KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 14.01.1998 
KOM(1998)8 endeligudg. 
97/0119 (COD) 
97/0120 (CNS) 
Andet ændrede forslag til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RADETS AFGØRELSE 
OM FEMTE RAMMEPROGRAM FOR DET EUROPÆISKE 
FÆLLESSKABS INDSATS INDEN FOR FORSKNING, 
TEKNOLOGISK UDVIKLING OG DEMONSTRATION 
(1998-2002) 
Anclel ændrede forskiK (il 
RADETS AFGØRELSE 
OM DET FEMTE RAMMEPROGRAM FOR DET EUROPÆISKE 
ATOMENERGIFÆLLESSKABS INDSATS INDEN FOR FORSKNING 
OGUDDANNELSE 
(1998-2002) 
(forelagt af Kommissionen) 

BKCIUJINDELSE 
Den 30. april frcmlagdc Kommissionen sinc forslag til afgorclser om 5. rammepro­
gram for forskning og tcknologisk udvikling i hcnhold til EF-lraklalen og Euratom-
traktalcn. I slutningcn af juli supplerede Kommissioncn sinc forslag med cn 
bevillingsramme for hele det 5. rammeprogram pâ i alt 16,3 mia. ECU for perioden 
1998-2002. 
I 5. rammeprogram har man fulgl el nyt princip, hvor nogleordenc er konccntrering og 
fleksibilitet. Kommissionen er af den overbevisning, at forskningsindsatsen forst og 
fremmest skal g0res inden for emner, der optager befolkningen (beskaeftigelse, livs-
kvalitet, konkurrenceevne), og at der kun skal saettes ind pâ et begraenset antal emner, 
sâledes at virkningerne bliver st0rre. 
Forslagcnc er behandlet af de to parter i proceduren med faelles bcslutningstagning for 
EF-rammeprogrammel, ncmlig Râdel og Europa-Parlamcntet, og af Det Okonomiskc 
og Socinlc Iklvalg og Regionsudvalgcl. De to sidsliucvnte har udtalt sig posilivl om 
forslagcnc. 
Europa-Parlamcntet afgav sin udlalclsc ved forstebchandlingen dcn 17. og 18. dcccm-
bcr 1997. For at fremme drollelserne i Parlamentet og Râdet har Kommissioncn 
bcslultct at iundrc sinc forslag uden dog at fravigc de grundlaîggendc principper, den 
hidtil har fulgl. 
Det er hensigten at sikre, at der ved forskningsministrenes droftelser i Râdet den 12. 
februar 1998 kan nâs frem til vedtagelse af en faelles holdning vedrarende EF-
programmet og politisk enighed om Euratom-programmet. 
Behandlingeri i Râdet 
Med forbchold for Europa-Parlamcntets udlalclsc og bchandlingcn hcaf cr Râdet 
allcredc nâel langt med sin behandling af forslagcnc pâ forskningsministrenes moder 
dcn 15. maj 1997 og 10. novcmber 1997. 
Sclv om der i Râdet ikke cr opnàet enighed om strukturen i 5. EF-rammeprogram, 
blev der dog den 10. november opnâet konsensus om indholdet af dc lleste af 
nogleaktionerne. Râdet har fulgt udtalelsen fra Udvalget for Videnskabelig og 
Teknisk Forskning (CREST), som blev vedtaget medio oktober. 
Behandlingen i Europa-Parlamentet 
De aendringsforslag, Europa-Parlamentet vedtog den 17. og 18. december 1997, 
vedrorer hovedsagelig strukturen og n0gleaktionerne i EF-rammeprogrammet. De 
bekraefter generelt set, at Europa-Parlamentet holder meget staerkt fast i det princip 
om koncentrering og fleksibilitet, som Kommissionen forfaegtede i sine oprindelige 
forslag. 
i^ 
Nærmere betegnet foreslår Europa-Parlamentet et supplerende tematisk program 
undcr EF-rammeprogrammct. Europa-Parlamentet går også ind for en mindrc 
forogelsc af antallet af nogleaktioncr; deres indhold svarer i store træk til llertallets 
holdning i Rådet. 
Ilvad dcl samlcdc budgcl angår, giver Europa-Parlamentet ct vigligl s.ignal mcd sil 
Ibrslag på 16,7 mia. ECU. 
Kommissionens holdning 
1 dc ændrede Ibrslag indgår en række af Europa-Parlamentets ændringsforslag, om 
ikke altid med nøjagtig samme formulering så i hvert fald deres ånd og indhold, for så 
vidt som de bidrager sbustantielt og kan være med til at fremme dc videre 
forhandlinger. 
Det gælder isaer antallet af tematiske programmer under EF-rarrmieprogrammet, hvor 
flertallet af delegationerne i Rådet gik ind for fem, mens Eurqpa-Parlamentel foreslår 
lire. Efler Kommissionens opfattelse vil sidstnævntc tal kunne danne grundlag for ct 
albalancerct kompromis. 
Noglc af dc ændringsforslag, som omhandler lemaerncs bclegnclscr og dcn 
dctaljcrcdc bcskrivelse af deres forskningsmæssige og lcknologiskc indhold, drejcr 
derimod i rctning af en scklor- og lågopdeling, som cr i modslrid mcd 
Kommissionens ovcrordncde princip. I Ivor dcr er ovcrensstemmcndc synspunkler om 
substansen, hvilcr Kommissionens ændrede Ibrslag derfor på Ibrslag fra Rådet. Dct 
gælder isaer udfbrmningen af teksten til de nye nøgleaktioner. 
De mest omfattende ændringer findes i EF-rammeprogrammet, de vedrører: 
• Strukturen i første aktion. som nu omfatter følgende 4 tematiske programmer 
[artikel 1, stk. 2, artikel 3, stk. 1, bilag II og bilag III]: 
a) forbedring af livskvaliteten og forvaltningen af bioressourcer 
b) udvikling af et brugcrvenligt informationssamfund 
c) fremme af en konkurrcnce- og bæredygtig vækst 
d) bevarelseaføkosystemet. 
I dcnnc nye konllguration, hvor dcr i store træk er sket en omdclinering af første og 
tredje tematiske program og oprettelse af ct Ijcrde, læggcr Kommissionen som 
hidtil hovedvægten på en integreret, tværfaglig og multisektoriel tilgang. Første 
program er blevet centreret omkring siindhed, livskvalitet og forvaltning af 
bioressourcer, mens det nye (fjerde) program har bevarelse af naturressourcerne 
som kernepunkt. 
Hvad det sidste angår mener Kommissionen, at miljø- og energispørgsmål påvirker 
hinanden så stærkt, at tilføjelse af et nyt program herom er berettiget. 
1t 
Tredje program er nu hovedsagelig koneenlreret om problcmatikkcii omkring 
produktion og Iransporl. 
• Nøglcaktioncrne [bilag llj 
- De to nøgleaktioner "helse og levnedsmidler" og "miljø og sundhed" under 
programmet for "forbedring af livskvaliteten og forvaltningen af 
bioressourcer" har i vidt omfang fælles grundlag, så de er slået sammen til én 
nøgleaktion "helse, levnedsmidler og miljøfaktorer", idet der dog er foretaget en 
omformulering, hvorvcd antallet af cmner har kunnet begrænses [bilag II, Il.l.a) 
01 
- Nogleaklionen "avancerede cnergisystemer og -Ijenester" er .opdell i to 
nogleaklioner med belegnelscrne "freinmc af bærcdygtig anveiulelse af energi" 
og "udvikling af renere, mere konkurreneedyglig og mere Ibrskelligarlel energi" 
og overforl lil dct nyc program for "bcvarelsc af okosyslcincf Samtidig er 
indholdel omlbrmulerel i tråd mcd udtalelsen fra CREST |bilag II, 11.4.a) iii) & 
iv)|. 
- Der er oprettet to nye nøgleaktioner, nemlig "befolkningens aldring" under 
programmet for "forbedring af livskvaliteten og forvaltningen af 
bioressourcer" [bilag II, Il.l.a) iv)] og "globale miljøændringer og klima" under 
det nye program for "bevarelse af økosystemet" [bilag II, II.4.a) ii)]. I begge 
tilfælde er indholdet til dels formuleret som i udtalelsen fra CREST. 
- Der er i nøgleaktionen "globale miljøændringer og klima" tillbjel et afsnil om 
tilvejcbringelse af et videnskabcligt grundlag for bærcdygtig udnyltelse af havets 
ressoureer |bilag II, 11.4.a) ii)|. 
- Titlen på nogleaklionen Tremtidens by" er ændret til også al omfalle 
kulturarven |bilag II, ll.4.a) iv)|. 
• Det Ibreslås al faslholdc Kommissioncns forslag til samlet budget og Ibrdclingen 
på de lire aklioner. 
Nedenstående opdeling af ressourcerne inden for den første aktion svarer til den 
ændrede struktur med fire programmer: 
III 
1 C 
MECl 
a) forbedring af livskvaliteten og Ibrvaltningen af biorcssourecr 2650 
b) udviklingafcl brugervenligt iuformationssamfund 3()25 
c) fremme af en konkurrence- og bæredygtig vækst 3100 
d) bevarelse af økosystemet 2100 
Konklusion 
Kommissionen har mcd vedtagelsen af de ændrede forslag allerede den 14. januar 
IWX overholdt sit lilsagn om at freinlæggc alt, hvad der kan fremme muligheden for, 
al opn.'js et kompromis på forskningsministrenes mode i Rådet den 12. februar 1°°8. 
Dct er afgørende for overholdelse af tidsplancn for vedtagelsen af 5. rammeprogram 
og de lilhørende særprogrammer og dermed for iværksættelse af afgørelserne i 
begyndelsen af 1999, at der gøres fremskridt på dette møde. 
IV 
1d 
ANDET ÆNDREDE FORSLAG TIL EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE OM 
FEMTE RAMMEPROGRAM FOR DET EUROPÆISKE FÆLLESSKABS INDSATS INDEN FOR 
FORSKNING, TEKNOLOGISK UDVIKL1NG OG DEMONSTRATION (1998-2002) 
OrRlfNDKEK.I FORSI A(. FNDRFI F()kSI,A( 
EUROPA-PAREAMENTET ()(i RADET FOR EUROPA-PAREAMENTET ()(i RADET FOR 
DEN EUROIM-ISKEUNION MAR DEN EUROP/EISKE UNION IIAR-
under hcnvisning til traktatcn om opreltclse af Det 
Europæiske Fællesskab, særlig artikel 130 I, stk. I, 
under hcnvisning til forslag fra Kommissionen , 
under hcnvisning til udtalelse fra Det Økonomiske 
og Sociale Udvalg", 
under henvisning til udtalelse fra Regionsudval-
get3, 
i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 
189 B , og 
i\d fra folgcnde belragtninger: under henvisning til traktatcn om oprettelse af Det 
Europaeiske Fællesskab, særlig artikel 130 I, stk. 1, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen', 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske 
og Sociale Udvalg", 
under henvisning til udtalelse fra Regionsudval-
get , 
i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 
l89B,og 
ud fra folgcnde belraglningcr: 
Der skal vcdlagcs cl llerarigl ramincprogram, som Dcr skal vcdlagcs ct llcnirigl rammcprogram, som 
omlatlcr samlligc Fællesskabets aklioncr, hcrundcr omfallcr samllige Fællcsskahcls aklioncr. hcrundcr 
dcmonslralionsaklioner, vcdrorendc Ibrskning og dcmonslralionsaktioner, vedroreiule Ibrskning og 
lcknologisk udvikling; teknologisk udvikling; 
ilblge artikel 4, stk. 2, i Europa-Parlamentets og 
Riidels afgorclse nr. 1110/94/EF af 26. april 1994 
om fjerde rammeprogram for Det Europæiske 
Fællesskabs indsats inden for forskning, 
teknologisk udvikling og demonstrationsaktioner 
(I994-I998)4, ændret ved afgørelse nr. 616/96/EF 
, skal Kommissionen inden forelæggelse af 
Ibrslaget til det femtc rammeprogram lade 
Ibrctagc en ckstern cvaluering af forvaltningen og 
genncmlbrelscn af Fællesskabets aktioner i løbet 
af de fem iir, dcr giir forud for cvalueringen; dennc 
cvaluering og dcns konklusioner cr sammcn mcd 
Kommissionens bcmærkninger blevet mcddelt til 
Europa-Parlamcnlet, Rådct, Det Økonomiske og 
Sociale Udvalg og Regionsudvalget; ilblge artikel 4, slk. 2, i Europa-Parlamcnlcts og 
Rådets afgørelse nr. 11 10/94/EF af 26. april 1994 
om fjerde rammeprogram for Det Europæiske 
Fællesskabs indsats inden for forskning, 
teknologisk udvikling og demonstrationsaktioner 
(I994-I998)4, ændret vcd afgorclse nr. 616/96/1 <F 
\ skal Kommissionen inden forelæggelse af 
forslagct til det femtc rammeprogram lade 
forctagc en ekslern cvaluering af forvaltningen og 
gennemforclsen af Fællesskabets aklioncr i lobct 
af de fem iir, der giir forud for cvalueringen; 'dennc 
cvaluering og dcns konklusioner cr sammcn mcd 
Kommissionens bcmærkninger blevcl meddell til 
Europa-I'arlamcnlct, Riidcl, Dcl Økonomiske og 
Sociale Udvalg og Regionsudvalget; 
Kommissionen vedtog den 10. juli 1996 en Kommissionen vedtog den 10. juli 1996'' en 
meddclelse om de første retningslinjer for det meddelelse om de forste retningslinjer for det 
femte rammcprogram, hvori den understregede, at femte rammeprogram, hvori den understrcgcde, al 
det er vigtigt, at det først og fremmest svarer til de det er vigtigt, at det først og frcmmcst svarer til de 
1 EFTnr. C 173 af 7.6.1997, s. 10. 
2 EFT nr. C 355 af 21.11.1997, s. 38. 
3 EFTnr.C379af 15.12.1997, s. 26. 
4 EFTnr. L 126 af 18.5.1994, s. I. 
5 EFT nr. L 86 af 4.4.1996, s. 69. 
6 KOM (96) 332 endelig udgave 1 EFT nr. C 173 af 7.6.1997, s.10 og EFT nr. C 
291 af25.9.1997,s.l5. 
2 EFTnr. C 355 af 21.11.1997. s.38. 
3 EFT nr. C 379 af 15.12.1997. s. 26. 
4 EFTnr. L 126 af 18.5.1994, s.l. 
5 EFT nr. L 86 af 4.4.1996, s. 69. 
6 KOM (96) 332 endelig udgave 
•e? 
økonomiske og samfundsmæssige behov; denne 
meddelelse blev fulgt op af et første 
arbejdsdokument af 20. november 1996 , som 
indeholder en række præciseringer af de 
efterstræbte mål og beskrivelse af 
gennemførelsesmidlerne, og dernæst af et andet 
arbejdsdokument den 12. februar 1997 , som 
indeholder en mere detaljeret gennemgang af det 
femte rammeprograms mulige indhold; økonomiske og samfundsmæssige behov; denne 
meddelelse blev fulgt op af et første 
arbejdsdokument af 20. november I9967, som 
indeholder en række præciseringer af de 
efterstræbte mål og beskrivelse af 
gennemførelsesmidlerne, og dernæst af et andet 
arbejdsdokument den 12. februar I997x, som 
indeholder en mere detaljeret gennemgang af det 
femte rammeprograms mulige indhold; 
i forlængelse af Kommissionens meddelelse fra 
november 19949 besluttede Rådet i juni 1995, at 
der skulle tages passende skridt til at fremme 
samarbejdet og samordningen mellem 
medlemsstaterne, i overensstemmelse med 
traktatens artikel 130 H; 
målene for Fællesskabets politik for forskning og 
teknologisk udvikling hænger sammen med de 
udfordringer, som EF for øjeblikket må tage op, 
og de muligheder, som det må gribe; og som først 
og fremmest drejer sig om samfundsproblemer, 
industriens konkurrenceevne, jobskabelse, 
livskvalitet, globaliseringen af viden, bidrag til 
udformning og iværksættelse af EF's politikker i 
overensstemmelse med traktatens artikel 130 F, 
stk. 1, samt EF's placering i verden som 
videnskabeligt og teknologisk ekspertisecentrum; 
det femte rammeprogram bør under den første 
aktion, der er fastlagt i traktatens artikel 130 G, 
koncentreres om et begrænset antal emner og 
omfatte forskningsaktiviteter og aktiviteter til 
udvikling af generiske teknologier, aktioner som 
samler denne form for aktiviteter . i en 
sammenhængende helhed, strategisk målrettet 
mod et fælles bærende emne (i det følgende 
benævnt "nøgleaktioner") og støtte til 
forskningsinfrastrukturer; 
det femte rammeprogram bør desuden under den 
anden, tredje og fjerde aktion, der er fastlagt i 
traktatens artikel 130 G, omfatte emner 
vedrørende aspekter, der er særegne for disse 
aktioner, samt emner, der omfatter tværgående 
samordningsaktiviteter til støtte for og målene for Fællesskabets politik for forskning og 
teknologisk udvikling hænger sammen med de 
udfordringer, som EF for øjeblikket må tage op, 
og de muligheder, som det må gribe; og som forst 
og fremmest drejer sig om samfundsproblemer, 
forbedring af den internationale konkurrenceevne 
for industrien 1 Fællesskabet, okonomisk vækst, 
jobskabelse, miljø, livskvalitet, globaliseringen af 
viden, bidrag til udformning og iværksættelse af 
EF's politikker i overensstemmelse med traktatens 
artikel 130 F, stk. 1, samt EF's placering i verden 
som videnskabeligt og teknologisk 
ekspertisecentrum; 
det femte rammeprogram bør under den første 
aktion, der er fastlagt i traktatens artikel 130 G, 
koncentreres om et begrænset antal emner og 
omfatte forskning og teknologisk udvikling af 
generisk karakter, aktioner som samler denne form 
for aktiviteter i en sammenhængende helhed, 
strategisk målrettet mod et fælles bærende emne (i 
det følgende benævnt "nøgleaktioner") og støtte til 
forskningsinfrastrukturer; 
det femte rammeprogram bør desuden under den 
anden, tredje og fjerde aktion, der er fastlagt i 
traktatens artikel 130 G, omfatte emner 
vedrørende aspekter, der er særegne for disse 
aktioner, samt emner, der omfatter tværgående 
samordningsaktiviteter til støtte for og 
7 KOM (96) 595 endelig udgave 
8 KOM (97) 47 endelig udgave 7 KOM (96) 595 endelig udgave 
8 KOM (97) 47 endelig udgave 
9 KOM (94) 438 endelig udgave 
vekselvirkning med aktiviteter af samme type, der 
gennemføres under den første aktion; 
denne metode forudsætter, at det videnskabelige, 
tekniske og teknologiske ekspertisepotentiale, der 
findes i Fællesskabet, holdes ved lige og styrkes, 
idet der samtidig tages hensyn til de store 
internationale partneres indsats; dette potentiale 
vedrører både de fysiske og immaterielle 
infrastrukturer og de menneskelige ressourcer; 
der bør i samme forbindelse lægges særlig vægt på 
små og mellemstore virksomheder (SMV), der er 
jobskabende, på formidling og overførsel af 
resultater, innovation samt på forskeres 
uddannelse og mobilitet; 
styrkelsen af Fællesskabets økonomiske og sociale 
samhørighed er et mål, som der bør tages hensyn 
til ved udformningen og gennemførelsen af EF's 
politikker og aktioner; dette princip betyder, at 
rammeprogrammet skal bidrage til en harmonisk 
udvikling af EF, samtidig med at den 
videnskabelige kvalitet bevares som afgørende 
kriterium; derfor er det vigtigt, at styrke samspillet 
mellem aktiviteterne inden for forskning og 
teknologisk udvikling og den indsats, EF gør ved 
hjælp af strukturfondene; 
i overensstemmelse med nærhedsprincippet og 
proportionalitetsprincippet, som omhandlet i 
traktatens artikel 3 B, kan de mål for fællesskabets 
politik på området forskning og teknologisk 
udvikling, der kommer til udtryk i det femte 
rammeprogram, ikke gennemføres fuldt ud af 
medlemsstaterne, fordi de kræver opnåelse af en 
kritisk masse i form af menneskelige og 
finansielle ressourcer og samlet kompetence, som 
overskrider grænserne for den enkelte 
medlemsstats muligheder; disse mål kan derfor, på 
grund af deres multiplikatoreffekter, bedre 
gennemføres på fællesskabsplan; denne afgørelse 
begrænser sig til det minimum, der kræves for at 
nå disse mål, og overskrider ikke, hvad der er vekselvirkning med aktiviteter af samme type, der 
gennemføres under den første aktion; 
denne metode forudsætter, at det videnskabelige, 
tekniske og teknologiske ekspertisepotentiale, der 
findes i Fællesskabet, holdes ved lige og styrkes, 
idet der samtidig tages hensyn til de store 
internationale partneres øgede investering i 
forskning og teknologisk udvikling; dette 
potentiale vedrører både de fysiske og 
immaterielle infrastrukturer og de menneskelige 
ressourcer; 
der bør i samme forbindelse lægges særlig vægt på 
små og mellemstore virksomheder (SMV), der er 
jobskabende, på formidling og overførsel af 
resultater, innovation samt på forskeres 
uddannelse og mobilitet, for herved at tilskynde til 
at der opstår en ny generation af forskere, der er i 
besiddelse af nye ideer og foretagsomhed; 
forskning og teknologisk udvikling kan stimulerc 
til økonomisk vækst og derigennem føre til 
skabelse af varig beskæftigelse; 
med henblik på at fremme en bæredygtig vækst i 
europæisk økonomi og en vedvarende 
konkurrenceevne for europæisk industri er det 
nødvendigt, at dens videnskabelige og 
teknologiske grundlag styrkes på mellemlang til 
lang sigt; 
styrkelsen af Fællesskabets økonomiske og sociale 
samhørighed er et mål, som der bør tages hensyn 
til ved udformningen og gennemførelsen af EF's 
politikker og aktioner; dette princip betyder, at 
rammeprogrammet skal bidrage til en harmonisk 
udvikling af EF, samtidig med at den 
videnskabelige kvalitet bevares som afgørende 
kriterium; derfor er det vigtigt, at styrke samspillet 
mellem aktiviteterne inden for forskning og 
teknologisk udvikling og den indsats. EF gør ved 
hjælp af strukturfondene; 
i overensstemmelse med nærhedsprincippet og 
proportionalitetsprincippet, som omhandlet i 
traktatens artikel 3 B, kan de mål for fællesskabets 
politik på området forskning og teknologisk 
udvikling, der kommer til udtryk i det femte 
rammeprogram, ikke gennemføres fuldt ud af 
medlemsstaterne, fordi de kræver opnåelse af en 
kritisk masse i form af menneskelige og 
finansielle ressourcer og samlet kompetence. som 
overskrider grænserne for den enkelte 
medlemsstats muligheder; disse mål kan derfor, på 
grund af deres multiplikatoreffekter, bedre 
gennemføres på fællesskabsplan; denne afgørelse 
begrænser sig til det minimum, der kræves for at 
nå disse mål, og overskrider ikke, hvad der er 
nødvendigt til formålet; nødvendigt til formålet; 
i særlige, behørigt begrundede tilfælde kan EF's 
okonomiskc bidrag til rammeprogrammets 
aktioner på særprogramnivcau tilpasses efter 
aktivitcternes art og markedsnærhed, når de 
intcrnationale regler og EF-rammebestemmelserne 
for slatsstøtte til forskning og udvikling9, særlig 
punkt 5.12 og 5.13, overholdes; i særlige, behørigt begrundede tilfælde, og altid i 
overensstemmelse med dc princippcr, dcr er 
fastlagt i denne afgørelse, hcrunder navnlig i bilag 
IV, kan EF's okonomiskc bidrag til 
rammeprogrammets aktioner på 
særprogramniveau tilpasses efter aktivitcternes art 
og markedsnærhed, når de intcrnationale regler og 
EF-rammebestemmelserne for slalsslollc lil 
forskning og udvikling", særlig punkl vl2 og 
5.13, overholdes; 
budgclmyndighcdcn bcslræbcr sig på al nå licin lil 
dct samlcdc maksimumsbclob på bctingclsc al, al 
de finansielle overslag for den Iblgende pcriodc cr 
foreneligc med alle de ovrige politikkcrs 
berettigede behov; 
det samlede maksimumsbeløb til det femte 
rammeprogram revideres, såfremt nye medlems-
stater tiltræder inden udløbet af ramme-
programmet; 
dc administrativc udgifler i Ibrbindclsc med 
forskningsaktivitctcr skal llnansicrcs inden for dct 
samlede belob, dcr er afsal til rammcprogrammcl, 
mcn dcl skal oplbrcs på hudgellcl pii cn 
gcnnemskuclig mådc; builgchnyndighcdcn 
Ibrlangcr, al Kommissioncn Ibrclagcr cn nojc, 
sainmcnlignclig analysc af dc adminislialivc 
udgifler og anvcndclscn af dissc; 
vcd fastlæggelsen af kriterierne for at vælge de 
cmner, der indgår i det femte rammeprogram, 
samt de videnskabelige og teknologiske mål, som 
de er forbundet med, er der taget hensyn til de 
ovenfor beskrevne principper; de samme kriterier 
bør også anvendes ved iværksættelsen af det femte 
rammeprogram af hensyn til sammenhængen; 
vcd iværksættelsen af dcl fcmlc rammeprogram 
bor dcr lindcs cn passcndc balancc inden for dc 
forskellige emner, herundcr navnlig mellem 
forskningsaktiviteterne og aktiviteterne til 
udvikling af generiske teknologier på den ene side 
og noglcaktioncrnc på den andcn, mellem det 
fcmlc rammcprograms forskellige emner samt 
mellem dct femte rammeprogram og alle andrc 
instrumcnlcr, dcr har dirckle eller indirckte 
tilknylning hertil; ved fastlæggelsen af kriterierne for at vælge de 
emner, der indgår i det femte rammeprogram, 
samt de videnskabelige og teknologiske mål, som 
de er forbundet med, er der taget hensyn til de 
ovenfor beskrevne principper; de samme kriterier 
bør også anvendes ved iværksættelsen af det femte 
rammeprogram af hensyn til sammenhængen; 
Det Faelles Forskningscenter bidrager til Det Fælles 
gennemførelsen af rammeprogrammet inden for gennemføre Forskningscenter (IT'C) skal 
direkte FTU-aktioner gennem 
EFTnr.C45af 17.2.1996, s. 5. EFTnr.C45af 17.2.1996, s. 5. 
dc aklivilclsområdcr, hvor dcl ydcr ncutral og 
ualliængig ckspcrliscbistand saml lcknisk-
vidcnskabclig slollc, dcr cr iiodvcndig Ibr 
gennemlbrclscn af EF's forskclligc politikkcr, og 
dct deltagcr desuden, inden Ibr konsorticr, i 
gcnnemlbrclsen af forskningsaktiviteter, dcr er 
planlagt som indirektc aktioncr; inslilulioncllc Ibrskningsaklivilclcr og 
inslilulioncllc vidcnskabcligc og lckniskc 
stoltcaklivitelcr, hvor dcl har særlig cllcr unik 
ckspcrtise og særligc cllcr unikkc facililctcr i 
Fællesskabet, eller hvor dct lar lil opgavc at 
udibrc aktivilctcr, som cr nodvendige Ibr 
udforrhningen og gennemlbrclscn af fællcsskabs-
politikker og for de af Kommissioncns traktat-
mæssige opgaver, der kræver FFC's uparliskhcd; 
desuden skal FFC gradvist pii konkurrcnccvilkiir 
indcn for konsorticr dcllagc i gennemlbrelseii af 
Ibrskningsaktivitctcr, dcr cr planlagt som indirektc 
aktioner; 
dct cr nodvcndigt at tage hensyn til de etiske 
aspektcr vcd udviklingen af viden og teknologier 
saml anvcndclscn hcraf og at genncmlbre 
Ibrskningsaklivilctcrnc undcr overholdclse af 
grundlæggcndc cliskc princippcr og mcd respckl 
Ibr privallivels frcd; 
ud ovcr dcn årligc rapport, dcr skal forclægges for 
Europa-Parlamentet og Rådct i henhold til 
Iraktalcns artikel 130 P, bor der på linje mcd 
anbcfalinger om gennemsigtighcd og en god og 
effcktiv forvaltning vedtages bcstemmelser, som 
giver mulighed for systematisk at kontrollere, hvor 
langt gcnnemførelsen af det femte rammeprogram 
cr nåct; det er nødvendigt at tage hensyn til dc etiske 
aspekter ved udviklingen af viden og teknologier 
saml anvcndclscn hcraf og al genncmlbre 
Ibrskningsaktivilctcrnc undcr overholdclse af 
grundlæggcndc cliskc princippcr og mcd respckl 
Ibr privallivels frcd; 
ud over den årligc rapport, dcr skal forclægges Ibr 
Europa-Parlamcntcl og Rådct i henhold lil 
traktatcns artikel 130 P, bor dcr på linje mcd 
anbefalingcr om gennemsigtighcd og en god og 
effektiv forvaltning vedtages bcstemmelser, som 
giver mulighed for systematisk at kontrollere, hvor 
langt gennemførelsen af dct femte rammeprogram 
er nået; 
Europa-Parlamentet har erklærct, al dcl har lil 
hensigt at indføre ordninger, som gor det muligt 
for dets medlemmer at følge gcnnemførelsen af 
rammeprogrammet, uden al dcttc griber ind i 
Kommissionens udøvende bclbjelscr; 
ved gennemlbrclscn af dcl femle rammeprogram 
skal dcr tagcs hensyn lil Fællesskabets politik Ibr 
lige mulighcder; 
for al sikrc sammenhæng mcllem dc 
forskningsaktiviteter, der gennemføres i medføraf 
traktaten om oprettelse af Det Europæiske 
Fællesskab, og dem, der gennemføres i medfør af 
Euratom-traktaten, bør afgørelsen vedrørende 
rammeprogrammet for Fællesskabets indsats inden 
for forskning og uddannelse på det nukleare 
område vedtages samtidig med nærværende 
rammeprogram og for samme periode; 
Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning 
(CREST) er blevet hørt -for at sikrc sammenhæng mcllem dc 
forskningsaktiviteter, der gennemføres i medfør af 
traktaten om oprettelse af Dct Europæiske 
Fællesskab, og dem, der gennemføres i medfør af 
Euratom-traktaten, bør afgørelsen vedrørende 
rammeprogrammet for Fællesskabets indsats inden 
for forskning og uddannelse på det nukleare 
område vedtages samtidig med nærværende 
rammeprogram og for samme periode; 
Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning 
(CREST) er blevet hørt -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel I 
I. Et llerårigl rammcprogram for Fællesskabets 
samlcdc indsals indcn for Ibrskning, 
lcknologisk udvikling og dcmonslralion, i clcl 
Iblgcnde bcnævnl lcmlc rammcprogram, 
vcdlagcs hcrmcd Ibrpcrioden 1998-2002. 
