Design & Dcvpt of 
Horatio; pro|x>sal for 'frames of 
terms' • rejected by LC». Raising of NLI* awareness, rather 
than results. Belter picture for Eurotra results 
when sidelines considered. Mixture of scientific with day-day 
mgmt. Focus on academia, image 
Suffered from NI H syndrome. 
a) Formal linguistic theory of 
Danish (valency, lexical seman­
tics, morphology, etc) b) running 
transfer pairs in Eng/Fr /It c) 
1987-90 E-f/wk & preference 
mechanism d) 1987 coverage of 
description and systematic testing 
strategics 1st program for producing 
proloiy|>c multilingual MT -
linguistic description of transfer-
based. Multilingual MT system. 
Unique European MT network. 
Raised awareness. i) Compares well with research 
elsewhere. Eurotra is state-of-the-
art MT. 
ii) a) Unification formalisms 
introduced, b) Knowledge base 
MT explored, c) Statistical 
methods came up again in ET-10 ")-
b)i) Only mgmt tool in CEC was 
financial withholding (not used) 
ii) Some Nat Gov'm't created 
obstacles, iii) CEC slow in 
preparing CoAs iv) Not all CEC 
staff able to scientifically monitor 
To catch up with rest of Eurotra 
in early years (with formal 
development of Spanish 
grammar). Linguistic theory, unification like 
for Eurotra(2). 
Formal descriptions for 9 
languages. 
Prolog usage. ia) Eurotra Spanish grammar 
unique, ib) It influenced METAL, 
showed viability declarative form, 
ii) unification grammars, linguis­
tic approaches (eg Lilog.Rosetla). 
knowiedgc based represcnl'n, disc-
ourse analysis, expressivity etc. a) Lack of precedents : the group 
had to solve problems and 
overcome difficulties mainly due 
to lack of expertise (work & 
contacts), b) Admin control not 
realistic, technical goal (pre-ind 
prototype) not achieved. 
> 
ON Madrid 1 
Paris TALANA 
Saarbrucken 
Athens 
Dublin 
Torino Dima/ 
Pisa Dcvpt of a theory of die lexicon. 
Study of Spanish nominal &. 
verbal paradigms. Criteria for 
identification of terminological 
units established. 
Substantial French grammar. 
Verb construction for Rcf Man 
a) Use of Unification Grammars 
b) Sysicmi/ation of Semantic 
Labelling 
c) CAT2 sideline 
'Basic linguistics research' in 
Greek • this is the only existing 
formal grammar. 
Devp't of preference mechanism 
for overgeneration problems. 
1991 foundation ol ILSP. 
(1) i) Sublanguage research 
ii) Terminology research 
iii) Terminology resource 
CoiiHlexaiitin tool for tlealing 
widi unbounded dependencies 
A preference mechanism for 
linguistic objects. 
Lexical semantic ihcory (Italian) Dcf n. of 'linguistic* theory of 
translation, & IS. Creation of diet 
of semantic readings. Modularity. 
User language for formalism. 
a) International science 
coo|)cration (eg prod of Rcf 
Manual V.7 (800 pages) 
b) Feasibility of multilingual MT 
Proved multilingual approach to 
MT is feasible. Supported 
comparative /contrastivc research 
on all EEC languages. Formal 
description based on a unification 
formalism - all levels of 
linguistic analysis (text process 
ihrouuh lo semantic represent.) 
Showed multiling' MT feasible. 
METAL/Eurolang used IS struct' 
Enhanced European langtcch/CL 
Comprehensive grammar/lexical 
resources in 9 languages. 
Eurotra has inq>rovcd U|HMI the 
transfer scheme by ihc stratifié-
allouai architecture based u|xin 
dechvutive apprwich. Common IS 
icslcd lor 9 langs, belonging to 3 
families (Rom/Gcrm/Other). Eurotra is only MT system based 
on CL advances - IBM's MAT & 
MENTOR are based on ad-hoc 
Prolog. 
Eurotra's huge bibliography. 
i)IAI/ET-D was |>ccr reviewed at 
yearly Siaiussscminars-favourablc 
Compared well with other NLP 
systems ii)Ncw grammar form's. 
Creation of lexical & grammatic'l 
resources for new languages in 
same formal as rest. 
Greece: active CLdid not exist. 
Funds for Uris were non-existent 
before Eurotra It iwovidcd staff 
opiMMlunity for seeing what was 
going on worldwide in CL. 
Recognition of necessity to 
combine linguistics, KBS, AI, 
statistical methods in MT. 
a) Dublin only sublanguage 
centre, apart from Irish gov'm'i 
pubs office b) Work based on 
philosophy of Infotcrm in 
Vienna. Bad flow of infonnaiion between 
centres in Spain. No Madrid infra­
structure - unequal distrib'n of res­
ources. Computer skills input 
denied. Deficient s/w tools. 
French learns were excellent in 
linguistics bul not in CL - this 
led to initial difficulties. 
a) None 
b) Decentralised democratic 
structure not ideal for RAD. 
CEC team resource limited - lack 
of coordination. 
Delays through intcrdepcndcncy 
of Centres'result: 
a) PIT communications delays. 
Greek marginalised. Centre 
inexperienced in infrastructure. 
b) Successive nuxlifications of 
linguistic theory &. implementa­
tion strategics • necessary, but 
repetitive. 
CL expertise grown in Centres -
some didn't need it, others did (eg 
Dublin, Lux) but didn't get il.On 
balance Eurotra trained people to 
start work in CIVMT. 
> Luxembourg 
Utrecht 
Lisboit/Porio 
Essex 
UMIST Group not a research learn: acted 
as a service team in die field of 
clearing house functions & 
documentation. Scope from 1989 
includes Al R&D, St PR services 
for die Eurotra teams. 
MIMO, MIMO 2. 
Eurotra showed MT can be based 
on mainstream CL. 
Generic lexical resources. 
Formal represeni'u of Ptwtugcsc 
grammars (analysis St synthesis) 
Creation of momV bilingual 
electronic dictionaries St 
terminologies. 
Dcvp't of basic NLP research. 
Linguistic com imitions to Ref 
Man, MT evaluation, MiMo with 
Utrecht, 'constraint-based' MT. 
Results of linguistic research 
(compounds, lexicology, control 
relations, c le fling St topicalisa'n). 
S//w prototype experience. (6) Intensified KAD in MT all over 
die world St motivated European 
CL staff towards MT. 
Unification grammar / formalism 
Purely declarative approach. 
Mathematical translation model. 
Intellectual • not products or 
major contributions (except 
ALEP, Rcf Manual) to MT. 
Linguistic MT approach ; Europe-
wide MT 
Devp'l in CL, MT. NLP. 
Influence of multilingual transfer 
approach on other MT systems 
Creation of an alternative MT 
approach - focus on linguistics. 
Ref Man - resource for NLP work 
in CEC langs; ETS approach to 
'transfer' and 'synthesis' relation; 
Put MT on the map in Europe. 
CAT2, MiMo. ETS ideas key. (8) 
Explored idea that a 'translation 
relation' relates lo linguistic 
properties of texts done in a 
multilingual way. "IS legislation 
St contrastivc research reports". a) No NLP research in Lux before 
1989 - afterwards speech project. 
METAL used ET 6 results to 
improve their system. Raised 
European visibility in NLP (eg 
Euro Assoe'n for MT) 
b)MT is an application of CL 
ia) BSO's DLT; Philip's Rosctta 
(better than Eurotra). ib)Eurotra 
not involved in mainstream CL 
ic)comincrcial desktop systems 
ii) transition from procedural to 
declarative; from rule to include 
statistical. 
ia) Previously nothing done in CL 
in Portugal. Now ILTEC work on 
electronic dictionaries / modular 
grammars / spell St syntiiclic 
clicckers, etc 
b/c) Ml' with 72 language pairs 
No other project has Ref Man 
equivalent. P<x>r cost-benefit in 
Eurotra cf other work. Linguistic 
St formal f/work in Eurotra not as 
mainstream as it could be. (K) 
i) Not interactive. Not looked at 
disambiguation - problem area, ii) 
Ignored lexical tools. Scaling up 
will introduce ambiguity. Other 
work- statistics St lexical based u)Frcqucnl change of mgmt St 
staff. Preferred to have a CL task. 
Lack of future for CRETA. 
Dispersed Eurokom document 
stores. 
b) CRETA St CEC relations 
sometimes perceived indistinct. 
a)Ulrcchl(l) started laic. Fast 
growth of too large team. Unreal 
CEC planning. Recruitment 
difficult. Uncertainty. Bad s/w 
performance b)Slow CEC proec- ' 
dures. Manager also science head. 
Poor LO working St CEC support. 
Demo work neglected. Decentr­
alised, interdependent work • lack 
of integrated testing St breadth of 
testing (new problems will arise 
with free input). Transfer v 
synthesis unequal weighting. 
a) no serious problems, locally or 
at nat'l level. b) sheer si/e; lack 
of early infrastructure (later solved 
using Eurokom) • Eurotra pionee­
red - miracle it worked at all! 
a) Pointless implcmcnt'n tasks 
(eg targets for transfer of diets, St 
changes), b) Easy access to 
structural information failed. Late 
integration of morphology. 
Footnotes are collected on the following pages. They have been selected to expand the various points above. 
rooluotes for Questionnaire Analysis Talik» 2. 
(1) Reproduced from Utrecht response, because il exemplifies ihc concerns from several centres. "A last problem which we would like to mention is the problem of 
having to serve loo many masters al once. Firsi of all there were the contractual obligations, but since ihe tasks could most of the lime noi be classified as basic or 
applied research lasks, we had a major problems in justifying our activities to the colleagues and management of the Research Institute for Language and Speech of 
our University, in which our activities were embedded. Traditionally the output of research institutes is measured in icrms of publications per researcher, and the 
project deliverables could hardly be counted as publications. In addition, we felt dial for our employees their employment for Eurotra should constitute a step in their 
academic career, which meant thai eg just letting someone write S(KX) dictionary entries would be too meagre an output for one year of academic activity, and would 
hardly contribute to a better posi afterwards. 
(2) Reproduced from Barcelona rcs|xmsc since it deals with a key component of Eurotra. "At the Interface Structure , as a level of representation, most of the 
surface discrepancies among individual languages have to disappear resulting in a common language of representation which wi'l allow the systematic of the 
relation between the languages. Al llie IS two kinds of knowledge arc needed : knowledge for the mapping between monolingual motivated descriptions; knowledge 
for the mapping between ISs of different languages. Tfie IS up|)roach is economical only if die system intends to deal with more than one pair of languages, because 
deceasing transfer complexity with an IS implies increasing the labour of monolingual modules : analysis and generation. IS can also be seen as a level of 
representation where generalisations from a monolingual point of view can be stated In that respect IS will act as an abstraction level of linguistic objects, ie Deep 
structure, which should be useful for oilier puqioscs than MT." 
(3) From the Dublin response on terminology and sublanguage. Hi) Sublanguage research. Until recently the focus of linguistic research ...in MT was lo provide a 
J> description of language as a whole...as broad a base as |)ossible. It is now generally recognised that MT is more likely to be feasible with systems which are 
4^ designed lo handle a subset of general languages. Eurotra Ireland has invested a considerable amount of time in research into sublanguage and texi types with a view 
00 lu i) identifying characteristics of sublanguage, ii) firoviding a list of criteria for assessing the suitability of material for MT.Thcse criteria have been applied lo select 
an appropriate sublanguage/text type (dress-making patterns). Ihe results...presented at 5th Irish Conference on Al and Cognitive Science September 1992. ii) 
Terminology Research. As with sublanguage, the iiiqiorlancc of terminology within the context til MT is now being recognised. Multi-word terms, in particular, do 
not necessarily have the same internal structure as midti-word units in general language texts and are therefore not amenable lo the parsing strategies lor general 
language texts. Eurotra Ireland, in collaboration with Eurolra Greece and Eurotra Portugal, has profioscd a number of solutions to the problem based on die current 
|Kotoly|)c formalism. Ihe results...(applicable to| any MT system, iii) Terminology Resource. Devel>>|iineni of a medium scale multilingual terminological resource 
in the field of telecommunications. Ri|>e for exploitation under the aegis of LRE-style initiatives or industry initiatives documented in a number of published pa|)crs. 
h ) Terminology and Extra Linguistic Knowledge (ET 10/66). Eurotra Ireland is die coordinator of a research consortium which is building an ontology using the 
extra linguistic knowledge associated with terms with a view to facilitating disambiguation in MT." 
(4) From Questionnaire for Leuven because it illustrates some linguistic points. "Lcuvcn's main achievements ure in the field of linguistics research, especially in 
the areas of semantics and morphology : Tense and Aspeci, Mood and Modality, Determination and Quantification, Aktionsan, Comparison, Transconstructionals 
and Compounding. The expertise of the Leuven learn in diese areas is clear from the fact that the Reference Manual contributions on these topics were all (co) 
authored by members of Eurotra-Leuven. The work on Tense and Aspect has been of particular importance, in that it has resulted in an interlingual and 
computationally tractable treatment of phenomena which are notoriously difficult in translation and which other systems can only handle in a transfer based language 
pair specific way. In the meantime, other systems have imported various aspects of ihc new ueatment." 
(5) From Questionnaire for Leuven. " ii) In general, the most important achievements in MT/NLP were... The appearance and relatively quick acceptance of 
unification based grammars and Prolog based formalisms. The rapproachment between properly formalised theoretical linguistics and computational linguistics, 
especially in syntax (cf NLP on the basis of LFG. GPSG. HPSG, Categorical Grammar), but also in semantics (cf the growing influence of model theoretic 
semantics). The first attempts lo integrate real world and domain specific knowledge in NLP systems (cf knowledge based MT). • The attempts lo make use of large 
corpora and statistical data in NLP (cf example based MT). The availability of more powerful, faster and - at the same lime - cheaper machines. 
(6) From UMIST Visit (editor's noies on Japan A UMIS'O. The Japanese connection came from discussions over lunch (Doug Arnold, Pete Whitclock, Rod 
Johnson) and a visit lo Japan. Doug weni to Japan for 15 months - to NTT (where Nomura San was), and Toshiba (fellowship), and iwice yearly Japanese 
delegations would come to UMIST. There were 2 Eurotra Japanese meetings (Geneva. ET/I contract + another). Good relations were built - UMIST funded a Chair, 
and Fuji San was given the position in 1988. He has brought and maintained contracts - UMIST now has visitors, students, and teaches Japanese. 
(7) FMMII LislM»a7l'orlo "l-lvahuttum of thr I-MIOIIH lUojvn" paper sent lo the C'lil*. 16.07.92. " It seems lo us thai thinking about...whether main goals have been 
achieved...|but| whether things were sel up in such u way lhat eg information flew and views were exchanged us frequently as it was supposed to....In our 
opinion,...namely that Eurotra represents a "relative failure" with respect to objective of building u "significant prototype", und the success in building cxperiisc. 
correspond lo whal wc could consider the visible und the hidden parts of the project. Visible pari. It consists of i) software, ii) grammars, iii) clusters, iv) DEMO. 
Everybody agrees Ihc software (not just Ihc machines) is far too slow and had a damaging effect on the speed of the grammars. On the other hand it is clear thai the 
grammar and theoretical work were Ihc core of the project. Evaluation of his part is not very controversial...!Pannenborg and Dan/in reports). |The weakest point | is 
due to the fact that ...groups were never able to lest their grammars in a systematic way. with what we could call reasonable accuracy, and Eurotra was never really 
confronted with as wide a range of trunslaiional problems as il could have. In other words we believe completely new problems will arise when Eurotra will be able 
to accept free input and provide a translation in less lhaii a minute....Eurotra suffered from an unequal distribution of work carried out in analysis and synthesis, on 
one hand, and in transfer on the other - partly due lo hick of CL expertise in some countries. Probably due to unclear guidelines, DEMO has been neglected. Hidden 
w pari. All agree this is the positive as|>cct. PT agrees with DK that the creation of an institution for language technology would have been impossible without 
7** Eurotra. 
• 
^ (H) From Essex rcs|x>nsc. "It shoultl be remembered that IK'lore Eurotra there were essentially no computationally usable descriptions of many European languages. 
The E'I'S formalism provides an interesting attempt to solve some general trunslaiional problems eg Ihe relation between 'transfer' (ie bilingual knowledge) and 
'synthesis (monolingual knowledge). Several of the klcas embedded in CAT2. MiMo, ETS have been important: compositionulity, die role of explicit descriptions of 
différent levels of representation. Relative achievements : die quality of some of the descriptions of English is comparable to oilier large scale projects such as the 
Alvey tools in the UK, or the work at Hewlett-Packard in Palo Alto in the USA - though die result is not us interesting, because these projects were based on more 
'mainstream' formalisms. PATR2 dcvclo|>cd in the early 1980s, is the simplest of the generally accepted 'standard' models of linguistic representation (the 'feature 
structure', ly|>cd or untyped) und of a standard opration, namely unification. What was significant about Ihis development was that it lead to formalisms in which it 
was |x>ssible to produce computationally usable, and linguistically well motivated descriptions, which hus lead to u convergence of linguistic and computational 
research, within formalisms / theories like GPSG, LFG, HPSG, etc. Something similar happened in morphology, where u model involving Finite State Machinery 
has evolved as standard. Though ihc distance between Eurotra and these oilier theories / formalisms is often overstated, it would have ben better if Eurotra had been 
more mainstream • eg by adopting one of these theories. Mi is would have made ihe work dial has been done of wider interest and value. Various moves in this 
direction were proposed early on but rejected, and it should be admitted dial there are still difficulties with these formulisms / theories in the form of open research 
questions, St none of Ihc theories provided a ilicory of MT as such • in ihis respect CAT St its successors ore of interest." 
> KUROTRA Questionnaire Analysis 
Question 3 Work IVOL'ramme 
1) Was the right work programme selected? In retrospect, would you have dropped some parts, built up others? 
2) Was the Running prototype an appropriate part of the programme in view of the state of research? Was it right to mix 
the Development work associated with the Running Prototype in with the research programme? 
rem re 
Leuven 
Liege 
København 
Barcelona 
Madrid 
Paris TMAHA 
Saarbrucken 
Athens Work Programme 
Better to have a more gradual transition from preparatory 
research to large scale implementation : first test prototyjx: 
for 1/2 language pairs, then 9; focus on better s/w rather 
than formal properties of virtual machines. Delays from 
imcrdei>cndcncics (csp 2/3 phase). It was de-motivating in 
The transition |>hase work for Liege was rejected; continued 
French monolingual work was inqKised. (2) 
In rctros|)cct, too ambitious. Over optimistic time planning 
(lack of efficient tools for implementation, no serious reuse 
of existing lexical resources), tlowever, early discussion on 
dictionary size should have ha|>pcncd - impact on reusability 
Lack of publishing early on - later change of attitude 
|Betleri balance between R&D. Waste ol effort on huge diet's 
rccoding us grammar cluuiged - better treat diem as last step. 
Also late delivery of lexical tools (1991). Poor planning on 
Error lo stress dictionaries before stable grammars - this had 
negative impact on dictionaries' development because 
constant revisions were needed. Luck of attention for s/w 
tools - they are rudimentary 
Paris joined at start of new formalism - Nancy was already 
established and hail to rewrite grammar. All was well 
through lo 1990. Thereafter catastrophic consequences with.. 
Programme in principle right. Sometimes 9 lang strategy led 
lo avoidable muilipliciiy. Wrong lo form s/w group al CEC-
should be close lo grammar St dictionary writers. Need to 
have tenus of contract longer than I year for staff. 
Given the options, the work programme selected was one of 
a few successful alternatives. More effort was needed for 
gesting and basic research. Running Prototype" 
..phase 3 that ETS contraslivc work nol used beyond '92. 
Drop translation ALL pairs from start. Build up s/w, problem 
office (PO). Publish early. In 90/91 * reduced dependencies 
rijfht, nhamkMt Rcf Man (PO) update scheme wrong - led to 
fragmentation of research St de-motivation. Q2. "Yes" 
Entire running system (with comprehensive Danish 
coverage) can lw attributed to the prototy|>c. It has been used 
to test research results immediately. Adds an important 
element of concreicness to the research work. But it has been 
lime consuming, St has constrained some research work. 
..developing modules, and experimentation - results neither 
robust nor exhaustive. However, 1991/92 was planned well, 
twit Ihe effort was used for redundant ETS system (pre-AI.F.I'). 
Not all research done has been incor|HMalcd. Strongly 
recommend mix prototype devp'i work St research. Also 
recommend mix implementation with research //restricted 
lexical coverage to avoid major dictionary cliangcs. 
..CNRS deliberations over CoAs, and u condition that the 
team be broken up Dec *92. Overall the team appreciated die 
research quality of Eurotra, St working with Eurotra centres. 
The running |Holotypc was appropriate because it is useless 
to work only on theoretical grammars. The right mix was 
not always chosen. 
It received feedback from research throughout the 
programme. Mixing R&D was ihc only thing that could be 
done given demands/constraints, although for the Greek 
linguistic analysis this was nol ideal. 
> Dublin The change in emphasis over 1987-1991/92 towards Conceived us Community initiative - difficult not lo include 
terminology St sublanguage has allowed EU-IR to become tangible objective. In retrospect, optimism was premature 
more integrated. More effort on sublanguage /text lypcs. given relative inexperience in European NLP. 