.!. Dct lcmlc rammcprogram omlallci, i 
ovcrcnsstcmmclsc mcd traklalens artikel 130 
G, fire fællesskabsaktioner. 
Den første fællesskabsaktion vedrører følgende 
tre emner: 
a) forskning i bioressourcer og økosystemer, 
b) udvikling af et brugervenligt 
informationssamfund, 
c) fremme af en konkurrence- og bæredygtig 
vækst. 
Andcn, Ircdjc og fjerde fællesskabsaktion 
hchaiullcr hcnholdsvis lolgcndc cmucr: 
a) bclicslclsc af dcn curopæiskc loiskiiings 
inlcrnalionalc rollc, 
b) innovalion og små og mcllcmstorc 
virksomhedcrs deltagclse, 
c) udvikling af de menneskelige ressourcer. 
Der tages også hensyn til disse tre sidstnævnte 
emner under den første fællesskabsaktion. 
3. De kriterier, der har ført til udvælgelsen af 
emnernc i stk. 2, og målene herfor er angivet i 
bilag I. De skal anvendes ved gennemførelsen 
af det femte rammeprogram. 
4. Fællesskabets, overordnede aktionslinjer, deres 
videnskabelige og teknologiske måt samt 
prioriteringen heraf er angivet i bilag II. 
Artikel 2 
I. Dcl samlcdc maksimumshclob for 
Fællesskabels linansicllc dcllagclsc i del femte 
rammeprogram udgør 14833 mio. ECU. TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel I 
1. El llerårigl rammcprogram for Fællesskabels 
samlcdc indsals indcn Ibr Ibrskning, 
lcknologisk udvikling og dcmonslralion, i dcl 
Iblgende bcnævnl lcmlc rammcprogram, 
vcdlagcs hcrmcd for pciiodcu 1998 .'002. 
2. Dcl lcmlc rammcpiogiam omlallci, i 
ovcrcnsstcmmclsc mcd (raklatcns artikel 130 G, 
fire fællesskabsaktioner. 
Den første fællesskabsaktion vedrører følgende 
fire emner: 
a) forbedring af livskvaliteten og forvaltningen 
af bioressourcer, 
b) udvikling af et brugervenligt 
informationssamfund, 
c) fremme af en konkurrence- og bæredygtig 
vækst, 
d) bevarelse afokosystcmel 
Andcn, Ircdjc og fjerdc fællcsskabsaklion 
hchaiullcr hcnholdsvis lolgcndc emner: 
a) bclicslclsc af dcn curopæiskc Ibisknint'.s 
inlcrnalionalc rollc. 
b) innovalion og små og mcllcmslorc 
virksomheders deltagclse, 
c) udvikling af de menneskelige ressourcer. 
Der tages også hensyn til disse tre sidstnævnte 
emner under den første fællesskabsaktion. 
3. De kriterier, der har ført til udvælgelsen af 
emneme i stk. 2, og målene herfor er angivet i 
bilag I. De skal anvendes ved gennemførelsen 
af det femte rammeprogram. 
4. Fællesskabets overordnede aktionslinjer, deres 
videnskabelige og teknologiske mål samt 
prioriteringen heraf er angivet i bilag II. 
Arlikcl2 
I. Dcl samlcdc maksimumshclob Ibr 
Fællesskabets linansicllc deltagclse i dct lcmlc 
rammeprogram udgør 14833 mio. ECU. 
Hvis dette beløb er foreneligt med de 
finansielle overslag for perioden 2000-2002, 
anses det for bekræftet. I modsat fald skal de 
årlige bevillinger, budgetmyndigheden opfører, 
være forenelige med de finansielle overslag, 
der er fastlagt for hvert enkelt af årene i denne 
periode, under overholdelse af de prioriteter, 
der er fastlagt i denne afgørelse. 
2. De respektive andele for de enkelte 
fælleskabsaktioner, der er nævnt i artikel 1, 
samt fordelingen mellem temaerne under den 
første fællesskabsaktion som defineret i artikel 
1, stk. 2, er angivet i bilag III. Det i første afsnit nævnte beløb kan revideres, 
såfremt nye medlémsstater tiltræder Unionen 
inden udløbet af rammeprogrammet. 
De respektive andele for de enkelte 
fælleskabsaktioner, der er nævnt i artikel 1, 
samt fordelingen mellem temaerne under den 
første fællesskabsaktion som defineret i artikel 
1, stk. 2, er angivet i bilag III. 
Alle administrative udgifter i forbindelse med 
forskningsaktiviteter skal finansieres inden for 
det samlede beløb, der er afsat til 
rammeprogrammet. De opføres i lighed med 
andre sammenlignelige administrative udgifter 
på Fællesskabets budget. Kommissionen 
forelægger hvert år sammen med det foreløbige 
forslag til budget detaljerede, sammenlignelige 
analyser af administrative udgifter og 
anvendelsen af disse. 
Artikel Artikel 
Det femte rammeprogram iværksættes ved 
hjælp af syv særprogrammer, hvoraf tre svarer 
til de tre emner for den første 
fællesskabsaktion og tre til henholdsvis anden, 
tredje og fjerde fællesskabsaktion, mens det 
syvende er et særprogram for Det Fælles 
Forskningscenter. 1. Det femte rammeprogram iværksættes ved 
hjælp af otte særprogrammer, hvoraf fire 
• svarer til de fire emner for den første 
fællesskabsaktion og tre til henholdsvis anden, 
tredje og fjerde fællesskabsaktion, mens det 
ottende er et særprogram for Det Fælles 
Forskningscenter. 
I hvert særprogram fastsættes nærmere 
bestemmelser for dets gennemførelse, dets 
løbe.tid samt de midler, der skønnes 
nødvendige. I hvert særprogram fastsættes nærmere 
bestemmelser for dets gennemførelse, dets 
løbetid samt de midler, der skønnes 
nødvendige. 
2. Til iværksættelsen af det femte 
rammeprogram kan der om nødvendigt 
vedtages supplerende programmer i 
overensstemmelse med artikel 130 K, eller 
Fællesskabet kan deltage i forsknings- og 
udviklingsprogrammer, der iværksættes af 
flere medlémsstater i overensstemmelse med 
artikel 130 L, eller der kan endelig oprettes 
fællesforetagender eller enhver anden struktur i 
overensstemmelse med artikel 130 N. Der vil 
desuden kunne indledes samarbejde med 
tredjelande eller internationale organisationer i 
overensstemmelse med artikel 130 M. 2. Til iværksættelsen af det femte rammeprogram 
kan der om nødvendigt vedtages supplerende 
programmer i overensstemmelse med artikel 
130 K, eller Fællesskabet kan deltage i 
forsknings- og udviklingsprogrammer. der 
iværksættes af flere medlémsstater i 
overensstemmelse med artikel 130 L. eller der 
kan endelig oprettes fællesforetagender eller 
enhver anden struktur i overensstemmelse med 
artikel 130 N. Der vil desuden kunne indledes 
samarbejde med tredjelande eller internationale 
organisationer i overensstemmelse med artikel 
130 M. 
Artikcl 4 Artikcl 4 
For Fællcsskahcls liuansicllc dcllagclsc i dcl lcmlc 
rammcprogram gældcr dc nærmcrc bcslemmclscr 
om bcvillingcr til Ibrskning og lcknologisk 
udvikling i llnansforordningen vedrørende De 
Europæiske Fællesskabers almindelige budget, 
suppleret ved bilag IV til denne afgørelse. 
Artikel 5 For Fællcsskahcts llnansicllc dcllagclsc i dcl lcmlc 
rammcprogram gældcr dc nærmcrc bcslemmclscr 
om bcvillingcr til Ibrskning og lcknologisk 
udvikling i llnansforordningen vedrørende De 
Europæiske Fællesskabers almindelige budget, 
suppleret ved bilag IV til denne afgørelse. 
Artikel 5 
1. kommissioncn undcrsogcr hvcrt år med 
bistand fra ualliængigc ekspcrter mcd passendc 
kvalillkalioner, hvor langl gcnnemlbrclsen af 
femte rammcprogram og dcts særprogrammcr 
cr nåct navnlig sammcnholdl mcd krilcricrnc i 
bilag I. Dcn vurdercr navnlig, om målene, 
prioriteringcn og de llnansicllc midlcr stadig cr 
i ovcrcnsstcmmelsc mcd siluationens 
udvikling. Dcn forelæggcr om nodvcndigt 
Ibrslag mcd hcnblik på at lilpassc ellcr supplere 
rammcprogrammcl og/cller særprogrammcrne. 
2. Indcn Kommissionen forelæggcr sit Ibrslag til 
det sjette rammeprogram lader den uafhængige 
højtstående eksperter foretage en ekstern 
evaluering af gennemførelsen af Fællesskabets 
aktioner i løbct af de fem år, der går forud for 
evalucringen, navnlig sammenholdt med 
kriterierne i bilag I. Den meddeler 
konklusionernc fra evalucringen forsynet med 
sinc bcmærkninger hertil til Europa 
Parliimcnlcl, Rådct, Dcl Økonomiskc og 
Socialc 1 Idvalg og Rcgionsudvalgel. 
3. Valgcl af dc ualliængigc eksperter, der er nævnt 
i slk. I og 2, foretages af Kommissionen, der 
tager ligcligt hensyn til de forskellige 
Ibrskningsmæssige aktørcr. 
Artikel 6 1. Kommissionen undcrsogcr hvcrt år mcd bisland 
fra ualliængigc eksperter mcd passendc 
kvalillkationcr, hvor langl gcnnemlbrclsen af 
lemtc rammcprogram og dcts særprogrammcr cr 
nåct navnlig sammcnholdl mcd krilcricrnc i bilag 
I. Dcn vurdercr navnlig, om målene. 
prioriteringcn og dc llnansicllc midlcr sladig cr i 
ovcrcnsstcmmelsc mcd siluationens udvikling. 
Dcn forelæggcr om nodvcndigt Ibrslag mcd 
hcnblik på at lilpassc cllcr supplere 
rammcprogrammcl og/cllcr særprogrammcrne. 
2. Inden Kommissioncn forelæggcr sil Ibrslag til 
det sjette rammeprogram lader den ualliængigc 
højtstående eksperter foretage en ekstern 
evaluering af gennemførelsen af Fællesskabets 
aktioner i løbet af de fem år, der går forud for 
evalucringen, navnlig sammcnholdl mcd 
kriterierne i bilag I. Dcn meddeler 
konklusionernc fra evalucringen forsynet med 
sine bcmærkninger hertil til Europa Parlamcnlct, 
Rådcl, Det Økonomiskc og Socialc Udvalg og 
Rcgionsudvalgel. 
3. Valget af dc ualliængigc eksperter, der cr nævnt i 
stk. I og 2, foretages af Kommissioncn, der tager 
ligeligt hensyn til dc forskellige 
forskningsmæssige aktørcr. 
Artikcl 6 
Under alle forskningsaktiviteter, der gennemføres 
i medfør af femte rammeprogram, skal der tages 
hensyn til de grundlæggende etiske principper. 
Udfærdiget i Bruxelles, den Under alle forskningsaktiviteter, der gennemføres 
i medfør af femte rammeprogram, skal der tages 
hensyn til de grundlæggende etiske principper, 
herunder dem, der vedrører dyrs velfærd. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
På Europa-Parlamentets vegne 
På Rådets vegne 
Formand 
Formand På Europa-Parlamentets vegne 
På Rådets vegne 
Formand 
Formand 
BILAG I B1LAG 1 
KRITERIER FOR UDVÆLGELSE AF EMNER 
OG MÅL FORBUNDET MED 
FÆLLESSKABETS AKTIONER 
Gennemførelsen af EF's politik vedrørende 
forskning og teknologisk udvikling bygger på to 
grundlæggende principper, nemlig videnskabelig 
og teknologisk ekspcrtisc og forskningens 
rclcvans Ibr målsætningernc i Iraklatcn om det 
Europæiskc Fællesskah. 
Ud fra en omkostningseffektiv synsvinkel om 
optimal fordeling af de europaeiske offentlige 
midler foretages valget af det femte 
rammeprograms områder og de hermed forbundne 
mål på grundlag af en række faelles kriterier, der 
fordeler sig på tre kategorier. KRITERIER FOR UDVÆLGELSE AF EMNER 
OG MÅL FORBUNDET MED 
FÆLLESSKABETS AKTIONER 
• I. Det Europæiske Fællesskabs politik vedrørende 
forskning og teknologisk udvikling sigter mod at 
styrke det videnskabelige og tcknologiskc 
grundlag for Fællesskabels industri og l'rcmme 
udviklingcn af dcns inlcrnalionalc konkurrcu-
cccvnc saml al frcmmc allc de Ibrskningsaktioner, 
der skonnes nodvcndigc i mcdlbr al andre kapitlcr 
i Iraklalcn. Implcmciilcringcn al polilikkcn livilcr 
på dcl dobbcllc priucip om hoj videnskabelig og 
leknologisk kvalitcl og rclcvans i lorhold lil ovcn-
nævnte mål. 
For at opnå den bedst mulige rentabilitet, som er 
nødvendig for en optimal fordeling af de euro­
pæiske offentlige midler, og i overensstemmelse 
med nærhedsprincippet udvælges femte ramme­
programs temaer og de dcrtil knyttcdc mål 
endvidere efter det princip, at Fælicsskabet kun 
træder i aktion, hvis målene ikke i tilstrækkeligt 
omfang kan nås af medlemsstaterne. 
2. Rammeprogrammet skal under anvendclsc af 
ovenståcnde principper fasllægges på grundlag af 
en række fælles kriterier, der kan inddcles i Irc 
kategorier: 
• Ktikrki- Jarbutidef med den emvpa'iske 
"n&T\'irili"j.>g narliedspi'iiieippei: 
— behov for at skabe en "krilisk masse" af 
menneskelige og okonomiske ressourcer, 
navnlig ved at kombinere den sagkundskab og 
de midler, der er til rådighed i de Jbrskellige 
medlemsstater, og som supplerer hinanden 
— væsenlligl bidrag til gennemforelsen aj en eller 
Jlere fællesskabspolitikker 
— behandling af problemer, der opstår på 
fællesskabsplan, sporgsmål i forbindelse med 
stqndardisering eller sporgsmål i forbindelse 
med ndviklingen afdef europæiske område 
således at der kun udvælges mål, der kan forfolges 
mere effektivl gennem Jorskningsaktioner på 
fællesskahsniveau. 
Kriterier forbundet med samfundets behov: 
forbedring af beskæftigelsessituationen, • Kriterier forbundet med samfundets behov: 
- forbedring af beskæftigelsessituationen, 
bedre livskvalitet og sundhed, 
bevarelse afmiljøet, bedre livskvalitet og sundhed, 
bevarelse afmiljøet, 
for at nå EF's vigtigste sociale målsætninger, dvs. for at fremme Fællesskabets væsentligste sociale 
imødekomme befolkningens forventninger. mål, der afspejler borgernes forventninger og 
interesser. 
Kriterier forbundet med den økonomiske 
itdvikling og de videnskabelige og teknologiske 
fremtidsperspektiver: 
områder, som understøtter bæredygtig vækst, 
områder, hvor de europæiske virksomheder 
kan og skal øge deres konkurrenceevne, 
områder, hvor der åbner sig muligheder for 
vigtige teknologiske fremskridt. Kriterier forbundet med den økonomiske 
udvikling og de videnskabelige og teknologiske 
fremtidsperspektiver: 
områder, der er i udvikling ogfremmer vækst 
områder, hvor de europæiske virksomheder 
kan og skal øge deres konkurrenceevne 
områder, hvor der er udsigt lil betydelige 
videnskabelige og teknologiske fremskridt, og 
hvor der på mellemlang og lang sigl er 
muligheder for at Jormidle og udnytte 
resultaterne 
for at bidrage til en harmonisk og bæredygtig 
udvikling afDen Europæiske Union som helhed. 
• Kriterier forbundet med den europæiske 
"merværdi" og nærhedsprincippet: 
- krav om, at der nås op over en "kritisk masse" 
i Jorm af menneskelige og økonomiske 
ressourcer, og om forening af komplementær 
know-how, somfindes i de forskellige iande, 
• områder, der kan yde et væsentligt bidrag til 
gennemførelsen af en eller flere fællesskabs-
politikker, 
- problemer, der opstår på EF niveau, eller 
spørgsmål vedrørende standardiseringsforhold 
og udviklingen i det europæiske område, 
for kun at udvælge mål, der ikke kan nås ved en 
rent privat forskningsindsats, menforfølges mest 
effektivt på europæisk plan og nås lettest gennem 
projekter, der gennemføres i denne størrelses-
orden. 
Disse kriterier vil blive anvendt og om nødvendigt 
suppleret ved gennemførelsen af det femte 
rammeprogram med henblik på fastlæggelse af 
særprogrammer og udvælgelse af aktiviteter inden 
for forskning og teknologisk udvikling, herunder 
demonstrationsaktioner. 3. Disse kriterier vil blive anvendt, og om 
nødvendigt suppleret, ved gennemførelsen af 
femte rammeprogram, når der skal fastlægges 
særprogrammer og udvælges aktioner inden for 
forskning og teknologisk udvikling, herunder 
demonstrationsaktioner. De tre kriteriekategorier 
finder samtidig anvendelse og skal alle over-
holdes, dog i forskelligt omfang fra sag til sag. 
10 
BILAG II 
F/ELLESSKABETS OVERORDNEDE 
AKTIONSLINJER 
VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE 
MAL BILAG II 
F/ELLESSKABETS OVERORDNEDE 
AKTIONSLINJER 
VIDENSKABELIGE OG 
TEKNOLOGISKE MAL 
DET FEMTE RAMMEPROGRAMS I. DET FEMTE RAMMEPROGRAMS 
EMNER OG STRUKTUR EMNER OG STRUKTUR 
I ovcrcnsslcmmclsc mcd EF-traktatcns artikel 130 Der erindrcs om, at femtc rammcprograms 
( i omlallcr rammcprogramincl lirc aklioncr: emner og slruklur i ovcrcnsslcmmclsc mcd EF-
Iraklalcns arlikcl 130 (i omlaller lire aklioncr: 
den Ibrsle aklion omlallcr programiuciiic Ibr - den Ibrsle akliou omlaller programmeine lor 
forskning, lcknologisk udvikling og forskning, lcknologisk udvikling og 
dcmonslralion, demonstration, 
den andcn aktion tager sigte pâ at fremme - den andcn aktion tager sigte pâ al fremme 
samarbejdct vcdrorcnde forskning, samarbcjdet vedrorcnde forskning, lcknologisk 
lcknologisk udvikling og demonstration med udvikling og demonstration mcd trcdjclandc og 
tredjelande og internationale organisationer, internationale organisationer, 
den tredje aktion vedr0rer formidling og - den tredje aktion vedrorer formidling og 
nyttigg0relse af resultaterne af aktiviteter nyttigg0relse af resultaterne af aktiviteter 
vedrorende forskning, teknologisk udvikling vedrarende forskning, teknologisk udvikling 
og demonstration, og demonstration, 
den Ijerde aktion tager sigte pâ at fremme - den Ijcrde aktion tager siglc pâ al fremme 
forskcres uddannclsc og mobilitcl. forskercs uddannclsc og mobililet. 
I. DEN FORSÏ 
SIKUKIUR AKIIONS INDIIOLD OG I. DEN IOUSII AKIIONS INDIIOLD ()<; 
STRUKTUR 
- "nogleaktioncr", 
- forskningsaktivilcler og aktiviteter til udvikling 
af generiske teknologier, 
- stotte til forskningsinfrastrukturen. Programmcrnc Ibr forskning, lcknologisk Programmcrnc Ibr forskning, leknologisk 
udvikling og dcmonslralion omlaller: udvikling og dcmonslralion omlallcr: 
- "nogleaktioncr" 
- forskning og lcknologisk udvikling af gcncrisk 
karakter 
- st0tte til forskningsinfrastrukturen. 
Disse programmer omfatter om nodvendigt 
unders0gelser og forskning vedrorende de etiske 
og retlige aspekter med henblik pâ at tage hensyn 
til grundlaeggende menneskelige vaerdier; 
Der skal i sacrlig grad lagcs hensyn til de 
okonomiskc og socialc Iblgcr al indlbrclsc, 
anvcndclsc og virkningcr af de teknologier og 
proccsscr, der blivcr inddragcl i programmcrnc. 
Der vil blivc sal krailigt iiul pâ at skahc 
sammcnhaeng mcllcm den sociookonomiskc 
forskning undcr dc Ibrskclligc nogleaktioncr, 
sâlcdcs at udnyttclscn af rcsullalcrnc og 
formidlingen til brugeme blivcr optimal. 
11 
I ovrigl vil dissc programmcr indcn for bchorigl 
samordncdc rammcr på hvcr dercs områdc rumme 
aktivitcter, dcr bidragcr lil målsætningerne for 
andeti, tredjc og Ijerde aktion. I ovrigl vil dissc programmcr indcn for bchorigl 
samordncdc rammcr også på hvcr dercs områdc 
rumme aktivitcter, der bidragcr til gcnncmlbrclsen 
af målsætningerne for anden, tredjc og fjerde 
aktion. 
Dcr lilstræbcs samvirkc mcd Fællcsskahets ovrigc 
virkemidler, såsom strukturlbndene, EH; og Elli. 
a) "NHgleaktioncr" 
Formålet mcd nogleaktioncme cr ud fra et 
helhedssynspunkl at inddragc cn bred vifte af 
Ibrskclligc fag, lcknologicr og know-how samt 
ckspcrlisc af forskcllig oprindclsc. De går ud fra cn 
curopæisk sammenhæng og koncentrcrcr offentlig 
og prival indsats omkring dc pågældcndc emncr. 
Nogleaktioncme cr rcsultatct af et stratcgisk valg 
forclagcl på grundlag af dc problcmcr, dcr skal 
iøscs, og udtrykkcligt formulerede økonomiske og 
samfundsmæssige målsætninger. 
Dc forskningsaktiviteter, dcr gcnncmlbrcs i dcnnc 
sammenhæng, omfattcr hclc spcktrct af aktivitcter, 
der cr nodvendigc for at nii de pågældcndc mål, 
fra grundforskning ovcr udvikling til 
dcmonstralion. 
b) Forskningsaktiviteter og aktiviteter til 
udvikling af generiske teknologier 
Dissc aktiviteter, dcr gennemføres på ct begrænset 
antal områder, soin er udvalgt på grundlag af 
kritcricmc i bilag I, supplcrcr nogleaktioneme. 
Dercs hovcdfunktion cr at bidragc til at bcvarc og 
udviklc strømmen af idéer, viden og tcknologisk 
kapacitct på EF-plan inden for områderne forskning 
og generiske teknologier, til cn lang række 
anvendclsesmulighcder, som ikke er omfattet af 
nøgleaktioncme. a) "Nøglcaktioncr" 
Nogleaktioncrnc skal være problemorienlerede og 
klart dcllnercdc i overensslemmelse mcd 
kritcriernc, dc skal være nojc rcllcl niod dc cnkcllc 
programmers mål og mod dc onskcdc rcsullalcr, 
idcl brugcrnes synspunktcr også lagcs i 
bctragtning. Dc skal havc ct klart curopæisk siglc. 
"Nøglcaktionen" bctraglcs som cn gruppc af smii 
og slorc projektcr inden for anvcndl forskning, 
generisk forskning og i Ibrnodent omfang grund­
forskning, der er rettet mod cn fælles curopæisk 
udfordring eller et fælles curopæisk problcm, 
hvilket dog ikke udelukkcr globale sporgsmiil. 
De forskningsaktiviteter, dcr gcnncmlbrcs i dcnnc 
sammenhæng, skal omfatlc hclc spcklrct af 
aklivilctcr, dcr cr nodvendigc for al nii de 
pågældcndc mål, fra grundforskning ovcr 
udvikling til dcmonstralion. Dcr skal læggcs dcn 
fornødne vægt på cn passendc sammcnkædning 
mcd rclcvantc nationalc og inlcrnalionalc 
initialivcr (hcrunder supplcrendc curopæiskc 
strukturer for forskning og tcknologisk udvikling). 
b) Forskning og teknologisk udvikling af 
generisk karakter 
Disse aktivitcter, dcr er væscnlligc for at nii 
målcne for de (cmatiskc programmcr, skal 
gennemlbres inden for et begrænset antal områder, 
som ikke er omfattet af nogleaktioncrnc. Dc 
supplerer nøgleaktioncme, og dercs hovcdsigte er 
at bidrage til at bevare og udviklc Fællcsskabcts 
videnskabelige og teknologiskc kapacitct på dc 
områder inden for forskning og 
grundlagsskabcndc teknologier, dcr forljcncr slor 
udbredelsc. 
c) Stnttc til forskningsinfrastrukturcn 
Formålet er at tilskynde til optimal anvendelse og 
udnyttelse af EF's forskningsinfrastrukturer og at 
styrke sammenhængskraften i det europæiske 
forskningsmiljø. c) Støttc til forskningsinfrastrukturcn 
Formålet er at tilskynde til optimal anvendelse og 
udnyttelse af EF's forskningsinfrastrukturer og at 
styrke sammenhængskraften i det europæiske 
forskningsmiljø. 
12 
2. ANDEN, TREDJE OG FJERDE AKTIONS INDHOLD 
OG OPBYGNING 2. ANDEN, TREDJE OG FJERDE AKTIONS INDHOLD 
OG OPBYGNING 
De tværgående emner interferer med EF-politikken 
vedrørende forbindelser med tredjelande, 
innovation, undervisning og uddannelse, fremme af 
personers fri bevægelighed samt social- og 
beskæftigelsespolitikken. Med de horisontale temaer skabes en 
sammenhæng mellem EF's forskningspolitik og 
dets politik vedrørende forbindelser med tredje­
lande, innovation, SMV og menneskelige 
ressourcer samt sociale og beskæftigelsesmæssige 
spørgsmål. 
Hvert af emnerne omfatter: Hvert af temaerne omfatter: 
Særlige aktiviteter, som har forbindelse med de 
generelle mål for EF's politik vedrørende 
forbindelser med tredjelande, innovation og 
menneskelige ressourcer, som ikke hører 
hjemme i emnerne under den første aktion. særlige aktiviteter, som har forbindelse med de 
overordnede mål for EF's politik vedrørende 
forbindelser med tredjelande, innovation, 
SMV'er og menneskelige ressourcer, der ikke 
gennemføres som del af temaerne under den 
første aktion; 
Aktiviteter, som hovedsagelig har form af 
samordning, støtte og ramme med henblik på 
at opnå sammenhæng med aktiviteter af 
lignende art, der gennemføres under den første 
aktions emner. aktiviteter, som hovedsagelig har form af 
samordnings-, støtte- og ledsageforanstalt-
ninger for at opnå sammenhæng med aktiviteter 
af lignende art, der gennemføres under den 
første aktions temaer. 
Under de tematiske programmer træffes der de 
nødvendige foranstaltninger, så aktiviteterne inden 
for disse programmer aktivt bidrager' til at nå 
hovedmålene for de horisontale programmer i 
samordning og samspil med disse. Der vil desuden 
ske en koordinering mellem de forskellige 
horisontale programmer, så de gensidigt stottcr 
hinanden i bestræbelserne på at nå hver deres mål. 
Fællesskabets støtte til forskningsinfrastriiktur 
under fjerde aktion vil især blive koncentreret om 
foranstaltninger, der giver bedre adgang til sådan 
infrastruktur. 
3. DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER 3. DET FÆLLES FORSKNINGSC EM I;R 
Det Fælles Forskningscenter er et teknisk-
videnskabeligt organ, som Kommissionen har 
behov for ved udøvelsen af sine beføjelser. De 
videnskabelige og teknologiske mål for centrets 
opgaver har navnlig tilknytning til områder, hvor 
der er behov for en neutral og uafhængig 
ekspertise på europæisk niveau, samt områder, der 
svarer til de vigtigste mål for EF's politik. De direkte aktioner for forskning og teknologisk 
udvikling, som skal gennemføres af Det Fælles 
Forskningscenter (FFC), omfatter institutionelle 
forskningsaktiviteter og institutionelle viden­
skabelige og tekniske støtteaktivitctcr. FFC kan 
yde støtte på områder, hvor det har særlig eller 
unik ekspertise og særlige eller unikke faciliteter i 
Fællesskabet, eller på områder, hvor det udfører 
aktiviteter, som er nødvendige for udformningen 
og gennemførelsen af fællesskabspolitikker og for 
de af Kommissionens traktatmæssige opgaver, der 
kræver FFC's upartiskhed (f.eks. standardisering 
og overvågning af gennemførelsen af visse 
fællesskabspolitikker). 
FFC skal ligeledes gradvis 
konkurrencebetonede aktiviteter. inddraues 
13 
Disse opgaver svarer til femte rammeprograms 
videnskabelige og teknologiske mâl, som 
bcskrcvet i nedenfor, mcn aktivitctcrne skal ogsâ 
cflcrkommc kravcne og udviklingcn pâ 
Facllcsskahcls Ibrskclligc indsalsomrâdcr, nâr 
disse kommcr lil udlryk i sicrligc Ibrsknings- og 
udviklingsbchov, navnlig hvor Det Faelles 
Forskningscenters neulralilel cr absolut 
nodvcndig. 
Dct Faelles Forskningsccnlcr udovcr sinc 
aklivileler i siucvcrl samspil, dcls mcd 
vidcnskabsfolk i EU, navnlig ved slyrkclse af 
forbindelserne med de vigligs'tc 
forskningsinstitutter, dels mcd de Ibrskclligc 
virksomhcdcr i EU, navnlig ved udbygning af sin 
funktion som tcknologioverlbrselscenler. 