Torino Dima/ -
Pisa 
Luxembourg A programme with one multi-national project with effects Problematic lo conduct parallel R&D, but die ongoing 
like awareness, basic research, development, s/w develop», confrontation was fruitful for the work. In ihc field of NLP 
working groups & knowledge transfer, was a sensation it may be necessary to conduct work this way. The 
itself. Eurotra's aim was atklressed from initially poor Saarbriickcn EDP 100 work was conducted in this manner 
linguistic structures - these have now been develoiied. too 
Utrecht Monolithic & incremental approach not for research project. Not a bad thing if oriented correctly. Large scale validation 
Prefer mulli-siranded abroach : various theoretical cxplor'ns, needs correct prototype. "Devpt activities (suggested by the 
mclliods, fewer language pairs, tools lor MT. Council IXxision) should have been totally out of question" 
Lisboa/PortO The project had several reformulations & II;KI its a ..morphology & semantics. This had a bad consequence on 
consequence a slow dev'p't of the construction of grammar. the research ami implementation in these fields, where no 
Ihe overall orientation of the program followed die formal satisfactory results have been achieved. The Portugese team 
generative paradigm, emphasizing loo much the syntactic feel it would have been fruitful lo have been integrated from 
component of the language description, & neglecting... the very lieginning. 
Essex Wrong programme selected. R v D an uuha|>py mix. Goals Mix of R&D never right. Amount of development and time 
were not met - needed to change them. Original programme pressure meant always using immature t<x>ls • essentially 
loo short, but accession Spain / Portugal meant programme research prototy|>cs (actually were often only executable 
loo long without re-evaluation of goals ami resourcing / s|xxs). On other hand research inhibited • modifications 
timescales, etc. would have meant throwing away dev'pi results. 
UMIST Useful contrastive, UK) much emphasis on monolingual. have been dro|>|x:d. Team structure was not u|>pro|>riatc for 
Transfer module approach should have obviated this. Runn'g developing the large computer system. Constraints of 
prototype used to test research results but hick of large diets running prototy|>c may have limited research on IS specs, 
and coverage failed the aim 'pre-industrial' • this aim should I and achievement of best possible solution. 
(1) From France Final Report : "Professor B Vauquois, Director of GETA is one of the initiators of project Eurotra. He and his colleagues 
developed un MT prototype called "Ariane". Professor Vauquois' idcu was to extend Ariane to the official languages of the Community. 
Nevertheless, Eurotra luts been developed independently from Ariane, although ihe first specifications were largely based on Ariane. Ariane has 
IKCII developed in a National |irojecl PNTAO." 
(2) From Liege response. "As early as 1978 ic long before IBM's Yorktown Heights had published any important work in computational 
lexicography, the Liege team hud pioneered work on MRDs, in particular the LDCE. Research contracts between Liege University und major 
publishing houses interested in encouraging academic research on improving dictionaries, and more broadly, on assessing the reusability of their 
lexical resources in MT and other fields. Hence Horatio sideline." 
EUROTRA Questionnaire Analysis 
Question 4 Oiitnnl (also sec Section Xi 
1) Publications : List main publications stemming from Eurotra work of the Central team. 
2) Exploitation : a) List main examples of the exploitation of the Centre's Eurotra work, b) Rough value, in financial terms, of exploitation. 
3) Consultancy : I low has the Eurotra work led lo the Centre providing Consultancy? If so, please name the bodies to whom Consultancy 
has been provided, and ihe scale of the income generated. 
4) Build up of relationships : To what extent has the Eurotra work helped to create relationships? 
> Centre 
Leuven 
Liege 
København 
Barcelona 
Madrid 
Paris TALANA 
Saarbrucken Publications 
30 in journals '85->. 12 working 
pa|)crs (Utrechl/Lcuvcn distrib'n 
w/wide), in CEC Studies Books, 
9 during Study contracts 80-84, 
10 during CoAs 84-90.9 during 
PO 86-90.10 Du Utrechl/Lcuvcn 
About a dozen Eurotra dictionary 
papers. Rcf Man. Horatio sideline 
will appear in Eurotra Studies. 
Over 60 since 1986. 
(87-90/91-92)31/1 syntax, 19/10 
semantics, 19/1 morphok>gy, 
13/3 lexicon/computational 
semantics, 9/1 formalisms, 6/7 
com rast i vc studies. Total 128 
9 by Francisco Marcos-Marin 
4 others by group 
39 publications, 31 
communications since 1987 
Over 100 since I98S Exploitation 
implementation reports, 
9 MA theses. 
a) AIM-projccl MENELAS 
h)? 
Contact with DECIDE 
Sec Questionnaire table §4.3 
PaTrans(l). Also project with 
Danish Research Council - KDS 
MT for car manuals. 
HIM Spain (1 m/yr) 90/91 MAI 
linguistic specifications. 
Eurolang (1 m/yr) Spanish 
analysis St generation grammars 
for 93/94. 
2 staff involved with IBM's MAT, 
managed by Barcelona 
a)METAL MIK (Interface 
Representation) draws on Eurotra. 
SNI Muenchen. EUROLANG. 
b)not easily quantifiable - many Consultancy 
No income: reviewing research 
proposals for KU Leuven 
Research Council St Dutch NWO. 
Referee/Editorial board. Expert for 
CGC 12, AC and TMC. Income 
from: LRE 1/62. 
Collins, Longman, OUI» St Lc 
Robert (Fr) signed contracts for 
mono St bilingual file research 
To CEC in MLAP. To Industry. 
To Canon Europa - translation 
aids for manuals Eng-> European. 
Consultants to National 
Administration Dept's, several 
Catalonian Dept's. Industry : GSI-
Tecsidel, EUDI St others. Always 
held 'increasing awareness' goal. 
Staff evaluated ATAMIKI. 
IAI is currently able lo finance a 
third of its budget by consultancy 
bringing in over 200K ECU pa Relationships 
Univ Leuven contacts-> in Sept 
1991 new CL Centre - 32 staff -
engaged in LKE, Erasmus, 
Tempus, Cornell, COST, DELTA 
(esp IICM) - FoLLI contacts. 
With individuals rather than 
groups. 
a) Unique society of researchers in 
NLP. Contacts with partners eg 
SKI, Prague School, b) Industry 
knew where to look for cx|x:riise 
a) Contacts with Eurotra teams 
has led to ET/10 St LRE 
programmes, b) Participation in 
Eurotra was viewed as "guarantee" 
(approval) for industry. 
Created relationships in Europe. 
Madrid loo zealous about I PR • 
limited exchange from Madrid. 
IBM more open. St trained staff. 
Participation in the Pragmatics 
Group, Dictionary Tusk Force, 
Experimentation group. 
With other European Centres, and 
NLP centres around the world. 
Cooperation agreements, 
exchange of staff. Industry 
partners 
> 
U) Athens 
Dublin 
Torino Dima/ 
Pisa 
Luxembourg 
Uu-echt 
Lisboa/Porto 
Essex 
UMIST 39 largely between 1989 & 1991 
10 since 1991 
Torino / Pisa : 6 MT, NLP; 6 
contributions to working papers, 
18 contributions lo Ref Man; 4 
PO & 26 Eurotra rciMirts 
Various internal pa|icrs. Editor of 
3 journals and a newsletter. 
Over 75 since I98S 
15 between 1990 St 1991 
Exploitation 
Spell chetker.syntaciic St 
slylistics checker, CALL 
237 during 1983-90,26 in 91-92 
Over 237 since 1981. Stuff involved with LRE. STRIDE, 
ESPRIT. ET 10; new collaborat­
ions with industry / public sector. 
a) Terminology database. 
b) Sublunguugc : design of Irish 
language module. 
Discussion with car manufacturer. 
Own sideline E-Slar. 
a) Foundation of IT&S a.s.b.l; 
doc St cultural information server, 
MT translation agency b) No idea 
No exploitation has taken place. 
Building of Terminological 
Databases, Term Dictionaries. 
t.KE • ET 10/TRANSLEARN 
EUKEKA • GENELEX /GRAAL 
Eurolang will exploit ex|iertisc of 
Eurotra-Esscx (worth several 
millions of ECUs), csscx can bid 
for ET 10 and LKE projects. 
Re Japanese connections and 
development None 
Exploratory meetings with 
industry : advice on terminology 
management (Loius.Sofirans.rTP, 
Idoc). Siemens - Irish METAL. 
Initial steps towards industry have 
been taken • no revenue to date. 
None 
1989/92 postgrad course in new 
technologies a|>plicd to 
translation. 
Also mailing algorithm. 
2 weeks consultancy CIT Ltd -
design of multilingual databases. 
Also UK DKA (4 m/m'dis, £22K) 
role of NL in rcq'mt specs. 
Kank-Xerox. BT. SEKC. University 
of Technology, Kuala Lumpur • 
Eng/Malay grammar for ETS ajBuill relationships with Univ of 
Athens. Nat Tech Univ of Athens 
b) Industrial partners in STRIDE, 
LRE. ESPRIT, etc. 
a) Invaluable for broadening 
research base, sharing results. 
b) EU-IR fostered awareness of 
MT through Irish Trans Assoc 
MT Users' Group - also a pilot 
COSINE project. EAMT 
newsletter. CRP-CU ETI0 66 
contract employs CKETA stall. 
a) Academic contact Eur, US, 
Japan. -Utrecht recognised in MT. 
b) no exploitation contacts 
ab)Creatcd relationships with 
publishers and Portugese St 
foreign s/w companies. Worked 
widi IAI on CAT2 project. 
Area where Eurotra had greatest 
success. Several groups now 
work closely. New relationships 
eg SITE. 
Good conlraslivc research cluster 
relations St Dutch-English 
bilateral St Malaysia collab'n. 
(I) Quotation from CST København : "Being developed by CST Denmark. The goal is to make a customised translation system for a privute company for patents 
from English into Danish • it reuses und further develops die implemented Eurotru grainmurs und Icxica for die two languages covered. Wc also buili on the Eurotra 
software, which is enhanced and optimised, so as to comply with ihc requirements of a production system. This work was launched in 1992." 
EUKOTRA Oiieslmmiui... Analysis 
Question S Trainer! Staff 
1) How many research workers has your Centre trained as a consequence of Eurotra funding? Where arc they now (eg industry, academic-
posts, etc)? Are they using MT expertise? 
2) Has your Centre run any training courses, summer schools, etc., as a consequence of the Eurotra work? 
> 
4-> Centre I Trained staff 1 Eurotra related training 
Leuven 20 trained (4 to Univ, S to industry) 3 trainees on Eurotra grants 1985 organised 7th annual Eurotra workshop, and 2 3-day beginner 
92/93. 8 trainees in Erasmus St Tempus programmes 88/92. courses. 1988 Pcnnsylvania/Lcuvcn Summer School -> 3 week MT 
course. 1990 organised 2nd European F6LLI Summer School (SO 
courses, 9 workshop, 500 attendees. Also Groningen St Saarbriickcn 
Summer Schools. New Centre for CL al Leuven. 
Liege Jacques Jansen k M »king for post. Mergcai is with Reuters, .... NLP us such. Fouicncllc is assistant in English. Van Caille is 
Luxembourg; Lichccq with EUROCARD. Gcrardy works on Esprit in with the MET Ministry. Delcourt is in corpus research in Liege 
same department (EMIR multilingual information retrieval). None in University. 
København 34 research workers, plus 7 students (2 of which are permanently EU DK host for Nordic Seminar on MT 1986.(30 attendees). Panic ip 
employed at CST after graduation). Typically returned to Universities atcd in Gothenburg Summer School 1991. Host for "Sprogtcknolo-
hut also in industry (3-4). gisk Forum" 1992 (180 attendees). 
Baicelona 40 trained since 1987. Leavers still in MT : ATLAS II Fujitsu Spain, Different PhD programmes and also summer schools. 
6 other Spanish Universities, I New York. 
Madrid 14 in Centre : 2 in industry, I NLP in US, 3 academics ( I Germany), School of Language St Industry ( 1990,91,92). 
3 lang teachers, I CL training in Essex - noCL course in Matlrid. 
Paris TAI ANA 19 staff (Paris/Nancy). Continuation of Nt.P work in TAIANA Teams received considerable training from Eurotra work. 
Saarbrucken About 60. Several Univ professors, assistants, etc., involved in MT One course pa in MT and MAT. 6-50 attendees. Participation in 
Saarbriickcn Summer School Lung Ling St Logic 1991 (800uttcnd) 
Athens About 40. 5 now in USA/UK, I on Systran. 3 team members now 2 courses (91/92) 50 attendees. On NLP and CL. Also give lectures on 
Univ professors. C Lexicography & MT in other institutions. 
Dublin 13 stuff trained (4 left to University. 4 postgrads, S Eurotrians) Telecomms terminology seminar (1989,2 days, 30 attendees). 1992 
Infotcch MATS seminar. Demo EIRETERM Young Scientists Exhib 
, 1992. University courses and seminars. 
Torino Dima 120 slaj) trained I Will try and integrate the twt» main trends in Italy (le ùcogranhy A 
Al) with ihe syntactic ante semantic treatment oj lexis. Only (trup/w 
Dima seems to be focussing on MT. 
Pisa 112 staff trained! Pisa is likely to exploit the know-how and experiences from Gruppo-
Dima. A new faculty for communication science is beinft established. 
Luxembourg 8 trained. 4 now in consultancy. I private. 2 industry. I s/w company Use of CRIS databases (Eurotra Files) 20 attendees. HPSO St ET6 
__. _ _ course 37 attendees. All for Eurotrians only. 
Utrecht Since 1986,40 researchers. 13 (5 in industry) still involved. Considerable influence on Faculty of Humanities teaching. Many 
— I rcscarclicrs have taught both inuiHluctory St advance courses in CL. 
Lisboa/ 
Porto Most of die staff involved in EU PT remain in ILTEC • some in 
Faculty of Letters in Portugese Universities. 
Essex 20 research officers during Eurotra period • most of these were 
linguists - no training in CL. 9 sull with group, 3 academic teaching, 
3 further research. 1 industry. 1 odier. 1 teaching. Use of 91/92 ... .. resources for I research student. CL and MT expanded at Essex • new 
courses. Organised 4th European Summer School in Language, Logic 
St Information 1992 - 550 participants Europe, USA. Japan. 
UMIST 17 staff involved since 1985. UMIST lecturers still in MT. Arnold in 
Essex. Johnson in Kcil s/w house. Whitclock in Sharp Labs. 
Maxwell in Essex. Oilier research associates left A not in MT. Hosted 1992 summer workshop. Difficult to separate Eurotra project 
work from general MT work, for which UMIST is UK's largest 
research and teaching group. 
> 
4-
i_n 
EUROTRA Questionnaire Analysis 
Question 6 Infrastructure / Artifacts 
1) Has the Centre been involved in any software tool, etc., development? Give examples and state whether this is seen as valuable work. 
2) To what extent has the support of the central, Luxembourg, team been employed and of the value of this work? 
TTelïï re 
Leuven Software Tools Development, etc 
Linguistic specs - Central team 87-90. Problem Office 88-90. 
Pragmatics group 88. Dcvpt s/w specs 87-90. NL/U team (UT/LE) 
developed a front-end (in place of EMS module) -used in AIM 
MENELAS Use of Luxembourg Team" 
The CEC team was not really involved. The Central Team on 
Linguistic Specs was established exactly because CEC lacked die 
know-how. CEC lacked experience • translators rather dian CLs used 
Liege A small parser generator in Prolog for testing frame proposals 
(system ANAL) also has Eng Fr translation module. 
København S/w & Formalism - E-l/w design/devpr, SGML front-end; |>re!crence 
mechanism; parts of Ref Manual. Linguistics - Rcf Man (modality, 
supixirl verbs, dictionaries). Testinu - systematic testing, test suites. S/w - cooperation was good during E-f/w and front end development, 
and also in creating lemma dictionary via database tool. Taking over 
from Maulii King, the Lux team coordinated Ref Man satisfactorily 
> 
-Ft 
ON Barcelona Members of the Spanish group have participated in central activities 
such as copy operators development, pragmatics group, linguistic 
si>ceillcations eroup. Ref Manual, experimental implementation The Commission team has augmented its activities along the life of 
the project from offering just clerical support to collaborating and 
part ici pitting in technical topics. 
Madrid No involvement. 
____________ 
Saarbrucken Several study contracts 1983-86 on s/w und formalism design and 
spec. Starling point for CAT2 sideline. Latest ET-6/7 design work in 
direction of mainstream ling. Same for ET 9 industrialisation. Worked only satisfactorily during last three years where the official 
prototy|)c reached a better performance. 
Athens 
Dublin 
Torino /Pisa 15 simple utilities for the lexicon (eg word frequency count, 
implementation checking). Lexicon DOS environment (integrates 
lexis, sentences, words, forms & lexicon files). Used for EU EL diet's. Always rcs|K>ndcd quickly and accurately lo requests, helping solve 
software problems, and helping organise demonstrations. 
Designed /developed terminology database for Eurotra. 
Luxembourg 6000 entry dictionary for Italian, plus 100 feature lexical semantic 
Utrecht CRETA became a major source of European s/w and Eurotra support. tysiem. Bilingual: Dan-It moduleE-Star facility. 
Liaison with Saarbriickcn from ihc beginning. S laff transfer to Lux. 
Lisboa/ 
Porto 
Essex Prcp'n and prod'n of the first prototype Eurotra framework • later 
MiMo. Lexicographer's aid placed in public domain. Rcf Manual 
initiated by Utrecht St first 6 issues edited by Utrecht St ISSCO Have fulfilled a number of useful tasks, eg distribution of material. 
Role of CRETA v CEC never clearly defined. 
EU-PT has been involved in aspects of die Ref Manual and in clusters 
that developed fundamental and applied research, and also EU demos. The support of the Luxembourg learn has been essential to the 
development of the whole project 
With Utrecht developed MiMo. useful demo system, collaborated 
with IA1 on CAT2. Involvement with Ref Man. 
UMIST Assume CEC meant. Admin part excellent - though overworked. Lack 
of CEC staff for scientific admin problematic early days • took time to 
achieve sufficient expertise. Lately - CEC team loo large and has 
interfered too much with the work • also problem for ET-IO/LRE 
EUROTRA Questionnaire Analysis 
Question 7 Mannyement Issues 
1) How well have the external management arrangements for the Eurotra programme worked? How might they have been improved? 
2) Have the network and liaison arrangements between the Centres proved satisfactory and reliable? 
3) Have the funding aspects worked satisfactorily? 
4) What has been the National Government involvement in funding and support of the work? Has this worked satisfactorily? 
Centre 
Leuven 
Liege 
København 
Barcelona/ 
Madrid 
Madrid 
Paris TAUVNA 
Saarbrucken 
Athens 
Dubhn External management 
Arrangements 
Worked fine most of lime. Skew 
award of UT/LE CoAs. Delay in 
Add.4 award in '88. Poor CEC 
mgmt of telecom expert lor I.E 
OK? 
No problems wrt CEC St Nat. 
Govmt. Nor with EAC, CSC(I) 
With CEC, Nat. Gov'm't, have 
worked satisfactorily for Eurotru 
Spanish representatives let Madrid 
down • formal complaint made. 
-
Mgmt very complicated - research 
mgmt by 'pseudo-democracy*. 
Better in later years-team worked 
together. Relations with Nat Gov 
less complicated. Some opinion 
conllicts on work. Better define as 
research protect (acadcin v indust) 
Research mgmt faced iirobtcm 
mut theory evolved in parallel 
with implementation - effort 
diverted lo coord. Administration 
was appropriate for 12 countries. 
CEC - excellent. Irish Govmt -
complicated by mixed responsib­
ilities EOLAS main contact. Network and Liaison 
Good coop Utrecht, ulso Saarbr./ 
Esscx/UMIST(Gcr-Du, Eng-Du). 
Good UK coop l990-> monoling 
modules Icxic/grammur. l.C, good 
OK? 
EuroKom excellent. CEC St 
centre cooperation on demo good. 
Fruitful interaction as 
demonstrated by joint proposals 
N/work St liaison between Madrid 
and rest |ionr. 
-
Groups linked by Eurokom - very 
efficient, good for communication 
(eg 'Problem Office', 'research 
clusters'). Used for ETES (CAT2 
St ETS demo; ET-CB (CAT2 St ET 
1(1) workgroups. 
Fruitful collaboration in clusters 
(Greece was in 5). 9 pro|x>sals 
submitted for LRE I using the 
Eurotra network. 
Arrangements valuable St helped 
form consortia wilh other groups 
in bids for TE 10 A LRE work. Funding Aspects 
see Questionnaire response table 
§7.1 
Not enough to guarantee critical 
mass for Liege team. 
Worked well. Good support from 
University of Coixmhagcn. 
2nd addenda not signal tUtc lo 
CEC - led to learn reduction 
Funding managed from Barcelona. 
CNKS not fully sup|x>rtivc 
Funding usually worked 
satisfactorily. 
Yes 
Yes National (aovernment 
involvement 
Provided < 40% funds, plus 
additional transition phase funds. 
OK? 
Always funded, gave support, inc 
ex ira S year professorial grant 
CICYT has fully supported the 
group financially. 
Spanish representation NOT bused 
solely in Barcelona!! 
Policy towards the Eurotra work 
unclear. Frustration. 
Worked satisfactorily. 
Supplied 20% of the programme's 
budget. Excellent relations widi 
government. 
No direct involvement or support 
from Govmt -no problem.Govmt 
not aware langtech opportunities 
* Torino Dima/ 
Pisa 
Luxembourg 
Utrecht 
Lisboa/ 
Porto 
Essex 
UMIST Visiting scientists:, miracle this 
kind of mgmt approach works'. 
Now satisfactory relations with 
Nat Govmt • but their disinterest. 
External management 
arrangements OK 
Decentralised org difficult. CoAs 
often signed post-work • speed up 
process. Funds-better CEC ur DTI. Eurokom stable but expensive. 
Used heavily for cooperation. 
Use of clusters good. Network 
excellent. LO questionable. 
As good as |hcy could be under 
the circumstances (12 groups). 
Network / Liaison excellent 
(Essex • 27 proposals, 11 centres 
in 91/92) 
Fr-Eng collaboration on 
contrastivc research was slowed 
down by CNRS. "Funding was fun" 
No funding problems 
The Portugese government funded 
University positions only: but 
DTI helpful - no problems with 
funding apart from initial delays No problem 1989/92. None 
beyond. 
No problem, but lack of interest 
in LE technology at high levels 
recognised the importance of 
Eurotra. CEC payments timely. 
DTI involvement xcellcnt. 
(I) From ihe CST Kubenhuvn Questionnaire response. The Liaison Group consisLs of the heads of national research teams plus Ihe project head from the CEC. 
This way ull relevant actors are assembled logeilier in a decision making Uxly for the day-today management of the work. Normally, this has worked well; but in a 
few cases it lias been difficult to reach a decision because of die different roles of die heads of national groups compared with the role of the head of die project: the 
CEC has the executive power for die programme. However, in ihc 1991-92 period die voting rules were changed, which has led to easier decision making." 
OO 
EUROTRA Questionnaire Analysis 
Question 8 Opportunity Cost 
1) If your team had received a similar amount of funding for MT work, but with no restrictions on the nature of the work, the way it was 
carried out, etc., how would you have spent it? 
2) Compare the LRE programme with Eurotra. is LRE an improvement? Which features are better, which worse? 
Cent Opportunity Cost - funding" LRE v Eurotra re 
Leuven Would have divided budget across several action lines.I) Applications 
(R&D feasible objective for academiu/industry) 2) Research (basic CL) 
3) Grants (for overseas visiting researchers) 4) Teaching/education 
(CL curricula - establishment of chairs). Better : more realistic goals St work programmes; opens Eurotra 
community - widens accessibility of results. Worse : fragmentation; 
stimulates rivalry; short term views/planning; too little funding. 
Liege Programme of work rejected by the LC» (I ) No experience - wail and sec. 
København Would have sought c<x>peration widi other Euro|>can teams, fewer 
partners, concentrate»! on fewer research lasks. Eurotra closed '84-90, but 91/92 improvement. LRE • competition St 
new teams, but content of LRE seems more arbitrary, 
communications meagre, bias against less favoured languages. 
Barcelona Conditions helpful to group to overcome hick of experience. Would 
now have preferred to diversify work from linguistics alone, to tools. Difficult lo conqKire. Good to have industry involved, but poor 
funding as|>ccts for good results. Too early for Spanish industry. 
Madrid Favours most develoj>cd centres • forgets less favoured countries 
eliminates existence of Spanish CL scholars. 
Paris TAIANA 
Saarbriickcn 
Athens 
Dublin 
Torino Dima/ 
Pisa 
Luxembourg 
Utrecht Concentrating first «HI development of an efficient s/w prototype 
Not working on all languages at the same lime (first 3 then rest) 
More focus on practical needs : link to terminological databases, text 
handling, robustness; less basic research on long-term topics 
In all probability do things die same way. At the start no MT or NLP 
cxpenise in Greece. Eurotra trained, provided ideas exchange in 
parallel with comparative/contrast«ve work, and monlingual 
analysis. LRE im|>rovcmciit insofar introduces more objective criteria: 
pro|x>sals arc evaluated. More inlluencc of mainstream research in CL. 
Inconveniences arc : no common infrastructure, less c<x>j>eraiion, 
political inluences. Industrial prototype goal dissolves : quasi-Esprit 
EU IR unusual status • coordinators of terminology collection St 
sublanguage research - no grammar. Politically Irish not official EEC 
working language. Sk)w start-up succesfully recovered 1991/92. LRE is evolution of Eurou-a.lt lakes up where Eurotra slops St 
funhcrs its achievements. It aims ut providing die framework for the 
development of theoretical / applied NLP. Without Enroua. Ihc less 
favoured languages would not have arrived at LRE competitive levels. 
LKE likely to produce marketable rcsulLs. Basic research will suffer 
from emphasis on applications? Danger- prrxlucc products based on 
'old' technology - need NEW parallel rcscarcli/production (cf Japan). 
Ideal programme small size (5 staff for 10/12 years) flexible: i) basic 
research ("tomorrows"); ii) applied research (validate "yesterday's" 
speculations); iiDnroducl view (industrial partner, end-user aids/tools). Improvement in mat not monolithic, no interdependencies, open to 
all. No guarantee of coherence, loo small size, low chance of win, too 
short, no continuity, gaps between Call St startup. 
£ 
g Lisboa/ 
Porto With no |MÎor experience EU PT would be conqielled to spend most of 
the money on acquisition of know-how. improvement on Eurotra as il widens ihc scope of research, 
nuwever negative point is (smaller) regrouping of Ccntres.for work. 
Essex 
UfflTST" Involve fewer partners. Wider range of research. Feasibility of concept 
demonstrator for 2/3 languages • leave rest at research stage. LRE improvement-clear RvD. Worse i)lacks continuity -funding.. 
gaps ii) short-term iii) large admin iv) small funds. CEC sdopts 
customer role, not research commissioner eg reports format. 
10 years ago - same way. Now, build a transfer-based commercial 
system 3 languages. Eurotra work reasonable St neccessary. Use 
corpora for real life lexicons, grammars. New goal, procedure. No. Funding piecemeal. Effort of preparing applications enormous. 
Scepticism about selection process. 
(I) Edited exlracis from unsuccesful Liege proposal to LG, und response lo Question 8. It relates to MRDs. The main thrust of Liege's work hus been i) processing 
existing lexical resources into relational database format and other formats to case access to information, for ii) a) automatic detection of parent field, b) providing 
~ "-— LP 
oriented 
considerably bigger, 
resources. MRDs such as LDOCE - representing hundreds of man-years of work - should be utilised in ihe NLP contcxl. 
EUROTRA Questionnaire Analysis 
Question y The Future 
Now that Eurotra funding is nearly ended, what do you see as the future of your Centre and team? From where do you expect to get your 
funding? Would you have liked to see Eurotru continuing? 
to rent re 
Leuven 
Liege 
København 
Barcelona The Future 
The team has devoted a lot of energy to the spreading of knowledge about MT and NLP through the teaching of courses in CL al Leuven 
University and elsewhere, publications, lectures, demonstrations, collaboration on journals, selling up CL Centre at Leuven University. 
Leuven started preparing for post-Eurotra in 1990 : Centre for the Study of Language St Compulation at KU, dtcn in 1991 Centre for CL ui 
Leuven University. The latter has 30 staff with projects in computational semantics, MT, document handling, computer aided language 
learning, coqxmi St lex ica. Funds obtained from EC, Belgian Government, Flemish Community, industry, etc. Eurotra-likc work should 
continue BUT it should use the ALEP formalism «m/gotx! support from CEC/Central, gtxxl contacts industry, cluster-based, central training. 
/'/Vie EU-Liege team came from primarily an English department, and i/iis led them to feel it was undesirable to work solely on French 
terminology.I The direction taken by Eurotra has diverged from Liege's interests in dictionaries. Liege will hid for LRE work and will 
contimie the commet with OUI1, and also the small Esprit contraci for multilingual access to information databases. Eurotra luis been good for 
Liege, ami they would like lo have continued with more corpus based research and to have had stronger liaison with Dublin. Unhappy with 
Eurotra direction. Lieges unsut:cessful proposal was for i) monolingual lexicography (exfoliation of dictionary definitions for the retrieval 
of semantic relations; conumhstm of definition styles - using the two machine readable monolingual dictionaries, namely LDOCE and 
COBUILD; exploiting examples to retrieve collocational behaviour) ii) multilingual lexicography (reversalnlity of bilingual dictionaries; 
homography and polysemy; feasibility of establishing links between two monolingual dictionaries) Hi) terminology (research on how to 
integrate domiun-spevific knowledge in a linguistic framework; automatic détermination of text type and subject fields). 
In Denmark, the Centre for Language Technology was created in 1991. Eurotra-DK had ihc Eurotra programme as its only responsibility, 
whereas the Centre has a much broader scope of language activities. The Centre has been performing Eurotra work under the CoAs in 
1991/92, und although Eurotra has been an important source of funding, they do not sec a problem in changing to other sources. The funding 
of the Centre comes from national research funds, Nordic research funds, EC research contracts and lo a large extent and increasingly from 
commercial contracts in Denmark und abroad. They would like a Eurotra like programme to continue : for the continuity of die work, the 
production of modules that fit together, the guarantee that ull lunguuges arc covered to u reasonable extent. One of the possibilities for future 
administration of linguistic programmes is the creation of u European Agency. This idea has been brought forward several Umcs. The role of 
an Agency could be more easily definable man die current role of the CEC, and it would be possible to hire staff with exacdy the right 
qualifications. If a linguistic agency is created it should not just be an administraUvc unit - it should do research itself. Stuffed by u small 
permanent team and supplemented by visiting research secondées from ull nationalities. Extension of 3rd Framework: CST is worried not to 
see ihe heading "Linguistics" appearing in the Telematics section. The Commission should have made mention of this. 4 th Framework: CST 
do agree that linguistic resources arc important, but this term should cover grammars, semantics, knowledge bases, etc., us well as the 
research which is necessary to produce these. 
Future is unclear. Aldtough Barcelona is in procedure of building up an institute for collaboration with die Department of Linguistics of the 
Universidad de Barcelona, the Department of Filologia Espanola of the Universidad Autônama dc Barcelona and with the ICE of the 
Universidad Polilécnica dé Caialuna, they are facing some problems getting funds which will allow them to keep all the personnel. In Madrid 
no clear strategies have been devised for maintaining die Group. It is a pity to discontinue Eurotra - especially for Spain - momentum lost. 
Madrid 
Paris TAIANA 
Saarbriicken 
Athens Future uncertain - hardware St software will be preserved thanks to Universidad Aulonoma dc Madrid. Further work on Spanish corpus. No 
more space for MT - unthinkable in Spain thai work could carry on without CEC support. Varied views about continuation of Eurotra. 
IAI has acquired considerable know-how in MT and related techniques - useful for future CEC and industrial work, relation? with some 
Centres will be maintained. Recommend continue Eurotra CoAs in small scale (say, 2 persons / country); management by a European Agency 
(independent from CEC, small permanent staff, guest researchers, etc). National governments should lake over responsibility for 
administering St perfectioning of the created grammatical and lexical resources. CEC to participate small scale al least in Eurolang, St other. 
The Athens team would welcome concerted special actions of the Commission for the support of ihc less favoured languages and the 
promotion of language technology within Europe. 
The question of Eurotra's end and ihc consequent problem of the loss of the expertise acquired and the resources created, occupied the team a 
long lime ago. The creation of the Institute for Language and Speech Processing was the best answer to ihis question. ISLP was founded in 
1991 and functions under the auspices of ihc Ministry of Industry, Energy und Technology. It participates in EEC and national projects 
(currently in 5); its funding comes from these projects, and it also gets additional funding from the Greek government. Continuation of 
Eurotra : Athens would like tlte infrastructure / network to continue - both for contact and for all European language support (unique in MT). 
Dublin Dublin seeking to exploit ilwir reputation in terminology and sublanguage. 
N Torino Dima/ 
Pisa Dima : Balance tlie research activities with the commercial applications, which should provide the necessary fundings for the future. Eurotra : 
no need to undertake any specific action, as it is closely connected with the researcluts and activities of ILC and tlie University. The group is 
expected lo particiiHite in NLP ami CI itroitrammes. (Paraphrased Final Report. ) 
Pisa Eurotra-Pisa docs not need to undertake any specific action, as it is closely connected with the researches and activities of ILC and die 
University. The group is expected to participate in NI Pand Cl programmes. (Final Report.) 
Luxembourg Tlie non-profit organisation IT&S was founded in July 1992, but il does nol dispose of cupital nor of R&D contracts. The CEC toned down 
the problem of Luxembourg and now there is no more money from Eurotru nor is there any LRE lo do something for Luxembourg. The 
director of the CRP-CU guve us. die employees of the CRETA, his notice an of December 31st 1992: A number of project Ulcus were 
developed, but it is pretty lute for contracts to skirl at die beginning of 1993. Luxembourg have expressed the need for un Information Server 
for the Language Industry. 
Uueclit 
Lisboa/Porto 
Essex 
UMIST The Utrecht Centre lies within the Research Institute for Language and Speech, und as such it will continue to exist. Some team members 
will work on new projects, others will lose iheir jobs. Since hardly any funding can be expected from regular sources (university, NSF) wc 
will continue to participate in EC programmes, and they will try lo establish links with industry. Eurotra has outlived itself, and it is good 
that it will now come to an end. One of their major concerns is die continuity problem, and it is desirable that EC und/or national authorities 
committed lo u number of longer term actions. Furthermore, there is some concern thai die MT network built up in Europe, with Eurotra 
serving as tlie backtione, will now gradually fall apart. 
ILTEC has some small projects dial will allow it to survive, but there is no regular Government funding. The work should nol be lost -
development projects for industry should be CEC funded. Portugal is keen to work within future coordination structures. 
It doesn't matter whether it is a transfer-based approach or an interlingua approach with unification-based formalisms - the big divide is 
between the knowledge based approach and die statistical approach. (Cf ET 10). 
Eurotra as an intellectual or scientific programme has reached the end of its useful life. As administrative or human ensemble it still has 
potential. Need lo distinguish between RAD. Will participate in Eurolam» (D). Will continue (R) with LRE. Esprit. UK research councils. 
Continuing their successful work in CL _ 

Bilag 5 
EUROTRA's systemdesign 
I nE-framework"-8ystemet bruges en unifikations-baseret niveaudelt model. Der 
anvendes for hvert sprog et antal repræsentationsniveauer, som er forbundet 
med simple transfer-komponenter. Systemet er opbygget i moduler, således at 
de enkelte dele kan udvikles forskellige steder og på forskellige tidspunkter 
og alligevel samles til en helhed. Denne metode kræver klare og utvetydige 
specifikationer for de forskellige moduler og deres grænseflader, hvilket 
resulterede i systembeskrivelsen (Reference Manual). Til grund for EUROTRA-
metoden ligger tre hovedprincipper: 
1) Niveaudeling; dvs. at oversættelsesprocessen brydes op i mindre dele, ved 
at man definerer et antal repræsentationssprog og afbildningerne mellem 
disse. 
2) Uafhængig definition af de enkelte repræsentationssprog; dvs. at hvert 
repræsentationssprog er fuldt beskrevet ved hjælp af en grammatik og en 
trækordbog. 
3) Simpel afbildning mellem repræsentationsniveauer; dvs. at afbildningen 
ideelt kan foregå kompositionelt. 
Den virtuelle maskine består af to komponenter: 
1) generatoren, som fortolker grammatikken ved anvendelse af regler; 
2) translatoren, der fortolker afbildningen mellem to til hinanden grænsende 
repræsentationsniveauer. 
EUROTRA-systemet indeholder de sædvanlige tre hovedfaser: analyse, transfer 
og syntese med niveaudeling af analyse- og syntese-faserne. Der er seks lag i 
både analyse- og syntese-fase, og de forskellige trin i analyse eller syntese 
udføres på det dertil bestemte niveau: 
AT: Actual Text eventuelt skrevet 
lingsformat tekstbehand 
ETS: EUROTRA Text Structure adskiller teksten fra strukturen i 
dokumentet ved hjælp af SGML-analyse 
og vice versa 
ENT: E Normalised Text ordene opløses i morfemer, som f.eks. 
præfikser, suffikser, stammer 
EMS: E Morphological Structure morfemkombinationer analyseres med 
henblik på at frembringe en mængde af 
træk med reference til den leksi 
kaiske rod samt træk, 
A5.1 
ECS: som angiver, hvordan denne enhed 
modificeres af de tilhørende mor 
femer. På dette niveau frasorteres 
ugyldige opdelinger. 
E Configurational Structure identifikation af syntagmer og kompo 
nenter inden for sætningen 
ERS: E Relational Structure behandler relationer mellem enheder, 
som f.eks. subjekt-verbum 
IS: Interface Structure den dybdesyntaktiske repræsentation, 
som bl.a. indeholder interlingvale 
beskrivelser af dele af det sprog 
lige system. 
Størstedelen af det lingvistiske arbejde blev udført på ECS-, ERS- og IS-
niveauerne. Detaljerede oplysninger kan findes i de første to bind af 
"Studies in Machine Translation and Natural Language Processing", udgivet af 
Kommissionen i 1992. Nedenfor gives et resumé. 
Diagram over EUROTRA-modellen 
Transfer 
IS 
ERS 
ECS IS 
ERS 
ECS 
Analyse Syntese 
EMS 
ENT 
ETS EMS 
ENT 
ETS 
Input —> AT 
Kildesprog AT —> Output 
Målsprog 
A5.2 
Standardhypotesen bag E-framework er, at der for hvert sprog er tre repræsen 
tationsniveauer mellem tekst og IS. EMS opbygger repræsentationer af ordfor 
mers morfosyntaktiske struktur ved hjælp af generelle morfologiske regier. 
ECS er et sætningsstrukturniveau, der er nært beslægtet med niveauet for C-
strukturen i Lexical-Functional Grammar (LFG), og det behandler kategorier 
som substantiver, verber osv. samt koordinator, kvantifikator osv. De føl 
gende to niveauer er ERS og IS. Typiske ERS-behandlinger er relationen 
subjekt-verbum og fjerndependens (ved hjælp af "koindekserings-værktøjet"). 
IS er det mest abstrakte niveau i EUROTRA. Her foretages formelle semantiske 
analyser af fænomener som f.eks. tempus og aspekt, modus, kvantificering og 
negation. 
Den pris, man i ETS betaler for at minimere afstandene mellem IS i forskel 
lige sprog (simpel transfer), er, at afstandene mellem tekst og IS bliver 
store. Kun ved at opdele analyse og syntese i en række simple oversættelser 
fra det ene mellemliggende repræsentationsniveau til det næste kan opgaven 
blive mere overskuelig. Hvert repræsentationsniveau er et formelt sprog, som 
omfatter simple objekter (kaldet mængder af træk eller "feature bundles"). 
Mængder af simple objekter kan struktureres i træer, som viser forbindelser, 
dominans og præcedens. Disse træer kaldes strukturerede objekter. 
En generator, baseret på grammatiske regler, kan anvendes på sæt af 
strukturerede objekter til afprøvning af hypoteser om grammatiske 
konstruktioner. De tre grundlæggende regeltyper, som anvendes på objekter er: 
regler for strukturopbygning (omgående konsolidering af objekter - direkte 
unifikation, parsing, indsættelse); trækregler (testbetingelser, iværksæt 
handling - f.eks. tilføj ordbogsoplysninger); filter-regler (til check af 
velformethed). 
Translatorer er "engangs"-anordninger i og med, at output fra en kildesprogs 
generator bliver input i målsprogsgeneratoren, uden at der skabes nogen mel 
lemliggende repræsentationer i translatoren. De indeholder en trækteori, en 
standard-oversættelsesmekanisme samt et sæt brugerdefinerede oversættelses 
regler. 
Generator- og translatorkomponenterne, dvs. systemets kerne, er skrevet i 
Prolog. Den mekanisme, der anvender disse regler, kaldes "den virtuelle 
maskine". Det er en unifikationsbaseret non-deterministisk maskine, der giver 
hurtig prototypedannelse. Uden om kernen, men stadig skrevet i Prolog, findes 
et antal værktøjer, som hjælper lingvister med at skrive korrekte grammatik 
ker og translator-regler, herunder: en udskriftsmekanisme og en kommandofor 
tolker til manipulering af objekter. Reglerne er skrevet i en anden forma 
lisme (dvs. brugersprog) end den virtuelle maskines Prolog. Der er en 
grænseflade til et relationelt databasesystem (Unify), hvori et stort antal 
ordbogselementer for hvert af et bestemt sprogs repræsentationsniveauer kan 
indlæses, lagres og opdateres. 
Endelig er der en grænseflade på højeste niveau, som giver brugeren adgang 
til alle systemets komponenter og til Unix-værktøjerne. 
A5.3 

Hvordan kombinerer man det bedste i EUROTRA- og LRE-projekterne? 
Kontaktudvalget for EUROTRA, januar 1993 
0. Præambel 
Da Brian Oakley mødtes med Kontaktudvalget den 27. oktober startede man en 
diskussion om det problem, som skitseres i titlen på denne artikel. Brian 
Oakley bad Kontaktudvalget om at udarbejde et forslag til vurderingspanelet. 
I nærværende artikel beskriver vi fordelene og ulemperne ved hver af de to 
måder at organisere et forskningsprogram på, og vi fremsætter nogle forslag 
til det fremtidige arbejde. 
1. EUROTRA og LRE 
1.0. Indledning 
Ved slutningen af 1992 ophørte den del af EUROTRA-programmet, som er blevet 
gennemført under associeringskontrakter (CofA), med at eksistere. Kun visse 
underordnede aktiviteter, de fleste af dem opgaver, som er finansieret gennem 
stipendier, vil fortsætte indtil foråret 1993. Arbejdet med 
natursprogsbehandling vil fortsætte et stykke tid i ET-10-rækken og vil 
derefter gradvis blive overtaget af LRE-programmet. I det følgende vil vi 
prøve at analysere, om LRE i dets nuværende form vil bevare de positive 
resultater af EUROTRA. 
1.1. Resultater og mangler 
Inden vi påbegynder analysen, ønsker vi at understrege det faktum, at EUROTRA 
havde en særlig struktur i årene 1991-92. 
I årene 1984-90 foregik størstedelen af forskningen i EUROTRA-programmet via 
CofA. En del forskningsarbejde foregik via særlige kontrakter mellem KEF og 
et EUROTRA-forskningsinstitut (f.eks. udarbejdelse af systembeskrivelsen). 
I programmet for 1991-92 var CofA skåret ned til den halve størrelse, og et 
tilsvarende beløb blev anvendt på forskningsprogrammet ET-10, som fungerer 
via indkaldelser af forslag. Endelig blev der anvendt et beløb til software­
produktion. 