** ** 
***** ***** 
14 
II. VIDENSKABELIGE OG 
TEKNOLOGISKE MÅL II. VIDENSKABELIGE OG 
TEKNOLOGISKE MÅL 
FØRSTE AKTION FØRSTE AKTION 
1. FORSKNING I BIORESSOURCER OG 
ØKOSYSTEMER 1. FORBEDRING AF LIVSKVALITETKN OG 
FORVALTNINGEN AF BIORESSOURCER 
Større livskvalitet, bedre helse og bedre styring 
af problemer, som påvirker miljoet, er store 
udfordringer, som EF har tænkt sig at tage op 
vecl at udbygge sin viden og teknologi inden for 
biovidenskaber og miljo. 
De fremskridt, der gøres på dette område, 
styrker samtidig virksomhedernes 
konkurrenceevne i EF. De åbner nye 
perspektiverpå områder, hvor EF allerede råder 
over trumfer som bioteknologi, agroindustri, 
sundheds- og miljøindustri. Større livskvalitet og bedre helse er store 
udfordringer, som EF har tænkt sig at tage op 
ved at udbygge sin viden og teknologi inden for 
biovidenskabeme. 
De fremskridt, der gores på dette område, 
styrker samtidig virksomhedernes 
konkurrenceevne i EF. De åbner nye 
perspektiver på områder, hvor EF allerede råder 
over trumfer som bioteknologi, agroindustri og 
sundhedsindustri. 
a) Nøgleaktioner a) Nøgleaktioner 
I) Bioressourcer og økosystemer (I): Helse og i) Livskvalitet og bioressourcer (I): Helse, 
levnedsmidler levncdsmidler og miljøfaktorer 
Formålet med denne nøgleaktion er at udvikle 
viden, teknologi og metoder, f.eks. bioteknologi, 
til fremstilling af risikofri, sunde og varierede 
levnedsmidler til forbrugerne. Dette forudsætter 
først og fremmest: Formålet med denne nøgleaktion er at udvikle 
viden, teknologi, processer og metoder, herimder 
standardforberedende aspekter, på grundlag af 
tværfaglige metoder, som gor det muligt at 
fremstille sikre, sunde, afbalancerede og varierede 
levnedsmidler til forbrugerne. Den tager endvidere 
sigte på at begrænse miljøets negative indflydelse 
på sundheden navnlig ved at behandle sporgsmålet 
om indvirkningerne på helbredet fra 
luftforurening, tungmetaller, giftige stoffer, 
elektromagnetisk stråling og stoj samt 
virkningerne fra forurening på arbejdspladsen. 
Dette forudsætter først og fremmest: 
at der udvikles nye forarbejdningsprocesser, 
som kan forbedre levnedsmidlernes kvalitet, 
at der udvikles detektionstests og metoder til 
eliminering af smitsomme og giftige stoffer, 
at der forskes i levnedsmidlernes rolle for 
helbredet, blandt andet med udgangspunkt i 
ernæring, epidemiologi og folkesundhed. at der udvikles sikre, smidige og nye eller 
forbedrede fremstillingsmetoder og 
-teknologier, som kan forbedre 
levnedsmidlernes 
kvalitet og gøre dem mere acceptable for 
forbrugerne, samtidig med at det skal være 
muligt at spore råstoffer og færdigproduktcr. 
at der udvikles detektionstests og metoder til 
eliminering af smitsomme og giftige stoffer. 
at der forskes i levnedsmidlernes rolle for 
forbedring og beskyttelse af helbredet, med 
udgangspunkt i ernæring og diæt, toksikologi, 
epidemiologi, vekselvirkninger med miljoet, 
forbrugernes valg og folkesundheden 
at der forskes i miljobetingede eller 
15 
miljøpåvirkelige sygdomme og allergier samt 
metoder til behandling og forebyggelsc af 
dissc 
al dcr udvikles nyc diagnose- og 
risikovurdcringsmcloder samt processcr, dcr 
kan hegrænse iniljoels skadelige indllydelse på 
sundhcdcn saml årsagcrnc hcrlil. 
ii) Biorcssourccr og okosystcincr (II): 
Bckæmpclsc af virus- og 
infcktionssygdoinmc ii) Livskvalitct og biorcssourccr (II): 
Bckæmpclsc af virus- og 
infcktionssygdom mc 
I lovcdformålct mcd dcnnc noglcaklion cr kampcn 
mod AIDS og bekæmpelsc af de "nyc plager" 
(som luberkuloscns genopblussen og nyc 
sygdomme forårsaget af nye stammer eller 
mutanter). Der lægges særlig vægt på: Ilovcdformålct mcd dcnnc noglcaklion cr kampcn 
mod AIDS, udforskning og bckæmpclsc af de 
infektionssygdomme, hos mcnnesker og dyr, dcr 
griber kraftigt om sig, uanset om de allerede er til 
stede, eller i færd med at dukke op eller 
genopblusse, samt forskning med hcnblik på at 
opnå en bedre forståclse af, hvordan 
immunsystcmet virker. Dcr lægges særlig vægl på: 
* udvikling af vaccincr, navnlig mod * udvikling af nyc og mcrc cffcklive vacciner. 
virussygdonimc, navnlig mod virussygdommc, 
* bchaiullings- og forebyggelse.sslralegier, * nyc og bedre bchaiullings- og 
forcbyggelscsstralcgicr, 
+ de aspcklcr, dcr bcrorcr sundhcdsvæscnct. * dc aspckler, der bcrorcr suudhcdsvæscncl. 
iii) Biorcssourccr og økosystemer (III): iii) Livskvalitet og biorcssourccr (III): 
Cellefabrikken Cellefabrikken 
Formålet med dcnnc noglcaklion cr at hjælpc de 
curopæiskc virksomheder med at udnytte 
fremskridtene inden for biovidenskab og 
bioteknologi, navnlig på områderne sundhed og 
miljø. Den tager sigte på udvikling af tværfaglig 
tcknologi baseret på udnyttelse af 
mikroorganismers, planters og dyrs cgenskaber på 
ccllulærl og sub-ccllulært plan. Målcl cr al udvikle 
nyc biomolckylcr med stor mcrværdi, som vil 
kunne bidragc til slorre livskvalilcl og øgcl 
sundhed, blandt andct: 
* nyc sundhcdspræparater (f. eks. antibiotika og 
kræftbekæmpende stoffer), 
* metoder til biologisk affaldsbehandling, 
* nye biologiske metoder 
levnedsmiddelindustrien. til Formålet med dennc noglcaklion cr at hjælpc dc 
europæiske virksomheder med at udnytte 
fremskridtene inden for biovidenskab og 
bioteknologi, navnlig på områderne sundhed og 
miljø. Den tager sigte på udvikling af tværfaglig 
teknologi baseret på udnyttelse af 
mikroorganismers, planters og dyrs cgenskaber på 
ccllulærl og sub-ccllulærl plan. Målel cr Iii 
kendskab lil ccllcrncs funklion og al udvikle nyc 
biomolckyler mcd slor mcrværdi, som vil kunne 
bidrage lil storrc livskvalilcl og ogcl sundhed. 
blandt andet: 
* nye metoder, nye aktive stoffer og 
sundhedspræparater (f. eks. antibiotika 
kræftbekæmpende stoffer), 
* metoder til biologisk affaldsbehandling, 
* nye biologiske metoder 
levnedsm iddel industr ien. nye 
ou 
til 
iv) Biorcssourcer og økosystemer (IV): 
Forvaltning af vandressourcerne og vandets 
kvalitet 
Formålet med denne nøgleaktion er at 
tilvejebringe den nødvendige teknologi og viden 
til rationel forvaltning af vandressourcer til 
imødekommelse af husholdningernes, industriens 
og landbrugets behov. Af de berørte områder skal 
navnlig nævnes: 
* behandlings- og rensningsteknologi, 
* teknologi til kontrol med grundvandsspejlets 
niveau om med kvaliteten af grundvand og 
overfladevand, 
* overvågnings-, alarm- og 
kommunikationssystemer 
* teknologi til regulering af 
grundvandsmagasiner samt teknologi til brug i 
aride og semi-aride egne. 
v) Bioressourcer og økosystemer 
Samspillet mellem miljø og sundhed (V): 
Formålet, med denne nøgleaktion er at bidrage til 
at mindske de helbredsmæssige konsekvenser af 
miljøændringer. Den vedrører navnlig emner som 
førebyggelse og sundhedskonsekvenser af 
luftforurening, tungmetaller, giftige stoffer, støj, 
klimaændringer og elektromagnetisk stråling samt 
virkningerne af gener på arbejdspladsen. Den 
omfatter først og fremmest: 
* epidemiologiske undersøgelser, 
* udvikling af nye diagnose-, risikovurderings-
og forebyggelsesmetoder, 
* videreudvikling af metoder til mindskelse af de' 
forskellige miljøgeners årsager og 
sundhedsskadelige virkninger. 
iv) Livskvalitet og bioressourcer (IV): 
Befolkningens aldring 
Formålet med denne nøgleaktion er generelt at øge 
ældre menneskers sundhedstilstand og 
uafhængighed gennem førebyggelse og 
behandling af aldersrelaterede sygdomme og 
handicaps. Den tager blandt andet sigte på at 
bidrage til en begrænsning af behovet for at gribe 
til langtidspleje og at bremse den konstante 
stigning i omkostningerne til sundhedspleje. I alle 
aktiviteter under denne aktion skal demog.rallskc 
og socioøkonomiske aspekter tages i betragtning. 
Følgende områder prioriteres hojt: 
* bekæmpelse af aldersbetingede sygdomme og 
sundhedsproblemer (for ekscmpel Parkinson's 
sygdom, Alzheimer's sygdom og bestemte 
former for kræft), 
* forståelse af det genetiske og molekylære 
grundlag for en siind aldringsproces og 
mekanismer der kan forsinke sygdommes og 
handicaps udbrud, 
* epidemiologisk og klinisk forskning samt 
undersøgelse af aspekter i forbindelse med det 
offentlige sundhedsvæsens indretning 
* forbedring af livskvaliteten og integration af 
ældre og handicappede i samfundslivet 
17 
vi) Biorcssourccr og okosystcmcr (VI): 
Intcgrcrct udvikling af landdistrikter og 
kystområder 
Formålct med dennc nogleaktion er at mobilisere 
dcn vidcn og lcknologi, der bchovcs (il at udvikle 
nyc produklions- og drinsmodcller afpasscl cllcr 
dcn lællcs landbrugs- og fiskcripoliliks nyc 
målsælningcr, saml skabc det vidcnskabelige 
grundlag for Fællesskabets bcslcminelscr på disse 
områdcr. Af ilc bcrorle områdcr skal navnlig 
nævucs: v) Livskvalitct og biorcssourccr (V): Intcgrcrct 
udvikling af landdistrikter og kystområder 
Formålet med denne nogleaktion er at mobilisere 
den viden og teknologi, der bchovcs lil at udvikle 
nyc produklions- og driflsmodeller afpasscl elier 
dcn lællcs landbrugs- og liskeripoliliks nye 
målsælningcr, saml skabc del vidcnskabelige 
grundlag Ibr Fællesskabels bcslcminelscr på disse 
områdcr. Af dc bcrorle områdcr skal navnlig 
nævncs Iblgende: 
nyc produklions og drillssyslcmcr indcu for 
landbrug, skovbrug, liskcri, dambrug og 
havbrug undcr hcnsyntagen til rcntabilitct, 
bæredygtig ressourceforvaltning, produkt-
kvalitet og beskæftigelse, 
kontrolmetoder, nyc produklions og drilissyslcmer inden Ibr 
landbrug, skovbrug, liskcri. dambrug og 
havbrug undcr hcnsyntagen til rcntabilitct, 
bæredygtig ressourceforvaltning, produkt-
kvalitet og beskæftigelse, 
kontrolmetoder, 
* non food-anvendelser, * non food-anvendelser, 
* etablering af nye modeller for bæredygtig 
udvikling af landbrugs- og kyslegnc, hvor der 
lages iidgangspunkl i udnyllclsc af hvcrl 
omriidcs særligc polcnlialc, alsidighcd i 
aklivilclcr og arcalanvcndclsc og inddragelsc 
af lokalbcfolkningen. etablering af nye modeller for bæredygtig 
udvikling af landbrugs- og kyslegnc, hvor der 
lages iidgangspunkl i udnyllclsc af hvcrl 
omriidcs særligc polcnlialc. alsidighcd i 
aklivilclcr og arcalanvcndclsc og inddragelsc 
af lokalbcfolkningen. 
I>) Forskniiigsaklivilclcr og aklivilclcr 
udvikling af gcncriskc lcknologicr (il b) Korskiiing og lckuologisk udvikling af 
gcncrisk karaktcr 
Arbcjdet skal konccntrercs om Iblgende 
prioriterede områder: 
• forskning til støtte for bekæmpelsen af 
aldersbetingede sygdomme og 
helbredsproblemer (f.eks. Alzheimer's 
sygdom), degenerative sygdomme (især kræft 
og diabetes), hjerte-kar-sygdomme, genetisk 
bctingede sygdomme og sjældne sygdomme; 
forskning i gcnomcr; neurovidcnskaber, 
• forskning lil forbcdring af 
sundhcdssyslcmcrne, hclsc og sikkerhcd på 
arbcjdspladscn og bekæmpclse af 
sundhcdsproblcmcr forårsaget af narkotika, 
lorskuiug lil 
nalurkalaslrofcr 
udvikling af 
Ibrcbyggelsc, slolle Ibr kampcn mod 
og tcknologiskc risici vcd 
metodcr til prognoser, 
konsekvensvurderinger og 
afhjælpende foranstaltninger, 
forskning til støtte for forståelsen af processer 
og vekselvirkninger i forbindelse med "globale 
ændringer" på jorden, i havet og i atmosfæren Arbejdct skal % konccntrercs 
prioriterede områder: om Iblgende 
bekæmpelse af degenerative sygdomme, kræft, 
diabetes, hjerte-kar-sygdomme, genetisk 
betingede sygdomme og sjældne sygdomme; 
forskning i genomer; neurovidenskaber. 
forskning til forbcdring af 
sundhcdssystcmcrnc, hclsc og sikkerhcd på 
arbcjdspladscn og undcrsogclsc af socialc, 
mcdicinskc og folkesundhcdsmæssigc aspcklcr 
af narkotikamisbrug. 
18 
Ibrskning til støttc for udvikling af gcncrisk 
teknologi til observation af jordcn, bl.a. via 
salellit', til miljoovervågning og forvaltning af 
rcssonrccr og økosyslcmer, 
Ibrskning til stollc for undcrsogelsc af 
problcmci vedrorende biomcdicinsk clik og 
bioelik i rcspckl for fuudamciilalc 
nienneskclige værdicr , Ibrskning lil slottc for undersogelse af 
problcmcr vcdrorcndc biomcdicinsk clik og 
bioelik i rcspckl for liindnmcnlalc 
mcnncskcligc værdicr', 
Ibrskning til støtte for undersøgelse af 
socioøkonomiske aspekter ved udviklingen af 
biovidcnskabcr og bioteknologi samt af 
miljøændringcr ud fra ct bærcdygtighcds-
perspektiv (virkninger for økonomi, samfund 
og beskæftigelse). forskning til støtte for undersogelse af 
socioøkonomiske aspekter ved udviklingen af 
biovidenskaber og bioteknologi. 
c) Støtte til forskningsinfrastruktur c) Støtte til forskningsinfrastruktur 
Dcr læggcs særlig vægt på optimal udnyttelse på 
FF-plan af databaser og samlinger af biologisk 
matcrialc, ccntrc for kliniskc undersøgelscr, 
havlbrskningsanlæg og dataccntre til 
klimaundcrsogelscr. Der lægges særlig vægt på optimal udnyttelse på 
EF-plan af databaser og samlinger af biologisk 
materialc, ccntrc for klinisk Ibrskning og 
tcrapeuliskc undersogclser og anlæg lil forskning 
indcn for llskeri og akvakullur. 
2. UDV1KL1NU Al fcl 
IINI ORMVHUINSiJAMIlND DRLliliRVEMLliil 2. UDYiKUNU . Al Ll 
IINIORMA1IOINSSAM1'IM> IMIKJLRVUNLK/I 
Opbygningen af informationssamfundet giver 
EF's borgere og virksomheder utallige 
muligheder for nye aktiviteter inden for handel, 
manuelt arbejde, transport, miljø, uddannelse og 
undervisning, helse og kultur. Der er altså brug 
for en vedholdende indsats for forskning, 
teknologisk udvikling og ibrugtagning af 
teknologierne, hvis alle informationssamfundets 
muligheder skal realiseres. Nøgleaktionernes 
udvalg af teknologier giver mulighed for at 
komentrere og udfore de påtænkte aktiviteter 
smidigt og dynamisk alt efter, hvordan de 
okonomiske og sociale sporgsmiil prioriteres. Der bliver større og større sammenfald mellem 
behandling af information, kommunikation og 
indhold i alle erhvervslivets og samfundets 
aktiviteter, og de bliver mere og mere hestemmende 
for konkurrenceevnen i Europa og for 
livskvaliteten. Opbygningen af 
informationssamfundet givere EF's borgere og 
virksomheder utallige muligheder for nye 
aktiviteter inden for handel, manuelt arbejde, 
transport, miljø, uddannelse og undervisning, 
helse og kultur. Der er altså brug for en 
vedholdende indsats for forskning, teknologisk 
udvikling og ibrugtagning af teknologierne, hvis 
alle informationssamfundets muligheder skal 
realiseres. Nøgleaktionernes udvalg af 
For aktiviteter, der er knyttet til anvendelse af 
"rumteknologi", mcn som varetages inden for hvert af de tre 
tcmatiskc programmer, vil der blive gjort en særlig 
samordningsindsats. 
Undcr dette rammcprogram vil der ikkc blivc udført 
Ibrskning, som ændrer cller har til formål at ændre 
menncskers genetiske arv ved ændring af kimceller eller ved 
indgriben i nogcn anden fase af fosterudviklingen, hvorved 
dennc ændring kan gørcs arvclig. njheller vil dcr blive 
udlbrt Ibrskning af den art, der kendes undcr hetegnelsen 
'kloning' mcd dct formål at erstalle en kimccllc eller 
cmbryocellc mcd en cellekernc fra nogct andct individ, cl 
cmhryo eller stammendc fra et sencrc stadium cud dct 
mcnncskcligc cmhryosladium. Under dette rammcprogram vil der ikkc blive udlbrt 
forskning, som ændrer eller har til formål al ændre 
menneskcrs genetiske arv ved ændring af kimceller cller ved 
indgriben i nogen anden fase af fosterudviklingen, hvorved 
denne ændring kan gørcs arvclig. Fjhcllcr vil dcr blivc udlbrt 
Ibrskning af den art, dcr kendes undcr hetegnelscn 'kloning' 
mcd dct formål at crstaltc en kimccllc eller cmbryocellc mcd 
en cellekernc fra nogcl andct individ. cl cmhryo eller 
slammendc fra ct sencrc sladiiun cnd de! mcnncskcligc 
cmhryosladium. 
19 
Inden for alle aktiviteter skal denne indsats 
omfatte de allestedsnærværende emner som 
adgang, brugervenlighed, omkostningseffektivitet, 
interoperabilitet samt socioøkonomiske 
konsekvenser. teknologier giver mulighed for at koncentrere og 
udføre de påtænkte aktiviteter dynamisk og 
smidigt alt efter, hvordan de økonomiske og 
sociale spørgsmål prioriteres. 
Inden for alle aktiviteter skal denne indsats 
omfatte de allestedsnærværende emner som 
brugervenlighed, adgangsmuligheder, inter­
operabilitet, pålidelighed og pris samt socio­
økonomiske konsekvenser. 
Så vidt det overhovedet er muligt vil dyreforsøg og 
afprøvning på dyr blive erstattet af in vitro-metoder eller 
andre alternative metoder. Ændring af dyrs genetiske arv og 
kloning af dyr vil under dette rammeprogram kun kunne 
ske, hvis det udelukkende foregår med etisk 
velunderbyggede formål, og hvis operationerne foretages 
under etiske vilkår, der respekterer dyrets velfærd og 
principperne om dyregenetisk mangfoldighed. Så vidt det overhovedet er muligt vil dyreforsøg og 
afprøvning på dyr blive erstattet af in vitro-metoder eller 
andre alternative metoder. Ændring af dyrs genetiske arv og 
kloning af dyr vil under dette rammeprogram kun kunne ske, 
hvis det udelukkende foregår med etisk velunderbyggede 
formål, og hvis operationerne foretages under etiske vilkår, 
der respekterer dyrets velfærd og principperne om 
dyregenetisk mangfoldighed. 
20 
a) Nøglcaktioncr 
i) Informationssamfundet 
tjenester for borgerne (I): systemer og a) Nøgleaktioner 
i) Informationssamfundet (I): systemer og 
tjenester for borgerne 
Dcnnc nogleaktion tager sigte på at givc brugernc Dennc nogleaktion tagcr siglc på al givc brugcrnc 
lcltere og billigcrc adgang til tjenester al" almen lctlcrc og hilligerc adgang lil Ijcncslcr al" almcn 
interessc og at stimulerc underleverandørerne til interesse og at stimulerc underleverandoreme til 
disse tjcncsler. I dcnne forbindelsc dækker den disse tjenester. I denne forbindelse dækker den 
førsl og fremmest: først og fremmest: 
iinlen for hclsc og ældre lorsorg: syslcmcr for 
mcdicinsk iiilbrmalik, sikrc hojhaslighedsnct 
for sundhcdsscklorcn og (clcmcdicin, 
avanccrede grænselladcr samt lclcsystemer til 
intcgralion af ældrc og handicappcde i 
samfundslivet, indcn for hclsc: syslcmcr for mcdicinsk 
iiilbrmalik, sikrc hojhaslighcdsnel for 
sundhcdsscktorcn og lclcmcdicin. 
* indcn for offentlig forvaltning: systemer, der 
udnytler multimcdieteknik, og telesystemer, 
* indcn for niiljø: intclligentc systemer til 
analysc, overvågning, forvaltning og 
alarmcring, 
* indcn for (ransporl: avanccrede intclligentc 
syslcmcr, som der er behov for til forvaltning 
og lil hertil knyttede teleydelscr. inden for ældre- og handicapforsorg: 
avancerede grænseflader samt telesystemer til 
integration af ældre og handicappede i 
samfundslivet, 
inden for offentlig forvaltning: avancerede 
multimediesystemcr og telesystemer, der lettcr 
adgangen til tjenester af interesse for 
offcnllighcdcn og tilhydcr sådannc Ijcncslcr, 
indcn for miljø: intclligentc syslcmcr lil 
analysc, overvågning, forvaltning og 
alarmcring, og systemer lil slottc for humanilær 
mincrydning. 
inden for transport: avancerede inlelligcnlc 
systemer, som der er behov for lil forvallning 
og til hertil knyttede teleydelscr, hcrunder lil 
turismc. 
ii) Informationssamfundet (II): elektronisk 
handel og nye arbejdsmetoder ii) Informationssamfundet (II): 
handel og nye arbejdsmetoder elektronisk 
Formålet med denne nøgleaktion er at give 
virksomhederne mulighed for at fungere mere 
effektivt og at effektivisere handelen med varer og 
tjenesteydelser. Der skal især arbejdes på: 
metoder lil lleksibelt arbejde, mobilt arbejde 
og distanccarbcjdc, både for den enkelte 
borgcr og med hcnblik på gruppcsamarbejde, 
samt arbejdsmetoder, der støtler sig til 
simulering og virtual reality, 
* Ibrvaltningssyslcmer for 
forbrugere, hcrunder 
betalingssystemer, lcvcrandører og 
driftskompatiblc Formålet med denne nøgleaktion er at udvikle 
teknologier, der tager sigte på at give 
virksomhederne mulighed for at fungere mere 
effektivt og at effektivisere handelen med varer og 
tjenesteydelser, samt at forbedre arbejdsvilkår og 
livskvalitet. Der skal især arbejdes på: 
* metoder til fleksibelt arbejde, mobilt arbejde 
og distancearbejde, både for den enkelte 
borgcr og med hcnblik på gruppcsamarbejde, 
samt arbejdsmetoder, der stollcr sig til 
simulering og virtual rctdity. saml analysc af dc 
socialc virkningcr, 
* forvallningssyslcincr for lcvcrandorcr og 
forbrugere, hcrunder syslcmcr lil levcring af 
individuelt tilpassede massefrcmstilledc varer 
og driftskompatible og sikre betalingssystemer, 
21 
inloiinalions- og nelsikkeihed, hcrundcr 
lekniske midlcr lil aiilciililiccriiig og lil 
beskyllclsc al inlegrilcl og al iulcilckliicllc 
ejeiulomsrctlighcdcr, saml leknologier, dcr kan 
Ibrbcdrc bcskyltclscn af privallivels fred. inlbrnialioiis- og nclsikkcrhcd, hcrundcr 
kryplograli og lcknikker lil bek;cnipelsc og 
Ibrebyggelsc al hacking al iiilbrmalikcenlrc. 
tckniskc midlcr lil autcnlificcring og lil 
bcskyllelsc af inlegrilcl og af intellektuelle 
cjendomsrcllighcdcr, saml leknologier. dcr kan 
forbedre beskyltelscn af privatlivels fred. 
integrerede applikationsplatforme, der dækker 
hele dette program, og som baner vej for det 
"digitale samfund". 
iii) Informationssamfundct (III): 
tncdicrncs indhold multi- iii) Informationssamfundct (III): 
mcdicrncs indhold og værktøjcr multi-
Formålet mcd dcnne noglcaktion er at lettc 
livslang almen og faglig uddannclse, at stimulcre 
lil slorrc krcalivilet, at frcmme dcn sproglige og 
kulliircllc niangfoklighcd og al gorc fremtidigc 
inlbrmalionsproduklcr og -Ijcncstcr merc 
funklionsdyglige og brugervcnligc. Aklionen 
fokuscrcr hovcdsagelig på udvikling af intclligente 
systemcr til almen og faglig uddannclse, nye 
l'ormcr for indhold i mullimediernc, hcrundcr de 
audiovisuellc mcdicr, og nye værktøjer til 
bearbejdning og strukturering af indholdet. Den 
samler sig om fire hovedakser: 
* interaktiv elektronisk publicering med nye 
metoder til fremstilling og strukturering af 
ptiblikationer og personaliscrct informations-
formidling saml tilgængcliggørclsc af 
kulliircllc værdicr, f.cks. via bibliotckcr og 
virtucllc musccr, 
* inden for almen og faglig uddannclse: 
syslcmcr og programmcr, dcr givcr mulighcd 
for al frcmbringc og dcmonslrcrc nye metoder, 
som udnyllcr mullimcdicr, brcdbånds-
kommunikation, simulcring og virtual rcality, 
* nye sprogteknologier, som hjælper med til at 
gøre informations- og kommunikations-
systemerne mere brugervenlige, . 
* avancercde adgangssystcmer med filtrering og 
analyser af informationerne, så det bliver 
lettere at beherske informationseksplosionen 
og bruge multimediernes indhold, blandt andet 
inden for geografiske informationssystemer. Formålet med dcnnc noglcaktion er at lettc 
livslang almen og faglig uddannclse, al slimulcrc 
lil større kreativitct, al frcmme dcn sproglige og 
kulliircllc manglbldighcd og al gore fremlidigc 
informationsproduklcr og -Ijcncstcr mere 
funklionsdyglige og brugervcnligc. Forskningcn 
fokuscrcr hovcdsagelig på udvikling af intclligente 
systemcr til almen og faglig uddannclse, nye 
former for indhold i mullimediernc, hcrundcr de 
audiovisuellc mcdicr, og nye værktøjer lil 
bearbejdning og strukturering af indholdet. Den 
samler sig om fire hovedakser: 
* interaktiv elektronisk publicering med nye 
metoder til fremstilling og strukturering af 
publikationcr og personaliscrct inibrmations-
formidling saml adgang til vidcuskahcligc, 
kulturelle og andre værkcr via nclfbrbindclscr 
mellcm bibliotckcr, arkivcr og musccr, 
* inden for almen og faglig uddannclse: 
systemcr og programmcr, dcr givcr mulighcd 
for al frcmbringc og dcmonslrcrc nye melodci, 
som udnyllcr mullimcdicr, bredbiinds-
kommunikation, simulcring og virtual rcality, 
* nye sprogteknologier, herunder grænseflader, 
som hjælper med til at gøre informations- og 
kommunikationssystemerne mere bruger­
venlige, 
* avancerede adgangssystcmer med filtrering, 
analyse og behandling af informationerne, så 
det bliver lettere at beherske informations­
eksplosionen og bruge multimediernes 
indhold, blandt andet inden for geografiske 
informationssystemer. 
22 
iv) Informationssamfundet (IV): 
teknologier og infrastrukturer vigtige iv) Informationssamfundet (IV): vigtige 
teknologier og infrastrukturer 
Denne nøgleaktion tager sigte på at stimulere 
frembringelsen af en særlig høj kvalitet i 
informationssamfundets nøgleteknologier, 
fremskynde ibrugtagningen af dem og udvide 
deres anvendelsesområde. Aktionen vedrører først 
og fremmest: Denne nøgleaktion tager sigte på at stimulere 
frembringelsen af en særlig høj kvalitet i 
informationssamfundets nøgleteknologier, 
fremskynde ibrugtagningen af dem og udvide 
deres anvendelsesområde. Aktionen vedrører først 
og fremmest: 
informatik-, kommunikations- og 
netteknologier samt disses ibrugtagning og 
anvendelse, 
programmel- og systemteknologi og -
konstruktion, herunder statistik af høj kvalitet, 
mobil- og personkommunikationssystemer, 
især satellitforbundne tjenester, satellitter: 
teknologi systemer og tjenester, 
grænseflader, der udnytter flere sanser 
periferiudstyr, undersystemer og mikro-
systemer, 
mikroelektronik (teknologi, kompetencer, 
udstyr og materialer, som er nødvendige til 
kredsløbsdesign og applikationsudvikling). informatik- og kommunikationsteknologier, 
herunder bredbåndsnet, samt disses indførelse, 
forvaltning, interoperabilitet og anvendelse, 
teknologi til og konstruktion af programmel, 
systemer og tjenester, herunder statistik af hoj 
kvalitet, 
teknologier til tidstro simulering og 
visualisering i stor målestok, 
mobil- og personkommunikationssystemer, 
herunder satellitforbundne systemer og 
tjenester, 
grænseflader, der udnytter flere sanser 
periferiudstyr, undersystemer og mikro-
systemer, 
mikroelektronik (teknologi, værktøjer, udstyr 
og materialer, som er nødvendige til 
kredsløbsdesign og applikationsudvikling). 