I LRE eksisterer der ingen CofA, så den forskningsmæssige del af programmet 
fungerer via indkaldelser af forslag ligesom ET-10 under EUROTRA. 
Vort generelle synspunkt er, at LRE, som er opfølgningsprogrammet til 
EUROTRA, i vid udstrækning er en forbedring. EUROTRA-programmet 1984-90 havde 
visse mangler på grund af den monolitiske struktur, der sommetider skabte 
næsten fuldstændig afhængighed af resultater fra de involverede grupper. 
Det er endvidere vores overbevisning, at kvaliteten af de videnskabelige 
resultater vil blive bedre end i det oprindelige EUROTRA, fordi programmet er 
koncentreret om mere specifikke spørgsmål og er mindre ambitiøst. Det undgår 
at være overambitiøst ved ikke at forsøge at opbygge et komplet 
maskinoversættelsessystem, som kræver, at man beskæftiger sig med mere eller 
mindre alle grundlæggende forskningsproblemer inden for natursprogsbehandling 
som f.eks. formalismer, morfologi, syntaks, semantik, transfer, analyse vs. 
syntese, oven i købet alt sammen i det multilingvale perspektiv med ni sprog. 
Vi er også enige i LRE's generelle orientering hen imod at opbygge en 
lingvistisk teknologi, hvorved man skaber ressourcer, som kan bruges til alle 
former for applikationer, heriblandt maskinoversættelse. Vi er enige i, at 
det er en bedre metode end at opbygge lingvistiske ressourcer til et 
monolitisk maskinoversættelsessystem. 
A6.1 
Selv om det ser ud, som om LRE har draget de rigtige konsekvenser, savner vi 
følgende punkter, som anses for væsentlige, hvis man ønsker at bevare de 
positive resultater af EUROTRA. De to væsentligste punkter, som skal nævnes 
her, er "engagement" og "sammenhæng". Endelig har vi nogle kommentarer til de 
"omkostninger", som forskningsinstitutionerne skal betale for den nye 
struktur. 
(1) Engagement: 
Et af de væsentligste resultater af EUROTRA var, at dette program bevirkede 
et engagement fra alle lande med talrige positive virkninger: 
Et meget moderne princip, nemlig subsidiaritetsprincippet, blev af EUROTRA 
taget i anvendelse på det lingvistiske område. De nationale myndigheder blev 
af EUROTRA tvunget til at deltage gennem ansvaret for de nationale sprog. 
Dette havde følgende velkendte positive virkninger: 
(i) Datalingvistik (endda moderne formel lingvistik) blev etableret 
som en disciplin, der ikke havde eksisteret før, og som stadig 
ikke ville have eksisteret, 
(ii) Der blev uddannet personale på området natursprogsbehandling, 
personale der nu findes i de pågældende lande, hvilket ikke havde 
været tilfældet, hvis EUROTRA ikke havde eksisteret, 
(iii) EUROTRA's store betydning som katalysator for nationale 
bestræbelser på området natursprogsbehandling kan observeres i de 
fleste af landene. 
(2) Sammenhæng: 
Selv om EUROTRA-projektets monolitiske karakter skabte komplikationer, 
forsinkelser osv., havde den på den anden side visse positive virkninger: 
det, at man sammen arbejdede henimod et fælles mål i alle lande, skabte en 
fælles forståelse af problemerne, en fælles videnskabelig baggrund og metode, 
endda et fælles videnskabeligt sprog, et europæisk (I) samarbejde og 
endvidere fælles ressourcer, hvoraf de mest værdifulde er datamatiske 
grammatikker og leksika for alle europæiske sprog, morfologier, små 
maskinoversættelsessystemer, et multilingvalt demonstrationssystem, som 
omfatter alle ( 1 ) sprog og fælles lingvistiske specifikationer i form af en 
omfattende systembeskrivelse. 
Det er på disse to områder, at vi føler, EUROTRA-metoden har haft en positiv 
indvirkning, og hvor LRE eventuelt skal suppleres af yderligere 
foranstaltninger. I LRE vil man ikke udarbejde en systembeskrivelse, og der 
er bestemt ingen garanti for, at resultaterne af de forskellige helt 
divergerende projekter vil passe sammen. Vi foreslår derfor yderligere 
foranstaltninger i afsnit 2. 
(3) Omkostninger: 
LRE-projektet giver anledning til meget betragtelige ekstra omkostninger, som 
stammer fra udarbejdelse af forskningsforslag. Antallet af personmåneder, som 
går ind i udarbejdelsen af så :»nne forslag, er meget stort. I EUROTRA-
organisationen foregik denne type stort set spildte anstrengelser ikke. Når 
man tager effektiviteten i forhold til omkostningerne i betragtning, bør 
dette punkt også tages med i beregningerne. 
2. Forslag 
Forslagene vedrører organisationen af LRE eller dets opfølgningsprogrammer, 
herunder tanken om et europæisk sprogteknologiagentur og oprettelse af et 
maskinoversættelsesnetværk. 
2.1. Organisation 
Som nævnt har LRE-programmet fordele frem for det oprindelige EUROTRA ved at 
det bygger på konkurrence og derved ikke er begrænset til en tæt gruppe af 
forskningscentre. Denne fordel bør bevares i fremtiden. 
A6.2 
Ulemperne er 
1) ikke nødvendigvis nogen forpligtelse for de nationale myndigheder til at 
støtte deres eget sprog, 
2) ingen særlig forpligtelse for Fællesskabet til at støtte de mindre 
begunstigede sprog, en investering, der er for stor for de berørte lande, 
3) ingen kontinuitet, fuldstændighed og sammenhæng i de moduler, der 
udarbejdes af de forskellige projekter, og dermed ingen garanti for at 
udnyttelsesprojekter, hvori der er behov for en kombination af forskellige 
moduler (f.eks. maskinoversættelse), er lette at gennemføre, 
4) intet særligt fokus på maskinoversættelse. 
Faktisk ser vi programorganisationen af EUROTRA 1991-92, dvs. en blanding af 
CofA-arbejde og konkurrencebaseret forskningsarbejde (uden at kommentere 
fordelingen mellem de to), som en mulig måde at kombinere de to programtyper 
på, og navnlig med henblik på at opveje ulemperne l)-3) ovenfor. Måske kan 
man udtænke andre planer. 
Hvis det ikke er muligt for Kommissionen og medlemsstaterne at gøre en fælles 
indsats som i forbindelse med CofA'erne, mener vi, at et agentur alternativt 
har en betydelig opgave ved at påtage sig ansvaret for at sikre kontinuitet, 
fuldstændighed og sammenhæng i den udførte forskning. Dette kan foregå ved en 
kraftig overvågning af visse dele af kontrakterne for at sikre, at de 
nødvendige ressourcer frembringes. 
Disse foranstaltninger kan kun træffes på lang sigt. På kort sigt har vi 
derfor søgt mulige udveje for at bevare den nuværende sammenhæng mellem 
modulerne. LRE-programmet har ikke meget at tilbyde, men vi ser to 
muligheder: 
1) Sikring af at alle EUROTRA-grammatikker overføres til den nye ALEP-
formalisme (dette er allerede en del af LRE-arbejdsprogrammet). 
2) En del af LRE vedrører applikationsprogrammer. Man bør sikre, at de 
eksisterende ressourcer anvendes, når applikationer opbygges. 
Endelig ønsker vi at tilføje, at nogle få EUROTRA-centre har behandlet 
temaer, som ikke er sprogspecifikke, men dog yderst relevante for projektet 
og dets sammenhæng, navnlig Irland og Luxembourg. Planer for fremtiden bør 
tage disse lande og deres ekspertise i betragtning. 
2.2. Maskinoversættelsesnetværk 
2.2.1. Situationen 
Et af de væsentligste resultater af EUROTRA er, at det har skabt et netværk 
af maskinoversættelsesspecialister spredt over hele Europa. 
Størrelsen af dette netværk er anselig. Den seneste liste over eurotraianere 
(udarbejdet af CRETA i april 1991) indeholder ca. 220 navne på personer, som 
arbejdede i EUROTRA i 1990, og antallet af personer, som forlod EUROTRA før 
det tidspunkt, og personer, som kom til efter den dato, udgør muligvis andre 
100 eller endda flere. 
Mange af disse personer er stadig aktive på området, oftest i akademiske 
kredse, men et pænt antal er flyttet over i den private industri. 
Dette netværk har været meget effektivt inden for EUROTRA (både inden for 
CofA og i ET-10), men har også vist sin styrke udenfor (jf. partnerskaberne i 
LRE og andre programmer) og har ført til et antal andre fælles aktioner inden 
for både forskning og uddannelsesaktiviteter. 
I EUROTRA-programmets levetid kunne dette netværk satse på 
A6.3 
EUROTRA som rygrad, ikke blot med hensyn til dem, der faktisk arbejdede for 
EUROTRA, men også mange andre. 
Medio 1993 vil EUROTRA-miljøet (CofA-institutionerne) være ophørt med at 
eksistere, og der er ingen anden institution eller organisation, som 
naturligt overtager funktionen som rygrad. 
Dette betyder, at det eksisterende europæiske maskinoversættelsesnetværk 
nødvendigvis må baseres på personlige eller arbejdsmæssige relationer, og man 
kan frygte, at resultatet vil være, at det eksisterende generelle netværk 
langsomt svinder ind og delvis bliver erstattet af andre netværkstrukturer 
eller for en dels vedkommende bare forsvinder. 
Dette vil skabe en situation, hvor den nuværende massive arbejdskraft, med 
erfaring og ekspertise inden for maskinoversættelse, langsomt vil falde fra 
hinanden. 
2.2.2. Forslag til et maskinoversættelsesnetværk 
Vi foreslår, at man sigter mod opbygningen af et europæisk 
maskinoversættelsesnetværk, som inkluderer repræsentanter for alle relevante 
funktioner (finansierende parter, forskere, udviklere, sælgere, brugere 
osv.). 
Hovedmålsætningen på lang sigt for dette netværk skulle være at fremme de 
forsknings- og uddannelsesaktiviteter, som med tiden kan føre til udformning 
og udvikling af maskinoversættelsessystemer, og den mere kortsigtede målsæt 
ning skulle være (a) med regelmæssige mellemrum at undersøge, hvorledes den 
aktuelle viden og teknologi kan anvendes til at overvinde sprogbarriererne i 
Europa ved hjælp af oversættelsesfaciliteter, hjælpemidler eller systemer og 
stimulere iværksættelsen af projekter, som er orienterede i den retning; (b) 
med regelmæssige mellemrum at identificere den retning, som forskningsaktivi 
teter bør gå i med henblik på at generere viden og teknologi til næste 
generation af mulige faciliteter, hjælpemidler og systemer og stimulere 
iværksættelsen af forsknings- og uddannelsesaktiviteter med henblik på disse 
mål. 
Netværket skulle påtage sig forskellige aktioner, som f.eks.: 
(i) koordinering af kandidat- og doktoratprogrammer, 
(ii) skabe forbindelse til andre netværk på beslægtede områder, 
(iii) medvirke til koordinering ved opbygning og spredning af 
ressourcer, 
(iv) øge informationsstrømmen mellem akademiske og industrielle 
forskergrupper og (potentielle) individuelle eller korporative 
brugere, 
(v) etablere en koordineret og repræsentativ fond af ekspertise, som 
kan konsulteres af nationale organisationer og EF-organisationer. 
Netværket skulle baseres på en beskeden infrastruktur (et lille koordine 
ringspunkt) med kommunikationsfaciliteter (post, telefon, telefax, email) 
samt ressourcer til afholdelse af møder, seminarer og workshops. 
Muligheden for en fælles indsats sammen med et eksisterende netværk af 
europæiske forskere, nemlig ELSNET (European Network in Language and Speech) 
under ESPRIT Basic Research, er blevet fremsat. 
Som understreget ovenfor mener vi, at det er af betydning, at der oprettes en 
synlig struktur på maskinoversættelsesområdet. Dette kan muligvis gøres inden 
for ELSNET, men det ville kræve en ændring af strukturen og hovedmål 
sætningen for ELSNET, som er en integrering af forskning i natursprog og 
tale. 
Foreløbige drøftelser med ELSNET Executive Board til belysning af disse emner 
vil finde sted sidst i januar. 
A6.4 

Bilag 7.1 
Rådets afgørelse 82/752 af 4. november 1982 
BILAG I 
1. Formål 
Formålet med programmet er oprettelsen af et avanceret automatisk over 
sættelsessystem (EUROTRA), som kan behandle alle Fællesskabets officielle 
sprog. 
Ved programmets afslutning skulle en prototype til et driftsklart system 
stå til rådighed inden for et begrænset område og for begrænsede tekst 
kategorier og således kunne danne grundlag for en efterfølgende udvikling 
på industrielt plan. 
2. Arbej deprogram 
Programmet opdeles i tre faser: 
(a) Forberedende fase (2 år, 2 mio. ECU) 
I denne fase skal følgende opgaver udføres sideløbende. 
1. For det første: 
nedsættelse af et CCMGP; 
fastlæggelse af projektet og dets tilrettelæggelse samt 
af ansvarsfordelingen mellem de deltagende lande og 
centre; 
fastlæggelse af arbejdsmetoden; 
- udarbejdelse af et detaljeret program for de sproglige 
opgaver, som skal udføres af de deltagende centre samt 
opstilling af de fagområder og tekstkategorier, der skal 
være omfattet af forskningsarbejdet; 
fastlæggelse af tildelingen af intellektuel ejendomsret 
samt af reglerne for udbredelse af arbejdsresultaterne 
under hensyn til hver deltagers faktiske bidrag; 
undersøgelse af betydningen for Fællesskabet af tredje 
landes deltagelse og i givet fald fastlæggelse af betin 
geleerne for denne deltagelse. 
2. For det andet: 
udarbejdelse af mere detaljerede specifikationer for de 
sproglige modeller og metoder for processens forskellige 
faser (analyse, overførsel og generering); 
- udarbejdelse af detaljerede og bindende specifikationer 
for EUROTRA-basisprogrammellet og databehandlingsprogram 
merne med henblik på forskellige processer: analyse, 
overførsel, generering, kontrol og tekstforvaltning; 
- udarbejdelse af mere detaljerede specifikationer for den 
leksikale database; 
A7.1.1 
udarbejdelse af associeringskontrakter, der omfatter 
finansielle og andre bidrag, som skal ydes af de associ 
erede parter. 
Kommissionen påser, at der i de specifikationer, som er 
omhandlet i første, andet og tredje led, på korrekt måde 
tages hensyn til portabilitet og overholdelse af internatio 
nåle normer. 
Ved afslutningen af denne fase skal der indhentes udtalelse 
fra CCMGP om ovennævnte specifikationer, for at det sproglige 
arbejde hurtigt kan nyde fremme, og således at der så hurtigt 
som muligt fra den bredest mulige kreds kan indhentes tilbud 
om udarbejdelse af et programmel (se litra b), nr. 2). 
(b) Fase for grundforskning og anvendt forskning på det sproglige 
område (2 år, 8,5 mio. ECU) 
Efter en positiv afslutning af første fase og efter høring af 
CCMGP og CREST, indledes anden fase, der består af to dele: 
1. Sproglig grundforskning 
Denne del omfatter følgende opgaver1: 
- udvikling af grundlæggende sprogmodeller med henblik på 
analyse og generering for hvert af de officielle fælles 
skabssprog, samt med henblik på indbyrdes overførsel. 
Dette arbejde gennemføres på grundlag af et corpus og et 
vokabularium inden for et afgrænset område, anslået til 
ca. 2.500 indgangsord; 
udarbejdelse af den leksikale database for ovennævnte 
vokabularium, der skal finde anvendelse såvel ved analyse 
Visse af disse opgaver kan fortsattes i den efterfølgende fase. 
A7.1.2 
og generering af hvert sprog som ved indbyrdes over 
førsel mellem sprogene; 
undersøgelse af de sproglige metoder, der er bedst egnet 
til maskinel udførelse af de forskellige processer. 
2. Opbygning af EUROTRA-basisprogrammellet 
Denne del omfatter følgende opgaver: 
indkaldelse af bud, i henhold til de i første fase 
opstillede udbudsbetingelser; 
gennemgang af de indkomne bud, foretaget af Kommissionen, 
og udvælgelse; efter høring af CCMGP, af et organ, der 
skal opbygge EUROTRA-basisprogrammellet så hurtigt som 
muligt; 
udvikling af basisprogrammellet, foretaget af det valgte 
organ, herunder: 
- det avancerede sprog til beskrivelse af sproglige 
data og sproglig metode; 
det avancerede sprog til udveksling mellem bruger og 
system, der gør det muligt at indføre de forskellige 
moduler i de integrerede systemer svarende til de 
forskellige anvendelsesformål; 
det program, der skal anvendes ved kompilation af de 
avancerede sprog med henblik på forsøg og til for 
valtning af databaserne. 
Denne indledende udgave af programmellet skal muliggøre 
udvikling og maskinafprøvning af de sproglige modeller, som 
bliver fastlagt af de deltagende centre, når de har nået et 
tilstrækkeligt avanceret niveau. Udvikling af programmellet 
er derfor en forudsætning for godkendelse af det sproglige 
arbejde inden for dette program. 
Industriel udvikling af EUROTRA-systemet, herunder program 
mellets tilpasning til de ydelses- og pålidelighedskrav, der 
stilles i forbindelse med produktion af oversættelser på kom 
mercielle betingelser, indledes først efter afslutningen af 
dette program. 
(c) Fase for stabilisering af de sproglige modeller og vurdering af 
resultaterne (18 mdr., 5,5 mio. ECU) 
Efter udtalelse fra CCMGP, CREST, CIDST og CETIL ved afslutningen 
A7.1.3 
af anden fase, dvs. når det er muligt med de oprindelige sproglige 
modeller at gennemføre systematiske prøver, der omfatter komplette 
sprogpar og består i analyse, overførsel og generering, koncen 
treres arbejdet om følgende punkter: 
tilpasning af sprogmodellerne med henblik på frembringelse af 
moduler med størst mulig pålidelighed. Disse moduler kan 
derefter anvendes i den præ-operationelle fase; 
gradvis ud '.delse af basis for tekstmassen, sprogmodellerne 
og vokabulc at inden for et specifikt område, og omfattende 
stadig mere komplicerede tekster; 
revision og gradvis udvidelse af den leksikale base for så 
udtømmende som muligt at dække det valgte område (ca. 20.000 
inddata på samtlige sprog); 
vurdering af systemets tekniske og økonomiske ydeevne; 
udarbejdelse af et forslag til udvikling af et driftsklart 
system og overgang til kommerciel udnyttelse heraf. 
A7.1.4 
Bilag 7.2 
Rådets beslutning 90/664 af 26. november 1990 
BILAG I 
1. Programmets målsætninger, vurdering og indhold 
1.1 Generelle målsætninger 
Dette program udgør det første skridt mod udviklingen af et operatio 
nelt, automatisk oversættelsessystem, der skal kunne fungere mellem alle 
de officielle fællesskabssprog. De specifikke mål for programmet er: 
(a) Tilvejebringelse af betingelserne for overgangen til et opera 
tionelt system 
implementering af et udviklings-, afprøvnings- og forsknings 
miljø til understøtning af store systemer; 
udvidelse af den sproglige dækning og afprøvning i store 
systemer af analyse- og syntesemodulerne for alle de sprog, 
der dækkes af EUROTRA; 
fastlæggelse af fælles metoder til udviklingsarbejder i for 
bindelse med store automatiske oversættelsessystemer og andre 
applikationer, i hvilke der indgår naturligt sprog; 
forsøg med samt vurdering af relæ-transfer opbygget omkring 
en grænsefladestruktur; 
forskning, prototypeimplementering og vurdering af nye ling 
vistiske modeller til forbedring af den interlingvistiske 
grænsefladestruktur samt styring af overgenerering; 
- forskning, prototypeimplementering og vurdering af metoder 
til anvendelse af emne- og teksttypespecifik viden i forbin 
delse med oversættelse og andre applikationer. 
(b) Fremme af arbejdet med leksikografi og terminologi 
fastlæggelse af fælles mængder og værktøjer til integrering 
af eksisterende leksikale og terminologiske samlinger; 
- deltagelse i arbejdet med fastlæggelse af internationale 
standarder for tekstuelle, leksikale og terminologiske data; 
- snævert samarbejde med forskningsorganer i medlemsstaterne 
med henblik på at harmonisere de leksikale og terminologiske 
hjælpemidler og at gøre de eksisterende systemer forenelige. 
A7.2.1 
A7.2.2 
(c) Uddannelses- og samarbejdsprojekter 
uddannelse af forskere og teknikere gennem tildeling af 
stipendier 
etablering, forsøg med samt vurdering af samarbejdsordninger 
mellem forskningsinstitutter og erhvervsliv. 
1.2 Vurdering 
Ved programmets afslutning vil resultaterne blive vurderet af uafhængige 
eksperter på baggrund af disse målsætninger. 
2. Prioriterede aktionslinjer samt videnskabeligt og teknisk indhold 
2.1 Miljø til systemudvikling, afprøvning og forskning 
På grundlag af en kritisk gennemgang af prototypeimplementeringerne og 
de specifikationer, der vil være udarbejdet ved udgangen af juni 1990, 
vil implementeringen af et miljø til systemudvikling, afprøvning og 
forskning blive overdraget til den europæiske software-industri, der vil 
få til opgave at levere et "nøglefærdigt" projekt. 