For aktiviteter, der cr knyltct til anvendelse af 
"rumteknologi", mcn som varetages inden for hvert af cle 
berørtc tematiske programmer. vil der blive gjorl en særlig 
samordningsindsats. 
23 
b) Forskningsaktivitetcr og aktivitetcr 
udvikling af gcncriskc tcknologicr til b) Forskning og teknologisk 
gencrisk karakter udvikling af 
Dc allcstedsnærværende emner som adgang, 
brugervenlighed, omkostningseffektivitct, 
intcropcrabilitct samt sociookonomiskc 
konsekvcnser indgår hcll og holdcnt i alle 
nogleaktionerne. 
Metl dcl siglc al faslhoklc cn samlcl "vision", som Forskningscnmcmc på nedcnsliiende vcjledende 
lager lal på uyc cllcr kommcndc tcknologicr og listc kuuiic indgå i udviklingcii af Irciulidigc cllcr 
anvendcl.seslbrniål, vil forskningsarbcjdct spircndc tcknologicr i cl frcmlidsoricnlcrcl 
hovcdsagelig omfattc: perspckliv mcd muligc Iblgcr Ibr crhvcrvsliv og 
samfund: 
tcknologicr til rcpræsentalion, frcmbringelsc 
og bchandling af viden, 
teknologier til tidstro simulering og 
visualisering i stor skala og teknologier til 
'virtuel tilstedcværelse', teknologier til rcpræsentalion, frcmbringelsc 
og behandling af viden, 
• kvantetcknologi, folonteknologi, bioelek-
(ronisk lcknologi og værktøj til intcgration i 
mcgcl stor skala; ullrahojtydendc inlbrmatik 
og supcrinlclligente nct. 
c) Slollc til forskiiingsinfraslrukliir • nanotcknologi, kvantetcknologi, folon­
teknologi, bioclcklronisk lcknologi og værktoj 
til intcgration i mcgcl slor skala; ullra-
hojlydcnde inlbrmatik og supcrinlclligcnlc ncl. 
c) Slollc lil forskningsiiifraslruklur 
Dcr læggcs slorsl vægt på slollc til avancerede 
elcklroniskc hojhaslighedsnet til forskningsbrug 
inden Ibr allc videnskabeligc og teknologiske 
områder, f.eks. et aVanceret internet 2. Der læggcs storsl vægl på slollc lil avancerede 
ctektroniskc hojhastighcdsncl lil forskningsbrug 
inden Ibr alle videnskabeligc og lcknologiskc 
områder, herunder den globale udvikling af 
internettet. 
Medlemsstaterne skal fortsætte med at have ansvar 
for fremme og udbygning af nationale net og 
infrastrukturer. Fællesskabcts rolle bcstår i at 
tilføje curopæisk mcrværdi til l'rcmmc al" 
ydcrligerc åbning, ncllbrbindclse og 
interoperabilitct mellem slrukturernc. 
24 
3. FREMME EN KONKIIRRENCE-
BÆREDYGTIG VÆKST OG 3. FREMME AF EN KONKIIRRENCE- or. 
BÆREDYGTIG VÆKST 
Atfrembringe ogformidle viden og teknologi med 
henblik på at opfinde eller videreudvikle 
fremstillingsprocesser og fremstille "renere" og 
bedre produkter, der er konkurrencedygtige på 
morgendagens marked - det er hvad man må 
stræbe mod, hvis man vil bidrage til ny vækst med 
nye jobs i EF og give virksomhederne nmlighed 
for atforetage den nødvendige tilpasning afderes 
aktiviteter. 
Dette mål er parallelt med udviklingen af 
højtydende energisystemer og -tjenester samt 
økonomiske, sikre og miljøvenlige 
transportsystemer og rammerfor borgernes liv. Atfrembringe ogformidle viden og teknologi med 
henblik på at opfinde eller videreudvikle 
fremstillingsprocesser og fremstille "renere" og 
bedre produkter, der er konkurrencedygtige på 
morgendagens marked - det er hvad man må 
stræbe mod, hvis man vil bidrage til ny vækst med 
nye jobs i EF og give virksomhederne nmlighed 
for atforetage den nødvendige tilpasning afderes 
aktiviteter. 
Dette mål er parallelt med udviklingen af 
transportsystemer, der er økonomiske, sikre og 
tager hensyn til miljoet og rammerne for 
borgernes liv. 
a) Nøgleaktioner 
I) Konkurrence-
Produkter, 
organisation og bæredygtig vækst (I): 
fremstillingsmetoder, a) Nøgleaktioner 
i) Konkurrence- og bæredygtig vækst (I): 
Produkter, fremstillingsmetoder, 
organisation 
Formålet med denne nøgleaktion er at lette 
udviklingen af nye produkter og tjenester af høj 
kvalitet, som svarer til borgernes og markedets 
behcv, samt udviklingen af nye produktions- og 
fremstillingsmetoder, der er ressourcebesparende 
og miljøvenlige uanset fremstillingsmetoden. 
Indsatsen drejer sig især om: Formålet med denne nøgleaktion er at lette 
udviklingen af nye produkter og tjenester af høj 
kvalitet, som svarer til borgernes og markedets 
behov, samt udviklingen af nye produktions- og 
fremstillingsmetoder, herunder sådanne der tjener 
til at forbedre traditionerie industriers 
konkurrenceevne, der er ressourcebesparende og 
miljøvenlige uanset fremstillingsmetoden. 
Indsatsen drejer sig især om: 
udarbejdelse, udvikling og integrering af ny 
teknologi til konstruktion, fremstilling, kontrol 
og produktion, navnlig under anvendelse af 
mikroteknik udarbejdelse, udvikling og integrering af ny 
teknologi til konstruktion, fremstilling, kontrol 
og produktion, navnlig under anvendelse af 
mikro- og nanoteknik og -teknologi. 
informationssamfundets teknologier anvendt til 
"intelligenf' fremstilling (herunder fleksible 
fabrikationssystemer og systemer for fleksibel 
håndtering af forsyningskæder, indkapslede 
systemer og teletjenester til drift og 
vedligeholdelse og teknologi vedrørende 
simulation og kooperativt arbejde) * udnyttelse, tilpasning og integration af 
informationssamfundets teknologier til 
"intelligent" fremstilling (herunder fleksible 
fabrikationssystemer og systemer for fleksibel 
håndtering af forsyningskæder, indkapslede 
systemer og teletjenester til drift og 
vedligeholdelse og teknologi vedrorende 
simulation og kooperativt arbejde) 
25 
* teknologi til begrænsning og anvendelse af 
ressourccr og spildevand, genanvendelse af 
affald og udvikling af rene produklcr, mcd 
tulgangspunkt i konccplct "livscyklusanalysc" 
* nyc mctodcr lil produktions- og 
arbejdstilrettelæggelsc og til udnyttelse af 
kvalifikationer (herunder socioøkonomiske 
analyser). teknologi til begrænsning og anvendelse af 
ressourcer og spildevand, genanvendelse af 
affald og udvikling af rene produklcr, mcd 
udgangspunkt i konccplct "livscyklusanalysc"' 
nyc metoder til produktions- og 
arbejdstilrettelæggelsc og til udnyttelse af 
kvalifikationer (herunder socioøkonomiske 
analyser). 
ii) Konkurrciicc- og hærcdygtig vaekst (II): ii) Konkurrcncc- og Iv.crcdyglig væksl (II): 
liærcdygtig mobilitct og intcrmodalitct Hærcdygtig mobilitct og intcrmodalitcl 
l;ormålel er al sikrc borgcmes og varernes 
mobilitct cffektivt og uden skader for miljøet. Det 
skal denne nøgleaktion bidrage til ved at hjaelpe 
med til at tilvejebringe et sikkert, intelligent og 
interoperabelt bane-, vcj-, luft- og 
søtransportsystem for pcrsoncr og varer. Systemet 
skal i vid udslrækning værc intermodalt på 
europæisk plan og modsvarc erhvcrvslivels og 
borgerncs bchov for mobilitct. Dcltc forudsættcr 
Ibrst og fremmcsl: Formålet cr at sikrc borgerncs og varernes 
mobilitet effektivt og uden skader for miljoet. Det 
skal denne nøgleaktion bidrage til ved at hjælpe 
med til at tilvejebringe et sikkert, intelligent og 
interoperabelt bane-, vcj-, luft- og 
skibstransportsyslem for pcrsoncr og varer. 
Systemet skal i vid udslrækning værc inlcrmodall 
på curopæisk plan og modsvarc erhvcrvslivels og 
borgerncs bchov for mobilitct. Detle forudsættcr 
først og frcmmest: 
* udvikling, validering og demonstration af 
modalc og intcrmodalc transportstyrings-
systemcr, herunder satcllitbascrede 
navigations- og positioncringssystcmer af 
andcn gencration, udvikling, validering og demonstration af 
rationclle modalc og inlcrmodalc 
transportstyringssystemer, herunder satellil-
basercde navigations- og posilioncrings-
systemer af andcn gencration og inlcgralion 
og anvendelse af avanceredc informalions-
tjencster for transporlvirksomhcder og 
rcjsende, 
forskning i infrastruktur og kontaktflader 
mcllcm infrastruktur og transportmidler under 
hcnsyntagcn til nødvendighedcn af at mindskc 
miljopåvirkningcmc og sikrc tilgængclighedcn 
og intcgrationen af arcal- og 
(ransporlplanlægning, forskning i infrastruktur og kontaktlladcr 
mcllcm infrastruktur og transportmidler under 
hcnsyntagcn til nødvendighedcn af al mindskc 
miljopåvirkningcmc og sikrc tilgængclighedcn 
og intcgrationen af arcal- og 
transportplanlægning. 
udarbejdelse af samfundsøkonomiske scenarier udarbejdelse af samfundsøkonomiske scenarier for 
for både varers og personers mobilitet. både varers og personers bæredygtige mobilitet. 
3. I'or akliviletcr, dcr cr knyllct lil anvendelse af 
"rumtcknologi", mcn som varclagcs indcn for hvcrt af dc 
bcrørtc tcmatiske programmcr. vil dcr blivc gjort cn særlig 
samordningsindsats. 
26 
iii) Konkurrence- og bæredygtig vækst (III): 
Nye perspektiver for luftfartsindustrien iii) Konkurrence- og bæredygtig vækst (III): 
Nye perspektiver for luftfartsindustrien 
Formålet med denne nøgleaktion er åt hjælpe EF 
til at styrke sin position på dette område gennem 
bedre beherskelse af den mest avancerede 
luftfartsteknologi under varetagelse af 
miljøhensynet. Den vedrører hovedsagelig: Formålet med denne nøgleaktion er at hjælpe EF 
til at styrke sin position på dette område gennem 
bedre beherskelse af den mest avancerede 
luftfartsteknologi under varetagelse af 
miljøhensynet. Den vedrører hovedsagelig: 
* udvikling og demonstration af avanceret 
teknologi for integreret konstruktion og 
fabrikation, reduktion af energiforbrug, 
emissioner og støj for forskellige flytyper, 
* teknologisk og økonomisk gennemførlighed 
samt kritiske teknologier for en ny generation 
af flytyper, 
* udvikling af teknologi til sikrere drift. 
iv) Konkurrence- og bæredygtig vækst (IV): 
Havteknologi * udvikling og demonstration af avanceret 
teknologi for integreret konstruktion og 
fabrikation, reduktion af energiforbrug, 
emissioner og støj for forskellige flytyper, 
* teknologisk og økonomisk gennemførlighed 
samt kritiske teknologier for en ny generation 
af flytyper, 
* udvikling af teknologi til sikrere drift. 
iv) Konkurrence- og bæredygtig vækst (IV): 
Havteknologi 
Formålet med denne aktion er under varetagelse af 
miljøhensynet at fremme udvikling og integrering 
af den for havmiljøet specifikke viden og 
teknologi, således at EF får mulighed for ftildt ud 
at udnytte sine muligheder og styrke 
erhvervslivets konkurrenceevne til støtte for en 
reel "europæisk havpolitik". Indsatsen centreres 
om den teknologi, der er hødvendig for: Formålet med denne aktion er under varetagelse af 
miljøhensynet at fremme udvikling og integrering 
af den for havmiljøet specifikke viden og 
teknologi, således at EF får mulighed for fuldt ud 
at udnytte sine muligheder og styrke 
erhvervslivets konkurrenceevne til stotte for en 
reel "europæisk havpolitik". Indsatsen centreres 
om den teknologi, der er nødvendig for: 
fremstilling af avancerede, sikre og effektive 
skibe, 
udnyttelse af havet som en økonomisk 
transportvej for varer og personer (avanceret 
havneinfrastruktur, regionale systemer for 
søtransporf) i forbindelse med nøgleaktionen " 
bæredygtig mobilitet og intermodalitet", 
rationel og bæredygtig udnyttelse af havet som 
kilde til energi og mineraler (især off-shore- og 
undervandsteknologi). fremstilling af avancerede, sikre og effektive 
skibe, 
udnyttelse af havet som en økonomisk 
transportvej for varer og personer, ved at oge 
skibenes ydeevne og driftssikkerhed, i 
forbindelse med nøgleaktionen " bæredygtig 
mobilitet og intermodhlitet,\ 
rationel og bæredygtig udnyttelse af havet som 
kilde til energi og mineraler (især øff-shore- og 
undervandsteknologi). 
27 
v) Koiikurrcncc- og hærcdyglig vjvksl (V): 
Avaiiccrcdc cncrgisyslciiicr og -Ijcncsler 
Dcmic nogleaklion, som er mcget 
markcdsbchovsoricnterct, har til formål at hjælpe 
EF til at opfylde sit energibehov, samtidig med at 
farerne for miljøet reduceres til et minimum. Den 
bidrager til at fremme udformning og udvikling af 
avaiiccrcdc cnergisystcmer og -tjenester, dcr er 
effcktivc både på produktions- og forbrugsplan; de 
skal desuden gøre det muligt i væsentlig grad at 
reducere emissioneme af C02 og andre 
drivhusgasser og at styrke EF-erhvervslivets 
konkurrenceevne. Arbejdet vedrører først og 
fremmest: |l)cnnc nogleaklion cr i opdcll og ændrcl form 
overført til dct nyc program for bcvarclsc af 
økosystemet| 
de vigtigste nyc og vcdvarcnde energikilder og 
dercs inlegralion i navnlig dccentrale systemcr, 
lcknologi lil oplagring og Iransporl af cncrgi, 
lcknologi til rcn fremslilling og uduyllcl.se af 
Ibssil cncrgi og til ralionel cncrgiudnytlcl.se, 
uudcrsogclsc af samspil mcllcm okononii, 
miljo og cncrgi. 
vi) Konkurrcncc- og bærcdygtig vækst (VI): 
Frcmtidcns by v) Konkurrcncc- og bærcdygtig vækst (VI): 
Frcmtidcns by og kiilturarvcn 
Dcnne nøglcaktion har til formål at fremme en 
harmonisk udvikling af borgemes liv i byen. 
Emnet skal gribes helhedsorienteret og innovativt 
an, med et skarpere øje for ressourceøkonomi, 
under varetagelse af miljøhensynet og på grundlag 
af avancerede organisationsmodeller. Forbedring 
af livskvaliteten og gcnskabelse af sociale 
balancer skal forcncs med beskyttelse og 
uduyllclsc af kiilturarvcn. Iiulsalsen sainlcr sig 
Ibrsl og fremmest otn: Denne nøgleaktion har til formål at fremme en 
harmonisk udvikling af borgernes bymiljo fra cl 
helhedsorienteret, innovativt og ressource-
besparende synspunkt, under varetagelse af 
miljøhensynet og under anvendelse af avancerede 
organisationsmodeller, der navnlig forcner 
hensynet til forbedring af livskvaliteten, 
gcnskabelse af social balancc samt beskyttelse, 
bcvarclsc og udnyllelse af kiilliirarvcu (med 
hcnblik på bærcdygtig udnyllelse af dcns 
sociookonomiskc |>olciitialc hvad augår 
bcskæftigelsc og Itirismc). Iiulsalsen samler sig 
først og fremmest om: 
Forskningsaktiviteter, der vedrører kontrolleret 
termonuklear fusion beskrives nærmere i forslaget 
til dct fcmtc rammeprogram for forskning og 
undervisning under Furalom-traktatcn. 
28 
uyc iidviklingsmodcller Ibr bærcdygtigc 
curopæiskc byer, udarbcjdelse af 
samfiindsokonomiske sccnaricr på 
mcllemlangl og langt sigt saml forsknings- og 
demonstrationsaklivitcter, dcr især samles om 
byplanlægning og arkitcktur, social 
inlegration, sikkerhed og energimæssig 
cffektivitet og sparsommelighed (især for 
bygninger og integreret transportforvaltning) 
saml endelig om udlbrmning af demokratiske 
inlbrmationsnct (kodcord: "den digitale by"), * nye modcller Ibr bicrcdyglig udvikling af 
curopæiskc bycr og byområdcr, udarbcjdelse 
af samfundsøkonomiskc sccnaricr på 
mcllemlangt og langt sigt saml forsknings-, 
udviklings- og dcmonstrationsaktivitetcr, der 
især tager sigte på at støttc og undcrbyggc 
erhvervslivets konkurrenceevnc, byplanlæg­
ning og arkitektur, social inlegration, 
sikkerhed, encrgieffektivilct og cncrgi-
besparclscr (især Ibr bygninger og bylransporl) 
saml inlbrmation.sncl (kodcord: "den digilalc 
by"), 
frcmbringclsc og dcmonstration af 
okonomiske, rene, elTcktive og bæredyglige 
tcknologier til genvinding af materialer, 
bylbrnyclsc og byggcri, navnlig mcd henblik 
pii slorbyggcri og på hcskytlelsc af 
kullurarven. frcmbringclsc og dcmonstration af tcknologier 
og produktcr til diagnose, beskyltclsc, 
bevarclsc, genoprclning og bæredygtig 
udnyltclsc af den curopæiskc kullurarv, mcd 
vægl siivcl på kulltirarvens rorligc som dens 
uiwlige bcstanddclc Ibr at oge dcres værdi og 
livskvalitctcn. 
frcmbringelse og dcmonslralion i bymiljøet af 
lcknologicr til okonomiske, rciic, sikrc og 
inlclligente køretøjer (f.eks. emissionsfrie 
bilcr) som bidnig til bæredygtig mobilitet (jf. 
noglcaktioncn "bæredygtig mobilitet og 
intcrmodalitct"). frcmbringelse og dcmonslralion af 
okonomiske, rcne, effektivc og bærcdygtigc 
teknologier til bevarelse, reparation, 
restauration, byfomyelse og byggeri, navnlig 
med henblik på store grupper af bygninger 
udvikling og dcmonstration af tcknologier til 
okonomiske, rene, sikrc, energicffektive og 
intelligente køretøjer, dcr er bcsteml til brug 
inden for hele transporlscktorcn, herundcr i 
bymiljøsammenhæng, og som er forcncligc 
mcd dct ovcrordncdc miil om hæredyglig 
mobililct (som supplcmcnl lil nogleaklionen 
"hæredyglig mobililcl og inlcrmodalilcl"). 
b) Korskningsaktivitctcr og aktivitctcr til b) Korskning og tcknologisk udvikling af 
udvikling afgcncriske tcknologier generisk karaktcr 
Indsåtscn samler sig om : 
forskning til støtte for frcmbringclsc af nye og 
bedre materialer til industrien og 
fremstillingsprocessen for sådanne materialer: 
materialer, der kan modstå høje temperaturer 
og højt tryk (f.eks. til energiproduktibn og til 
motorer), lette materialer (til transport og 
byggcri), funktionsmaterialer (opto-
elektroniske materialer, biomaterialer, 
sensorer), der er konstruerct og udviklct med 
henblik på nem gcnanvendelsc, 
• forskning med henblik på frcmbringclsc af nye 
materialer og produktionsteknikkcr inden for 
kul og stål , 
Forskning lil slotlc for nuklcar sikkerhed under 
programmet "Fremme en konkurrence- og bæredygtig 
vækst" præsenteres i forslaget til femte 
rammeprogram for Euratom. Indsatsen samler sig om: 
forskning til stotte for frcmbringclsc af nye og 
bedre materialer til industrien og 
fremstillingsprocessen for sådanne materialer: 
materialer, der kan modstå høje temperaturer 
og højt tryk (f.eks. til motorer), lette materialer 
(til transport og byggeri), funktionsmaterialer 
(opto-elcktroniske materialer, biomaterialer, 
sensorer), der er konslruerct og udviklct mcd 
henblik på nem gcnanvendelsc, 
• forskning mcd henblik pii frcmbringclsc af nye 
materialer og produktionsteknikkcr inden Ibr 
stålindustrien', 
29 
• forskning vedrørende måling og prøvning til 
støtte for standardisering og bekæmpelse af 
forfalskninger samt produkt- og servicekvalitet 
(herunder udvikling af 
præcisionsmåleinstrumenter og fremstilling af 
certificerede referencemål og 
referencematerialer). 
c) Støtte til forskningsinfrastruktur 
De vigtigste opgaver omfatter sammenkobling i 
net og optimal udnyttelse på europæisk plan af 
regnecentraler til industriel forskning, store 
vindtunneler, specialiserede databaser, måle- og 
prøvelaboratorier og -anlæg. • forskning vedrørende måling og prøvning til 
støtte for standardisering og bekæmpelse af 
forfalskninger samt produkt- og servicekvalitet 
(herunder udvikling af 
præcisionsmåleinstrumenter og fremstilling af 
certificerede referencemål og 
referencematerialer). 
c) Støtte til forskningsinfrastruktur 
De vigtigste opgaver omfatter sammenkobling i 
net og optimal udnyttelse på europæisk plan af 
regnecentraler til industriel forskning, store 
vindtunneler, specialiserede databaser, måle- og 
prøvelaboratorier og -anlæg. 
4. BEVARELSEAFØKOSYSTEMET 
Forskning og teknologisk udvikling inden for 
miljø, energi og bæredygtig forvaltning af 
økosystemets ressourcer er tvingende nødvendig 
for gennemførelsen af EU's politik på de 
forskellige områder. Udnyttelsen af den fornødne 
viden og teknologi vil gore det muligt at 
imødekomme en lang række forskellige behov. 
Disse nye markeder fremmer vækst og 
beskæftigelse. Resultaterne fra denne forskning vil 
danne grundlag for udformningen af politikker. 
der fastlægges på fællesskabsplan eller følger af 
internatiønale traktater. 
Dette mål går i spænd med en miljøvenlig 
økonomisk udvikling, der tager hensyn til 
rammerne for borgernes liv. Det kræver effektive 
og sikre energisystemer og energiforsyninger. 
a) Nøgleaktioner 
i) Bevarelse af økosystemet (I): Forvaltning af 
vandressourcerne og vandets kvalitet 
Formålet med denne nøgleaktion er at 
tilvejebringe den nødvendige teknologi og viden 
til rationel forvaltning af vandressourcer til 
imødekommelse af husholdningernes, industriens 
og landbrugets behov. Af de berørte områder skal 
navnlig nævnes: 
* behandlings- og rensningsteknologi til 
forureningsforebyggelse. vandrensning og 
rationel brug og/eller genbrug af vand 
(herunder Iukkede kredsløb samt distributions-
nets pålidelighed) 
* medvirken til udvikling af integrerede metoder 
til forvaltning af vandressourcer og 
vådområder 
Aktiviteter, der i ojeblikket gennemføres på grundlag 
af EKSF-traktaten, som udløber i 2002, tænkes 
gradvis overført til rammeprogrammet. Aktiviteter, der i ojeblikket gennemlbres på grundlag 
af EKSF-traktaten. som udlober i 2002, lænkes 
gradvis overfort til rammeprogrammet. 
30 
* tcknologi lil lbriireningsbekxMiipel.se og 
-forcbyggclsc og (il beskyltclse og Ibrvallniug 
al" grund- og overlladevaiulressourccrne 
+ ovcrviignings-, alarm- og komiminikatious-
syslcmcr 
* tcknologi lil rcgulcring al giiindvands-
magasiucr saml tcknologi lil brug i aride og 
semi-aride cgne og rcgioncr, hvor dcr gcnerclt 
hersker vandmangel. 
ii) Bevarelsc af økosystcmct (II): globalc 
miljøændringcr og klima 
Der er tale om at udviklc de videnskabclige og 
teknologiske værktøjer, der cr nodvendige for at 
støtte gennemførelsen af Fællesskabets politikkcr, 
navnlig inden for miljø og biologisk diversitet, 
samt at yde Fællesskabet og mcdlemsstaterne 
støtte til indfrielse af de forskningsforpligtelser, de 
har påtaget sig i mcdlbr af intcrnationalc (raktatcr 
og konvcntioncr. Nogleaklioncn lager gcncrcll 
siglc på al ogc kciulskahel lil proccsscme pii tlissc 
områdcr og al bidrage lil eu hæredyglig udvikling. 
I)c hojl prioriteredc sporgsmål er i ilenne 
forbindclsc Iblgcnde: 
* at forstå, opdage, vurdere og forudse globale 
forandringsprocesser, med særlig vægt på 
curopæiske og subrcgionalc årsager og 
virkningcr, med henblik på bærcdygtig 
anvendelse af nalurressourcerne. Bådc 
naturlige og menneskeskabte fænomener skal 
tages op. Naturvidenskab, socioøkonomisk 
videnskab og kulturvidenskab tages i brug 
* at skabe større viden om okosystcmer 
* at udvikle scenaricr og stratcgier Ibr 
forebyggelse og nedsættelse af samt tilpasning 
til globale forandringer, under hensyntagcn til 
klimaforandringer og bevarelse af den 
biologiske diversitet 
* at stolte ticlviktinu.cn al'dcn curopæiske del af 
de globalc syslcmcr til obseivalion al klimacl, 
lcrrcslriskc okosyslemer (hei under biologisk 
diversitet) og occancrne (Ibr ckscmpcl 
EuroGOOS - European Global Occan 
Observing System) 
* tilvejebringelse af det nødvendigc videnskabe-
lige grundlag (processer og vekselvirkninger i 
oceanerne, især på store vanddybdcr) for en 
bærcdygtig anvendelse af havmiljoet 
iii) Bevarelse af økosystcmct (III): Frcmmc af 
bærcdygtig anvendelse af cncrgi 
Formålet med denne nøgleaktion er udvikling og 
hurtig indførelse af teknologier, som kan føre til 
lavere energiforbrug, mindre miljøvirkninger i 
form af udledning af C02, andre drivhusgasser og 
andre forurenende stoffer. I betragtning af 
markedsudsigterne for Fællesskabet og verden 
31 
som helhed gælder det om på længere sigt at 
nedbringe energiforbruget i samtlige 
erhvervssektorer. Forskning og teknologisk 
udvikling på dette område skal især dreje sig om 
følgende: 
* udarbcjdclsc af sccnaricr for iidhud og 
cflersporgscl i okonomi-, miljo- og energi-
scktoren og dcres gcnsidigc påvirkningcr 
* leknologicr til rationcl og effekliv cncrgi-
udnyllclsc 
+ auvciulclsc og inlegration al uyc og 
vcdvarcndc cnergikilder i deccnlrale syslcmcr 
* cncrgilagring og -dislribulion i lokale 
syslcmcr. 
iv)Bcvarclsc af økosystcmct (IV): Udvikling af 
renere, mere konkurrenccdygtig og 
forskelligartet energi' 
Det erkendes i denne nøgleaktion at være 
påkrævet, at der udvikles helt nye teknologier og 
systemer på energiområdct, hvilkct vil givc EU cn 
pålidelig, effekliv, sikker og okonomisk 
cncrgiproduktion og -forsyning og dcrigcnncm 
størrc konkurrencccvnc i crhvervslivcl og 
bærcdyglig væksl. Der mii i alle lcd af 
forsyningskæden sælles ind på bcdrc cffcklivilcl 
og lavcrc omkostningcr. I'ii korl sigl skal der 
udvikles cncrgilcknologicr, der hurligl kan 
nedbringe cmissioncrnc af drivhusgasscr, og på 
lang sigl salses der på resullaler, der kan bringe 
ovcrgangcn fra Ibssil energi lil nye cnergikilder cl 
langt skridt frein. Der skal forsl og frcmmcsl 
udførcs arbejde inden for Iblgcnde: 
* renere og merc effekliv cftcrlbrskning cfter 
samt produktion og brug af fossilt brændsel 
* energiomdannelse i stor skala (el og varme) 
* vækst i nye og vedvarende energikilder og 
integration heraf i forsyningerne i lille skala 
* energitransmission over lange afstande. 
b) Forskning og teknologisk udvikling af 
gencrisk karaktcr 
Indsatsen konccntrcres om': 
* kampen mod naturkalastrofer og lcknologiskc 
risici vcd udvikling af metodcr lil prognoser, 
forebyggelsc, konsekvcnsvurdcringcr og 
afhjælpendc foranslaltningcr 
* generisk tcknologi til obscrvation af jordcn, 
bl.a. via salellil , lil miljooverviigning og 
forvaltning af rcssourcer og okosystcmcr. 
Forskningsaktiviteter, der vedrorer kontrolleret 
termonuklear fusion og nuklear sikkerhed beskrives 
nærmere i forslaget til femte rammeprogram for 
forskning og undervisning undcr Euratom-traktatcn 
32 
* undersøgelse af socioøkonomiske aspekter ved 
miljøændringer ud fra et 
bæredygtighedsperspektiv (virkninger for 
økonomi, samfund og beskæftigelse), 
* udvikling af nye materialer og nye 
produktionsteknologier inden for 
kulmineindustrien. 
c) Støtte til forskningsinfrastruktur 
Der lægges særlig vægt på adgang og udnyttelse 
på EF-plan af specialiserede databaser og store 
regnecentre, især for klimaundersogelser, og 
havforskningsanlæg. 
Forskningsaktiviteter, der vedrorcr nuklear sikkerhed. 
beskrives nærmere i forslagct til femtc rammcprocram 
for forskning og undcrvisning tindcr Euratom-
traktaten. 
7 
For aktiviteter, der er knyttct til anvcndclsc af 
"rumteknologi", men som varetagcs inden for hvcrt af 
de berørte tematiske prograinmer, vil der blive gjort en 
særlig samordningsindsars. 
8 
Eftersom det må forventes. n( der tindcr 
rammeprogrammet vil ske cn stigning i de akiiviteter. 
der i dag gennemforcs med hjcmmcl i EKSF-traktalen. 
der udløber i 2002. 
33 
ANDEN AKTION ANDEN AKTION 
1. BEFÆSTELSE AF EUROPÆISK 
INTERNATIONALE ROLLE FORSKNINGS 1. BEFÆSTELSE AF EUROPÆISK FORSKNIXCS 
INTERNATIONALE ROLLE 
Denne aktions hovedformål er dels at yde et 
væsentligt bidrag til gennemførelsen af EF's 
udenrigspolitik, især i forlwld til de øst- og 
centraleuropæiske lande, der søger 
medlemsskab, og at styrke Unionens rolle på 
verdensscenen, dels at hjælpe EF til at etablere 
erhvervsmæssigt samarbejde og åbne nye 
markeder. Dette horisontale temas hovedformål er at 
fremme videnskabeligt og teknologisk 
samarbejde på internationalt plan, at udbygge 
Fællesskabets kapacitet inden for videnskab og 
teknologi, atyde generel støtte til opnåelse af et 
højt videnskabeligt niveau i en bredere 
international sammenhæng og at medvirke til 
gennemførelse af Fællesskabets udenrigspolitik 
også med henblik på nye medlemsstaters 
tiltrædelse afEU. 
1 forbindelse med iværksættelsen af EF's 
udenrigspolitik og med henblik på udvidelsen med 
nye medlemsstater er de overordnede formål med 
aktionen for internationalt samarbejde: 
- at fremme videnskabeligt og teknologisk 
samarbejde mellem organisationer og forskere 
fra tredjelande og EF, når dette kan give et 
væsentligt og afbalanceret udbytte for begge 
parter (samarbejde med "gensidigt udbytte"), 
at lette adgangen for laboratorier og 
virksomheder etableret i EF, til videnskabelige 
informationer, der foreligger uden for EF, men 
har EF's interesse, De overordnede formål 
internationalt samarbejde er: med aktionen for 
at fremme videnskabeligt og teknologisk 
samarbejde mellem virksomheder, 
organisationer og forskere fra hhv. tredjelande 
og Fællesskabet, når et sådant samarbejde kan 
give et væsentligt, gensidigt og afbalanceret 
udbytte under hensyntagen til de enkelte lande-
gruppers eller regioners førskellige behoy og 
omstændigheder og under iagttagelse af den 
intellektuelle ejendomsrets beskyttelse 
at lette adgangen for laboratorier og 
virksomheder etableret i Fællesskabet til 
videnskabelig og teknologisk viden, der 
foreligger uden for Fællesskabet, men er af 
værdi for dettes interesser, 
at styrke EF-forskningens plads og rolle på den 
internationale videnskabelige og teknologiske 
scene, at styrke EF-forskningens plads og rolle på den 
internationale videnskabelige og teknologiske 
scene og fremme en europæisk forsknings- og 
teknologikultur; 
at forberede medlemsskabet for de associerede 
øst- og centraleuropæiske lande, at støtte Euro-
Middelhavs-partnerskabet, at stabilisere det 
menneskelige potentiale i de øst- og 
centraleuropæiske lande og i de nye uafhængige 
stater, fra det forhenværende Sovjetunionen, og 
at støtte udviklingspolitikken, at forberede tiltrædelsen af nye medlemsstater, 
f.eks. ved at tilskynde til fuld associering til 
rammeprogrammet; at bidrage til en 
stabilisering af FTU-potentiellet i CØE-
landene i almindelighed og i det tidligere 
Sovjetunionens nye uafhængige stater (NUS); 
at støtte og udvikle Euro-Middelhavs-
partnerskabet og at bidrage til en bæredygtig 
økonomisk, social og videnskabelig udvikling i 
udviklingslandene; 
at hjælpe aktørerne i europæisk forskning med at 
skaffe sig oplysninger om forskningskapacitet, at hjælpe aktørerne i europæisk forskning med 
at skaffe sig oplysninger om og la erfaring 
34 
-aktiviteter og -prioriteter uden for EF 
(industrilande, nye vækstlande) for at styrke EF-
industriens konkurrenceevne og tilstedeværelse 
på de nye markeder, 
Det internationale videnskabelige og teknologiske 
samarbejde foregår inden for rammerne af 
samarbejdsaftaler og på grundlag af disses 
indhold, via den specifikke aktion "internationalt 
samarbejde", og gennem udnyttelse af den 
internationale dimension af forskningen i de andre 
aktioner under rammeprogrammet. med forskningsmæssig kapacitet, aktivitet og 
prioritering i industrialiserede tredjelande og i 
de nye vækstlande for derved at gøre EF-
industrien mere konkurrencedygtig og øge 
dens tilstedeværelse på nye markeder. 
Internationalt videnskabeligt og teknologisk 
samarbejde vil komme til at foregå på grundlag af 
eksisterende samarbejdsaftaler og på grundlag af 
det her omhandlede horisontale internationale 
samarbejdsprogram samt gennem aktiviteter under 
andre af rammeprogrammets programmer. 
a) Enkeltaktiviteter inden for 
"internationalt samarbejde": aktionen 1. Enkeltaktiviteter inden for 
"internationalt samarbejde": aktionen 
På grundlag af den samarbejdspolitik der 
fastlægges i forbindelserne med EF's forskellige 
potentielle partnerlande iværksættes der tre 
kategorier af aktiviteter, knyttet til særlige 
problemer, som disse lande er konfronteret med, 
og som ikke er medtaget i de andre aktioner under 
rammeprogrammet. Disse aktiviteter finansieres af 
den særlige aktion for internationalt samarbejde: På grundlag af det samarbejdsprogram, som 
Fællesskabet opretholder med sine forskellige 
potentielle partnere på specifikke områder, 
iværksættes tre kategorier af aktioner med et 
særligt internationalt præg, der er knyttet til 
bestemte problemer, som de pågældende lande 
står over for, og som de øvrige aktiviteter i 
rammeprogrammet ikke er rettet mod. Kun disse 
aktioner vil blive fmansieret over det særlige 
internationale samarbejdsprogram. 
Nøglesamarbejdsaktiviteter med bestemte a) Samarbejde med visse kategorier af tredje 
kategorier af lande: lande: 
06T- OG CENTRALEUROPÆISKE LANDE: 
fremme af disse landes ekspertisecentre. 
TREDJELANDE VED MIDDELHAVET: især 
regionale aspekter ved forvaltningen af 
Middelhavet, støtte til den samfundsøkonomiske 
udvikling, herunder informationssamfundet, 
bevaring af kulturarven. 
NYE UAFHÆNGIGE STATER: støtte til deres 
potentiale for forskning og teknologis udvikling, 
specifikke målrettede aktioner (satellitbaserede 
applikationer, regionale problemer i forbindelse 
med miljø og sundhed). STATER I FØR-TILTRÆDELSES-FASEN: 
fremme af deres ekspertisecentre, 
ledsageforanstaltninger, der kan lette 
deltagelse i andre af rammeprogrammets 
programmer, herunder samarbejdsnetværk 
NUS OG CENTRAL- OG 
ØSTEUROPÆROPÆISKE LANDE, SOM 
IKKE BEFINDER SIG I FØR-
TILTRÆDELSES-FASEN: støtte til disse 
landes potentiale for forskning og teknologisk 
udvikling (herunder gennem INTAS for så vidt 
angår NUS, hvis sammenslutningens 
medlemmer indgår en aftale om førtsættelse af 
INTAS), samarbejde på områder af fælles 
interesse (herunder satellitbaserede 
applikationer samt regionale problemer i 
forbindelse med miljø- og sundhedsspørgsmål) 
- PARTNERLANDE I MIDDELHAVS-
OMRÅDET: forbedring af deres FTU-
35 
UDVIKLINGSLANDE (herunder 
middelhavslande og nye vækstlande): 
undersøgelse af samfundsøkonomiske mekanismer 
og betingelser for bæredygtig vækst (f.eks. 
agroindustriel forskning, energisystemer); støtte til 
integration af produktivitetskrav og 
miljøvenlighed i disse landes økosystemer (f.eks. 
vandforvaltning); forebyggelse og bekæmpelse af 
alvorlige sygdomme, som er karakteristiske for 
disse lande, og fremme af deres offentlige 
sundhedssystemers effektivitet. kapacitet gennem en fælles indsats samt fremme af 
innovation; samarbejde på områder af gensidig 
interesse, især vedrørende regionale aspekter, 
herunder miljøaspekter af relevans for 
Middelhavsområdet, støtte til den 
samfundsøkonomiske udvikling, herunder med 
hensyn til bymæssige aspekter, overgangen til 
informationssamfundet og bevarelse af 
kulturarven, samt ledsageforanstaltninger, der kan 
lette deltagelse i rammeprogrammets ovrige 
programmer, herunder i førm af 
samarbejdsnetværk 
- UDVIKLINGSLANDE: der vil blive skabt en 
politisk dialog med grupper af lande og 
regioner om FTU-behov og prioriteter. Der 
kan især iværksættes samarbejdsaktioner på 
følgende områder: mekanismer til og vilkår for 
bæredygtig udvikling; bæredygtig forvaltning 
og brug af naturressourcer, herunder 
landbrugsproduktion og fødevaresikkerhed, 
miljø og energi; sundhed, ernæring; 
- NYE VÆKSTLANDE OG INDUSTR1ALI-
SEREDE LANDE: udveksling af forskere, 
tilrettelæggelse af seminarer, samt 
ledsageforanstaltninger, der kan fremme 
partnerskaber og skabe bedre gensidig adgang 
til FTU-aktiviteter, herunder i hensigtsmæssigt 
omfang gennem aftaler om videnskabeligt og 
teknologisk samarbejde. 
- Forskeruddannelse: Der etableres en 
stipendieordning, som giver unge forskere fra 
udviklingslande (herunder middelhavslande og 
nye vækstlande) mulighed for at gennemføre et 
ophold ved laboratorier i EF for at deltage i 
forskningsaktiviteter under rammeprogrammet. 
Der er planer om en anden stipendieordning for 
unge forskere fra EF, der tager til 
industrilaboratorier i Japan og Sydkorea. b) Forskeruddannelse: 
Der etableres en stipendiatordning, som kan give 
unge forskere fra udviklingslande, 
Middelhavslande og nye vækstlande mulighed for 
i laboratorier inden for Fællesskabet at samarbejde 
om særlige projekter under rammeprogrammet. 
Der oprettes endvidere en stipendiatordning, så et 
begrænset antal unge EF-forskere kan arbejde i 
erhvervsrettede laboratorier af højeste kvalitet i 
tredjelande inden for områder af særlig interesse 
for Fællesskabet. 
- Samordning med COST-aktioner, med 
EUREKA-initiativet og med internationale 
organisationer, der er relevanté for 
forskningsaktiviteterne; endvidere samordning af 
aktiviteterne under rammeprogrammets andre 
programmer indbyrdes, med de aktiviteter, der 
gennemføres som led i EF's andre 
samarbejdstiltag, og med medlemsstaternes 
samarbejdsaktiviteter. c) Samordning 
Samordning med COST-aktioner og støtte til 
forvaltningen af COST, samordning med 
EUREKA og med internationale organisationer, 
som udfører forskningsopgaver, samordning af 
aktiviteter under rammeprogrammets ovrige 
programmer - både indbyrdes og med dem, der 
gennemføres under Fællesskabets øvrige sam­
arbejdsaktioner (især PHARE, TACIS og MEDA), 
samt med medlemsstaternes samarbejdsaktiviteter. 
b) Internationale samarbejdsaktiviteter, der 2. Internationalt samarbejde, der gennemføres 
gennemføres under rammeprogrammets under rammeprogrammets andre aktioner 
36 
andre aktioner 
Der åbnes for fire former før deltagelse i Tredjelandsorganisationers deltagelse i særpro-
særprogrammerne: grammerne kan grundlæggende antage to former: 
Fuld tilknytning til rammeprogrammet: EF 
finansierer deltagelse for tredjelandes 
organisationer på lignende vilkår, som dem der 
gælder for medlemsstaternes organisationer 
(EØS, visse øst- og centraleuropæiske lande, 
Israel, Schweiz). 
Deltagelse i programmer, der er åbne for 
tredjelande på grundlag af bilaterale eller 
multilaterale samarbejdsaftaler: Deltagelsen 
foregår projekt for projekt og uden EF-
finansiering til organisationen fra tredjelandet 
(visse industrialiserede tredjelande og "nye 
vækstlande"). Der vil blive taget skridt til at 
styrke "nye vækstlandes" tilknytning til 
rammeprogrammet. 
Deltagelse i programmer, der er åbne for 
tredjelande uden særlige samarbejdsaftaler: 
Deltagelsen foregår projekt for projekt og 
principielt uden EF-fmansiering til 
organisationen fra tredjelandet (øst- og 
centraleuropæiske lande, der ikke er tilknyttet 
særprogrammerne, nye uafhængige stater i 
Europa og partnerlande i Middelhavsområdet). 
Deltagelse i projekter, hvor det er i EF's 
interesse at tilknytte tredjelandsdeltagere (alle 
tredjelande): Deltagelsen finansieres som 
hovedregel af tredjelandene, men i visse 
behørigt begrundede tilfælde, som er fastlagt i 
de deltagelsesregler, der er vedtaget i medfør 
af traktatens artikel 130 J, af EF via det 
pågældende særprogram. programdeltagelse baseret på fuld associering 
til rammeprogrammet, hvor tredjelands-
organisationer deltager på samme vilkår som 
medlemsstatsorganisationer. Fuld associering i 
før-tiltrædelses-fasen fremmes gennem 
passende degressive finansieringsmekanismer, 
der om fornødent trækker på andre relevante 
fællesskabsinstrumenter (f.eks. PHARE). For 
andre stater i før-tiltrædelsesfasen, for hvem 
fuld deltagelse i rammeprogrammet endnu 
ikke er mulig, kan der overvejes delvis 
associering til et eller flere fuldstændige 
særprogrammer 
deltagelse i særprogrammer på projektbasis: 
hvis der i Fællesskabets interesse er behov for 
en bilateral eller en multilateral 
samarbejdsaftale for at åbne adgang til 
tredjelandsprogrammer af hoj kvalitet og 
passende ordninger vedrorencle intellektuel 
ejendomsret, vil deltagelse på projektbasis 
være betinget af, at der indgås en sådan aftale. 
Ved deltagelse på projektbasis vil deltagende 
tredjelandsorganisationer principielt ikke 
kunne få tilskud fra disse programmer bortset 
fra tilfælde, der kan dokumenteres at være i 
Fællesskabets interesse. Der vil blive taget 
skridt til at styrke "nye vækstlandes" 
tilknytning til rammeprogrammet. 
De detaljerede vilkår, hvorunder tredjelands­
organisationer og internationale organisationer. 
som udøver forskningsaktiviteter, kan deltage i 
rammeprogrammet, herunder de finansielle 
ordninger, vil blive speciflceret i den afgørelse, 
der vedtages i henhold til traktatens artikel 130 .1. 
37 
IRID.II AKHON TltEIME AKTION 
I. INNOVATION <X; SMA CKi MKll.KMSIORK 
VIRKSOIVIIIE»ERSI)ELTA(;EI,SE I- INNOVATION (MJ SMA <M; MKIIIMMOkl 
VIRKSOMHKDKRS DKI I A(.H Sl 
Innovation er den vigtigste faktor for industriens 
konkurrenceevne ogfor jobskabelsen. Målet er at 
fremme innovation, at lette udnyttelse af 
forskningsresultaterne og begunstige oprettelse 
afinnoverende virksomheder. 
I)e små og mellemstore virksomheder er vigtige 
formidlere og aktorer inden for innovation. De 
B bor have let adgang til de avancerede 
teknologier, som de har hehov for, og til de 
muligheder, EF 's forskningsprogrammer giver. Innovation er en vigtig faktor for industriens 
konkurrenceevne, en hæredygtig social og 
økonomisk udvikling og johskahelse. Målet er at 
fremme innoverende aktiviteter, herunder 
oprettelse af innoverende virksomheder, og at 
lette videreformidling og udnyttelse af forsk­
ningsresultaterne samt at stotte teknologi-
overforsel. 
De små og mellemstore virksomheder (SMI') er 
vigtige formidlere og aktorer inden for 
innovation. Vdviklingen af SMI 'er kan yde et 
vitalt hidrag til økonomisk og social udvikling, 
nye okonomlske aktiviteter, johskahelse og 
konkurrenceevne. SMV'er bor have let adgang til 
de avancerede teknologier, som de har hehov for, 
og til de muligheder, EF's samt medlems-
staternes forskningsprogrammer giver. 
De gencrellc mål for EF's indsats på detlc områder 
er: 
at forbcdre den okonomiskc og socialc virkning 
af EF-programmernes forskningsaktivileter ved 
al slyrke dc foranstaltningcr, dcr gør dct muligt 
at sikrc cn bcdrc udnyttelse af resultaternc og en 
bcdrc overlbrscl og videreformidling af 
leknologierne, 
at gore dcl lctlcrc for dc forclagendcr, der 
dcltagcr i programmcrne, og især de små og 
mellemstore virksomheder, al få adgang til 
finansieringsinstrumenter til innovation og stølte 
til oprettelse af innoverende virksomheder 
(finansieringsteknik; risikovillig kapital), 
at stimulere de små og mellemstore 
virksomheders deltagelse i 
forskningsprogrammerne, hvad enten der er tale 
om virksomheder, der er aktive inden for 
forskning og højteknologi, eller virksomheder, 
som kun har ringe eller slel ingen 
Ibrskningskapacitct, men slorc teknologiske 
bchov; at hjælpc små og mellemstore 
virksomheder, bl.a. i de dårligt stillede regioner, 
med at styrke deres teknologiske kapacitct, 
al bidragc lil gcniicmlbrclscn af EF's 
innovaliouspolilik ved bl.a. al lillbrc dc 
nalionale innovationssysteiner cn curopæisk 
dimcnsion. 
38 
EF's indsats for at fremme innovation og støtte de 
små og mellemstore virksomheders deltagelse i 
forskningsprogrammerne skal gennemføres både 
inden for de forskellige EF-aktioner og det den 
særlige aktion, som handler om innovation og små 
og mellemstore virksomheder. Målsætningerne og 
handlemulighederne omfatter blandt andet 
følgende: 
a) Enkeltaktiviteter inden for aktionen 
"innovation og små og mellemstore 
virksomheders deltagelse": 
I) Innovation 
- Rationalisering og samordning på EF-plan af 
informations- og bistandsnet vedrørende EF's 
aktiviteter inden for forskning og innovation; 
forvaltning, under samordning med 
programmerne, af nettet til støtte for innovation 
og overførsel af teknologi samt konsolidering af 
mekanismerne for indsamling og formidling af 
oplysninger, som f.eks. informationstjenesten 
CORDIS (fælles aktion inhovation/små og 
mellemstore virksomheder). 
- Etablering og udvikling af støtteaktiviteter med 
hensyn til intellektuel ejendomsret og adgang til 
privat finansiering, især fonde for risikovillig 
kapital (fælles aktion vedrørende innovation/små 
og mellemstore virksomheder). 
Fastlæggelse, under samordning med 
•programmerne, af mekanismer i projekternes 
"livscyklus", der kan lette udnyttelse, privat 
finansiering og overførsel af resultater og 
teknologier, samtidig med at der ydes sikkerhed 
for, at den erhvervede viden beskyttes 
(værdianalyse; markedsundersøgelser; 
uddannelse). 
- Med dette formål skal der etableres og udvikles 
"innovationsenheder" som led i programmerne, 
disses aktiviteter skal samordnes, og der skal 
ydes støtte til oprettelse af nye innoverende 
virksomheder, især via europæiske organer og 
fonde (Den Europæiske Investeringsfond, Den 
Europæiske Investeringsbank og aktionen 
Eurotech Capital). 
- Udformning og opstilling af nye metoder for 
teknologioverførselsprojekter, hvor de 
teknologiske, økonomiske og sociale aspekter 
ved innovation tages i betragtning. 
- Identificering og udbredelse af de bedste 
fremgangsmåder til innovation og 
teknologioverførsel (fælles aktion vedrørende 
innovation/små og mellemstore virksomheder) 
samt koordinering af gennemførelsen af 
39 
undersøgelser og analyser, bl.a. 
innovationspolitik. vedrørende 
ii) Små og mellemstore virksomheder 
- Oprettelse af én "enkelt skranke" for alle 
forskningsprogrammerne i Kommissionens 
tjenestegrene for indlevering af forslag til 
projekter, som specifikt gennemføres af små og 
mellemstore virksomheder; etablering og 
forvaltning af fælles værktøjer, som letter små 
og mellemstore virksomheders deltagelse i 
programmerne (der benyttes så vidt muligt 
elektroniske medier til informationsformidling, 
indlevering af forslag, "help line" osv.) 
Fremme af innovation og SMV'ers deltagelse er 
tæt forbundet, selv om de ikke er synonyme. Dette 
tema vil derfor så vidt muligt blive ført ud i livet 
ved hjælp af en fælles aktion, der dækker begge 
områder. Endvidere vil de aktiviteter, der udføres 
under dette program, skulle supplere de 
aktiviteter, der iværksættes i medlemsstaterne, og 
de aktiviteter, der skal fremme innovation og 
tilskynde SMV'er til at deltage, og som udføres 
under andre dele af rammeprogrammet; de vil 
derfor skulle støtte, supplere og i givet fald være 
retningsgivende for disse forskellige bestræbelser. 
1. Overordnede mål 
a) Fremme af innovation 
— bidrage til at gennemføre innovationspolitikker 
i Den Europæiske Union, navnlig ved at 
• medvirke til at skabe et innovationsfremmende 
miljø 
— øge offentlighedens forståelse for fordelene 
ved innovation 
— forbedre den økonomiske og sociale virkning 
af rammeprogrammets forskningsaktiviteter 
ved at sikre bedre formidling og udnyttelse af 
resultaterne heraf samt overførsel og 
formidling af teknologi fra forskellige kilder, 
idet der tages hensyn til kundernes og 
brugernes behov 
— ved hjælp af oplysning og rådgivning gøre det 
lettere for de foretagender, der deltager i 
programmerne (og især SMV'er), at få adgang 
til instrumenter, der støtter innovation. 
b) Tilskyndelse til SMV'ers deltagelse 
— stimulere SMV'ers deltagelse i 
forskningsprogrammerne og 
40 
tcknologioverlbrslcn til SMV'er, hvad cnlcn 
dcr cr talc om SMV'er, dcr cr aklivc iiulcn for 
Ibrskning og hojlckiiologi, cllcr virksomhcdcr. 
som kun har ringc cllcr slcl ingcn 
forskningskapacitel, men slore lcknologiskc 
bchoV og kapacitcl til al indlbre ny lcknologi; 
hjælpc SMV'er i helc EU med al slyrke dercs 
lcknologiskc kapacitct, idcl dcr også lagcs 
hensyn til særlige problcmcr for SMV'er i 
dårligt stillede regioner 
— bislå SMV'er mcd al oprcttc 
grænscoverskridcnde ncl og parlncrskabcr mcd 
hcnblik på indlbrelsc og udhrcdclsc af ny 
tcknologi 
— tilskynde til slyrkclsc af grænscoverskridcnde 
forbindclser mcllcm SMV'er, slore sclsknbcr, 
Ibrskningsccnlrc og universileter 
2. Aklivilclcr, dcr cr spccilikkc for dcl 
horisontalc program 
a) Fremmeaf innovation 
— identificering og udbredelse, tinder 
samordning med andre programmer undcr 
rammeprogrammct, af passcnde mckanismcr i 
projcklerncs "livscyklus", dcr kan lcllc 
udnyllclsc, prival linansiering og overforsel al 
teknologicr og rcsullaler, samlidig med al dcr 
ydcs sikkerhed for, al den crhvcrvcdc viden 
bcskyttes 
— udvikling, validcring og implementering af 
mctoder for lcknologioverlbrselsprojcklcr, 
hvor dc lcknologiskc, okonomiske og socialc 
aspckler vcd innovalion og om nodvendigl den 
grænscoverskridcnde udbredelse og udnyllclsc 
af resultater, dcr ikke siainmcr fra 
tcmaprogrammerne, lagcs i bclraglning 
— koordinering af gennemførelsen af 
undersøgelser og analyser, der er udført i 
forskellige fora, og integrering af resultaterne 
heraf i forbindelse med fastlæggelsen af cn 
fælles referencerammc for innovationspolitik 
b) Tilskyndclsc til SMV'cis dcltagclsc 
— oprettelse af en enkelt supplerende indgang for 
SMV'er til alle forskningsprogrammernc i 
Kommissionens tjencstegrcnc, idcl man 
benylter de cksisterende stotlcnet i 
medlemsstatcrnc; clablering og Ibrvaltning af 
fælles værktojer, som leller SMV'ers dellagelse 
i programmcrnc (dcr bcnytles så vitll muligt 
clektroniske medier til informalionsformidling. 
41 
indlcvering al Ibrslag, "help line", 
spceialiscrcdc Inlraiicl lil sliinulcriiig al 
SMV'ers dcllagelsc i innovalion osv.); 
Ircmskallclsc al oplysninger om programmer 
og oplæring i udarbejdclsc al Ibrslag; ogcl 
iuddiagelse al tlc berorle SMV'cr i 
koiisultalioiis- og cvalucringsprocesscn og 
sikring al* ct struklurcrct og hurligl feedback-
system for alle ansøgere; bistand til etablering 
af virksomhedsgrupper; oprettelse af vertikale 
innovationsnetværk, der fungerer som "virtu-
elle ekspertisecentre" og omfatter partnere 
inden for udvikling, skabelse, forvaltning og 
finansiering af nye produkter og proccsser 
— bistand lil SMV'cr mcd al idcnlillccrc dcrcs 
nuværcndc og frcmlidigc leknologiske behov 
og Ircmskallclsc al inlbrmationcr og 
rådgivniug mcd henblik på al oplylde disse 
behov 
c) Fællcs aklioncr vcdrorcndc innova-
tion/SMV'cr 
— indsals på EF-plan mcd henblik på 
rationalisering og samordning af inlbrmations-
og bistandsnet vedrørcnde EF's aktivitcter 
inden for forskning og innovation; forvaltning, 
under samordning med andre programmer 
under rammeprogrammet, af nettet til støtte for 
innovation og overførsel af teknologi, idet 
innovationsformidlingscentrene og CRAFT-
kontaktpunkternc udnyltcs bcdst muligl; 
konsolidcring af mckanismcrnc for indsamling 
og formidling af oplysninger, som f.cks. 
informationstjcncslcn C'()KI)IS 
— forclæggelsc af oplysninger og rådgivniug 
samt pilotaktivitctcr inden for: 
* intellcktuel cjcndomsrct 
* adgang til prival finansiering, især fondc for 
risikovillig kapital 
* oprettelse af nye innovcrende virksomhedcr, 
især via curopæiske organer og fondc (Dcn 
Europæiske Investeringsfond, Dcn Europæiskc 
Investeringsbank og aktionen Eurotech-
Capital). 
Formålet med pilotaktiviteterne vil være at 
udbygge dcn eksisterende analyse-, inlbrmations-, 
og rådgivningskapacitct, idel hovcdvæglen læggcs 
på adgang til eksisterende offcnlligc og privalc 
instrumenler på nalionall plau og fællcsskabsplan, 
udcn at der skabcs ct konktirrcrcndc linansiell 
instrumcnt cller ydes tilskud lil virksomhcdcrnc. 
42 
- identificering og fremme, under samordning med 
andre programmer under rammeprogrammet. af de 
bedste fremgangsmåder inden for innovation 
b)0 Sammciifojiiiiig mcd aklivilclcmc under de J. Sainspil mcd aklivilclcrnc under dc andrc 
aOndrc aklioncr i raiiiiiicprogramiiiel aklioner i raiiiiiicprogrammcl 
I) Innovation a) Frcmmc af innovalioii 
- Sikring af, al dcr cr sammcnhæng mellcm 
iværksællelsen og forvallningcn af de aklivileter, 
dcr gcnnemlbrcs på dette områdc under dc 
tcmiitiske programmer, og dem, der specifikt 
henhører under aktionen "innovation og små og 
mellemstore virksomheders deltagelse"; 
tilskyndelse til, at udnyttelse og formidling af 
resultater forberedes allerede i forskningsfasen. 
ii) Små og mellemstore virksomheder 
Slottc til små og mellcinstore virksomheders 
deltagelse i koopcrativ Ibrskning og i de andre 
aklivileter for Ibrskning, teknologisk udvikling og 
dcmonstration, der skal gennemførcs under 
programmerne: 
- Aktiviteter inden for kooperativ forskning, der 
giver mindst tre af hinanden uafhængige små og 
mellemstore virksomheder fra mindst to 
forskellige medlemsstater mulighed for at 
overdrage løsningen af fælles teknoiogiske 
problemcr til juridisk udenforståcndc 
organisationer. 
- Slottc- og tilskyrtdelsesaktiviteter med hcnblik på 
al lå små og mellemstore virksomheder til at 
deltagc i projckter for samarbcjdsforskning og 
kooperativ Ibrskning (f.eks. 
"sonderingspræm ier". — tilskyndelse til, al udnyttelse og formidling af 
resultater forberedes allerede i forskningsfasen 
— sikring af sammcnhæng mellcm dc aktiviteter, 
der skal ophjælpe innovation under de øvrige 
programmer, og dem, der udføres under dette 
program 
— koordfnering af aktiviteterne i dc 
"innovationsenheder", der skal etablercs under 
de tematiske programmer, med dct l'ormål al 
integrcrc innovationsdimcnsioncn i pro-
grammcrncs gcnncmlbrelse (f.eks. veil 
udvælgclscn af og koulrollen med projeklerne) 
og »m nodvcndigl sikre, al 
lcknologioverlbrslcn Iblges op, f.eks. med 
teknologioverlbrsclsprojekler mcd 
dcmonstralionsvirkniug 
b) Tilskyndelse til SMV'ers deltagelse 
— Støttc til små og mellemstore virksomheders 
deltagelse i Ibrskning, teknologisk udvikling 
og dcmonstration under andrc programmer:" 
Kooperative forskningsaktivitcler, dcr giver 
mindst tre af hinanden uafhængige SMV'er 
fra mindst to medlemsstater mulighed for at 
overdrage løsningen af fælles teknoiogiske 
problemer til tredjeparter, som har cgnel 
forskningskapacitet 
* støttc- og tilskyndclsesaklivilclcr mcd 
henblik på at ia SMV'er lil al dellage i 
samarbcjdslbrskningsprojektcr og koopera­
tive forskningsprojekter (f.eks. på gnmdlag 
af "sonderingspræmier") der lager hcnsyn lil 
SMV'crs bchov for el lleksibelt og lel 
(ilgængcligl stottcsyslem 
Støtte til sikring og forbedring af formidling 
og udnyttelse af resultater inden for de 
tematiske programmer. 