Dette miljø bør have følgende karakteristika: 
en effektiv og brugervenlig formalisme til beskrivelse af lingvi 
stiske fakta (til indkodning af ordbøger og grammatikker); 
et særligt datastyringssystem til opbygning og vedligeholdelse af 
store ordbøger og grammatikker og med brugeradgang med mulighed 
for tilføjelser, kontrol og ændring af de lingvistiske data; 
en effektiv regelfortolker, der kan arbejde med store ordbøger, 
grammatikker og tekster; 
et sæt afprøvningsværktøjer med særlig vægt på interaktiv afprøv 
ning under kørsel samt korrektion af ordbøger og grammatikker. 
Ved udarbejdelsen af systemudviklingsmiljøet skal der lægges særlig vægt 
på en modulopbygning for at sikre, at de lingvistiske ressourcer kan 
genanvendes ved at kombinere de forskellige moduler på forskellige 
måder, således at der kan udføres specialopgaver, og således at der kan 
etableres grænseflader mellem modulerne og eksterne applikationer. 
A7.2.3 
BILAG II 
Programmets gennemførelse, satser for Fællesskabets finansielle deltagelse og 
vejledende fordeling af midlerne 
1. Praktisk gennemførelse 
Der er forskellige målsætninger for de forskellige aktionslinjer, og det 
er derfor nødvendigt med forskellige organisatoriske, kontraktmæssige og 
finansielle ordninger. 
Deltagerne kan være universiteter og andre højere læreanstalter, forsk 
ningsorganisationer og erhvervsvirksomheder, herunder små og mellemstore 
virksomheder, enkeltpersoner eller en hvilken som helst kombination 
heraf, med hjemsted i Fællesskabet. 
1.1 Kontraktarbejde 
Implementeringen af miljøet til systemudvikling, afprøvning og forskning 
(aktionslinje 2.1), som skal give alle deltagerne et fælles værktøj, vil 
blive overdraget til kontrahenter fra erhvervslivet på grundlag af ind 
kaldelse af bud. Denne del finansieres fuldt ud over Kommissionens 
budget. 
1.2 Nationale forskergrupper 
Det arbejde, der vedrører de forskellige sprog (aktionslinje 2.2), vil 
blive udført af nationale forskergrupper i medlemsstaterne, og det vil 
blive samfinansieret af Fællesskabet og medlemsstaterne. 
1.3 Projekter med omkostningsdeling 
Generel linvistisk forskning (aktionslinje 2.3), forskning vedrørende og 
udvikling af avancerede systemarkitekturer (aktionslinje 2.4) samt gen 
anvendelse af leksikale og terminologiske ressourcer (aktionslinje 2.5) 
vil blive gennemført som samarbejdsprojekter mellem erhvervsliv, forsk 
ningscentre og EUROTRA-grupper. Forskningsprojekter med omkostnings 
deling bør som hovedregel gennemføres af uafhængige deltagere fra mindst 
to medlemsstater. 
Kontrakter i forbindelse med forskningsprojekter med omkostningsdeling 
skal som hovedregel tildeles efter en udvælgelsesprocedure, der bygger 
på indkaldelse af forslag ved offentliggørelse i De Europæiske Fælles 
skabers Tidende. 
Hvad angår kontrakter med omkostningsdeling vil Fællesskabets deltagelse 
som hovedregel dække op til 50% af de samlede udgifter, men denne pro 
centsats kan variere alt efter forskningens art og udviklingsstade. Som 
alternativ kan universiteter og forskningsinstitutter for hvert projekt, 
som de udfører under dette program, vælge mellem 50% finansiering af de 
samlede udgifter eller 100% finansiering af de supplerende marginal 
omkostninger. 
1.4 Stipendier 
A7.2.4 
Der vil blive givet stipendier til kvalificerede studerende med afslut 
tet højere uddannelse. 
1.5 Støtte 
Kommissionen vil yde støtte til faglige sammenslutninger og standardise 
ringsorganisationer i forbindelse med aktionslinje 2.6 
2. Vejledende fordeling af midlerne 
Den vejledende fordeling af det beløb på 10 mio. ECU, som skønnes nød 
vendigt for programmets gennemførelse, er som følger (1.000 ECU): 
(a) Systemudviklingsmiljø 2.000 
(b) Fællesskabets bidrag til de nationale forskergrupper 4.000 
(c) Forskningsprojekter med omkostningsdeling 3.000 
(d) Uddannelse, støtte, vurdering 1.000 
I alt 10.000 
2.2 Sprog-specifik forskning og udvikling 
2.2.1 Revision og udvidelse af eksisterende implementeringer 
For hvert af de ni sprog vil de analyse- og syntesemoduler, der 
er fremstillet under EUROTRA-programmet, blive grundigt revideret 
for at sikre deres generelle dækning, ligesom de vil blive til 
passet den reviderede formalisme. 
På grundlag af disse reviderede implementeringer vil den gramma 
tiske dækning gradvis blive udvidet til at omfatte yderligere 
tekst- og diskurstyper. I denne fase er der ikke planlagt omfat 
tende leksikale og terminologiske udviklingsarbejder, idet man 
vil afvente resultaterne af forskningen vedrørende genanvendelse 
af leksikale og terminologiske ressourcer (se punkt 2.3) 
2.2.2 Relæ-transfer 
Gennem forskning og eksperimenter skal det bestemmes, om det vil 
være praktisk muligt at anvende denne metode, og der skal i givet 
fald fastlægges en optimal strategi for metodens implementering. 
2.3 Lingvistisk forskning af generel interesse 
Formålet med denne aktionslinje er gradvis at forbedre systemets ling 
vistiske formåen samt oversættelsernes kvalitet. Arbejdet opdeles i tre 
hovedområder: 
generel lingvistisk forskning med det formål at forbedre grænse 
flådestrukturens interlingvistiske aspekter og reducere overge 
nerering; 
A7.2.5 
anvendelse af område-specifik viden (terminologier, klassifika 
tioner, paradigmatiske relationer, domænemodeller, viden-baser 
osv.); 
anvendelse af tekst- og diskurstypespecifikke regler for at redu 
cere overgenerering. 
Det kan forventes, at der vil blive gjort fremskridt i løbet af 
programmets gennemførelse, men det må forudses, at arbejdet skal 
videreføres efter programmets afslutning. 
2.4 Forskning vedrørende avanceret systemarkitektur 
For at skabe et potentiel for innovation og følge med i den hastige 
udvikling inden for hardware- og software-teknologien må der forudses en 
kontinuerlig forskning vedrørende nye formalismer og software- og 
hardware-arkitekturer, som i udvalgte tilfælde vil indebære gennem 
førelse af forsøg og implementering af prototyper (f.eks. arkitekturer 
med parallelle systemer). 
2.5 Genanvendelse af leksikale og terminologiske ressourcer 
De nærmere enkeltheder i denne aktionslinje vil blive fastlagt gennem 
projekt-forundersøgelser, som vil blive gennemført i 1990. 
Det forventes, at der vil være to hovedkomponenter: 
udvikling af metoder og værktøjer til konvertering af de forma 
liserede dele af de eksisterende ordbøger, som dækker de fleste 
ortografiske, fonologiske, morfologiske og syntaktiske informa 
tioner; 
forskning vedrørende anvendelsen af de ikke-formaliserede dele af 
ordbøger, som først og fremmest dækker områdeklassificering, dis 
kurstyper, definitioner og eksempler eller citater. Der er tale 
om et avanceret forskningsområde, og der kan ikke på nuværende 
tidspunkt siges noget om, hvilke resultater der kan forventes. 
2.6 Standarder for tekstuelle, leksikale og terminologiske data 
Denne aktivitet hænger nøje sammen med genanvendelsen af lingvistiske 
ressourcer i fremtiden. Kommissionen vil støtte og stimulere interna 
tionale aktiviteter på dette område i nært samarbejde med faglige sam 
menslutninger samt nationale og internationale standardiseringsorgan! 
sationer. 
2.7 Uddannelse 
Der vil blive givet en række forskningsstipendier til studerende med 
afsluttet højere uddannelse, således at disse kan deltage i fcrsknings-
og udviklingsarbejdet i de ovenfor beskrevne projekter. 
A7.2.6 
8 
Bilag 8 
Pannenborg-Rapporten - oktober 1987 
7. KONKLUSIONER 
Projektets omfang 
105 Maskinoversættelse udføres af et system. Et systems arkitektur udvikles 
generelt trinvis (hovedsageligt gennem forbedring af undersystemer) og 
undtagelsesvis gennem omfattende ændringer af hovedprincipperne. Det 
sidste er risikabelt. Følgelig bør nye principper afprøves i så lille 
skala som muligt. 
106 EUROTRA er baseret på et bredere forskningsmæssigt grundlag end noget 
andet oversættelsessystem. Afprøvning af værdien af 
forskningsresultaterne ville man normalt foretrække at udføre i så lille 
skala som muligt. Med den politiske beslutning har man ignoreret dette 
princip og krævet projektet gennemført samtidigt for de ni sprog. 
Risikoen er derved forøget betydeligt, samtidigt med at sandsynligheden 
for at nå frem til et praktisk anvendeligt oversættelsessystem er 
formindsket. 
107 EUROTRA er på nuværende tidspunkt baseret på, at alt Kommissionens 
oversættelsesarbejde vil blive udført centralt. Panelet betvivler 
rigtigheden af denne antagelse og forventer, at en del 
oversættelsesarbejde vil blive udført decentralt i medlemsstaterne. 
108 Det er indlysende, at et projekt som EUROTRA aldrig kunne være 
gennemført som et kommercielt forskningsprojekt og kun kan gennemføres 
med fuldstændig offentlig finansiering. 
Principperne i EUROTRA 
109 Der er gjort grundlæggende fremskridt på adskillige kritiske områder: 
Abstraktionsniveauet i behandlingen af kildesprog, grænsefladerne mellem 
et sprog og et andet, forståelsen af tekstsammenhænge og datamatiske 
teknikker. Udvikling vil blive resultatet af mere viden, som uundgåeligt 
vil blive beriget af erfaringer stammende fra grundlæggende lingvistik, 
fra datalogi og fra forbedrede datamatsystemer (tekstbehandling, ikke-
matematiske systemer) og i et vist omfang fra kunstig intelligens. 
110 Medens de fleste af de deltagende nationale grupper er knyttet til 
universiteter, har andre en mere uafhængig status og en mere praktisk 
orientering. Det bør nævnes, at de sidstnævnte grupper ikke har vendt 
sig fra EUROTRA på trods af projektets orientering mod sprogforskning. 
Dette må betyde, at eksperter der er nærmere knyttet til praktisk 
arbejde end den gennemsnitlige universitetsforsker, tror på den endelige 
anvendelighed af EUROTRA. 
A8.1 
Systembeskrivelse 
111 Systembeskrivelsen har skullet udfylde to roller, nemlig at beskrive 
standarder og regler, såvel som at tjene som medie for kommunikation 
mellem forskergrupperne. Dette har givet anledning til en del 
forvirring, fordi det ikke fremgår af teksten i systembeskrivelsen, 
hvornår den udfyldte den ene eller den anden rolle. 
Ledelse 
112 Den centrale organisation og styring af projektet er blevet 
besværliggjort af store forsinkelser i tilgangen af medarbejdere og 
ressourcer. Kontaktudvalget synes at arbejde godt nu, men en større 
ledelsesopgave end nødvendigt har været pålagt det, fordi der manglede 
ressourcer i den centrale projektgruppe. Som et middel til at lede et 
decentralt forskningsprojekt har det været effektivt, men det ses ikke 
som et effektivt middel til at styre et fremtidigt udviklingsprojekt. 
113 Der er ikke skelnet tilstrækkeligt mellem de udførende og de ledende 
roller inden for projektet. Projektet synes at være en integreret del af 
en administrativ afdeling i Kommissionen, hvilket ikke er et effektivt 
ledelsesarrangement. 
114 Det er ikke blevet forsøgt at etablere praktiske afprøvningskriterier 
for afslutningen af projektets fase 2. Dette synes delvis at være 
begrundet i manglen på tilstrækkelig central ekspertise til at vurdere 
og integrere resultaterne af de forskellige forskningsområder. Et af 
kriterierne bør være baseret på en sammenligning med oversættelse udført 
af mennesker. 
115 I et projekt der er så dyrt og ambitiøst, må resultaterne kunne 
demonstreres i form af praktisk anvendelighed, eller trinene i 
udviklingen markeres ved praktisk anvendeligt delresultater. Dette er 
grunden til, at det i høj grad er ønskeligt, at der er god kontakt 
mellem projektets forskere og de organisationer, som kunne udgøre en 
sprogindustri. Kun kommercielle organisationer er i stand til at 
identificere produkter, der kan udnyttes kommercielt, og som er 
kompatible med de nyeste forskningsresultater. 
116 De områder inden for hvilke datalingvistik kan udnyttes er talrige og en 
(ikke fuldstændig) liste findes i Kapitel 3. 
Finansiering 
117 Der har været problemer med manglen på centrale finansielle ressourcer. 
Dette har betydet, at de centralt placerede medarbejdere ikke har haft 
de fornødne ressourcer til at holde nær kontakt med visse nationale 
grupper. 
118 Af mange grunde - og i mange tilfælde - har det taget for lang tid for 
Kommissionens bidrag til finansieringen at nå frem til de nationale 
grupper. I visse tilfælde har national finansiering midlertidigt kunne 
træde til. I andre tilfælde har dette været årsag til uacceptable 
forsinkelser. 
A8.2 
Sproglige regler 
119 Valget af en deklarativ metode til kodning af de sproglige regler synes 
rimeligt, men metodens effektivitet har ikke været afprøvet. Rimelig 
heden hviler på to argumenter. Det første, som synes at have været 
bestemmende for valget, er at det giver bedre mulighed for modulær 
opbygning og lettere koordinering af arbejdet med forskellige sprog. Det 
andet er den forøgede opmærksomhed omkring deklarative sprog inden for 
datateknologi i almindelighed. 
Systemkonstruktion 
120 Maskinoversættelse har at gøre med sprog. I betragtning af projektets 
natur er det ikke ulogisk at rette den største del af forskningsindsat 
sen mod sproganalyse- og syntese. Den mere mekaniske del af oversæt 
telsesarbejdet skal udføres af datamater. Disse er enormt hurtige til 
databehandling, men har deres begrænsninger på andre områder. Det ville 
være logisk i højere grad at tage mulighederne i datamater og programmel 
under behandling. Den nuværende næsten fuldstændige koncentration om den 
lingvistiske side af systemet forhindrer dette ønskelige samspil, og er 
også medvirkende til at forøge risikoen for ikke at nå det endelige mål 
- nemlig et praktisk anvendeligt system. 
121 Projektets filosofi ser bort fra en mulig interaktion mellem oversættere 
og systemet. Gruppen betvivler værdien af denne fremgangsmåde. I 
betragtning af de mange fremskridt der er gjort med programmel, som 
indeholder avancerede faciliteter til foreditering, burde man tage for 
sigtige skridt i denne retning. 
122 Det ville også være fornuftigt at inkludere visse muligheder for efter 
editering, hvad der er stor enighed om blandt dem, der arbejder på pro 
jektet, og som må anses for at være ganske naturligt. 
Datasystemer 
123 Programmelflaskehalsen i EUROTRA synes at være det mest presserende pro 
blem. Det forekommer sandsynligt, at en løsning kun kan findes inden for 
et rimeligt tidsrum, hvis der hurtigst muligt blandt organisationer uden 
for Kommissionen og de nationale grupper kontraheres med virkeligt 
talentfulde konsulenter inden for programmering og konstruktion. 
124 Hvis programmellet ikke kan forbedres, er det muligt at hverken gramma 
tikken eller ordbøgerne kan afprøves tilstrækkeligt ved afslutningen af 
fase 2. 
125 Kravene til datamater og arkitektur for den overordnede systemkonstruk 
tion er også en flaskehals, som vil blive mere alvorlig efterhånden som 
programmellet forbedres. 
Udvikling af ordbøger 
126 I udviklingen af praktisk anvendelige oversættelsessystemer og i deres 
fortsatte vedligeholdelse stammer størstedelen af arbejdet fra opbygnin 
A8.3 
gen og udvidelsen af ordbøgerne. Følgelig er det sædvane at anvende 
eksisterende elektroniske ordbøger så meget som muligt. 
127 Metoden der er anvendt i EUROTRA fører til opbygningen af ordbøger, som 
ikke direkte er kompatible med de eksisterende. Kun når de endelige 
resultater har vist sig at være væsentligt bedre end noget andet der 
eksisterer, vil de betragtelige ekstraomkostninger dermed være retfær 
diggjort. 
128 I det nuværende EUROTRA synes der at mangle tilstrækkelig planlægning 
med hensyn til opbygningen af ordbøgerne. Det er klart for panelet, at 
dette arbejde i et vist omfang kræver en anden type mennesker og en 
anden type organisation end der kræves til anvendt forskning i sprog 
regler. 
129 Hertil kommer, at behovet for ressourcer til arbejdet med opbygningen af 
ordbøger ser ud til at være kraftigt undervurderet. 
Fremme af interessen for sprogbehandling 
130 EUROTRA-projektet har bestemt nået det mål at fremme interessen for 
datalingvistik i medlemsstaterne. Det har forøget bevidstheden om emnet 
i almindelighed og har opmuntret til arbejde med de sprog, for hvilke 
der ikke eksisterer ret meget lingvistisk forskning. 
Projektets betydning 
131 Hvor komplekse problemerne i forbindelse med automatisk oversættelse er, 
er kun gradvist blevet klart for de ansvarlige i løbet af projektet. 
Sprogforskerne betragter projektet som en virkelig udfordring. 
132 En forsknings- og udviklingsgruppe repræsenterer et meget højt eksper 
tiseniveau. Hvis finansieringen afbrydes vil der ikke ske en overførsel 
af viden fra fase 2 til fase 3, og de primære mål vil bestemt ikke blive 
nået. 
133 Det er umuligt på dette stade at vurdere, om projektet har opfyldt alle 
sine mål. Panelets generelle konklusion er, at EUROTRA indtil nu har 
opfyldt alle sine politiske, uddannelsesmæssige og træningsmæssige mål, 
og at projektet delvis har opfyldt sine videnskabelige og tekniske mål. 
Det økonomiske mål ser ikke ud til at have været vurderet på dette 
stade. Panelets anbefalinger har som mål at rette op på denne situation. 
8. ANBEFALINGER 
134 Anbefalingerne består af tre uafhængige dele. 
A8.4 
I EUROTRA'S FREMTID 
135 Projektets vigtighed for Fællesskabet som helhed såvel som de meget 
store muligheder for besparelser, det indebærer, skal understreges. Det 
vil have virkninger for alle Fællesskabets institutioner - Rådet, 
Europa-Parlamentet, Den Europæiske Domstol, Det Europæiske Patentkontor 
- såvel som for kulturelle forhold. Når Kommissionen har iværksat et 
sådant projekt og mobiliseret den nødvendige ekspertise, ville det være 
et tilbageskridt at opgive det. 
136 Finansieringen af projektet bør efter panelets mening ikke stoppes -
især bør ingen nationale grupper tvinges til at vente på andre. Der vil 
nødvendigvis blive tale om forskudt overgang fra forskning til udvik 
ling. Overgangen fra fase 2 til 3 er allerede forskudt tidsmæssigt for 
visse deltagere, som det fremgår af samarbejdsaftalerne (se Bilag A). 
137 Der bør fastsættes mere realistiske terminer for fase 2 og basis for 
fase 3 bør ændres. Det er foreslået, at fase 2 skal være afsluttet med 
udgangen af 1988 for alle deltagere. 
138 Arbejdet med implementeringen af sprogpar bør ikke standse, fordi andre 
sprogpar er kommet bagud. 
Organisationsform 
139 Ledelsesstrukturen for projektet bør revurderes øjeblikkeligt af hensyn 
til resten af fase 2. Den centrale projektgruppe i særdeleshed bør gen 
vurdere sine ressourcebehov. For fase 3 bliver en detaljeret ledelses 
plan nødvendig. Denne bør etableres i den nærmeste fremtid, på grund af 
de tilpasninger der er nødvendige af hensyn til involveringen af tredje­
parter. Dette gælder også anbefalingerne i III. 
140 Panelet mener, at det væsentlige i fase 3 således som den er beskrevet i 
afsnit 2, er at forsknings- og udviklingsarbejde bliver adskilt, og at 
udviklingen bør bringes på et industrielt niveau. Herefter bør EUROTRA 
fortsætte ad to parallelle spor, hvert med sit eget sæt af klare mål: 
(1) Forskning i lingvistiske aspekter baseret på resultater opnået i 
fase 2. 
(2) Udvikling af praktiske anvendelser af resultaterne af forskningen 
med henblik på at nå frem til et fuldt anvendeligt automatisk 
oversættelsessystem. 
A8.5 
141 Nedenstående figur viser i oversigtsform de to spor: 
FORSKNING UDVIKLING 
Fase 2 
Slut 1988 
Fase 3 
tid andre anvendelser EUROTRA 
II FORSKNING 
Indhold 
142 Det er indlysende, at forskning i datalingvistik bør fortsætte meget 
længe endnu. Forskning inden for dette område er nødvendig for dannelsen 
af en "sprogindustri" knyttet til de informationstjenester, som panelet 
anser for fundamentale for den nye økonomi, der er ved at opstå. 
143 Hvad angår det nuværende EUROTRA-program bør følgende områder inden for 
lingvistisk forskning ofres mere opmærksomhed: Den afgørende ordbogskom 
ponent i systemet, de kontrastive aspekter af oversættelse (fordi kun et 
mindre antal af de 72 sprogpar har været studeret ud fra dette synspunkt 
tidligere) og de semantiske problemer (semantiske egenskaber og rela 
tioner) som er overordentligt vigtige, og som kræver en betydelig 
ekstraindsats. 
144 Der skulle også ofres mere opmærksomhed på: Spørgsmål i standarddata 
matarkitektur, bedre udnyttelse af den eksisterende arkitektur og bedre 
udnyttelse af eksisterende programmelværktøjer. 
145 Der er behov for at stxmulere forskning i avancerede datamatarkitek 
turer - især parallelle og associative arkitekturer. Denne forskning 
kunne få betragtelig indflydelse på den fremtidige sprogindustri. 
146 Panelet anbefaler, at CGC-12 beskæftiger sig med den måde, hvorpå forsk 
ning - akademisk eller prækommerciel - burde udførs parallelt med 
A8.6 
EUROTRA. Forskningen kunne stimuleres ved, at et lille antal europæiske 
grupper i konkurrence med hinanden, arbejdede parallelt med fase 3*s 
vigtigste udviklinger. Disse grupper kunne med fordel etableres som et 
samarbejde mellem universiteter og erhvervsvirksomheder. Forsknings- og 
udviklingsforslag kunne enten omhandle klart definerede praktiske pro 
blemer eller mere grundlæggende spørgsmål. Yderligere finansiering af 
forskning kunne stilles til rådighed af projekter som ESPRIT eller komme 
fra "Framework Engineering". 
III UDVIKLING 
147 Panelet er af den opfattelse, at den oprindelige specifikation af 
EUROTRA's faser ikke er realistisk. Dette gælder særligt overgangen fra 
den nuværende måde at arbejde på til industriel udvikling, hvilket er en 
proces, der vil tage nogen tid. Panelet tror, at involveringen af indu 
strien efter fase 3 kommer for sent til at opfylde EUROTRA's vigtigste 
mål. 
148 EUROTRA-programmet kunne resultere i produkter med mulighed for udnyt 
telse uden for Kommissionen og Fællesskabet. Denne type projekt ville 
imidlertid aldrig være sat igang som et kommercielt projekt, og Fælles 
skabets institutioner er sandsynligvis de eneste kunder til et system, 
der dækker de aktuelle 72 sprogpar. Det må imidlertid erkendes, at det 
er den omfattende sprogdækning, der sætter EUROTRA i en klasse for sig 
sammenlignet med andre maskinoversættelsessystemer. Det er derfor nød 
vendigt med fuldstændig offentlig finansiering, hvis et sådant system 
skal realiseres. 
149 Hvor mange penge der er nødvendige for, at et (i hovedsagen) industrielt 
konsortium kan udvikle et system, der er praktisk anvendeligt for Fæl 
lesskabets institutioner, kan ikke vurderes på nuværende tidspunkt. Det 
er imidlertid sikkert, at de midler der er sat af og øremærket på nuvæ 
rende tidspunkt ikke er tilstrækkelige. Hvis det blev forsøgt at gennem 
føre dette udviklingsprojekt med det nuværende budget, ville det få 
negative følger på to måder. Det ville stoppe forskningsindsatsen, og 
det ville føre til et overordentligt mangelfuldt system, som ikke ville 
betyde en forbedring af ydelsen i forhold til eksisterende, alternative 
systemer. 
150 Panelet anbefaler, at en anden gruppe uden for projektet får til opgave 
at gennemføre en undersøgelse af definitionen af og omkostningerne ved 
udviklingen af et praktisk anvendeligt EUROTRA-system, baseret på nuvæ 
rende og snarligt forventede forskningsresultater. 
Organisation 
151 Som nævnt ovenfor, er flere diskussioner og undersøgelser nødvendige 
for, at der kan sættes realistiske mål for et udviklingsprojekt for 
maskinoversættelsessystemet. Hvor avanceret bør systemet være? Hvilke 
kunder skal det udvikles for? Som med alle andre produkter er mulig 
hederne for succes større jo mere begrænsede målene er. 
152 Kommissionen burde ofre de organisationsmæssige krav, som vil blive 
stillet i næste fase, større opmærksomhed - f.eks. hvad angår opbygning 
A8.7 
af ordbøger. Efter panelets opfattelse har de fleste af de nuværende 
grupper ikke tilstrækkelige ressourcer txl at klare arbejdet med ord 
bøger i stort omfang. 
153 Før afslutningen af fase 2 bør erhvervsvirksomheder involveres både i 
bestræbelserne på at nå målene og i definitionen af det endelige pro 
dukt. De områder der især har behov for impulser udefra, er arbejdet med 
opbygning af ordbøger og specifikationen af det programmel, der skal 
bruges i fase 3. 
Planlægning og gennemførelse 
154 Kommissionen bør tage skridt til etableringen af et (internationalt) 
industrielt konsortium til udførelse af det udviklingsarbejde, der er 
foreslået ovenfor. Tidlig involvering af industrielle organisationer i 
fase 2 vil lette dannelsen af konsortiet. 
155 Det bør yderligere overvejes, hvorledes et sådant konsortium kunne sam 
arbejde med EUROTRA-organisationen. Deltagerne i konsortiet skulle i 
givet fald rådføre sig med EUROTRA-forskningsgrupper for at vurdere den 
praktiske anvendelighed af deres forskningsresultater. Der er ingen 
grund til at udsætte disse rådføringer til fase 3. Ekspertisen i de 
eksisterende nationale grupper bør anvendes i arbejdet med at forberede 
udviklingsfasen. Adskillige af grupperne er allerede involveret i eks 
ternt kontraktarbejde. 
156 Det er foreslået, at de eksisterende forskningsgrupper skulle opfordres 
til at stille forslag til fase 3's forskningsprojekter. Nogle af disse 
forslag kunne stilles i samarbejde med industrielle partnere. 
157 Det industrielle konsortiums arbejde skulle bakkes op af det arbejde, 
der udføres af den centrale projektgruppe (f.eks. udført af IEGI som den 
nationale luxembourgske gruppe) med hensyn til afprøvning, vedligehol 
delse og distribution af EUROTRA-produkter på vegne af Kommissionen. 
A8.8 

Bilag 9 
Danzin-Rapporten - marts 1990 
KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER 
55. Vurderingspanelet er ved fremlæggelse af sine konklusioner og anbefa 
linger klar over, at det måske er gået længere end forventet. Det, der 
skulle vurderes, var jo EUROTRA som program til opnåelse af et redskab 
til automatisk oversættelse af de sprog, der tales i Fællesskabet. Pane 
lets konklusioner og anbefalinger drejer sig snarere om "sprogteknologi" 
under ét. I rapporten foreslås nemlig indførelsen af en politik og struk 
tur, der kan afbøde det chok, der opstår ved de naturlige sprogs møde med 
ny informationsteknologi. 
Disse nye veje for overvejelserne er i overensstemmelse med programmets 
indre dynamik og med de tiltag, der har øget viden på området siden 
EUROTRAs start. 
56. EUROTRA vil ikke føre til et "operationelt system" for automatisk over 
sætte Ise. Programmet vil blot føre på sporet af det, vi er enige om at 
kalde en "videnskabelig prototype"1, som i øvrigt er mangelfuld og 
ufuldstændig. 
Men ved selve gennemførelsen har EUROTRA lagt grunden til store frem 
skridt på fællesskabsplan inden for "sprogteknologi". Denne virkning er 
yderst vigtig, idet den svarer til et behov, der er opstået i løbet af 
det forløbne årti. I rapporten bestræber vurderingspanelet sig på at 
beskrive, hvad der står på spil, og vise, hvordan udfordringerne kan 
tages op med godt resultat. 
Anbefalinger 
57. De væsentligste anbefalinger, vurderingspanelet forelægger for Kommis 
sionen, er gengivet i det følgende. Anbefalingerne er inddelt i tre grup 
per, hvoraf den første vedrører projektets udvikling i store træk, hvad 
angår målsætninger og organisation, og de to næste vedrører mere tekniske 
aspekter inden for lingvistik og edb-miljø. 
58. Anbefalingerne vedrørende udviklingen udspringer alle af følgende konsta 
tering: Projektets mål, som går ud på allerede i tredje fase at opnå "en 
operationel prototype, der fungerer inden for et bestemt område på grund 
lag af et vist antal teksttyper og med et ordforråd på ca. 20.000 ord", 
kan ikke stå mål med virkeligheden. Man må snarere regne med at opnå en 
prototype, der udelukkende kan bruges af forskerne i deres videre forsk 
ning. Man er således langt fra at nå udviklingsmålet, hvilket er meget 
naturligt i betragtning af de store vanskeligheder, dette rummer. Imid 
lertid er der gjort reelle fremskridt siden den foregående vurdering, og 
det vil være utænkeligt ikke at fortsætte. I rapporten foreslås således 
1 Vurderingspanelet er enedes om dette begreb "videnskabelig prototype", der skal repræsentere summen 
af de teoretiske og eksperimentelle resultater, hvis levedygtighed er bevist, og som senere vil 
kunne føre til en "industriel prototype". 
A9.1 
foranstaltninger, der gør det muligt samtidig med forskningsarbejdet at 
gennemføre udviklingsarbejdet på et mere realistisk plan, der opfylder 
markedets behov. Rapportens konklusioner er sammenfattet i nedenstående 
anbefalinger. 
Anbefaling nr. I: For så vidt EUROTRA for nogle europæiske sprogs 
vedkommende er den eneste kilde til stimulering af forskningen 
inden for teoretisk lingvistik og datalingvistik, og for så vidt 
en indstilling af programmet ville medføre, at forskningsindsatsen 
svækkedes eller helt forsvandt i flere lande, bør EUROTRA beskyt 
tes uanset projektets fejl. Arbejdet bør således fortsættes, selv 
om det utvivlsomt vil blive med nye mål for øje. 
Anbefaling nr. 2: Det nye mål skal gå ud på at bevare eller endog 
stimulere programmets positive sidevirkninger. Den gevinst, der 
opnås inden for grundforskning og specialistuddannelse, skal ikke 
længere betragtes som en afledt virkning, men bør forfølges som 
officielt mål. 
- Anbefaling nr. 3: I bestræbelserne på at finde nye mål skal der 
tages hensyn til, at EUROTRA endnu er langt fra at kunne frem 
bringe industrielle produkter til brug for automatisk oversæt 
telse. Til gengæld kan EUROTRA støtte mange énsprogede applika 
tioner, der er nævnt i denne og i den foregående rapport, og som 
der er et marked for. Projektet bør således orienteres imod udvik 
lingen af redskaber, der kan bruges i forbindelse med énsprogede 
applikat ioner. 
- Anbefaling nr. 4: Definitionen og udarbejdelsen af disse redskaber 
bør ske i nært samarbejde med industrien. 
- Anbefaling nr. 5: Nødvendigheden af at udføre forskning og uddan 
ne Ise samtidig med præindustriel udvikling indebærer en fornyelse 
af organisationen, der for tiden er centreret omkring en eneste 
måltype. Dette, at såvel "bygherren" som "entreprenøren" findes i 
samme organ, bevirker, at dette organs autoritet bliver overdre 
vent stor. 
Det foreslås derfor, at man i de kommende to år, samtidig med at 
arbejdet videreføres, forbereder og indfører en ny struktur. Der 
foreslås oprettelse af et "Europæisk Agentur for Sprogteknologi", 
hvis opgaver og fremgangsmåder er beskrevet i rapporten (Kapitel 
IV). Under disse forberedelser bør man være særlig opmærksom på 
samvirket med ESPRIT-programmet og mellem EUROTRA- og SYSTRAN-
programmerne. Der er ligeledes grund til at foreslå for alle 
parter mere velegnede finansieringsmekanismer. 
Anbefaling nr. 6": EUROTRAs forskningsgrupper skal helst have til 
strækkelig frihed til at arbejde videre med et begrænset antal 
sprogpar, nemlig de sprogpar, man er nået længst med, eller inden 
A9.2 
for hvilke resultaterne forekommer mest illustrerende eller nyt 
tige, for ved hjælp af nogle få eksempler at bevise forskningens 
berettigelse, inden man går over til at arbejde med samtlige 72 
sprogpar. 
I øvrigt er vurderingspanelets arbejde blevet vanskeliggjort af 
konflikten mellem behovet for at tage hensyn til markedskræfterne, 
som trækker i retning af et meget begrænset antal sprog, og beho 
vet for at bevare den kultur, der knytter sig til modersmålene. 
Dette spørgsmål bør undersøges særskilt for at give politikerne 
mulighed for bedre at overskue alle problemets aspekter. 
59. På det lingvistiske område vedrørte Pannenborg-rapportens anbefalinger 
semantik, ordbøger og kontrastive aspekter under ét. Disse anbefalinger 
er blevet fulgt op, men kun i begrænset udstrækning. Visse fejl, som for 
eksempel overgenerering, er blevet bekræftet, efterhånden som projektet 
er skredet frem. Nedenstående anbefalinger er således udtryk for pane 
lets syn på problemerne: 
Anbefaling nr. 7: EUROTRAs niveaudelte model støtter sig på den 
traditionelle vej, som lingvisterne har forsøgt at følge for at 
løse det komplekse problem, som beskrivelse af et sprog giver 
anledning til. Den nuværende forskning i "cognitive science" og 
kunstig intelligens samt i sproglige korpora belyser problemet på 
en ny måde. Der synes ikke at være reelle overvejelser i gang om 
dette forhold inden for EUROTRA. Det er derfor nødvendigt at 
undersøge muligheden for at finde alternativer til den niveaudelte 
model, hvis ulemper er beskrevet i bilag II. 
Anbefaling nr. 8: Nogle grupper har gjort visse, men langt fra 
tilstrækkelige, fremskridt på det semantiske område, navnlig hvad 
angår grænsefladestrukturen. For at fjerne flertydigheden og 
træffe de rette valg på transferniveauet kræves der derfor en for 
bedring af de semantiske repræsentationer. 
Anbefaling nr. 9: En model, der forudsætter en dialog mellem over 
sætter og maskine, ville i høj grad medvirke til at fjerne fier 
tydighederne, i hvert fald i forbindelse med fremstillingen af 
prototypen. 
Anbefaling nr. 10: Arbejdet med ordbøgerne er helt utilstrække 
ligt, hvad enten der er tale om énsprogede ordbøger, transferord 
bøger eller terminologi. Det er sandt at ordbøgernes endelige 
struktur ikke kan låses fast, førend grammatikken er blevet det, 
og det er den på mange punkter ikke. Men man bør være meget mere 
opmærksom på denne vitale del af projektet; man bør gøre sig nogle 
grundtanker, navnlig angående anvendelsen af videnbaser til ord 
bogsrepræsentationen. 
Anbefaling nr. 11: På længere sigt vil begrænsningen af konteksten 
til kun at omfatte den aktuelle helsætning blive en alvorlig hæm 
sko. Det er derfor nødvendigt at undersøge muligheden for at med 
tage den kontekst, der ligger ud over sætningen. 
A9.3 
60. Programmelmiljøet er blevet betydelig bedre siden sidste vurdering. Føl 
gende anbefalinger skal gøre det endnu bedre og fremme udnyttelsen af 
forbedringerne. 
Anbefaling nr. 12: Fastlæggelse af kriterier for evaluering af 
redskaber, navnlig af formalismer. Der findes ganske vist forslag 
til fremgangsmåde til vurdering af projektet i sin helhed, men der 
findes øjensynligt intet, der muliggør vurdering af bestemte red 
skaber, som udveksles mellem forskningsgrupperne, eller kriterier 
for et redskabs validitet. I sammenligning med det klassiske pro 
grammel skal der etableres benchmarks, som skal evaluere et moduls 
funktionelle karakter og ydeevne. 
Anbefaling nr. 13: Øge de ressourcer, der er til rådighed for den 
gruppe, der beskæftiger sig med programmelmiljøet, således at den 
så effektivt som muligt kan støtte forskningen og den forberedende 
udvikling inden for behandling af naturligt sprog (NLP) og data 
matstøttet oversættelse (CAT). Navnlig bør programmelmiljøet give 
de nationale grupper mulighed for at samarbejde om aktiviteter, 
der fordeles gennem et net af datamater, hvilket vil kræve udar 
bejdelse af egnet programmel, forbindelsesmidler osv. Det drejer 
sig i virkeligheden om at udvikle et EUROTRA-net. 
- Anbefaling nr. 14: Fremme udbredelsen og anvendelsen af program 
mellet for at teste det bedre og styrke EUROTRA-fællesskabet. 
Dette bør ske for samtlige formalismer i projektet. 
Anbefaling nr. 15: Fortsætte bestræbelserne for at anvende bipro 
dukterne fra EUROTRAs programmelmiljø industrielt i form af 
énsprogede applikationer. For bedre at kunne definere disse gen 
nemføre en markedsanalyse - inden for projektets rammer - og en 
teknisk undersøgelse af konkurrenceforholdene, også i USA og 
Japan. 
A9.4 
10 
Bilag 10 
Datalogiske og datateknologiske fremskridts betydning 
for maskinoversættelse 
H. Steusloff 
Maskinoversættelse er frem for alt stadig et lingvistisk problem. I 
forbindelse med transformation af forskellige natursprog til andre natursprog 
beskæftiger man sig med kompleksiteten i menneskets liv og nationale 
kulturer, som det kommer til udtryk i disse sprog. Denne kompleksitet kræver 
blandt andet hensyntagen til semantik og til udvidet kontekst, områder som 
begge er i en meget tidlig fase hvad angår anvendelse i maskinoversættelse. 
Endvidere må natursprogsoversættelse nødvendigvis betragtes som en del af en 
afrundet proces, som starter med dokumentudarbejdelse og slutter med 
eksistens og anvendelse af et dokument på forskellige sprog. 
Maskinoversættelse er blot et af flere trin i denne proces, hvortil der 
behøves datamatstøtte i de fleste eller måske i alle faser. 
Dette bilag omhandler nylige udviklinger inden for datalogi og datateknologi, 
som kunne støtte maskinoversættelse. 
Processorer 
Den nuværende udvikling inden for processorfremstillingen kan opgøres til en 
årlig forøgelse af regnekraft med en faktor på ca. 1,4 og større ændringer af 
processor-arkitekturerne hvert tredje år. Kravene til regnekraft til brug for 
maskinoversættelse er imidlertid enorme, og sådanne hardware-tendenser vil 
ikke bidrage væsentligt til at lette opgaven eller forbedre effektiviteten af 
maskinoversættelse i den nærmeste fremtid. Hvis man inddrager en bredere 
kontekst i maskinoversættelse (dvs. inddrager en kontekst på mere end én 
sætning til oversættelse af hver sætning), kræver det parallelle processorer, 
som er i stand til at oversætte adskillige sætninger på samme tid og derefter 
udveksle kontekst-informationer, f.eks. til brug ved disambiguering. 
Eftersom størrelse og pris på distribuerede computersystemer falder i et 
tempo, der svarer til stigningen i styrke, ville det være fordelagtigt at 
anvende sådanne distribuerede eller netværksbaserede computersystemer med de 
grundlæggende software-systemer og formalismer, som i øjeblikket er til 
rådighed, og at indføre informationsudveksling mellem sådanne parallelt 
arbejdende maskinoversættelsessystemer. 
Man bør også overveje tanken om at transformere den i øjeblikket tilgængelige 
framework-software med henblik på at få den til at køre effektivt på 
parallelprocessorer (dvs. analyse og syntese af én sætning). Adgangen til 
økonomisk distribuerede computersystemer og multiprocessorer burde kunne øge 
maskinoversættelsens effektivitet gennem indførelse af parallelbehandling i 
sprogoversættelse. 
Fremskridt inden for Kunstig Intelligens (Kl) 
KI-teknikker til manipulering af symbolsk information har nået en fase af 
nytteværdi, som berettiger til en detaljeret undersøgelse af deres nytteværdi 
inden for maskinoversættelse. Eftersom inddragelsen og behandlingen af 
A10.1 
semantisk information er nødvendig for ethvert fremskridt af betydning inden 
for maskinoversættelse, kunne KI-teknikker bidrage til et gennembrud inden 
for semantisk styret natursprogsbehandling. Den vellykkede brug af Prolog i 
EUROTRA, f.eks. til implementering af den nye ALEP-formalisme, er et 
opmuntrende eksempel på en gavnlig anvendelse af Kl-værktøjer til 
implementering af aktuelle maskinoversættelsesformalismer. Ud over 
anvendelsen af sådanne KI-styrede implementeringsværktøjer kunne det være 
nyttigt at indføre KI-teknikker i behandlingen af den meget komplekse og, 
afhængigt af fortsatte kulturbaserede ændringer i natursprog, temmelig 
specifikke semantik i forskellige natursprog. 
Objektorientering 
Et af de store fremskridt inden for udformning og forståelse af 
informationsbehandlingssystemer er indførelse af det objektorienterede 
paradigme. Objektorientering støtter den "naturlige" sammenholdelse af alle 
den virkelige verdens objekter med computerstrukturer og -procedurer. 
Objektorientering er også en metode til en effektiv og mindre fejlbehæftet 
implementering af software-systemer gennem begreberne klasser og nedarvede 
træk. Objekter kombinerer datastrukturer og -procedurer og kommunikerer med 
andre objekter, hvorved de støtter den parallelle udførelse af procedurerne 
inden for disse objekter. 
Objektorienterede databasesystemers opståen kunne være endnu en drivkraft til 
at undersøge anvendeligheden og fordelene ved objektorientering for 
maskinoversættelse. Objektorientering er muligvis en tilfredsstillende metode 
til behandling af semantik på grund af den kontrollerede og systematiske 
kombination af datastrukturer og -procedurer. 
A10.2 
11 
Bilag 11 
EUROTRA: Vigtige begivenheder 
1976 
23.12.76 
1978 
1979 
04.11.82 
1984 Kommissionen køber Systran engelsk-fransk. 
Første multilinguale aktionsplan vedtaget, hvorunder 
udgifterne til forberedelse af EUROTRA blev finansieret, 
1979/81. 
Oprettelse af EUROTRA*s koordinationsgruppe med henblik 
på forberedelse af programmet. 