43 
F.IERDEAKTION FJERDE AKTION 
1. UDVIKLINC AK DÉ MENNESKELICE 
RESSOURCER I. UDVIKUNf.' AK l)E Ml NNKSkKI l<;i 
RESSOURCER 
Y'iden bliver mere og mere en grundfaktor i 
verden. På dette område sulder Fællesskahet med 
en trumf på hånden: de europæiske forskeres, 
ingeniorers og teknikeres hoje kvalifikationer. 
Målet er at fastholde og hjælpe med til at udvikle 
disse videnressourcer ved at yde storre stotte til 
forskernes uddannelse og mobilitet, herunder 
deres tilknytning til virksomhederne, og ved at 
stotte en bedre anvendelse af 
forskningsinfrastrukturen. 
Desuden har Fællesskahet en stærk 
forskningstradition inden for samfundsviden-
skaberne og økonomisk videnskab, og denne 
tradition gælder det om at mobilisere for atfinde 
frem til de nuværende og kommende økonomiske 
og sociale udviklingstendenser og behov. Viden bliver mere og mere en grundfaktor i 
verden. På dette område sidder Fællesskahet med 
I en trumf på hånden: de europæiske forskeres, 
| ingeniorers og teknikeres hoje kvalifikationer. 
Målet er at fastholde og hjwlpe med til at udvikle 
disse videnressourcer ved at yde storre stolte til 
forskernes uddannelse og mobilitet, herunder 
deres tilknytning til virksomhederne, og ved at 
stotte en bedre anvendelse af 
forskningsinfrastrukturen. 
Desuden har Fællesskahet en stærk 
forskningstradition inden for samfundsviden-
skaberne og økonomisk videnskab, og denne 
tradition gælder det om at mobilisere for atfinde 
frem til de nuværende og kommende økonomiske 
og sociale udviklingstendenser og behov. 
Aktionens har Iblgcndc overordnede formål, som Aktionens har følgcnde overordncdc forniål, som 
skal forfølgcs i samarbejde med aktivitcterne skal forfølges i samarbejdc med aktiviteterne 
andrc steder i rammeprogrammel: andre steder i rammeprogrammel: 
EF's inenneskelige rcssourccr skal udvikles, 
navulig gciiiicm Ibrskcruddannelsc og 
Ibrskcrmohililcl (hcruiulcr ogcl lilknylning til 
indiislricn, , især små og mcllcmstorc 
virksonihcder), og desuden gcnnem fomyclse i 
undcrvisnings- og uddannelsesmctodcr og 
-tcknologi med siglc på jobskabclse. 
EF skal hjælpcs til at blivc ct attraktivt sted for 
forskere og for investering i forskning, og 
europæisk forskning skal fremmes på den 
internationale scene. - EF's inenneskelige rcssourccr skal udvikles, 
navnlig gcnnem Ibrskeruddanuelse og 
forskcrmobililcl (herunder ogcl lilknylning lil 
industricn, især små og mcllcmstorc 
virksomhcder), og desuden gcnnem Ibrnyclsc i 
undcrvisnings- og uddannelsesmctodcr og 
-leknologi med siglc på jobskabclse. 
- EF skal hjælpes til at blivc ct attraktivt slcd for 
forskere og for investering i forskning, og 
europæisk forskning skal fremmes på den 
internationale scene. 
Der skal tilskyndes til bedre udnyttelse af - Der skal tilskyndes til bedre udnyttelse af 
forskn ingsinfrastrukturen. forskningsinfrastrukturen. 
Der skal udvikles samfundsøkonomisk 
basisviden, som skal hjælpe med til at opnå en 
bedre forståclse af samfundsmæssige og 
okonomiskc noglclbrhold, som har bctydning 
for ramnicprogrammcls mål og for udviklingcn 
af EF's Ibrskiiings- og leknologipolilik og andrc 
polilikkcr. Der skal udvikles samfundsøkonomisk 
basisviden, som skal hjælpe med til at opnå en 
bedre forståelsc af samfundsmæssige og 
okonomiskc noglclbrhold, som har bctydning for 
rammcprogrammcls mål og for udviklingcn af 
EF's Ibrskiiings- og leknologipolilik og andrc 
polilikkcr. 
- Der skal gørcs en særlig indsals for al opnå ligc 
adgang for og størrc ligcvægt mcllcm nucnd og 
kvinder, der deltager i denne aktion. 
44 
a) Fnkcllaklivilclcr indcn for aktioncii a) Knkcllaktivilclcr indcii for aklioncn 
"udvikling af dc mcnncskcligc rcssourccr": "udvikling af dc menncskcligc rcssourccr": 
Dcnnc aklion bcstår af Iblgcnde fcm dcle: 
I) Styrkelse af 
forskningskapital 
Målet er følgende: 
- Der oprettes forskningsuddannelsesnet på nye 
områder inden for avanceret forskning om 
emner, som forskerne vælger frit. Der lægges 
vægt på uddannelse af unge forskere, der er 
ph.d.-studercnde eller har opnået cn ph.d.-grad. 
- Der indlbres ct sammcnhængcnde system af 
"Maric Curic-slipcndicr", bestående af: 
stipendicr, som lildeles hojt kvalificcrcdc unge 
forskere med dokumcnterct forskningserfaring, 
med hcnblik på forskning i cmncr cftcr 
Ibrskernes cgel valg; virksonihedsslipendier 
ydes (il virksomhcder (hcrundcr små og 
mcllcmslorc virksomhedcr), som modlager unge 
forskere på uddannelscsophold; 
udviklingsslipcndicr, som skal llnansicre ophold 
med hcnblik på udvikling af forskningskapacitet 
på hojt niveau i EU's mindre begunstigede 
områder. Som supplerende foranstaltninger på 
stipendieområdet vil der bl.a. blive tale om 
stipendier, som kan fremme forskermobilitet fra 
erhvervslivet til akademiske miljøer og omvendt, 
og om stipendier, som giver doktorander 
mulighed for ophold ved ekspertisecentre. 
ii) Bedre udnyttelse af den 
forskningsinfrastruktur omfattende 
Formålet er al fremme optimcring af udnytlclsen 
af dels forskningsinfrastruktur (store anlæg, nel, 
vidcnccntrc) på områder (også okonomi, jiira og 
samfuiulsfag), der ikkc er omfattct af 
rammeprogramnicts andre aktioncr, dels 
forskcllige typcr infrastruklur, der ikke er taiget i 
betragtning i disse aktioner. Endelig påtænkes der 
aktioner, som kan støtte forskere, der ønsker 
adgang til infrastruktur i andre lande, aktioner til 
støtte for oprettelse af net mellem 
infrastrukturoperatører, og støtte til 
forskningsprojekter, som medfører bedre adgang 
til infrastrukturen. Dcnnc aklion bcslår af Iblgcnde fcm dcle: 
F.F's menneskelige i) Styrkelse af 
forskningskapital FI's menneskelhe 
Målet er følgende: 
- Der oprettes forskningsuddannelsesnet på nye 
områder inden for avanceret forskning om 
emner, som forskerne vælger frit. Der lægges 
vægt på uddannelse al* unge forskere, der er 
ph.d.-studercnde eller har opnået cn ph.d.-grad. 
- Der indlbres ct sammcnhængcnde system al* 
"Marie Curic-slipcndicr", beslående af: 
stipendier, som lildeles hojl kvalificerede unge 
forskere med dokumcnlcrcl forskningserfaring, 
med hcnblik på forskning i cmncr cftcr 
Ibrskernes cgct valg; virksonihedsslipendier ydes 
til virksomhcder (hcrundcr små og mcllcmslorc 
virksomhcder), som modlager unge forskere på 
uddannelscsophold; udviklingsslipendier, som 
skal llnansicre ophold med hcnblik på udvikling 
af forskningskapacitet på hojl niveau i EU's 
mindre begunstigede områder. Som supplerende 
foranstaltninger på stipendieområdet vil der bl.a. 
blive tale om stipendier, som kan fremme 
forskermobilitet fra erhvervslivet til akademiske 
miljøer og omvendt, og om stipendier, som giver 
doktorander mulighed for ophold ved 
ekspertisecentre. 
ii) Bedre udnyttelse af 
forskningsinfrastruktur den omfattende 
l'ormålel er at fremme optimcring af udnytlelscn 
af dels forskningsinfrastruktur (store anlæg, nel, 
videnccnlrc) på områder (også malemalik. 
okonomi, jura og samfuiulsfag), der ikkc er 
omfattcl af rammeprogrammcts andre aktioner, 
dels forskellige typcr infrastruktur, der ikke er 
taget i betragtning i disse aktioner. Endelig 
påtænkes der aktioner, som kan stotte forskere, 
der ønsker adgang til infrastruktur i andre lande, 
aktioner til støtte for oprettelse af net mellem 
infrastrukturoperatører, og stotte til 
forskningsprojekter, som medfører bedre adgang 
til infrastrukturen. 
iii) Fremme af videnskabelig og teknologisk iii) Fremme af videnskahelig og teknologisk 
ekspertise ekspertise 
Formålet med disse aktiviteter er genncm 
udvcksling at stimulcre videnskabelig og 
teknologisk ekspertise og frcmhæve europæisk 
forskningsarbejdc. Der ydes stotte til 
videnskabelige konferencer på højt niveau, Formålet med disse aktiviteter er genncm 
udvcksling at stimulcre videnskabelig og 
teknologisk ekspertise og frcmhæve europæisk 
forskningsarbejdc. Der ydes stotte til 
videnskabelige konferencer på hojt niveau. 
45 
oprettelse af net mellem forskere fra EF, der 
arbejder uden for EF, tildeling af udmærkelser for 
førsterangs forskningsarbejde samt 
oplysningskampagner og tilbud via datanet om 
oplysninger om videnskabelige resultater, der har 
betydning på EF-plan 
iv) Sociookonomisk forskning med sigte på 
samfundets behov 
Disse aktiviteter vedrører et begrænset antal 
emner, der har relation til rammeprogrammets 
overordnede mål, og sigter mod at definere 
grundlaget for en økonomisk og social udvikling, 
som kan skabe arbejdspladser og opbygge et 
europæisk vidensamfund. Indsatsen koncentreres 
først og fremmest om en analyse af samspillet 
mellem den teknologiske udvikling, uddannelse, 
arbejde, juridiske forhold og økonomisk 
konkurrenceevne; udarbejdelse og validering af 
nye udviklingsmodeller, der fremmer vækst, 
beskæftigelse og livskvalitet. 
v) Stotte til udvikling af forsknings- og 
teknologipolitik i Europa 
Støtten sikres ved oprettelse af et 
udvekslingsforum i form af ETAN-nettet 
("European Technology Assessment Network"), 
hvor politiske beslutningstagere knyttes sammen 
med forskere, der har specialiseret sig i 
undersøgelser af forsknings- og teknologipolitik; 
eodvidere ved aktiviteter vedrørende 
teknologivurdering, teknologiovervågning og 
teknologiprognosticering, ved evaluering 
forsknings- og teknologiløsninger samt ved 
udvikling af et statistisk system og et system af 
forsknings^ og teknologi- og 
innovationsindikatorer. 
b) Sammenføjning med aktiviteterne under de 
andre aktioner i rammeprogrammet 
Også under denne aktion varetages samordnings-, 
støtte- og vejledningsopgaver i det omfang det er 
nødvendigt for at sikre sammenhængen med og 
mellem aktiviteter af tilsvarende art andre steder i 
rammeprogrammet, for så vidt angår de forhold, 
der er nævnt under punkt la) i det foregående. oprettelse af net mellem forskere fra EF, der 
arbejder uden for EF, tildeling af udmærkelser for 
førsterangs forskningsarbejde samt 
oplysningskampagner og tilbud via datanet om 
oplysninger om videnskabelige resultater, der har 
betydning på EF-plan 
iv) Sociookonomisk forskning med sigte på 
samfundets behov 
Disse aktiviteter vedrører et begrænset antal 
emner, der har relation til rammeprogrammets 
overordnede mål, og sigter mod at definere 
grundlaget for en økonomisk og social udvikling, 
som kan skabe arbejdspladser og opbygge et 
europæisk vidensamfund. Indsatsen koncentreres 
først og fremmest om en analyse af samspillet 
mellem den teknologiske udvikling, uddannelse. 
arbejde, juridiske forhold og økonomisk 
konkurrenceevne; udarbejdelse og validering af 
nye udviklingsmodeller, der fremmer vækst, 
beskæftigelse, lige muligheder for mænd og 
kvinder, og livskvalitet. 
v) Stotte til udvikling af forsknings- og 
teknologipolitik i Europa 
Støtten sikres ved oprettelse af et 
udvekslingsforum i form af ETAN-nettet 
("European Technology Assessment Network"), 
hvor politiske beslutningstagere knyttes sammen 
med forskere, der har specialiseret sig i 
undersøgelser af forsknings- og teknologipolitik; 
endvidere ved aktiviteter vedrørende 
teknologivurdering, teknologiovervågning og 
teknologiprognosticering, ved evaluering af 
forsknings- og teknologiløsninger samt ved 
udvikling af et statistisk system og et system af 
forsknings- og teknologi- og 
innovationsindikatorer. 
b) Samspil med aktiviteterne under de andre 
aktioner i rammeprogrammet 
Også under denne aktion varetages samordnings-, 
støtte- og vejledningsopgaver i det omfang det er 
nødvendigt for at sikre sammenhængen med og 
mellem aktiviteter af tilsvarende art andre steder i 
rammeprogrammet, for så vidt angår de forhold, 
der er nævnt under punkt la) i det foregående. 
46 
BILAG III 
FEMTE RAMMEPROGRAM (1998-2002) 
BELØB OG FORDELING 
I Mio. ECU I 
_• (lobende priser) 
Første aktion (forsknings-, udviklings- og 11775 ' 
demonstrationsprogrammer) 
Anden aktion (samarbejde med tredjelande og internationale 491 " 
organisationer) 
Tredje aktion (formidling og udnyttelse af resultater) 350 ~ 
Fjerde aktion (stimulering af forskeruddannelse og forskermobilitet) 1402 " 
SAMLETMAKSIMUMBELOB 14833 ' 
Vejledende fordeling mellem temaerne i første. aktion Mio. ECU 
- Forbedring af livskvaliteten og forvaltningen af bioressourcer 2650" 
- Udvikling af et brugervenligt informationssamfund 3925 
- Fremme af konkurrence- og bæredygtig vækst 3100" 
Bevarelse af økosystemet 2100 
Heraf8l5MioECUtiIFFC. 
Beløbet til FFC's direkte aktioner er ikke medregnet. 11 775" 
47 
BILAG IV BILAG IV 
BETINGELSER FOR 
FINANSIERINGSBIDRAG FRA 
FÆLLESSKABET BETINGELSER FOR 
FINANSIERINGSBIDRAG FRA 
FÆLLESSKABET 
Det Europæiske Fællesskab bidrager økonomisk 
til aktiviteter for forskning og teknologisk 
udvikling, herunder demonstration, i det følgende 
benævnt "indirekte FTU-aktioner", som 
gennemføres i henhold til programmer for 
iværksættelse af rammeprogrammet. Desuden 
gennemfører Fællesskabet selv aktiviteter for 
forskning og teknologisk udvikling, i det følgende 
benævnt "direkte FTU-aktioner". Det Europæiske Fællesskab bidrager økonomisk 
til aktiviteter for forskning og teknologisk 
udvikling, herunder demonstration, i det følgende 
benævnt "indirekte FTU-aktioner", som 
gennemføres i henhold til programmer for 
iværksættelse af rammeprogrammet. Desuden 
gennemfører Fællesskabet selv aktiviteter for 
forskning og teknologisk udvikling, i det følgende 
benævnt "direkte FTU-aktioner". 
Nøgleaktionerne, forskningsaktiviteterne og 
aktiviteterne for udvikling af generiske 
teknologier, støtten til forskningsinfrastruktur 
samt de aktiviteter, der gennemføres som led i 
aktion 2, 3 og 4, som beskrevet i bilag II, 
iværksættes gennem indirekte FTU-aktioner og 
direkte FTU-aktioner. Nøgleaktionerne, forskning og teknologisk 
udvikling af generisk karakter, stotten til 
forskningsinfrastruktur samt de aktiviteter, der 
gennemføres som led i aktion 2, 3 og 4, som 
beskrevet i bilag II, iværksættes gennem indirekte 
FTU-aktioner og direkte FTU-aktioner. 
1. Indirekte FTU-aktioner 1. Indirekte FTU-aktioner 
De indirekte FTU-aktioner omfatter fem 
kategorier: aktioner med omkostningsdeling, 
uddannelsesstipendier, støtte til net, samordnede 
aktioner og ledsageforanstaltninger. Aktioner med 
omkostningsdeling er hovedinstrumentet til 
gennemførelse af programmerne. De indirekte FTU-aktioner omfatter fem 
kategorier: aktioner med omkostningsdeling. 
uddannelsesstipendier, støtte til net, samordnede 
aktioner og ledsageforanstaltninger. Aktioner med 
omkostningsdeling er hovedinstrumentet til 
gennemførelse af programmerne. 
EF bidrager til disse aktioner med følgende. EF bidrager til disse aktioner med følgende 
støttesatser: støttesatser: 
a") Aktioner med omkostningsdeling: a) Aktioner med omkostningsdeling: 
Forsknings- og teknologiudviklingsprojekter, - Forsknings- og teknologiudvik/ingsprojekfer. 
demonstrationsprojekter og integrerede demonstrationsprojekter og integrerede 
projekter projekter 
Forsknings- og teknologiudviklingsprojekter er 
projekter, der kan frembringe ny viden, som kan 
være nyttig, dels i forbindelse med udformning af 
nye produkter, processer eller tjenester eller 
væsentlig forbedring af eksisterende, dels til at 
imødekomme samfundsmæssige behov. 
Finansieringstilskuddet beløber sig principielt til 
50% af de støtteberettigede omkostninger. Hvor 
der er tale om organisationer, der ikke anvender et 
formålsbestemt budgetregnskab dækkes de 
støtteberettigede ekstraudgifter, som forskningen 
medførerdog 100%. Forsknings- og teknologiudviklingsprojekter er 
projekter, der kan frembringe ny viden, som kan 
være nyttig, dels i forbindelse med udformning af 
nye produkter, processer eller tjenester eller 
væsentlig forbedring af eksisterende, dels til at 
imødekomme samfundsmæssige behov. 
Finansieringstilskuddet beløber sig principielt til 
50% ctfde støtteberettigede omkostninger. 
48 
Demonstrationsprojekter er projekter, hvis formål 
er at påvise teknologiernes tekniske 
levedygtighed, idet markedsføringen ikke kan 
gennemføres i den øjeblikkelige situation. 
Finansieringstilskuddet beløber sig principielt til 
35% afde stotteberettigede omkostninger. Demonstrationsprojekter er projekter, hvis formål 
er at påvise teknologiernes tekniske 
levedygtighed, idet markedsføringen ikke kan 
gennemføres i den ojeblikkelige situation. 
Finansieringstilskuddet belober sig principielt til 
35% afde stotteberettigede omkostninger. 
Integrerede projekter omfatter både en forsknings-
og teknologudviklingsdel og en 
demonstrationsdel. Finansieringstilskuddet 
beløber sig til det vejede gennemsnit afde satser, 
der gælderfor hver afde to dele. Integrerede projekter omfatter både en førsknings-
og teknologudviklingsdel og en 
demonstrationsdel. Finansieringstilskuddet 
beløber sig til det vejede gennemsnit qfdc satser, 
der gælderfor hver afde to dele. 
Hvor der er tale om organisationer, der ikke 
anyender et formålsbestemt budgetregnskab 
dækkes de stotteberettigede ekstraudgifter, som 
projekterne medforer, dog 100%. 
Støtte for at lette 
forskn ings infrastruktur adgangen til - Støtte for at lette 
forskningsinfrastruktur adgangen til 
Der ydes støtte til eksisterende 
forskningsinfrastrukturer for at gore det Iettere her 
at modtage forskerhold fra Fællesskabet, så disse 
kan få de bedst mulige vilkår for deres 
forskningsarbejde. Der ydes stotte til eksisterende 
forskningsinfrastrukturer for at gore det Iettere her 
at modtage forskerhold fra Fællesskabet. så disse 
kan få de bedst mulige vilkår for deres 
forskningsarbejde. 
EF bidrager til den bedst mulige udhyttelse af EF bidrager til den bedst miilige udnyttelse af 
infrastrukturen med 100% af de stotteberettigede 
ekstraudgifter, der opstår ved at modtage 
forskerhold fra Fællesskabet og stille anlægget til 
rådighed. infrastrukturen med 100%, af de stotteberettigede 
ekstraudgifter, der opstår ved at modtage 
forskerhold fra Fællesskabet og stille anlægget til 
rådighed. 
- Teknologistimuleringsprojekter med det formål - Teknologistimuleringsprojekter med det formål 
at opmuntre og lette små og mellemstore . at opmuntre og lette små og mellemstore 
virksomheders deltagelse i FTU-aktiviteterne: virksomheders deltagelse i FTU-aktiviteterne: 
Aktiviteter inden for "kooperativ forskning" 
finansieres med op til 50% af projektets 
stotteberettigede udgifter. Kooperative forskningsaktiviteter giver mindst tre 
af hinanden uafhængige SMV'er fra mindst to 
medlemsstater mulighed for at overdrage 
løsningen af fælles teknologiske problemer til 
udenforstående juridiske enheder, som har egnet 
forskningskapacitet. De finansieres med op til 
50% af projektets stotteberettigede udgifter. 
Aktiviteter inden for "samarbejdsforskning" 
finansieres i form af en præmie, der dækker op til 
75% af de stotteberettigede udgifter i 
sonderingsfasen af en FTU-aktivitet, herunder 
validering og tilrettelæggelse af projektet, en 
gennemførlighedsundersøgelse, partnersøgning, i 
en periode på højst 12 måneder. Med "sonderingspræmier" gores et FTU-projekts 
indledende fase Iettere. I denne fase kan indgå 
feasibility-undersogelser, projektvalidering og 
-forberedelse samt partnersøgning i en periode på 
op til 1 år. Der kan ydes op til 75%, af de 
stotteberettigede udgifter i sonderingsfasen af en 
FTU-aktivitet. 
b) Uddannelsesstipendier b) Uddannelsesstipendier 
Under fjerde aktion omfatter EF's system af Marie 
Curie-stipendier flere kategorier: stipendier til 
unge forskere med dokumenteret erfaring, Under fjerde aktion omfatter EF's system af Marie 
Curie-stipendier flere kategorier: stipendier til 
unge forskere med dokumenteret erfarinn. 
49 
stipendier til unge forskere med henblik på et 
uddannelsesophold i en virksomhed og 
udviklingsstipendier. 
Som stipendier til unge forskere med 
dokumenteret forskningserfaring modtager 
stipendiaterne et beløb, der udelukkende skal 
dække deres leveomkostninger, herunder udgifter 
til en passende social sikring. Desuden modtager 
de et beløb, der skal dække deres 
flytteomkostninger. stipendier til unge forskere med henblik på et 
uddannelsesophold i en virksomhed og 
udviklingsstipendier. 
Som stipendier til unge forskere med 
dokumenteret forskningserfaring modtager 
stipendiaterne et beløb, der udelukkende skal 
dække deres leveomkostninger, herunder udgifter 
til en passende social sikring. Desuden modtager 
de et beløb, der skal dække deres 
flytteomkostninger. 
Under anden aktion giver stipendieordningerne 
dels mulighed for at tilbyde unge forskere fra 
udviklingslande mulighed for et ophold i EF-
laboratorier, dels unge EF-forskere mulighed for 
et ophold i Japan eller Sydkorea. Under anden aktion giver stipendieordningerne 
dels mulighed for at tilbyde unge forskere fra 
udviklingslande, lande ved Middelhavet og nye 
vækstlande mulighed for et ophold i EF-
laboratorier, dels unge EF-forskere mulighed for 
et ophold i industrilaboratorier i tredjelande inden 
for områder, der er af særlig interesse for 
Fællesskabet. 
EF kan finansiere op til 100% af de 
støtteberettigede udgifter til stipendiet og yde et 
bidrag til de støtteberettigede udgifter for den 
institution, der modtager stipendiaten, når 
institutionen ligger i EF. EF kan finansiere op til 100%, af de 
støtteberettigede udgifter til stipendiet og yde et 
bidrag til de støtteberettigede udgifter for den 
institution, der modtager stipendiaten, når 
institutionen ligger i EF. 
c") Støtte til net c) Støtte til net 
De tematiske net samler fabrikanter, brugere, 
universiteter, forskningscentre og organisationer 
for innovationsformidling eller ' -overførsel 
omkring et fælles teknisk-videnskabeligt mål for 
at lette integration og overførsel af viden, 
samarbejde mellem forskere og forskningsbrugere, 
for at sikre en bedre hensyntagen til markedets 
behov og for at gøre den videnskabelige og 
teknologiske ekspertise mere dynamisk. EF kan 
finansiere op til 100% af de støtteberettigede 
ekstraomkostninger ved såmordning og 
iværksættelse af tematiske net. De tematiske net samler fabrikanter, brugere, 
universiteter, forskningscentre og organisationer 
for innovationsformidling eller -overførsel 
omkring et fælles teknisk-videnskabeligt mål for 
at lette integration og overførsel af viden, 
samarbejde mellem forskere og forskningsbrugere, 
for at sikre en bedre hensyntagen til markedets 
behov og for at gøre den videnskabelige og 
teknologiske ekspertise mere dynamisk. EF kan 
finansiere op til 100% af de stotteberettigede 
ekstraomkostninger ved såmordning og 
iværksættelse af tematiske net. 
Nettene for forskeruddannelse etableres på 
avancerede eller nye forskningsområder og 
forskeme vælger frit, hvilke emner de skal 
omfatte. De sigter hovedsagelig mod uddannelse 
af unge forskere, som er på vej mod eller har taget 
ph.d-graden. EF kan finansiere op til 100% af de 
støtteberettigede ekstraomkostninger, der er 
forbundet med etablering og vedligeholdelse af 
nettet. I det særprogram, der skal vedtages under 
fjerde aktion, fastsættes et gennemsnitligt 
maksimalbeløb pr. deltager og pr. år. Nettene for forskeruddannelse etableres på 
avancerede eller nye forskningsområder og 
forskeme vælger frit, hvilke emner de skal 
omfatte. De sigter hovedsagelig mod uddannelse 
af unge forskere, som er på vej mod eller har taget 
ph.d-graden. EF kan finansiere op til 100%, af de 
støtteberettigede ekstraomkostninger, der er 
forbundet med etablering og vedligeholdelse af 
nettet. 
50 
d) Samordnede aktionsr: d) Samordnede aktioner. 
Samordnede aktioner går ud på at samordne 
nationale FTU-projekter, der i forvejcn cr 
finansicret, for at udvekslc erfaringcr, forstærkc 
den forskningsindsats, dcr gores forskelligc sleder, 
for at nå op på cn kritisk masse, formidle rcsultater 
og gore brugcrc opmærksommc på dcm. EF kan 
finansiere på op til 100%, af de stotteberettigede 
ekstraomkos/ninger, dcr cr Ibrhtmdel med 
sainoidningen. 
c) Ledsageforanstaltninger: 
Ledsageforanstaltninger bidrager til 
gcnncmforelsc af særprogrammer ellcr 
forbcrcdelsen af kommende aktioner med det sigte 
at nå eller fastlægge de strategiske mål. I øvrigt 
sigter de mod at forberede eller understøtte andre 
indirekte FTU-aktioner. Foranstaltninger, hvis 
formål er at bringe produkter, processer eller 
tjenester i handelen, at gennemføre 
marketingaktiviteter eller salgsfremstød, kommer 
ikke i betragtning. EF kan finansiere op til 100% 
af de stotteberettigede udgifter ved 
Joranstaltningerne. Samordnede aktioner går ud på at samordne FTU-
projekter, der i forvejcn cr llnansicrct, for at 
udvekslc erfaringcr. Ibrstærke den 
forskningsiiulsat.s, dcr gores forskelligc sicdcr, for 
at nå op på cn kritisk masse, formidle rcsultater og 
gore brugere opmærksommc på dem. EF kan 
finansiere på op til 100%, qf de stotteberettigede 
eksfraomkostninger, dcr cr Ibrbundct med 
samordniiigcii. 
e) Ledsageforanstaltninger: 
Ledsageforanstaltninger bidrager til 
gennemførelse af særprogrammer eller 
forbercdelsen af kommende aktioner med det sigte 
at nå eller fastlægge de strategiske mål. I ovrigt 
sigter de mod at forberede eller understøtte andre 
indirekte FTU-aktioner. Foranstaltninger, hvis 
formål er at bringe produkler, processer eller 
tjenester i handelen, at gennemføre 
marketingaktiviteter eller salgsfremstod, kommer 
ikke i betragtning. EF kan finansiere op til 100%, 
af de stotteberettigede udgifter ved 
Joranstaltningerne. 
I besluliiiiigenie oin særprogrammer lil 
gcniicmlbrclsc af det feinle rammcprogram kan 
oven.ståeiule salscr for EF-finansicringcn kun 
fravigcs i særligc, bchørigt bcgrundede tilfælde for 
den pågældende aktion. I bcslutningernc kan de 
ovcnlbr bcskrevne indirekte FTU-aktioner dog 
præciscrcs, supplercs eller underkastes yderligere 
betingelser eller begrænsninger. 
Øvrige nærmere bestemmelser om 
finansierihgsbidrag fra virksomheder, 
forskningscentre og universiteter til indirekte 
FTU-aktioner og til resultatformidling fastsættes 
af Rådet i medfør af traktatens artikel 130 J. I bcsliilningcrnc om særprogrammer lil 
gcnncmforelsc af dcl l'cinlc rammcprogram kan 
ovcnståcndc satscr for El -llnansieringen kun 
fravigcs i særligc, behørigt bcgrundede tilfælde for 
den pågældende aktion. I beslutningernc kan de 
ovenfor beskrevne indirekte FTU-aktioner dog 
præciseres, suppleres eller underkastes yderligere 
betingelser eller begrænsninger. 
Øvrige nærmere bestemmelser om 
finansieringsbidrag fra virksomheder, 
forskningscentre og universiteter til indirekte 
FTU-aktioner og til resultatformidling fastsættes 
af Rådet i medfør af traktatens artikel 130 J. 
2. Direkte FTU-aktioner 2. Direkte FTU-aktioner 
De direkte FTU-aktioner, som skal gcnncmlbres 
af Det l'ællcs Forskningscenter (1TC) omfattcr 
instilutioncllc ibrskningsakliviteter og 
institutionelle vidcnskabcligc og lekniskc 
støtteaktiviteter. Institutioncllc 
forskningsaktiviteter er aktiviteter, som FFC's 
kompetence eller anlæg giver særlige eller 
ligefrem unikke muligheder for at udføre i EF, og 
som bidrager til gennemførelsen af EF's FTU-
politik. lnstitutionelle videnskabelige og tekniske 
støtteaktiviteter er aktiviteter, som er nødvendige 
for udformningen og gennemførelsen af EF-
politikker og for Kommissionens traktatmæssige De direkte FTU-aktioner, som skal gcnncmforcs 
af Det Fælles Forskningscenter (l'l'C) omfattcr 
institutioncllc forskningsaktiviteter og 
institutioncllc vidcnskabcligc og lekniskc 
støtteaktiviteter. FFC kan yde stotte på områdcr, 
hvor det har særlig eller unik ekspertise og særlige 
eller unikke faciliteter i Fællesskabet, eller på 
områder, hvor det udfører aktiviteter, som er 
nødvendige for udformningen og gennemførelsen 
af fællesskabspolitikker og for de af 
Kommissionens traktatmæssige opgaver, der 
kræver FFC's upartiskhed. EF finansierer 
udgifterne til direkte FTU-aktioner 100%>. 
51 
opgaver, som skal udfbrcs af cn nculral instans 
som IIC. El' liuansicrcr norniall udgifterne til 
dhvkte irtl-aklioncr 100%,. 
3. I cvcnliicllc rådsafgorelscr i medlbr af 3. I cvcntuellc rådsafgorclscr i mcdlbr af 
traktatens artikel 130 O, jf. denne afgørelses traktatens artikel 130 O. jf. dcnne afgorelses 
artikel 3, stk. 2, fastlægges i givet fald nærmere artikel 3, stk. 2, fastlægges i givet fald nærmere 
bestemmelser om EF's finansieringsbidrag. bestemmelser om EF's finansieringsbidrag. 
52 
ANDET ÆNDREDE FORSLAG TIL RÅDETS AFGØRELSE OM FEMTE RAMMEPROGRAM FOR 
DET EUROP/EISKE ATOMENERGIF/ELLESSKABS (EURATOM) INDSATS INDEN FOR 
FOKSKNING ()(i UDDANNELSE (1998-2002) 
(nr. ../.../Euratom) 
OPRINDELIGT FORSLAG ÆNDRET FORSLAG 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR RÅDET FOR DEN EUROP/EISKE UNION HAR 
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det under henvisning til traktaten om oprettelse af Det 
Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 
7, 7, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen , under henvisning til forslag fra Kommissionen ', 
under henvisning til udtalelsc fra Europa-
Parlamentet", under henvisning til udtalelsc fra Europa-
Parlamentet2, 
under henvisning til udtalelsc fra Det Okonomiskc under henvisning til udtalelsc fra Dcl Okonomiskc 
og Soeialc l Idvalg \og og Socialc l Idvalg , og 
ud fra Iblgeiulc bclragtningcr: ud fra folgende betragtningcr: 
Dcr kau i ovcrcusslemmclsc mcd traktalcns artikel Dcr kan i overensslcmmclsc incd traktatcns artikel 
7 vcdtages el flerårigt rammeprogram, som 7 vedtages et flerårigt rammeprogram, som 
omfatter samtlige aktioner, herunder omfatter samtlige aktioner, herunder 
demonstrationsaktioner, vedrørende forskning og demonstrationsaktioner, vedrorende forskning og 
uddannelse inden for kernekraft, som gennemføres uddannelse inden for kernekraft, som gennemføres 
ved hjælp af forsknings- og ved hjælp af forsknings- og 
uddannelsesprogrammer; uddannelsesprogrammer; 
det er hcnsigtsmæssigt at vedtage et nyt det er hensigtsmæssigt at vcdtage et nyt 
rammeprogram for perioden 1998-2002 for at rammeprogram for perioden 1998-2002 for at 
sikre kontinuiteten i de forsknings- og sikre kontinuiteten i de forsknings- og 
uddannelsesaktioner, der gennemføres inden for uddannelscsaktioner, der gennemføres inden for 
kernekraft; kernekraft; 
ilblgc artikel 4, stk. 2, i Rådcts afgørclse nr. ifølge artikel 4, stk. 2, i Rådets afgorclsc nr. 
94/268/Euratom af 26. april 1994 om et 94/268/Euratom af 26. april 1994 om et 
rammeprogram for Det Europæiske rammeprogram for Det Europæiske 
Atomcncrgifællcsskabs indsats inden for forskning Atomenergifællesskabs indsals inden for forskning 
og uddannelse (1994 I998)4, ændret ved Rådets og uddannelse (1994 I998)\ ændret ved Rådets 
afgorclsc nr. 96/253/Euratom , skal afgørelse nr. 96/253 Euratom , skal 
Kommissionen foretage en ekstern evaluering af Kommissionen foretage en ekstern evaluering af 
EFT nr. C 173 af 7.6.1997, s. 30. 
3 EFT nr.C 355 af21.11.1997, s. 38. 
4 EFTnr. L 115 af 6.5.1994, s. 31. 
5 EFTnr. L 86 af 4.4.1996, s. 7. 1 EFT nr. C 173 af 7.6.1997, s. 30. og EFT nr. C 
291 af 25.9.1997, s. 16. 
2 
3 EFTnr. C 355 af 21.11.1997. s. 38. 
4 EFTnr. L 115 af 6.5.1994, s. 31. 
5 EFTnr. L 86af4.4.l996, s. 7. 
53 
Kommissionen Ibrclagc cn ckstern cvaluering af 
forvallningcn og gcnnenilbrclsen af Fællesskabets 
aklioner i lobcl af de feui år, dcr går Ibrtul Ibr 
dfiine cvaliit'i ing, indeii den lorelægger sil lorslag 
lil del lenile laiiiincpiogiaut; dciiiie cvaluering og 
dcns konklusioncr cr sammcn med 
Kommissioncns bemærkninger blevet meddelt til 
Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og 
Sociale Udvalg; 
Kommissionen vedtog den 10. juli 1996 en 
meddelelse om de første retningslinjer for det 
femte rammeprogram, hvori den understregede, at 
det er vigtigt, at det først og fremmest svarer til de 
okonomiske og samfundsmæssige behov; denne 
meddelelse blev fulgt op af et første 
arbejdsdokument den 20. november 1996, som 
indeholder en række præciseringer af de 
efterstræbte mål og beskrivelse af 
gennemførelsesmidlerne, og dernæst af* et andet 
arbejd.sdokuinenl den 12. februar 1997 , som 
indeholder cn inerc dclaljcrct gennemgang af del 
femlc rammcprograms muligc indhold; Kommissionen Ibrclagc cn ekslern cvaluering af 
forvallningcn og gcnnenilbrclsen af Fællesskabel.s 
aklioner i lobcl af de fcm år, dcr går Ibrud for 
denne cvaluering. iudcii den Ibrclæggcr sil forslag 
lil del lenile rammeprogram; denne cvaluering og 
dcns konklusioncr er sammcn med 
Kommissionens bemærkninger blevet meddelt til 
Europa-Parlamentet, Rådet og Det Okonomiske og 
Sociale Udvalg; 
Kommissionen vedtog den 10. juli I9966 en 
meddelelse om de forste retningslinjer for det 
femte rammeprogram, hvori den understregede, at 
det er vigtigt, at det først og fremmest svarer til de 
økonomiske og samfundsmæssige behov; denne 
meddelelse blev fulgt op af et forste 
arbejdsdokument den 20. november 19967, som 
indeholder en række præciseringer af de 
efterstræbte mål og beskrivelse af 
gennemførelsesmidlerne, og dcrnæsl af et andet 
arbejdsdokunicnt den 12. februar 1997 , som. 
indeholder cn nicre dclaljerel gennemgang af del 
femte rammcprograms muligc indhold; 
Det Europæiskc Atomcnergilællesskabs ibrskning 
indcn Ibr kemekraft skal ses på baggrund af det 
aklucllc behov Ibr at udviklc sikrc og acccptable 
euergisystcmcr, hvor dcr lages hensyn til 
standarder og miljø, og som på længere sigt er 
konkurrencedygtige for så vidt angår 
produktionsomkostningerne; 
det femte rammeprogram bør koncentreres om 
områder, der omfatter forskningsaktiviteter og 
aktiviteter til udvikling af generiske teknologier, 
en aktion som samler denne form for aktiviteter i 
en sammenhængende helhed, strategisk målrettet 
mod et fælles bærende cmne (i det følgende 
bcnævnt "nogleaktioner") og stottc til 
forskningsinfraslrukturcr; Det Europæiskc Alomencrgifællcsskabs Ibrskning 
inden for kcrnekraft skal ses på baggrund af det 
aktuelle behov for at udviklc sikrc og acccptable 
energisystemer, hvor der tages hensyn til 
standarder og miljø, og som på længere sigt er 
konkurrencedygtige for så vidt angår 
produktionsomkostningerne; 
det femte rammeprogram bor koncentreres om 
områder, der omfatter generisk forskning og 
udvikling af generiske teknologier, cn aktion som 
samler denne form for aktiviteter i en 
sammenhængende helhed, strategisk målrettet 
mod et fælles bærende cmne (i det folgcndc 
benævnt "nogleaktioner") og stottc til 
forskningsinfrastrukturer; 
del femte rammeprogram bor cndvidcrc ud over 
lcmatiske aspckter også omfatte tværgåcnde 
aspekter vedrørcnde samarbejdet med tredjelande 
og internationale organisationer, formidling og 
nyttiggørelsc af resultater fra forsknings- og 
uddannelsesaktiviteterne samt forskeres 
uddannelse og mobilitet; det femte rammeprogram bor cndvidcrc ud over 
tematiske aspekter også omfalte tværgåcnde 
aspekter vedrorende samarbejdet med tredjelande 
og internationale organisationer, formidling og 
nyttiggørelse af resultater fra forsknings- og 
uddannelsesaktiviteterne samt forskeres 
uddannelse og mobilitet; 
denne metode forudsætter, at det videnskabelige, 
tekniske og teknologiske ekspertisepotentiale, der 
findes i Fællesskabet, holdes ved lige og styrkes, 
idet der samtidig tages hensyn til de store denne metode forudsætter, at det videnskabelige, 
tekniske og teknologiske ekspertisepotentiale, der 
findes i Fællesskabet, holdes ved lige og styrkes, 
idet der samtidig tages hensyn til de store 
6 KOM (96) 33 endelig udgave 
7 KOM (96) 595 endelig udgave 
8 KOM (97) 47 endelig udgave 6 KOM (96) 33 endelig udgave 
7 KOM (96) 595 endelig udgave 
8 KOM (97)47 endelig udgave 
54 
inlemationale partnercs indsats; delte potentiale internationale partncrcs ogcdc invcstcring i 
vcdrorer bådc dc fysiske og immatericlle forskning og uddannclsc; delle potentiale vcdrorcr 
infrastrukturcr og de menncskclige ressourccr; bådc dc fysiske og immatericlle infrastrukturcr og 
de menncskelige ressourccr; 
med henblik på at fremme en bæredygtig vækst i 
europæisk økonomi og en vedvarende 
konkurrenceevne for europæisk industri er det 
nødvendigt, at dens videnskabeligc og 
teknologiske grundlag styrkes på mellemlang til 
lang sigt; 
samarbejdet med samtlige trcdjelande og 
internationale organisationcr bor styrkes, navnlig i 
bcstræbelserne på at nå frcni til frcdelig udnyttclse 
af kcrneenergien; dct cr vigligt, at Fællesskabet 
fortsætler med al indlage en viglig rolle indcn for 
sikkcrhcil i Ibrbindelse med nuklear llssion, blandl 
andcl over for de ccnlral- og østcuropæiske lande 
og slaler i dct lidligcre Sovjclunionen; det er 
ligeledes vigtigt at fortsætte det cventuelle 
internationale samarbejde med tredjelande inden 
for kontrolleret termonuklear fusion; samarbejdet med samtlige tredjelande og 
internationale organisationcr bor styrkes, navnlig i 
bcstræbelserne på at nå frem til frcdelig udnyttelse 
af kcrneenergien; det Cr vigtigl, at Fællesskabet 
fortsætler med at indlage en viglig rolle inden for 
sikkerhed i Ibrbindelse med nuklear lission, blandl 
andcl over for de ccnlral- og osleiiropæiske lande 
og slatcr i dct lidligcre Sovjclunionen; dcl cr 
ligeledes vigtigt at forlsætle det cventuelle 
internationale samarbejde med trcdjelande inden 
for kontrolleret termonuklear fusion; 
i medfør af traktatens artikel 4, stk. 1, skal 
Fællesskabets forsknings- og 
undervisningsaktiviteter på kerneenergiområdet 
supplere medlemsstaternes indsats, Fællesskabets 
indsats skal derfor tilrettelægges således, at den 
øger værdien af medlemsstaternes aktiviteter; 
ved fastlæggclscn af kritcrierne for at vælgc de 
områdcr, dcr indgår i dct l'emlc rammeprogram, 
samt de videnskabclige og teknologiske mål, som 
de er Ibrbundel med, er dcr laget hcnsyn til de 
ovcnlbr beskrevne principper; de sainmc kritcricr 
bor også anvcndes vcd iværksættclsen af det lemte 
rammeprogram af hcnsyn til sammenhængcn; 
Det Fælles Forskningscenter bidrager til 
gennemførelsen af rammeprogrammet inden for 
de områder, hvor det yder neutral og uafhængig 
ekspertisebistand samt teknisk-videnskabelig 
støtte, der er nødvendig for gennemførelsen af 
Fællesskabets forskellige politikker; det deltager 
desuden, inden for konsortier, i gennemførelsen af 
forsknings- og uddannelsesaktiviteter; 
den årlige rapport, som Kommissionen skal 
forelægge Rådet i henhold til traktatens artikel 7, 
bør også forelægges for Europa-Parlamentet; på 
linje med anbefalinger om gennemsigtighed og en i medfør af traktatens artikel 4, stk. I, skal 
Fællesskabets forsknings- og 
undervisningsaktiviteter på kerneenergiområdet 
supplere medlemsstaternes indsats, Fællesskabets 
indsats skal derfor tilrettelægges således, at den 
øger værdien af medlemsstaternes aktiviteter; 
ved fastlæggelsen al* kritcrierne for at vælgc dc 
områder, der indgår i det feinle rammeprogram, 
samt dc videnskabeligc og teknologiske mål, som 
de er Ibrbundel med, er der lagel hcnsyn lil de 
ovcnlbr beskrevne principper; de sniunic krilcrier 
bor også anvcndes ved iværksællclscu af ilcl feinle 
rammeprogram af hcnsyn til sammenhængcn; 
Det Fælles Forskningscenter (FFC) skal 
gennemføre direkte FTU-aktioner gennem 
institutionelle forskningsaktiviteter og institu-
tionelle videnskabelige og tekniske stotte-
aktiviteter, hvor det har særlig eller unik ekspertise 
og særlige eller unikke faciliteter i Fællesskabet, 
eller hvor det får til opgave at udfore aktiviteter, 
som er nødvendige for udformningen og 
gennemførelsen af fællesskabspolitikker, og de af 
Kommissionens traktatmæssige opgaver, dcr 
kræver FFC's upartiskhed; desuden skal FFC på 
konkurrenccvilkår indcn for konsortier dcltagc i 
gennemførelsen af forskningsaktiviteter, der cr 
plankigt som indirekte aktioncr. 
den årlige rapport, som Kommissionen skal 
forelægge Rådet i henhold til traktatens artikel 7, 
forelægges også for Europa-Parlamentet; på linje 
med anbefalinger om gennemsigtighed og en god 
55 
god og elfektiv l'oi valtning bor dcr cndvidcrc og cllckliv Ibrvaltning bor dcr cndviderc vedlagcs 
vcdlagcs bcslcmmelser, som givcr inulighed for bcslcmmelser, som givcr mtilighcd for syslcmalisk 
syslemali.sk al koiitrollcrc, hvor langt at konlrollcrc, hvor langl gciuicmlbrclscn af del 
gcnnemlbrcl.sen af dct fcmte rammcprogram cr femlc rammeprogram cr nåel; 
nået; 
i dennc afgorclse fastlægges der et finansielt 
referencebeløb, jf. punkt 2 i Europa-Parlamentets, 
Rådets og Kommissionens erklæring af 6. marts 
1995 , for hele programmets løbetid, hvilket dog 
ikke berører budgetmyndighedens traktatmaessige 
beføjelser; i denne afgørclsc fastlægges dcr et finansielt 
referencebeløb, jf. punkt 2 i Europa-Parlamentets, 
Rådets og Kommissionens erklæring af 6. marts 
1995 , for hele programmets løbetid, hvilket dog 
ikke berører budgetmyndighedens traktatmaessige 
beføjelser; 
budgetmyndigheden bestræber sig på at nå frcm til 
det finansielle refcrenccbclob på bctingclse af. at 
de finansielle ovcrsiag Ibr den Iblgende pcriodc er 
kompatiblc mcd allc de ovrige politikkers 
berettigede behov; 
af hcnsyn til sammcnhængen mellem de 
Ibrskningsaktivitcter, der gennemlbrcs i mcdlbr af 
Euralom-lriiktateu, og dem, der gennemlbrcs i 
mcdlbr af Iraktalcn om oprcltcl.se af Det 
Europæiske Fællesskab bor afgorclscn vcdrorendc 
rammcprogrammct Ibr Det Europæiske 
Fællcsskabs indsats inden for forskning, 
tcknologisk udvikling og dcmonstration vedtages 
samtidig med nærværende rammeprogram og for 
samme periode; det finansielle refcrenccbclob for dct fcmte 
rammcprogram revideres, såfrcmt nyc 
medlemsstatcr tiltræder inden udlobct af 
rammcprogrammct; 
de administrative udgiftcr i forbindclsc med 
forskningsaktiviteter skal finansieres inden for det 
samlede beløb, der er afsat til rammeprogrammet, 
men det skal opføres på budgettet på en 
gennemskuelig måde; budgetmyndigheden 
forlanger, at Kommissionen foretager en noje, 
sammenlignelig analyse af de administrative 
udgifter og anvendelsen af disse; 
af hensyn til sammcnhængen mellem de 
Ibrskningsaktiviteler, der gennemlbrcs i mcd for af 
Euraltnn-lraklalcn, og dem, der gennemlbrcs i 
mcdlbr af traktatcii om oprellelse al Del 
Europæiske Fællesskab bor afgorclscn vcdrorendc 
rammcprogrammct for Det Europæiske 
Fællesskabs indsats inden Ibr forskning, 
teknologisk udvikling og dcmonstration vedtages 
samtidig med nærværende rammeprogram og for 
samme periode; 
Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning 
(CREST) er blevet hørt - (CREST) er blevet hørt -
EFTnr.C 10 af 4.4.1996, s.4. EFTnr.C 10 af 4.4.1996, s.4. 
56 
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: TRUFFET FØLGENDE AFGORELSE: 
Artikel I Arlikcl I 
I. El llerårigt lammeprogram Ibr Fællesskabels 
samlcde indsals iiulcu Ibr forskning, hcrundcr 
demonstration, og uddamiclsc inden Ibr 
kernekraft i dct folgcndc bcnævnt "l'emte 
rammeprogram", vedtagcs hcrmed for periodcn 
1998 2002^ I. El llerårigt ranimcprograni Ibr Fællesskabels 
samlcde indsals inden for forskning, hcrundcr 
demonstration, og uddannelsc inden for 
kernekraft i det folgcndc bcnævnt "l'cmtc 
rammeprogram", vedtagcs hcrmed Ibr periodcn 
1998 2002. 
2. Det l'emte rammeprogram oinfatter kontrolleret 
termonuklear fusion og energisystemer 
forbundet med nuklear fission. Det femtc rammeprogram oinfatter kontrolleret 
termonuklear fusion og energisystemer 
forbundet med nuklear fission. 
Disse to områder omfatter ud over tematiske 
aspekter også tværgående aspekter vedrørende 
samarbejde med tredjelande og internationale 
organisationer, formidling og nyttiggørelse af 
resultater fra forsknings- og 
uddannelsesaktiviteter samt fremme af forskeres 
uddannelse og mobilitet i Fællesskabet. Disse to områder omfatter ud over tematiske 
aspekter også tværgående aspekter vedrorende 
samarbejde med tredjelande og internationale 
organisationer, formidling og nyttiggørelse af 
resultater fra forsknings- og 
uddannelsesaktiviteter samt fremme af 
forskeres uddannelsc og mobilitet i 
Fællesskabet. 
3. I)c krilerier, der har Ibrl lil udvælgclscn af 
områdcrnc i slk. 2, og målcnc hcrlbr cr angivel i 
bilag I. De skal anvcndes ved gennemførelsen af 
dct fcmle rammeprogram. 3. Dc krilerier, der har Ibrl lil udvælgclscn af 
områdcrnc i stk. 2, og målcnc hcrlbr cr angivel 
i bilag I. Dc skal anvcndes ved gcnnemlbrelscn 
af det femtc ranimcprograni. 
4. Områdernes overordnede aktionslinjer, dcres 4. Områdernes ovcrordnedc aktionslinjer, dercs 
videnskabeligc og teknologiske mål samt videnskabelige og teknologiske mål samt 
prioriteringen heraf er angivet i bilag II. prioriteringen heraf er angivet i bilag II. 
Artikel 2 Artikel 2 
Det finansielle referencebeløb for gennemførelsen 
af dette rammeprogram i perioden 1998-2002 
udgor 1467 mio. ECU . Det finansielle referencebelob for gennemførelsen 
af dette rammeprogram i perioden 1998-2002 
udgør 1467 mio. ECU l0. 
De årlige bevillingcr fastlægges af 
budgetmyndigheden inden for rammerne af 
llnansieringsoverslagene. Ilvis dette belob er foreneligt med de finansielle 
overslag for perioden 2000-2002, anses det for 
bekræftet. 1 modsat fald skal dc årlige bevillinger. 
budgetmyndigheden opforcr, være forenelige med 
de finansielle overslag, der er fastlagt for hvert 
enkelt af årene i denne periode, under 
overholdelse af de prioriteter, der er fastlagt i 
dcnnc afgorelse. 
Alle administrative udgifter i forbindelse med 
forskningsaktiviteter skal fmansieres inden for det 
samlede belob, der er afsat til rammeprogrammet. 
Det forelægges i lighed med andre sammenlignelige 
administrative udgifter i Unioncns budget. 
Heraf 326 mio. ECU til FFC. Heraf 326 mio. ECU til FFC. 
57 
Artikel 3 Kommissioncn forelægger hverl år saminen med 
dct forclobigc forslag lil Inulgct dctaljcrcde, 
sammenligncligc analyser af adiiiinislralive udgifler 
og anvendclscn af disse. 
Det i forste afsnit nævnte bclob kan revideres, 
såfremt nye medlemsstater tiltræder Unionen 
inden udløbet af rammeprogrammet. 
Artikel 3 
1. Det femte rammeprogram iværksaettes ved 1. Det femte rammeprogram iværksættes ved 
hjælp af to forsknings- og hjælp af to forsknings- og 
'uddannclscsprogrammcr, hvoraf det cnc er ct uddannclscsprogramnier, hvoraf dct ene cr el 
særprogram Ibr Del l'ællcs Foiskningsccnler. særprogram Ibr Del l'ællcs Forskningsccnlcr. 
I hverl lorsknings- og uddannelsc.sprograiii 
laslsællcs iiærmcrc bcslcmmclscr Ibr dets 
genuemlbrelse, dcts lobetid samt de midlcr, dcr 
skonncs nodvcndigc. I hverl forsknings- og uddannelsesprograin 
laslsællcs iiærmcrc besleininelser Ibr dels 
gennciiilbrclsc, dcts lobelid samt de midler, der 
skonncs nodvcndigc. 
2. Til iværksættelsen af dct femte rammeprogram 2. Til iværksættelsen af det femte rammeprogram 
kan der om nødvendigt vedtages supplerende 
programmer. Der kan desuden indgås aftaler 
med tredjelande eller internationale 
organisationer i overensstemmelse med 
traktatens artikel 101. kan der om nødvendigt vedtages supplerende 
programmer. Der kan desuden indgås aftaler 
med tredjelande eller internationale 
organisationer i overensstemmelse med 
traktatens artikel 101. 
Artikel 4 Artikel 4 
For Det Europæiske Atomenergifællesskabs 
finansielle deltagelsc i del femte rammeprogram 
gælder de nænncrc bcslemmclscr om bevillinger 
lil Ibrskning og tcknologisk udvikling i 
linanslbrordningen vedrorcndc De Europæiske 
I'ællcsskabers almiiulcligc budgcl, som supplcrct 
ved bilag III til dcnnc al'gorelse. 
Artikel 5 For Det Europæiske Atomenergifællesskabs 
finansielle deltagelsc i dct femte rammeprogram 
gælder de nænncrc besleininelser om bevillinger 
til (brskning og leknologisk udvikling i 
linan.slbrordiiingcn vedrorcndc De Europæiske 
l'ællesskabcrs almiiulcligc budgcl. som supplcrct 
ved bilag III til dcnnc afgorelse. 
Artikel 5 
1. Kommissioncn undcrsogcr hverl år med bistand 
fra uafhængige eksperter med passende 
kvalifikationer, hvor langt gennemførelsen af 
femte rammeprogram og dets forsknings- og 
uddannelsesprogrammer er nået navnlig 
sammenholdt med kriterierne i bilag I. Den 
vurderer navnlig, om målene, prioriteringen og 
de finansielle midler stadig er i 
overensstemmelse med situationens udvikling. 
Den forelægger om nødvendigt forslag med 
henblik på at tilpasse eller supplere 
rammeprogrammet og/eller forsknings- og 
uddannclsesprogrammcrne. 
2. Inden Kommissioncn forelægger sit forslag til 
det sjctte rammeprogram lader den uafhængige 
hojtstående eksperter foretage en ekstern 
evaluering af gennemførelsen af dc områder, der 1. Kommissioncn undcrsogcr hvcrt år med bistand 
fra uafhængige eksperter med passende 
kvalifikationer, hvor langt gennemførelsen af 
femte rammeprogram og dets forsknings- og 
uddannelsesprogrammer er nået navnlig 
sammenholdt med kriterierne i bilag I. Den 
vurderer navnlig, om målene, prioriteringen og 
de finansielle midler stadig er i 
overensstemmelse med situationens udvikling. 
Den forelægger om nødvendigt forslag med 
henblik på at tilpasse eller supplere 
rammeprogrammet og/eller forsknings- og 
uddannelsesprogrammerne. 
2. Inden Kommissioncn forelægger sit forslag til 
det sjette rammeprogram lader den uafhængige 
hojtstående eksperter foretage en ekstern 
evaluering af genncmforclscn af de områder. 
58 
cr nævnl i arlikel I, slk. 2, og soni cr rcaliscrcl i 
lobel af dc fcm år, dcr går l'orud Ibr 
cvalucringcn, navnlig sammcnholdt mcd 
kritcricrne i bilag I. Dcn mcddeler 
konklusioncrnc l'ra cvalucringcn forsynet med 
sine bemærkninger hcrtil til Europa Parlamentet, 
Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg. dcr cr nævnl i arlikel I, stk. 2. og som cr 
rcaliscrcl i lobct af dc fcm år, dcr går Ibrud Ibr 
cvalucringcn, navnlig sammcnholdl mcd 
krilcriemc i bilag I. Dcn mcddeler 
konklusioncrnc fra cvalucringcn forsynel mcd 
sine bemærkninger hcrtil til Europa 
Parlamentet, Rådet og Det Okonomiske og 
Sociale Udvalg. 
Valget af de uafhængige eksperter, der er nævnt 3. Valget af de uafhængige eksperter, der er nævnt 
i stk. I og 2, foretages af Kommissioncn, der 
tagcr hensyn til de forskellige 
forskningsmæssigc beslutningstagere på en 
albalanceret måde. i stk. I og 2, foretages af Kommissioncn, dcr 
tagcr hensyn til de forskellige 
forskningsmæssigc beslutningstagere på en 
afbalanceret måde. 
4. Kommissioncn forclæggcr i bcgyndelscn af 
hvcrt år cn rapport Ibr Europa-Parlamcntet og 
Rådcl. Dennc rapport vcdrorer navnlig dc 
forsknings- og uddannel.scsaktivitcter, dcr cr 
gennemfort det foregående år og 
arbejdsprogrammet for det løbende år. Kommissioncii forclæggcr i bcgyndelscn af 
hvcrt år cn rapport for Europa-Parlamcnlcl og 
Rådet. Denne rapport vcdrorer navnlig dc 
forsknings- og uddannclscsaktivitctcr, der cr 
gennemfort det foregående år og 
arbejdsprogrammet for det løbende år, 
Udfærdiget i Bruxelles, den ... Udfærdiget i Bruxelles, den 
På Rådets vegne 
Formand På Rådets vegne 
Formand 
59 
BILAG I BILAG I 
KRITERIER FOR UDVÆLGELSE AF EMNER 
OG MÅL 
Gennemlbrelsen af Euratom's politik på 
kernekraftområdet bygger på to grundlæggende 
principper, nemlig videnskabelig og teknologisk 
ekspertise og forskningens og uddannelsens 
relevans for målsætningerne i traktaten om det 
Europæiskc Atomenergifællesskab. 
Ud fra en omkostniiigscffcktiv syn.svinkcl om 
oplimal fordeiing af de europæiskc offcnlligc 
midler ibrclagcs valgct af det femte 
rammcprograms cmncr og de hcrmcd forbundnc 
mål på grundlag af en rækkc fællcs kriterier, der 
fordeler sig på tre kategorier. KRITERIER FOR UDV/ELGELSE AF EMNER 
OGMAl. 
1. Gennemlbrelsen af Euraloms politik på 
kernekraftområdet bygger på to grundlæggende 
principper, nemlig videnskabelig og teknologisk 
ekspertise og forskningens og uddannelsens 
relevans for målsætningerne i traktaten om det 
Europæiske Atomenergifællesskab. 