Systembeskrivelse, 
konference. første udgave. Første årlige 
1984 
Juni 1984 Rådets afgørelse 82/752 om vedtagelse af EUROTRA-
programmet . 
På workshoppen i Leuven træffes beslutning om at følge 
PATR II-udviklingerne i stedet for Grenobles GETA-
formalisme. 
Med Rådets afgørelse 84/238 erstattes Det Rådgivende 
Udvalg for Programforvaltning (ACPM) med Det Rådgivende 
Udvalg for Forvaltning og Koordinering vedrørende 
sprogprob1emer (CGC-12). 
Første associeringskontrakt underskrevet (Luxembourg). 
Efteråret 1985 Så mange associeringskontrakter underskrevet, at 
programmet kan iværksættes. 
1985 
26.11.86 
1987 
28.09.87 CAT-formalismen udviklet. 
Rådets afgørelse 86/591 om udvidelse med Spanien og 
Portugal. 
Beslutning om fastfrysning af udviklingen af ETS-
formalismen. 
Rådets afgørelse 87/516 om vedtagelse af det 2. 
rammeprogram. 
Efteråret 1987 Pannenborg-rapporten afleveret. 
25.07.88 Rådets afgørelse 88/445 om vedtagelse af programmets 
overgang til tredje fase den 1. juli 1988. 
April 1989 Indkaldelse af interessetilkendegivelser vedrørende fuldt 
finansierede ET6/7-undersøgelser. 
20.06.89 Rådets beslutning 89/410 om vedtagelse af et program til 
færdiggørelse af EUROTRA frem til 30. juni 1990. 
Januar 1990 ET6/7-undersøgelserne tildelt. 
All.l 
Marts 1990 
April 1990 
26.11.90 
Udgangen af 
1990 
08.03.1991 
Marts 1991 
Medio 1991 
21.08.91 
Januar 1992 
Januar 1992 
December 1992 
December 1992 
Udgangen af 
1993 
Januar-juli 
1994 Danzin-rapporten afleveret. 
Rådets afgørelse 90/221 om vedtagelse af det 3. 
rammeprogram. 
Rådets beslutning 90/664 om vedtagelse af et program for 
de sidste to år af EUROTRA, 1991/92. 
Udgivelse af de endelige lingvistiske specifikationer, 
systembeskrivelse. 
Indkaldelse af forslag til ET10-projekter med 
omkostningsdeling. 
Indkaldelse af bud på fuldt finansierede ET9 ALEP-
projekterne. 
Færdiggørelse af ET6/7-undersøgelser. 
Indkaldelse af forslag til LRE-projekterne med 
omkostningsdeling. 
ET9 ALEP-kontrakter tildelt for to år. 
ET10-projekter tildelt. 
LREl-projekter tildelt. 
Afsluttende fase af EUROTRA til ende. 
ET10 færdiggjort. 
LREl-projekter afsluttet. 
All.2 
12 
ORDLISTE 
oversættelse: Ann June Sielemann & Uffe Sonne Svendsen, CST 
Dette bilag indeholder en beskrivelse eller definition af mange af de termer 
og forkortelser, der anvendes i rapportens tekst og skemaer. 
ALPAC 
US Automatic Language Processing Advisory Committee (Den Rådgivende Komite 
for Automatisk Sprogbehandling) konkluderede i 1966 at menneskelig over 
sættelse var hurtigere, mere præcist og mindre dyrt end MT, og at der ikke 
skulle ydes yderligere støtte til MT. Som konsekvens heraf forskedes der kun 
minimalt i MT i de følgende år. 
ATAMIR 
Et multilingvalt system skabt af matematikeren Ivan Guzmån de Rojas, der 
anvender Aymara som relæsprog. En evaluering blev af foretaget Eurotras 
Madrid-gruppe for Junta de Extremaduras Extremadura Enclave 92 program. 
Ariane 
MT-system udviklet af professor Vauquois i Grenoble (GETA). 
anaphora, da: anafor 
Et element af en grammatisk struktur, der henviser til noget, der allerede er 
udtrykt. 'Da Mary så John, vinkede HUN'. 
applied linguistics, da: anvendt lingvistik 
Anvendelsen af lingvistisk teori eller metode på praktiske problemer. 
aspect, da: aspekt 
Varigheden eller typen af temporal aktivitet udtrykt ved et verbum, f.eks. en 
afsluttet eller uafsluttet hændelse. 
'Basic Linguistics Research' (Grundlæggende sprogforskning) Eurotra. 
Forskning i morfologi (bøjning og afledning), syntaks (NP-struktur, anafor, 
infinitiver og relativer), semantik (tids- og aspektsystemer) og elektroniske 
ordbøger. 
Basic English 
Delsprog. Forenklet naturligt sprog udviklet af Charles Kay Ogden i 1930. 
British American Scientific International Commercial består af 850 ord 
udvalgt til at dække almindelige hverdagsbehov. Det er suppleret med 
videnskabelige ord. Af historisk interesse da det er det første eksempel på 
et delsprog. 
CALL 
Computer Aided Language Learning (computerstøttet sprogindlæring). 
CAT2 
Effektiv og enkel sideline-system. For første gang præsenteret i 1987, og 
igen ved adskillige konferencer (f.eks. MT Summit, COLING) - den viste, at 
det er muligt at bygge præ-industrielle prototyper baseret på Eurotras 
lingvistiske koncept. 
CofA (Contract of Association). da: associeringskontrakt 
En række samarbejdskontrakter mellem medlemslande og Kommissionen. Over 
halvdelen af budgettet kommer direkte fra de nationale myndigheder (den 
nøjagtige fordeling varierer fra land til land). Det samme system gælder for 
'sproggruppernes' grundaktiviteter i Overgangsprogrammet, der involverer 
A12.1 
forskere fra alle medlemslandene, medens Kommissionen har afsat yderligere 6 
mio. ECU til medfinansieret forskning, uddannelse og deltagelse fra 
industrien. Indenfor associeringskontraktstrukturen udformedes centrale 
kontrakter, enten som særlige undersøgelseskontrakter hvor Kommissionen var 
interesseret i særlige problemer, eller særlige afsnit i tillæg til 
samarbej dsaftalerne. 
Chomsky 
Noam Chomsky skrev i 1957 at grammatik er 'en slags redskab til at fremstille 
sætningerne i det sprog der analyseres'. Chomsky indordner alle aspekter af 
sætningskonstruktioner, herunder fonologi og semantik og introducerer termen 
'syntaks' som det mere specifikke begreb, dvs. grammatik = fonologi + syntaks 
+ semantik. Den mere traditionelle indgangsvinkel er sprogstruktur = fonologi 
+ grammatik + semantik. Chomsky udviklede et system af regler og symboler som 
giver en formel beskrivelse af sætningers underliggende syntaktiske, 
semantiske og fonologiske struktur. Der er i de senere år blevet udviklet 
andre metoder, der ikke er baseret på Chomskys generative grammatik. 
COMETT 
Kommissionens program for højere uddannelse inden for informationsteknologi. 
CSC 
Common Steering Committee. Beskæftigede sig udelukkende med 
a8socieringskontrakterne og intellektuel ejendomsret. Bestod af 
Kommissionspersonale eller indstillede folk. 
'Coindexation tool', da: 'koindekseringsværktøj' 
Formalismeværktøj til håndtering af de såkaldte 'unbounded dependencies' 
(ikke-afstandsbestemte afhængighedsforhold i strukturel repræsentation). Den 
første komponent til dette værktøj blev designet og implementeret af Eurotra-
gruppen i Torino, Gruppo DIMA, i 1988. Derefter blev rekursionsmarkørerne 
designet og implementeret af Eurotra-DK. Resultaterne af dette samarbejde er 
offentliggjort. 
collocation, da: kollokation 
En term fra leksikologien, der refererer til ord der ofte forekommer sammen, 
f.eks. 'gå tabt', 'træffe en beslutning*. 
comparative linguistics, da: komparativ lingvistik 
En gren af lingvistikken, der beskæftiger sig med at sammenligne forskellige 
sprogs karakteristika. 
computational linguistics, da: datalingvistik 
Anvendelsen af begreber og teknikker fra datalogi til at analysere sprog. 
concordance, da: konkordans 
En ordnet liste af ord fra en bestemt tekst eller et korpus. 
constituent analysis, da: konstituentstrukturanalyse 
Analyse af en konstruktion i hovedkomponenter, hvor hver enkelt komponent er 
opløst til irreducible enheder. 
context, da: kontekst 
Et elements sproglige omgivelser/relationer. 
contrast, da: kontrast 
Enhver formel forskel der kan adskille betydninger i et sprog. 
contrastive analysis, da: kontrastiv analyse 
Identificeringen af strukturelle forskelle mellem sprog. 
A12.2 
corpus, da: korpus 
En samling af sproglige data der er sammensat med henblik på sproglig 
analyse. 
DLT 
Udviklet af BSO i Holland. Delvis finansieret af den hollandske stat. 
DECIDE 
En del af Comett-programmet, som Eurotra-gruppen i Leuven er involveret i. 
'Development of European Course on Information and Datacom Engineering'. 
Projektets formål er at udvikle kurser for små og mellemstore virksomheder. 
Der er i Leuven skrevet to kurser; et om NLP (i samarbejde med universitetet 
i Groningen) og et om elektroniske ordbøger (i samarbejde med universitet i 
Uppsala). 
declarative grammar, da: deklarativ grammatik 
En grammatisk konstruktion der udtrykker en sætning som 'sprogforskeren 
talte'. 
[Translator's note: we strongly suspect that there is something wrong with 
the English explanation here] 
declarative programming, da: deklarativ programmering 
Prolog tillader en meget enkel og direkte implementering af kontekst-fri 
grammatik. Kontekst-fri analyse er en del af Prologs kontrolstruktur. Prolog 
er et eksempel på et deklarativt programmeringssprog - rækkefølgen af ord i 
en sætning bliver analyseret uafhængigt af rækkefølgen af Prolog-kommandoer 
sml. med et proceduralt programmeringssprog som Fortran. 
deep grammar/structure, da: dybdestruktur 
Et underliggende grammatisk niveau der specificerer, hvordan en sætning skal 
fortolkes. 
derivation, da: derivation 
Mængden af analytiske trin der er nødvendige for at generere en sætning. 
determiner, da: déterminâtiv 
En ordklasse der indgår i substantivsyntagmer og er med til at udtrykke 
bestemthed, mængde og lign. f.eks. 'NOGLE drenge'. 
dictionary, da: ordbog 
En opslagsbog der indeholder ord eller termer. 
discourse, da: diskurs 
En lingvistisk term der refererer til et stykke tekst, der er større end en 
sætning. 
EAC 
Eurotra Advisory Committee (Eurotras Rådgivende Komite). Kommissionen har 
formandskabet, og yderligere medlemmer er repræsentanter fra forskellige 
regeringer. 
E-star 
Et Eurotra sideline-system som Gruppo Dima siden 1989 har designet og 
implementeret. Det er en ny Prolog lingware og s/w prototype der har til 
formål at udtrykke og anvende Eurotras sprogbeskrivelse til multilingval MT. 
Formalismen er baseret på Eurotra og bevarer datastrukturer, unifikation, 
subsumptxon, etc. Hvor Eurotra er et eksperimentelt MT demonstrationssystem 
er E-Star udviklet som et operationelt oversættelsesværktøj, der både er 
velegnet til batch og interaktiv anvendelse. Eksempler på nye elementer er 
A12.3 
> fail-softoversættelse hvis der opstår problemer og 'genkaldelige præferencer' 
der er velegnet til batch-oversættelse. Desuden er der en brugervenlig 
menneske-maskine-grænseflade til interaktiv oversættelse. 
EUROLANG 
Fra SITE. Se afsnit 7.7. 
EUROTRA 
Projektet var oprindeligt planlagt til at vare 44 måneder, men da Spanien og 
Portugal kom til blev projektet forlænget indtil udgangen af 1990. Det bestod 
af flg. faser: Fase 1 (1983-84, forberedelse), fase 2 (1985-88, grundlæggende 
og anvendt sprogforskning), fase 3 (1989-90, udvikling). Dette blev 
efterfulgt af et overgangsprogram (1991-92). Overgangen indebar at den præ­
industrielle prototype skulle blive en operationel prototype. Arbejdet 
fortsætter i form af LRE-programmet (1993-95). Det totale budget for de præ­
industrielle faser af Eurotra (1985-90) var på omkring 44 MECU, hvoraf 
Kommissionen betalte ca. halvdelen. Kommissionens bidrag til Overgangsfasen 
var på omkring 10 MECU og bidraget til LRE er ca. 22 MECU. (Endvidere blev 
forskellige forsknings- og konsulentkontrakter indgået forud for indførelsen 
af associeringskontrakter i 1985). 
E-framework 
For ikke at gøre analysekomponenten afhængig af målsproget valgte man at 
bruge transfermetoden efter følgende principper: a) transfer skulle være så 
enkel som muligt - helst begrænset til udskiftning af leksikalsk materiale, 
ikke ændring af strukturer og træk (begrebet simpel transfer); b) analyse og 
syntese skulle være fuldstændig monolingvale - dvs. ikke udtænkt med henblik 
på et eller flere målsprog [dette tillod 9 sproggrupper at arbejde med de 9 
officielle sprog]; c) abstrakte repræsentationer, kaldet interface­
strukturer (IS), skulle bruges som udvekslingsmedium i transfer mellem 
analyse og syntese; strukturerne er dependensstrukturer med semantisk 
information; d) mapningen af sætninger til interface-strukturer (og vice 
versa) sker ikke i et hug, men udføres via et antal midlertidige repræsenta 
tioner (stratifikationsprincippet). 
ET-6 
Det var meningen med ET-6 undersøgelserne i Overgangsfasen, at man opgør den 
aktuelle prototypes styrker og svagheder med henblik på state-of-the-art 
inden for datalingvistik og NLP og kommer med forslag til et forbedret 
framework. Man stillede en række høje krav til et redesign af formalismen, 
bl.a. at designet skulle være absolut 'mainstream' og skulle kunne udvides 
efterhånden som nye fænomener og muligheder dukker op. Den første af disse 
undersøgelser udviklede specifikationer til en ny formalisme (ET-6 
Formalismen, ET-6/1), den anden specificerede et bruger- og 
grammatikudviklingsmiljø (ET-6/2), den tredje (ET-6/3) arbejdede med lav­
niveau tekstkodning og -behandling (herunder nogen morfologisk ana yse). 
ET-10 
a) Kollokationer og leksikalisering af semantiske operationer - kollokative 
restriktioner (ikke idiomer) (f.eks. 'harsk smør* vs 'surmælksprodukt'); b) 
Terminologi - definition af intern repræsentation af terminologiske 
definitioner og deres anvendelse i analyse og generering, parsing af 
definitionerne, og outputtet af denne parsing i analyse og generering; c) 
Videnbaser - dette involverer mulighederne for og effektiviteten af (halv-) 
automatisk parsing af ordbogsdefinitioner (fra COBUILD) som en form for 
videntilegnelse for ET-6, med mere almen relevans for andre 
natursprogssystemer; d) implementering af metoder baseret på 
sandsynlighedsudregning og korpusbaserede metoder i Eurotra inden for ET-6 
arkitekturen; e) Genanvendelighed af Grammatikker for ET-6 - indebærer 
forskning vedr. omkodning af grammatikker til den nye ET-6 formalisme. 
A12.4 
ellipsis, da: ellipse 
Udeladelse af et led i en sætning hvor det udeladte led forstås ud fra 
konteksten. F.eks. 'Hvor er bogen? - 'På bordet'. 
exprès s ion. da: udtryk 
En streng af elementer der behandles som en enhed mht analyse, f.eks. en 
sætning eller et idiom. 
FoLLI 
Den europæiske Forening for Logik, Sprog og Information. 
finite state grammar, da: finite-state grammatik 
En enkel generativ indretning, der kan generere en meget begrænset type 
sætninger. 
formal logic, da: formel logik 
Studiet af systemer af deduktive argumentation, hvor symboler anvendes til at 
repræsentere nøjagtigt definerede kategorier af udtryk. 
frame, da: ramme 
En bestemt strukturel kontekst inden for hvilken man kan bruge en klasse af 
elementer. 
formalisms, da: formalismer 
Den matematiske eller logiske struktur af videnskabelig argumentation 
uafhængigt af argumentationens genstand. 
formalismer for EUROTRA 
Indtil 1985 var den accepterede processeringsmodel hovedsagelig arvet fra 
SUSY og GETA, et Controlled Production System, der involverede på hinanden 
efterfølgende transformationer af strukturer ved mønstergenkendelsesregler 
som kunne organiseres i under-grammatikker. De almindeligste amerikanske 
formalismer på den tid var PATR-II, LFG og GPSG. Men i 1985 følte man, at den 
anvendte model var for åben til at kunne være effektiv for Eurotras meget 
distribueret anlagte miljø. Den var i øvrigt også ret langt fra det der var 
ved at blive •mainstream* NLP på det tidspunkt, nemlig unifikationsbaserede 
formalismer. Denne utilfredshed ledte - tidligt i 1985 - til CAT. Med nogle 
få undtagelser og tilføjelser er de grundlæggende ideer fra dette framework 
bevaret både i Eurotraformalismen (E-framework, ETS) og sideline-
prototyperne, der udvikledes da man ledte efter alternativer: CAT2 (1989-92), 
MiMo (1986-88) og MiMo2 (1989-90). Siden, i 1991, under ET-6-forskningen 
efter en 'ny formalisme' redesignede man PATR-II (ELU, ISSCO, LTAG) og 
udviklede ALEP-formalismen. 
GENELEX 
Et Eureka projekt. Det går ud på at bygge begrebsmodeller for elektroniske 
ordbøger. (IBM Frankrig, GSI Erli, SEMA, ILTEC-PT, LADL-Fr) 
GRAAL 
Et Euroka projekt. Et sæt værktøjer til støtte til NL, MT og videnuddragning. 
'Generic lexical resources', da: 'Generiske leksikalske ressourcer' 
Gruppen i Utrecht har beskæftiget sig med ordbøger og grammatikker til 
genbrug. 
generative grammar, da: generativ grammatik 
Beskrivelse af et sprog ved et sæt regler, der ideelt set genererer alle 
grammatiske sætninger i et sprog, og kun dem. 
A12.5 
GPSG 
Generalised Phrase Structure Grammar. Et alternativ til transformationsgram 
matik. GPSG indeholder ingen transformationer men fokuserer i stedet på at 
udvikle den side af den grammatiske analyse, der baserer sig på 
konstituentstruktur. 
genitive, da: genitiv 
Bøjning der udtrykker ejerforhold eller oprindelse, f.eks. 'databasens 
indhold'. 
grammar, da: grammatik 
1. Betegnelse for sprogets struktur, den del af sprogbeskrivelsen, der 
handler om syntaks og morforlogi. 2. Betegnelse for sprogets system og regler 
i almindelighed. 
Horatio 
Sideline fra Liege. En parser for en delmængde af engelsk med hovedvægt på 
flerordsenheder og 'import' af materiale fra den maskinlæsbare ordbog LDOCE. 
hierarchy, da: hierarki 
En klassifikation af sproglige enheder i en række af på hinanden følgende 
underordnede niveauer, især om analyse af sætninger i delsætninger, fraser, 
ord og morfemer. 
Infoterm 
Infoterm i Wien har været pionærer i Europa inden for terminologiforskning og 
Eurotra Irlands forskning er baseret på Infoterms filosofi. Oprindeligt var 
Infoterm et terminologicenter for oversættere og dokumentalister, men i de 
senere år er man begyndt at udforske muligheden for at anvende terminologisk 
videnstruktur i NLP og MT. Eurotra Irland er det eneste center, der forsker i 
domænespecifikt sprog og terminologi inden for MT, men der er også nogen 
forskning vedr. genanvendelighed af leksikalske ressourcer på universitetet i 
Limerick og om leksikalske emner og det irske sprog på Queen's University i 
Ulster. 
idiom 
en række ord, der tilsammen udgør en særlig betydningsenhed, f.eks. 'at 
stille træskoene' - 'at dø'. 
LDOCE 
Longman Dictionary of Contemporary English (MRD) - repræsenterer omkring 100 
personårs arbejde af folk der er specialister inden for design og 
vedligeholdelse af ordbøger. 
LILOG 
Tysk NLP program. 
LINGUA 
Sprogindlæringsprogram (Kommissionen). 
LRE 
LRE (Linguistic Research and Engineering) er igangsat efter Eurotra inden for 
3. Rammeprogram (Telematics). LRE finansieres udelukkende via medfinansiering 
fra ansøgere. LRE har til hensigt at befordre en række forsknings- og 
udviklingsinitiativer, ikke blot inden for MT, men også inden for NLP 
generelt, samt forskellige 'spin-off'-applikationer. Arbejdet indenfor LRE er 
inddelt i fem hovedkategorier: a) Forskning af generel interesse: metoder til 
at gøre lingvistiske repræsentationer af tekst/diskurs mere interlingvale; 
anvendelsen af domænespecifik viden (f.eks. terminologisk viden eller viden 
hentet fra 'det virkelige liv* samt heuristisk viden); grænseflader mellem 
A12.6 
NLP og taleteknologi; avanceret data-processering; b) Almindelige værktøjer 
og øvrige ressourcer: udvikling af generisk software-værktøj, grammatikker, 
ordbøger, terminologisamlinger og tekstkorpora, som kan genbruges i 
forskellige applikationer og sammenhænge i øvrigt. Eksempler herpå er 
integreringen af test- og udviklingsmiljøer, værktøjer til 
ordbogskonstruktion, workbenches, osv.; c) Lingvistiske standarder 
definition af fælles kodningsformater og systemer for lingvistiske ressourcer 
(f.eks. ordbøger, grammatikker, korpora) - EAGLES-ekspertgruppen; d) 
applikationer - hensigten er her at støtte pilot- og demonstrationsprojekter 
indenfor områder såsom: MT; automatisk dokumentresumering; hjælpemidler til 
mono- og multilingval dokumentgenerering, -lagring og -genfangst; menneske­
maskine-grænseflader; Computer Aided Instruction (undervisningsprogrammel); 
udarbejdelse af vidensbaser på grundlag af natursproglige tekster; e) 
Støtteaktioner - disse omfatter undervisning og initiativer, der har til 
formål at fremme bevidstheden om NLP samt indsamling, systematisering og 
spredning af viden om NLP. Der er i denne forbindelse lagt særlig vægt på de 
økonomiske og sociale indvirkninger, denne teknologi kan have, samt på de 
juridiske problemer der kan forhindre dens fremkomst. VALUE-programmet er et 
eksempel på en støtteaktion. 
level, da: niveau 
1. En slags repræsentation inden for analyse eller generering af sætninger, 
f.eks. dybde- vs overfladegrammatik. 2. Et af en række lag i en sætning 
(sætning, frase, ord, etc.). 
lexical item (lexeme) da: leksikalsk enhed (leksem) 
Mindste kontrastive enhed i et semantisk system. Eks.: 'lukke op'. 
lexicography, da: leksikografi 
Videnskaben om udarbejdelse af ordbøger. 
lexicon (lexis), da: leksikon 
1. Et sprogs vokabular, specielt i ordbogsform. 2. En liste af termer inden 
for et bestemt område. 
'lexical semantic theory', da: 'leksikalsk semantik' 
Eurotra-sammenhæng. Har været designet og implementeret i mange år i den 
italienske ordbog og grammatik. DIMAs forbedrede version er ved at være 
færdig og implementeres i E-Star. 
linguist, da: lingvist (sprogforsker) 
En person, der beskæftiger sig med sprogvidenskab. 
linguistics, da: lingvistik (sprogvidenskab) 
Videnskaben om sproget. 
MAT 
Machine Assisted Translation (Maskinstøttet oversættelse) 
MAHT 
Machine Assisted Human Translation (Maskinstøttet menneskeoversættelse) 
MENELAS 
Et system for adgang til sygejournaler v.h.a. naturligt sprog. En frontend 
udarbejdet af Leuven. 
METAL 
Fra Siemens Nixdorf. Distribueret af Sietec. Se afsnit 7.7. 
A12.7 
MIMO-aystemerne 
Små, eksperimentelle MT-prototyper, der kan oversætte mellem engelsk, 
nederlandsk og spansk (alle kombinationer). Designet og udarbejdet af Utrecht 
i tæt samarbejde med Essex og ISSCO. MIMO-2 blev udviklet i Utrecht. MIMO 
demonstrerede Eurotras formelle framework-design i perioden 1985-87 (baseret 
på begrebet kompositionalitet). Kørselstiderne var rimelige (mindre end 1 
minut pr. sætning på 1 MIP maskiner) for grammatikker med pæn dækningsgrad og 
små ordbøger (ca. 300 ord). MIMO-2 (udarbejdet i 1988-90) var baseret på de 
gængse datalingvistiske metoder (unifikation, HPSG) og var i sit hovedprincip 
reversibel. Dens performans var ligesom MIMOs. Den vigtigste egenskab, MIMO-2 
demonstrerede, var at det var muligt at basere et design for eksperimentel MT 
på gængse datalingvistiske principper. 
MLAP 
Multilingual Action Plan (DGXIII). (flersproglig handlingsplan) 
MRD 
Machine Readable Dictionary (maskinlæsbar ordbog). 
machine translation (MT), da: maskinoversættelse 
Brugen af en computer til at oversætte fra et sprog til et andet. 
modalverbum 
Et verbum der signalerer talerens holdning til ytringens indhold i øvrigt, 
f.eks. måtte, skulle. 
modality, da: modalitet 
System af modale udtryk. 
modification, da: modifikation 
En strukturel dependens af et eller andet element (modifier). 
mood, da: modus (måde) 
Holdninger der udtrykker fakta, ønske, mulighed, etc. udtrykt ved et verbum 
eller en frase i f.eks. indikativ eller interrogativ. 
morphemes, da: morfemer 
De mindste kontrastive grammatiske enheder, f.eks. bundne former som de-, 
-tion, -s, etc. 
morphology, da: morfologi 
Læren om ordenes struktur, særlig med henblik på morfemer. 
MT (Machine Translation) 
Maskinoversættelse 
'NLP Research' 
I Eurotra-sammenhæng inkluderer NLP-forskning tempus og aspekt, bestemthed, 
negation, kvantifikation og morfologi. 
natural language, da: naturligt sprog 
Et sprog med indfødte talere sml. med hjælpesprog (et sprog som forskellige 
sprogområder bruger for at kunne kommunikere, sml. med et kunstsprog (et 
opfundet sprog for at muliggøre international kommunikation). 
noun phrase, da: substantivfrase 
En frase med en substantivkerne. 
A12.8 
number, da: numerus (tal) 
En grammatisk kategori der udtrykker kontraster som singularis, pluralis, 
dualis. 
object language, da: undersøgt sprog 
Et sprog, der er genstand for undersøgelse (ved brug af metasprog). 
onomastics. da: navneforskning 
Læren om etymologi (læren om ords oprindelse og betydning) og brug af 
proprier (jf. Onomastica projektet i LRE). 
PaTrans 
Under udvikling hos CST i Danmark. Formålet er at fremstille et skræddersyet 
MT-syBtem (engelsk-dansk) for et privat patentfirma. Systemet genbruger og 
videreudvikler allerede implementerede Eurotra-grammatikker og -ordbøger for 
de to sprog. Det er baseret på Eurotra-software, der er forbedret på en sådan 
måde, at det tilfredsstiller kravene til et operationelt produktionssystem 
for oversættelse. Projektet blev søsat i 1992 efter en forundersøgelse, der 
skulle klarlægge muligheden for at transformere Eurotras forskningsprototype 
til et operationelt system. Undersøgelsen konkluderede, at det kunne lade sig 
gøre at bygge et sådant system, og at systemet ville være i stand til at 
producere oversættelser af relativt høj kvalitet på grund af den stærke 
lingvistiske indfaldsvinkel arvet fra Eurotra. Det 18 måneder lange PaTrans-
projekt er det første forsøg på at bruge Eurotra-resultaterne kommercielt. 
Rekvirenten har udtrykt interesse for lignende systemer med andre kildesprog. 
Problem Office 
I perioden 1986-90 blev den lingvistiske forskning koordineret af Problem 
Office. PO organiserede licitationer på lingvistiske opgaver, definerede 
arbejdsprogrammer og holdt projektet informeret om resultaterne i de 
forskellige forskningsgrupper. Sådanne grupper bestod almindeligvis af 
lingvister fra forskellige Eurotra-grupper. Normalt arbejdede de sammen i en 
periode på 6-10 måneder, og de opsummerede undersøgelsens resultater i en 
slutrapport. Eksempler: 'Interlevel Syntax' (1990, 116 s.), 
UMIST/Torino/Leuven/Utrecht/Paris. 'Word Structure* (1990, 220 s.) 
UMIST/Luxembourg/Barcelona/Utrecht/Saarbruecken/Salford/Leuven/Athens/ 
Nancy/Lisbon. 
Prolog 
Prolog blev valgt som programmeringsprog for Eurotra, fordi dets 
prædikatslogiske indfaldsvinkel giver mulighed for enkle definitioner og 
implementeringen af værktøj til særlige formål - det tillader at regler eller 
implikationer udtrykkes. Et eksempel på et sådant værktøj ville være en 
formalisme afpasset efter et særligt formål, f.eks. kodningen af en ordbog 
eller grammatikregler, således er Prolog brugervenligt for lingvister og 
leksikografer, som har behov for at formalisere og kode deres grammatikker og 
ordbøger, selvom prisen herfor kan være dårlig performans. 
'Preference Mechanism', da: præference-mekanisme 
Indeholder regler, der kan skrives for et hvilket som helst 
repræsentationsniveau i Eurotra-systemet. Formålet er at sammenligne og 
rangordne lingvistiske objekter på det pågældende niveau, således at nogle 
repræsentationer kan foretrækkes frem for andre. Mekanismen er resultatet af 
et samarbejde mellem Gruppo DIMA (som udførte implementeringen) og andre 
Eurotra-centre (især DK og EL). En artikel er publiceret. 
'Preference mechanism for overgeneration problems', da: Præference-mekanisme 
til overgenereringsproblemer 
Udviklet af software-ingeniører og lingvister i Athen. Denne mekanisme blev 
A12.9 
senere integreret i en mere omfattende systempakke, som var resultatet af et 
samarbejde mellem italienske, danske og græske forskere. Resultaterne blev 
præsenteret ved ACL-konferencen i 1991. 
parsing 
Analyse og klassifikation af grammatiske elementer i en sætning. 
phonology, da: fonologi 
Studiet af sprogs lydsystemer. 
phrase, da: frase 
En gruppe ord der er mindre end en sætning men kan danne en grammatisk enhed. 
phrase marker, da: frasestruktur 
En strukturel repræsentation af en sætning i generativ grammatik, som regel i 
form af et trædiagram. 
phrase-structure grammar, da: frasestrukturgrammatik 
En generativ grammatik der opdeler sætningsanalysen i konstituenter. F.eks. 
sætningen (S) 'En pige jagtede en hund*. Den første opdeling giver en 
substantivfrase (NP) 'en pige' og en verbalfrase (VP) 'jagtede en hund'. VPen 
opdeles i et verbum (V) 'jagtede' og en ny substantivfrase (NP) 'en hund'. 
Derefter opdeles NPerne i determinativ (DET) 'en' og substantiv (N) 'pige' og 
'hund'. Dette er en sætnings frasestruktur og den bliver almindeligvis 
repræsenteret i et trædiagram eller ved indlejrede parenteser med markører. 
pre-editing, da: præ-editering 
Den menneskelige forberedelse af en tekst før den kan oversættes i et MT-
system -som regel af en oversætter eller teknisk ekspert. 
post-editing, da: post-editering 
Korrekturlæsning, tilretning og delvis skrivning af et tekst-output fra et 
MT-system. 
Reference Manual, da: referencemanual 
Som et resultat af Eurotras bevidst lingvistikorienterede MT-koncept (i 
modsætning til f.eks. indfaldsvinkler baseret på kunstig intelligens) 
fremtræder referencemanualen som et omfangsrigt lager af lingvistisk 
information beskrevet inden for en fælles ramme og med sammenlignelig dækning 
af alle 9 sprog fra Eurotra. Referencemanualen er et resultat af Eurotras 
forsøg på at udnytte lingvistikbaseret MT til dens grænser (modsat f.eks. 
AI). 
Relæsprog 
Et relægsprog er et naturligt sprog, der anvendes som "mellemsprog" inden for 
maskinoversættelse: Kildesprog -> Relæsprog -> Målsprog. Denne metode kan tor 
eksempel anvendes til at oversætte fra engelsk til fransk via en dansk IS-
repræsentation (se venligst E-framework): 
Engelsk analyse -> Engelsk IS -> Dansk IS -> Fransk IS -> Fransk Syntese 
Hvis man ikke har et engelsk-fransk transfermodul men derimod et engelsk­
dansk samt et dansk-fransk, kan man alligevel oversætte. I et 
oversættelsessystem som Eurotra er det derfor ikke nødvendigt at have 
transfermoduler mellem alle sprogpar, hvis man på denne måde kan "bygge bro" 
v.h.a. eksisterende moduler. 
'Research Clusters' (forskningsgrupper) 
Grupper af Eurotra-centre/medarbejdere med særlige forskningsopgaver, der 
udarbejdede fælles rapporter til Liaison-gruppen. 
A12.10 
Ro8etta 
Udviklet af Philips, Holland. Delvist finansieret af den hollandske stat. 
Godt lingvistisk grundlag. Flersproglig. God dækning og performans. Er ikke 
baseret på hovedstrømningerne inden for datalingvistik. 
reduction, da: reduktion 
Betyder at der mangler en eller flere af de normale konstituenter i en 
konstruktion, jf. ellipse. 
regu1ar. da: regelmæssig 
En sprogform der er i overensstemmelse med et sprogs regler. 
restricted language, da: begrænset sprog 
Et meget begrænset sprog der findes i snævert definerede miljøer som f.eks. 
vej rmeldinger. 
rule, da: regel 
En generalisering om sproglig struktur. Reglerne i en generativ grammatik er 
objektive beskrivelser af de grammatiske mønstre der forekommer. En 
reglementeret grammatisk regel angiver om det er rigtigt eller forkert at 
bruge en særlig konstruktion. 
Semantiske etiketter 
Systemer ET-D udviklede for at klassificere semantiske relationer og 
leksikalsk semantiske kategorier (1988, Steiner/Schmidt/Zelinsky). 
Sideline-system 
Udtrykket sideline-system er inden for Eurotra blevet anvendt om MT-systemer, 
der af en eller flere Eurotra-grupper er blevet udviklet sideløbende med 
Eurotra-sy8temet. Det gælder for disse systemer, at de som regel anvender 
komponenter fra Eurotras lingvistik eller formalisme. Af kendte sideline-
systemer kan nævnes: CAT2, E-star, MiMo-systemerne og Horatio. 
SUSY 
MT-system udviklet i Saarbrucken. 
'Statusseminar' 
Årligt møde for de tyske MT grupper, hvor nationale eksperter vurderer deres 
arbejde. 
sentence, da: sætning 
Den største strukturelle enhed som udviser grammatiske relationer, og som 
ikke er afhængig af nogen anden struktur. 
source language, da: kildesprog 
Det sprog, en tekst eller et ord har udgangspunkt i (det sprog der oversættes 
fra). 
statistical linguistics, da: statistisk lingvistik 
Studiet af sprogs statistiske egenskaber. 
stratification, da: stratifikation 
En model af sproget som et antal lag (strata) der relaterer til hinanden. 
structural semantics, da: strukturel semantik 
Betydningsrelationer mellem ord. 
sublanguage, da: domænespecifikt sprog 
En delmængde af naturligt sprog. 
A12.ll 
surface structure/grammar, da: overfladestruktur/grammatik 
Den syntaktiske repræsentation af en sætning der kommer nærmest til hvordan 
sætningen egentlig ser ud. 
syntax. da: syntaks 
Læren om ordkombinationer og sætningsstrukturer. 
TRANSLEARN 
MAHT-udviklingsprogram i LRE 1. 
TMC 
Telematics Management Committee 
Transition Phase, da: Overgangsfase 
I Overgangsfasen blev følgende fire aktiviteter varetaget: a) fortsættelse af 
forsknings- og udviklingsarbejdet med E-Framework - især kontrastiv 
lingvistisk forskning - med de samme midler som i Eurotra I og med samme 
finansiering (Kommissionens plus de nationale regeringers, ialt 8 MECU). b) 
implementering af et forbedret udviklings- og forskningssystem (formalisme, 
udviklingsmiljø osv.) baseret på anbefalingerne fra ET-6 rapporten (direkte 
finansieret af Kommissionen med 2 MECU). c) 'shared cost'-forskning (delvis 
medfinansiering) der involverede industrien (Kommissionens bidrag: 2 MECU). 
d) undervisning, hovedsagelig i de deltagende centre (Kommissionen: 0.5 
MECU). 
target language, da: målsprog 
Det sprog der oversættes til. 
tense, da: tempus, (verbal) tid 
markering på verber, der angiver hvornår en hændelse finder sted (præsens, 
præteritum, etc.). 
term 
Et fagudtryk. Det være sig et navn eller et ord, der bruges i en særlig 
sammenhæng. 
terminology, da: terminologi 
1. En samling specialiserede ord (fagudtryk) inden for et specifikt 
fagområde. 2. Læren om termer. 
terminology database, da: terminologisk database 
En database indeholdende termer. 
text, da: tekst 
Et 'stykke' talt eller skrevet sprog der har en definerbar kommunikativ 
funktion (en nyhedsrapport, et digt, et vejskilt, etc.). 
textlinguistice. da: Tekstlingvistik 
Læren om teksters sproglige struktur. 
thesaurus, da: tesaurus 
En ordbog, hvori ordene er grupperet efter betydning. 
transformation 
En formel lingvistisk operation ( en transformationsregel) der viser 
overensstemmelse mellem to strukturer. 
transformational grammar, da: transformationsgrammatik 
En grammatik der anvender transformationer. 
A12.12 
transformational rule, da: transformationsregel 
I generativ grammatik: en regel, der konverterer en frasemarkør til en anden. 
Disse regler konverterer sætningers dybdestruktur til deres 
overfladestruktur. 
tree diagram, da: trædiagram 
Diagrammet bruges i generativ grammatik og viser en sætnings hierarkiske 
struktur. 
Unification (Formalism) Grammars, da: Unifikationsgrammatikker 
MT-systemer før Eurotra var hovedsagligt procédurale. Unifikationer er en 
operation der kombinerer information fra to objekter (f.eks. repræsentationer 
eller beskrivelser) forudsat at der ikke er modstridende informationer. 
universal grammar, da: universal grammatik 
En grammatik, der præciserer den mulige form, grammatikken for et sprog kan 
tage. 
verb phrase, da: verbalfrase 
I generativ grammatik udgør verbalfrasen hele sætningen undtagen den første 
substantivfrase. 
word. da: ord 
Den mindste grammatiske enhed der kan stå alene som en fuldstændig ytring, 
adskilt af mellemrum i skrevet sprog. 
A12.13 
13 Bilag 13 
Bibliografi 
Følgende dokumenter er anvendt ved udarbejdelsen af denne rapport: 
1. EUROTRA CSC/159/92 Final Activity Reports for CSC. (Fås hos 
Kommissionen.) 
2. EUROTRA Linguistic Specifications, i Studies in MT and NLP, red. C. 
Copeland, J. Durand, S. Krauwer, B. Maegaard, KEF 1991. (Fås hos 
Kommissionen.) 
3. An Introduction to the EUROTRA Machine Translation System, Anthony Raw et 
al. i Working Papers in NLP, red. Frank van Eynde (Leuven), Pius ten 
Hacken (Utrecht) 1990. (Fås hos Katholieke Universiteit Leuven.) 
4. EUROTRA: An Assessment of the Current State of the EC's MT Programme. 
Doug Arnold og Louisa Sadler i Working Papers in Language Processing, 
december 1991. (Fås hos University of Essex.) 
5. LRE Call for Proposals 1992: Technical Background Document. (Fås hos 
Kommissionen.) 
6. The Cambridge Encyclopaedia of Language. David Crystal, 1987. Cambridge 
University Press. 
7. Besvarelser af spørgeskemaer. (De udfyldte spørgeskemaer fra EUROTRA-
centrene findes arkiveret hos Logica og hos Kommissionen.) 
8. Besøgsrapporter. (Rapporter fra panelmedlemmer i løbet af 
vurderingsperioden. Findes arkiveret hos Logica.) 
9. EUROTRA Reference Manual. (Fås hos Kommissionen.) 
10. EUROTRA-vurderingspanel - afsluttende rapport: dr. A. Pannenborg (oktober 
1987). (Fås hos Kommissionen.) 
Vurderingsrapport vedrørende EUROTRA-programmet: M. A. Danzin (marts 
1990). (Fås hos Kommissionen.) 
11. "Opbygning af en europæisk sproglig infrastruktur". M. A. Danzin (marts 
1992). (Fås hos Kommissionen.) 
A13.1 
BILAG 2 
XSraO£XSS. AF XI- «WETS 1S93 ESA DET HÅDCTWEHnE UDVAIC OH 
VOEEERISGSfiAPPCafliJi -huw^inA: VUkUKVTHmPAHEIglS AFSECmiMBK RAPÎCBT* 
1. Udvalget ser mod gl*dc pi vurderingsrapporten!, grundliggende- indhold, som blev- procenteret af B. .Oakley og 
draftee, og som ved at understrege hide skavanker og- præstationer virker velegnet som grundlag for 
torberedclsen af fremtidige F&U-programmer pi området datalingvistik. 
2. Udvalget anmoder rommissionen om. at den i sine fremtidige forslag- tager hensyn til behovet for en 
mekanisme, der o i lerer den sammeabxng og kontinuitet, BOD indtil nu ex- skabe af EXWOE8A-programmet og-
insisterer pi, at princippet em ligestilling af alle E*llea*kabefc« officielle sprog overholdes MTJ©. 
3. Udv^lgec «tercter anbefalingerne i rapporten, navnlig at fremtidige programmer bar udvide spektret af 
emner, som er dikket af EUROTKA-programmet, at der bor ofres e*rlig opmærksomhed på uddannelse af 
arbejdskraft og pi udvikling af ea metode til måling af systemprMtation, og at den viden, man ha*- opnået, 
om genanvendelighed af ressourcer bar folgea op med henblik på fremtidig standardisering. 
4. Komitéen støtter fuldt ud panelets anbefaling, at forskningeprogrammer b«r modsvares af 
udnyttelsesatetteprogrammer med den nødvendige finansiering. 
5. Udvalget er enigt i. ae Kommissionen bsrr serge for. at fremtidig« programmer får tilstrækkeligt personale 
fra begyndelsen, og ae den alvorligt bør overveje oprettelsen af et »grocur. 
8. Udvalget anerkender betydningen af en »get tilgængelighed af sproglige hj«lpeaidler og af behovet for at 
fremme- inh^matianalt samarbejde -inden for datalingvistik i fremtidige prograaoer. 
A B- 1 
ISSN 0254-1459 
KOM(94) 69 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 16 
Katalognummer : CB-CO-94-409-DA-C 
ISBN 92-77-80582-X 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
f\. Il- i_