For at opnå den bcdst mulige renlabililel, da man 
bor bcstræhc sig på al fordele de europæiskc 
offcntligc midler optimall, og i overenssleniniel.se 
mcd nærhcdsprincippel lulvælgcs fenile 
rammcprograms tcmaer og de ilertil knytlcdc mål 
endvidere efter det princip, at Fællesskabet kun 
træder i aktion, hvis målene ikke i tilstrækkeligt 
omfang kan nås af medlemsstaterne. 
2. Rammeprogrammet skal undcr anvcndelse af 
ovenstående principper fastlægges på grundlag af 
en række fælles kriterier, der kan inddeles i tre 
kategorier: 
• Kriterier vedrørende den ekstra jbrdel ved en 
fællesskahsindsats samt nærhedsprincippet: 
— behov for at fastlægge en "kriti.sk masse" af 
menneskelige og okonomiske ressoureer, 
navnlig ved at kombinere den sagkundskab og 
de midler, der er til rådighed i de forskeiiige 
medlemsstater, og sotu supplerer hinanden 
— væsentligt bidrag til geniiemjbrclsen afen eller 
Jlcre af Euratoms politikker 
— behandling af problemer, der opstår på 
fællesskabsplan, spørgsmål i forbindelse med 
standardisering eller sporgsmål i forbindelse 
med udviklingen afdet europæiske område 
således at der kun udvælges mål, der kan forfolges 
mere effektivt gennem forskningsaktioner på 
fællesskabsniveau. 
Kriterier jbrbundet med samfundets behov: 
jbrbedring af beskæjiigelsessituationen, 
bedre livskvalilet og sundhed, • Kriterier vedrørende sociale mål: 
— forbedring af heskæftigelsessituationen, 
— bedre livskvalilet og sundhed. 
bevarelse afmiljøet, — bevarelse afmiljøet. 
60 
for at fremme væsentlige sociale og 
for at nå EF 's vigtigste sociale målsætninger, dvs. beskæftigelsesmæssige mål i Euratom, der 
imødekomme befolkningens forventninger. afspejler borgernes forventninger og interesser. 
Kriterier forbundet med den økonomiske 
udvikling og de videnskabelige og teknologiske 
fremtidsperspektiver: 
områder, som understøtter bæredygtig vækst, 
områder, hvor de europæiske virksomheder 
kan og skal oge deres konkurrenceevne, 
områder, hvor der åbner sig muligheder for 
vigtige teknologiske fremskridt. Kriterier vedrørende okonomisk udvikling samt 
videnskabelige og teknologiske 
fremtidsperspektiver: 
områder, der er i udvikling ogfremmer vækst, 
områder, hvor de europæiske virksomheder 
kan og skal oge deres konkurrenceevne; 
områder, hvor der er udsigt lil betydelige 
videnskabelige og teknologiske fremskridt. og 
hvor der på mellemlang og lang sigt er 
muligheder for at formidle og udnytte 
resultaterne 
for at bidrage til en harmonisk og bæredygtig 
udvikling afDen Europæiske Union som heihed. 
• Kriterier forbundet med den europæiske 
"merværdi" og nærhedsprincippet: 
- krav om, at der nås op over en "kritisk masse " 
i form af menneskelige og økonomiske 
ressourcer, og om forening af komplementær 
know-how, somfindes i de forskellige lande, 
- . områder, der kan yde et væsentligt bidrag til 
gennemførelsen af en eller flere 
fællesskabspolitikker, 
- problemer, der opstår på EF niveau, eller 
sporgsmål vedrørende standardiseringsforhold 
og adviklingen i det europæiske område, 
for kun at udvælge mål, der ikke kan nås ved en 
rent privat forskningsindsats, men forfolges mest 
effektivt på europæisk plan og nås lettest gennem 
projekter, der gennemføres / denne 
størrelsesorden. 
Disse kriterier vil blive anvendt og om nødvendigt 
suppleret ved gennemførelsen af det femte 
rammeprogram til fastlæggelse af forsknings- og 
uddannelsesprogrammer og udvælgelse af 
aktiviteter inden for forskning, herunder 
demonstrationsaktioner, og uddannelse. 3. Disse kriterier vil blive anvendt, og om 
nødvendigt suppleret, ved gennemførelsen af 
femte rammeprogram, når der skal fastlægges 
særprogrammer og udvælges aktioner inden for 
forskning og teknologisk udvikling, herunder 
demonstrationsaktioner. De tre kriteriekategorier 
finder samtidig anvendelse og skal alle 
overholdes, dog i forskelligt omfang fra sag til 
sag. 
61 
BILAG II B1LAG II 
OMRÅDER I HOVEDTRÆK 
VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE 
MÅL OMRÅDER I HOVEDTRÆK 
VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE 
MÅL 
Kerneenergien står for over 35% af EU's 
elproduktion og udsender ingen C02. Den 
bidrager væsentligt til spredningen af 
energiforsyningskilderne. 
Indsatsenfor at udvikle sikkerheden i og omkring 
kerneenergisystemerne styrker EU's industrielle 
konkurrenceevne på kort og mellemlangt sigt. De 
teknologiskefremskridt kan bl.a. udnyttes mednye 
eksportmarkeder for øje. 
På længere sigt kræver de teknologier, hvis 
fremtidsudsigter er lovende, at der gores en stor 
forskningsindsats på EU- og verdensplan. Kerneenergien står for over 35% af EU's 
elproduktion og udsender ingen C02. Den 
bidrager væsentligt til spredningen af 
energiforsyningskilderne. 
Indsatsenfor at udvikle sikkerheden i og omkring 
kerneenergisystemerne styrker EU's industrielle 
konkurrenceevne på kort og mellemlangt sigt. De 
teknologiske fremskridt kan bl.a. udnyttes mednye 
eksportmarkeder for øje. 
På længere sigt kræver de teknologier, hvis 
fremtidsudsigter er lovende, at der gores en stor 
forskningsindsats på EU- og verdensplan. 
I. DET FEMTE RAMMEPROGRAMS I. DET FEMTE RAMMEPROGRAMS 
OMRÅDER OG STRUKTUR OMRÅDER OG STRUKTUR 
l. Det femte rammeprogram omfatter kontrolleret 
termonuklear fusion og energisystemer i 
forbindelse med nuklear fission. 1. Det femte rammeprogram omfatter kontrolleret 
termonuklear fusion og energisystemer i 
forbindelse med nuklear fission. 
2. Hvad angår tematiske aspekter er 
rammeprogrammet opbygget omkring 
følgende elementer: 2. Hvad angår tematiske aspekter er 
rammeprogrammet opbygget omkring følgende 
elementer: 
En "nøgleaktion", der er fastlagt på grundlag 
af EF's udtrykkeligt formulerede 
økonomiske og samfundsmæssige mål. Målet 
for denne nøgleaktion er at iværksætte 
globale fremgangsmåder på europæisk plan 
trækkende på et bredt spektrum at 
fagområder, teknologier og know-how. 
- Forskningsaktiviteter og aktiviteter til 
udvikling af generiske teknologier. 
- Stotte til forskningsinfrastrukturen. - En "nøgleaktion". der er fastlagt på grundlag 
af EF's udtrykkeligt formulerede 
økonomiske og samfundsmæssige mål. Målet 
for denne nøgleaktion er at iværksætte 
globale fremgangsmåder på europæisk plan 
trækkende på et bredt spektrum at 
fagområder, teknologier og know-how. 
- Generisk forskning og udvikling af generiske 
teknologier. 
- Stotte til forskningsinfrastrukturen.. 
Disse aktiviteter omfatter om nødvendigt 
undersøgelser og forskning vedrorende de etiske 
og retlige aspekter med henblik på at tage hensyn 
til grundlæggende menneskelige værdier. 
Der skal i særlig grad tages hensyn til de 
socioøkonomiske følger af gennemførelsen, 
62 
3. Dc tværgåcndc iispckter omfattcr: anvendelsen og virkningerne al de lcknologer og 
proeesser, dcr bringcs i anvendelsc i hvert al disse 
programmcr. 
3. De IVivrgfteiulc aspcMer omfallcr: 
Samarbejdc mcd trcdjclandc og intcrnationale - Samarbejde mcd tredjelande og inlcrnationalc 
organisationer. organisationer. 
Formidling og udnyttelse af resultaterne af - Formidling og udnyttelse al" resultaterne af 
forsknings- og undervisningsaktiviteterne. forsknings- og undervisningsaktivitctcrne. 
Forskeruddannclsc og forskcrmobilitct. - Forskeruddannelsc og forskcrmobilitct. 
4. Det Fælles Forskningsccnters aktiviteter 
Det Fælles Forskningsccnter er et organ, som 
Kommissionen har brug for i udøvelsen af sine 
beføjelscr. De videnskabclige og tcknologiske mål 
for dets aktiviteter skal findes på dc områdcr, hvor 
dcr cr brug for en neulral og ualliængig ekspertisc 
på curopæisk plan, og på dc områdcr, dcr svarer til 
Euratom's poliliske hovedmål. 4. Det Fælles Forskningscenters aktiviteter 
De direkte aktioner for forskning og undcrvisning, 
som skal gennemføres af Det Fælles 
Forskningscenter (FFC), omfattcr institutioncllc 
forskningsaktivitctcr og institutioncllc videnskabc­
lige og tekniskc stottcaktivitetcr. FFC kan yde 
stotte på områder, hvor det har særlig cller unik 
ekspertisc og særligc cller unikkc facilitctcr i 
Fællesskabet, eller på områder, hvor det udforer 
aktiviteter, som er nodvendigc for udlbrmningcn 
og gennemforelsen af Euraioms politikkcr, og de 
af Kommissioncns traktatmæssigc opgavcr. dcr 
krævcr FFC's upartiskhed. 
FFC skal ligcledes gradvis 
konkurrencebetonedc aktiviteter. inddragcs i 
Disse aktiviteter svarer til de i det følgende 
beskrevne videnskabelige og teknologiske mål for 
det femte rammeprogram, mcn de skal desuden 
fblge med udviklingen i de forskeliige EF-
politikker og opfylde de krav, disse stiller, når der 
bliver tale om bestemte behov for forskning og 
udvikling, og især når dcr er brug for den 
neutralitet, som Det Fælles Forskningscenter kan 
fremvise. 
63 
II. VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISK 
MÅL II. VIDENSKABELIGE 
GISKE MÅL OG TEKNOLO-
a) "fNoglesiklion": konlrollcrct (criiioniiklcar n)"Niiglcnklioii' 
fusion fusion Konlrollcrcl lcrmoiiuklcai 
Dcune aklion omfaltcr allc loiskningsaktivileler, 
som sigler inod udnyllclsc al fusionsenergi, i 
incdlcmsstalcrnc og i Sehwei/. Dens langsigtede 
mål er iit inaii i lællcsskab skal byggc 
reaktorprotolyper som forlobcre for elværker, der 
opfylder samfundets behov: sikkerhed under drift, 
miljovenlighed og økonomisk levedygtighed. 
Den planlagte strategi frem mod dette langsigtede 
mål omfatter bygning af en forsøgsreaktor (Next 
Step) og derefter en demonstrationsreaktor 
(DEMO). 
På baggrund af de hidlidige fremskridt cr det 
tcknisk genncmforligl og stratcgisk nodvendigt at 
tage fat på bygningen af Next Step i lobet af det 
koiumende årli. Arbejdel bor hclsl llnde sled 
inden for lammernc af del inlcrnalionale 
samarbejde II ER (Inlernalional Thcrmonuclcar 
Expcrimental Rcactor). Dcniic aklion omfatter alle Ibrskniugsaklivilcler, 
som sigler mod udnyllclsc af fusionsenergi, i 
mcdlcmsslatcrnc og i Sehwei/. Dens langsiglede 
mål cr al man i lællcsskab skal byggc 
reaktorprototyper som forlobcre for elværker, der 
opfylder samfundets behov: sikkerhed under drift, 
miljovenlighed og økonomisk levedygtighed. 
Den planlagte strategi frem mod dette langsigtede 
mål omfatter bygning af en forsøgsreaktor (Next 
Step) og derefter en demonstrationsreaktor 
(DEMO). 
På baggrund al* de hidlidige fremskridt cr det 
tcknisk gcnnemforligt og slratcgisk nodvendigt at 
tage fat på bygningen af.Nexl Step i lobet af det 
koiumende årti. Arbejdel bor hclsl llnde sled 
inden for rammerue al del iiiternalionale 
samarbejde ITEK (liileiuational llicrmonuclear 
Expcrimental Rcactor). 
For periodcn 1998-2002 forudsættcr stratcgicn For pcriodcn 1998-2002 Ibrudsætlcr slralegien 
Iblgendc: følgende: 
Aktiviteter inden for fusionsfysik og 
fusipnsteknologi med henblik på i de 
associerede laboratorier og europæisk industri 
at udvikle kapacitet til at realisere Next Step og 
forberede dens udnyttelse. Den europæiske 
deltagelse i detailprojekteringen af 1TER 
fortsætter med henblik på eventuel opførelse. 
* Aktiviteter inden 
forbedring af 
fusionsanlæg. for fysik med sigte på 
grundprincipperne for * Aktiviteter inden for fusionsfysik og 
fusionsteknologi med henblik på i de 
associerede laboratorier og europæisk industri 
at udvikle kapacitet til at realisere Next Step og 
forberede dens udnyttelse. Den europæiske 
deltagelse i detailprojekteringen af ITER 
fortsætter med henblik på eventuel opførelse. 
* Aktiviteter inden for fysik med sigte på 
forbedring af grundprincipperne for 
fusionsanlæg. Ved siden af magnetisk 
indeslutning skal der også som led i 
teknologiovcrvågning gores en indsats inden for 
koordinering af civil national Ibrskning i 
incrtiindcslutning. 
Aklivilelcr inden for tcknologi, som på 
længcre sigl er afgørende for, 0111 der gørcs 
fremskridt mod udnyttelse af fusionsenergi. * Aktiviteter inden for tcknologi, som på 
længere sigt cr afgørende for, om der gores 
fremskridt mod udnyttelse af fusionsenergi. 
Denne aktivitet supplerer nøgleaktionen 
"Konkurrence- og bæredygtig vækst (V): Avancerede 
energisystemer og -tjenester", som er beskrevet i det 
femte rammeprogram for forskning og teknologisk 
udvikling under EF-traktaten. Denne aktivitet supplerer nogleaktionen vedrorende 
energi i programmet for "bevarelse af okosystemet", 
som er beskrevet i det femte rammeprogram for 
forskning og teknologisk udvikling under EF-
traktaten. 
64 
Driften af Joint European Torus (JET), som er 
hovedinstrumentet for ekstrapolation i retning af 
forsøgsreaktoren, gøres færdig. Når 
fællesforetagende er afviklet, kan JET-anlægget 
eventuelt benyttes til at samle viden, der kan være 
nyttigt for driften af Next Step. Driften af Joint European Torus (JET), som er 
hovedinstrumentet for ekstrapolation i retning af 
forsøgsreaktoren, gøres færdig. Når 
fællesforetagende er afviklet, kan JET-anlægget 
eventuelt benyttes til at samle viden. der kan være 
nyttigt for driften af Next Step. 
Denne aktion omfatter desuden: en ny evaluering 
af sikkerhedsaspekterne og miljøvirkningerne, en 
uddybning af undersøgelserne af de 
socioøkonomiske aspekter, samordning i form af 
teknologiovervågning af de civile nationale 
forskningsaktiviteter på området 
inertiindeslutning, formidling af resultater og 
oplysning til befolkningen. Denne aktion omfatter desuden: en ny evaluering 
af sikkerhedsaspekterne og miljøvirkningerne, en 
uddybning af undersøgelserne af de 
socioøkonomiske aspekter, formidling af resultater 
og oplysning til befolkningen. 
b) Forskningsaktiviteter og aktiviteter til b) Generisk forskning og udvikling af generiskc 
udvikling af generiske teknologier teknologier' 
Forskningsarbejdet koncentreres om følgende 
hovedområder: Forskningsarbejdet koncentreres om følgende 
hovedområder:' 
Eksisterende anlægs driftssikkerhed, herunder 
spørgsmål i forbindelse med forlængelse af 
reaktorers driftssikkerhed, teknologiske 
aspekter af alvorlige ulykker samt strategier og 
teknikker til håndtering af situationen under og 
efter ulykker. Eksisterende anlægs driftssikkerhed, herunder 
spørgsmål i forbindelse med forlængelse af 
reaktorers driftssikkerhed, teknologiske 
aspekter af alvorlige ulykker samt strategier og 
teknikker til håndtering af situationen under og 
efter ulykker. 
Brændselskredsløbets sikkerhed; en fælles og 
å videnskabeligt funderet fremgangsmåde for 
forvaltning, bortskaffelse og minimering af 
affald. Brændselskredsløbets sikkerhed; en fælles og 
videnskabeligt funderet fremgangsmåde for 
forvaltning, bortskaffelse og begrænsning af 
dette affald til et minimum, bl.a. ved at omdanne 
langlivede isotoper til kortlivede. 
Strålingsbeskyttelse med særlig vægt på 
forståelsen og opfattelsen af risikoen ved 
ioniserende stråling, herunder især 
virkningerne af lavdosisstråling og håndtering 
af nukleare katastrofesituationer og 
genopretning af forurenede miljøer. Strålingsbeskyttelse med særlig vægt på 
forståelsen og opfattelsen af risikoen ved 
ioniserende stråling, herunder især virkningerne 
af lavdosisstråling og håndtering af nukleare 
katastrofesituationer og genopretning af 
forurenede miljøer. 
Undersøgelser vedrørende nye nukleare anlæg, 
avancerede og mere ydedygtige brændsler, nye 
systemer og principper med det dobbelte sigte 
at forbedre sikkerheden i hele den nukleare 
kredsløb og at øge industriens 
konkurrenceevne, navnlig på udenlandske 
markeder. Disse undersøgelser omfatter Undersøgelser vedrørende nye nukleare anlæg, 
avancerede og mere ydedygtige brændsler, 
fornyende systemer og principper med det 
dobbelte sigte at forbedre sikkerheden i hele 
den nukleare kredsløb og at oge industriens 
konkurrenceevne, navnlig på udenlandske 
markeder. Disse undersocelser omfatter 
" Disse forskningsaktiviteter supplerer, på området for 
kerneenergi, forskning og udvikling af generisk 
teknologi under det tematiske program "Fremme af en 
konkurrence- og bæredygtig vækst", der indgår i 
forslaget til det femte rammeprogram under EF-
traktaten. " Disse forskningsaktiviteter supplerer. på området for 
kerneenergi, generisk forskning og udvikling af 
generisk teknologi under det tematiske program 
"Fremme af en konkurrence- og bæredygtig vækst". 
der indgår i forslaget til femte rammeprogram under 
EF-traktaten. 
65 
sikkerhedsanalyse, analyse af virkninger for 
mennesker og miljø og analyse af de 
teknologisk og økonomisk mest lovende 
fremgangsmåder med sigte på bæredygtig 
udvikling. sikkerhedsanalyse, analyse af virkninger for 
mennesker og miljø og analyse af de 
teknologisk og økonomisk mest lovende 
fremgangsmåder med sigte på bæredygtig 
udvikling. 
Udvikling af teknologier og metoder til kontrol 
med nukleart materiale med henblik på de nye 
udfordringer: udviklingen i 
brændselskredsløbet, den kraftige udvidelse af 
lagrene af fissile materialer efter 
nedrustningen, de øgede forpligtelser i medfør 
af nye internationale aftajer, den ulovlige 
handel med fissile materialer. Udvikling af teknologier og metoder til kontrol 
med nukleart materiale med henblik på de nye 
udfordringer: udviklingen i 
brændselskredsløbet, den kraftige udvidelse af 
lagrene af fissile materialer efter 
nedrustningen, de øgede forpligtelser i medfør 
af nye internationale aftaler, den ulovlige 
handel med fissile materialer. 
Stimulering af samarbejdet med landene i Øst-
og Centraleuropa og de stater, der er udgået af 
det tidligere Sovjetunionen: udvikling af 
særlige forskningsaktiviteter inden for det 
internationale samarbejde for at forbedre 
kernereaktorernes sikkerhed, 
affaldsforvaltningen i disse lande, 
strålingsbeskyttelsen og kontrollen med fissile 
materialer; udvikling af aktiviteter for 
samordning og internationalt samarbejde inden 
for rammeprogrammet. Euratom kan afsætte 
midler til at finansiere denne deltagelse efter 
bestemmelser, der skal vedtages i beslutningen 
om særprogrammet. 
c) Støtte til forskningsinfrastruktur 
Her sigtes der mod optimal udnytte'lsé på 
fællesskabsplan af forsøgsanlæg til 
kerneenergiforskning, især de anlæg, der spiller en 
vigtig rolle for denne energiforms sikkerhed og 
konkurrenceevne. • Stimulering af samarbejdet med landene i Øst-
og Centraleuropa og de stater, der er udgået af 
det tidligere Sovjetunionen: udvikling af 
særlige forskningsaktiviteter inden for det 
internationale samarbejde for at forbedre 
eksisterende og nye kernereaktorers sikkerhed, 
affaldsforvaltningen i disse lande, strålings­
beskyttelsen, herunder afhjælpning af folgerne 
fra uheld, og kontrollen med fissile materialer; 
udvikling af aktiviteter for samordning og 
internationalt samarbejde inden for ramme­
programmet. Euratom kan afsætte midler til at 
finansiere denne deltagelse efter bestemmelser, 
der skal vedtages i beslutningen om 
særprogrammet. 
• Tekniske bidrag i samarbejde med IAEA (Den 
Internationale Atomenergiorganisation) i Wien. 
c) Støtte til forskningsinfrastruktur 
Her sigtes der mod optimal udnyttelse på 
fællesskabsplan af forsøgsanlæg til 
kerneenergiforskning, især de anlæg, der spiller en 
vigtig rolle for denne energiforms sikkerhed og 
konkurrenceevne. 
66 
BILAG III BILAGIII 
BETINGELSER FOR 
FINANSIERINGSB1DRAG FRA EURATOM BETINGELSER FOR 
FINANSLERINGSBIDRAG FRA EURATOM 
Det Europæiske Atomenergifællesskab bidrager 
økonomisk til aktiviteter for forskning, herunder 
demonstration, og undervisning (FDU), i det 
følgende benævnt "indirekte FDU-aktioner", som 
gennemføres i henhold til et af programmer for 
iværksættelse af rammeprogrammet. Desuden 
gennemfører Fællesskabet selv aktiviteter for 
forskning, herunder demonstration, og 
undervisning, i det følgende benævnt "direkte 
FDU-aktioner". Det Europæiske Atomenergifællesskab bidrager 
økonomisk til aktiviteter for forskning, herunder 
demonstration, og undervisning (FDU), i det 
følgende benævnt "indirekte FDU-aktioner", som 
gennemføres i henhold til et af programmer for 
iværksættelse af rammeprogrammet. Desuden 
gennemfører Fællesskabet selv aktiviteter for 
forskning, herunder demonstration. og 
undervisning, i det følgende benævnt "direkte 
FDU-aktioner". 
Nøgleaktionen, forskningsaktiviteterne og 
aktiviteterne for udvikling af generiske 
teknologier, støtten til forskningsinfrastruktur 
samt de aktiviteter, der gennemføres under de 
tværgående temaer, som beskrevet i bilag II, 
iværksættes gennem indirekte FDU-aktioner og 
direkte FDU-aktioner. Nøgleaktionen, den generiske forskning og 
udviklingen af generiske teknologier, støtten til 
forskningsinfrastruktur samt de aktiviteter, der 
gennemføres under de tværgående temaer, som 
beskrevet i bilag II, iværksættes gennem indirekte 
FDU-aktioner og direkte FDU-aktioner. 
1. Indirekte FDU-aktioner 1. Indirekte FDU-aktioner 
De indirekte FDU-aktioner omfatter fem 
kategorier: aktioner med omkostningsdeling, 
uddannelsesstipendier, støtte til net, samordnede 
aktioner og ledsageforanstaltninger. Aktioner med 
omkostningsdeling er hovedinstrumentet til 
gennemførelse af programmerne. 
Euratom bidrager til disse aktioner med følgende 
støttesatser: De indirekte FDU-aktioner omfatter fem 
kategorier: aktioner med omkostningsdeling, 
uddannelsesstipendier, støtte til net, samordnede 
aktioner og ledsageforanstaltninger. Aktioner med 
omkostningsdeling er hovedinstrumentet til 
gennemførelse af programmerne. 
Euratom bidrager til disse aktioner med følgende 
støttesatser: 
a) Aktioner med omkostningsdeling: 
- Forsknings- og teknologiudviklingsprqjekter, 
demonstrationsprojekter og integrerede 
projekter 
Forsknings- og teknologiudviklingsprojekter er 
projekter, der kan frembringe ny viden, som kan 
være nyttig, dels i forbindelse med udformning af 
nye produkter, processer eller tjenester eller 
væsentlig forbedring af eksisterende, dels til at 
imødekomme samfundsmæssige behov. 
Finansieringstilskuddet beløber sig principielt til 
50% af de støtteberettigede omkostninger. Hvor 
der er tale om organisationer, der ikke anvender et 
formålsbestemt budgetregnskab, dækkes de 
støtteberettigede ekstraudgifter, som forskningen 
medførerdog 100%. a) Aktioner med omkostningsdeling: 
- Forsknings- og teknologiudviklingsprojekter, 
demonstrationsprojekter og integrerede 
projekter 
Forsknings- og teknologiudviklingsprojekter er 
projekter, der kan frembringe ny viden, som kan 
være nyttig, dels i forbindelse med udformning af 
nye produkter, processer eller tjenester eller 
væsentlig forbedring af eksisterende, dels til at 
imødekomme samfundsmæssige behov. 
Finansieringstilskuddet beløber sig principielt til 
50% afdé støtteberettigede omkostninger. 
67 
Demonstrationsprojekter er projekter, hvis formå! 
er at påvise teknologiernes tekniske 
levedygtighed, idet markedsføringen ikke kan 
gennemføres i den øjeblikkelige situation. 
Finansieringstilskuddet beløber sig til 35% af de 
støtteberettigede omkostninger. Demonstrationsprojekter er projekter, hvis formål 
er at påvise teknologiernes tekniske 
levedygtighed, idet markedsføringen ikke kan 
gennemføres i den øjeblikkelige situation. 
Finansieringstilskuddet beløber sig til 35% af de 
støtteberettigede omkostninger. 
Integrerede projekter både omfatter en forsknings-
og teknologudviklingsdel og en 
demonstrationsdel. Finansieringstilskuddet 
beløber sig til det vejede gennemsnit af de satser, 
der gælderfor hver afde to dele. Integrerede projekter både omfatter en forsknings-
og teknologudviklingsdel og en 
demonstrationsdel. Finansieringstilskuddet 
beløber sig til det vejede gennemsnit afde satser, 
der gælderfor hver afde to dele. 
Hvor der er tale om retlige enheder, der ikke 
anvender et formålsbestemt budgetregnskab. 
dækkes de støtteberettigede ekstraudgifter, som 
projekterne medforcr dog 100%. 
Støtte for at lette adgangen 
forskningsinfrastruktur til - Støtte for at lette adgangen til 
forskningsinfrastruktur 
Der ydes støtte til eksisterende 
forskningsinfrastrukturer for at gøre det lettere her 
at modtage forskerhold fra Euratom, så disse kan 
få de bedst mulige vilkår for deres 
forskningsarbejde. Der ydes stotte til eksisterende 
forskningsinfrastrukturer for at gøre det lettere her 
at modtage forskerhold fra Euratom, så disse kan 
få de bedst mulige vilkår for deres 
forskningsarbejde. 
Euratom bidrager til den bedst mulige udnyttelse 
af infrastrukturen med 100% af de 
støtteberettigede ekstraudgifter, der opstår ved at 
modtage forskerhold fra Euratom og stille 
anlægget til rådighed. Euratom bidrager til den bedst mulige udnyttelse 
af infrastrukturen med 100%, af de 
støtteberettigede ekstraudgifter, der opstår ved at 
modtage forskerhold fra Euratom og stille 
anlægget til rådighed. 
b) Uddannelsesstipendier b) Uddannelsesstipendier 
Fællesskabssystemet af Marie Curie-stipendier til 
støtte for forskeruddannelse og forskermobilitet 
omfatter flere kategorier: stipendier til unge 
forskere med dokumenteret erfaring, stipendier til 
henblik på et 
og unge forskere med 
uddannelsesophold 
udviklingsstipendier. i en virksomhed Fællesskabssystemet af Marie Curie-stipendier til 
støtte for forskeruddannelse og forskermobilitet 
omfatter flere kategorier: stipendier til unge 
forskere med dokumenteret erfaring, stipendier til 
unge forskere med henblik på et 
uddannelsesophold i en virksomhed og 
udviklingsstipendier. 
Som stipendier til unge forskere med 
dokumenteret forskningserfaring modtager 
stipendiaterne et beløb, der udelukkende skal 
dække deres leveomkostninger, herunder udgifter 
til en passende social sikring. Desuden modtager 
de et beløb, der skal dække deres 
fiytteomkostninger. 
I forbindelse med samarbejdet med tredjelande 
giver stipendieordningen mulighed for at tilbyde 
unge forskere fra tredjelande mulighed for et 
ophold i EF-laboratorier. 
Euratom kan finansiere op til 100% af de 
støtteberettigede udgifter til stipendiet og yde et Som stipendier til unge forskere med 
dokumenteret forskningserfaring modtager 
stipendiaterne et beløb, der udelukkende skal 
dække deres leveomkostninger, herunder udgifter 
til en passende social sikring. Desuden modtager 
de et beløb, der skal dække deres 
fiytteomkostninger. 
I forbindelse med samarbejdet med tredjelande 
giver stipendieordningen mulighed for at tilbyde 
unge forskere fra tredjelande mulighed for et 
ophold i EF-laboratorier. 
Euratom kan finansiere op til 100% af de 
støtteberettigede udgifter til stipendiet og yde et 
68 
bidrag til de støtteberettigede udgifter for den bidrag til de støtteberettigede udgifter for den 
institution, der modtager stipendiaten, når institution, der modtager stipendiaten, hår 
institutionen ligger i EU. institutionen ligger i EU. 
c) Stotte til net c^ Stotte til net 
De tematiske net samler fabrikanter, brugere, 
universiteter, forskningscentre og organisationer 
for innovationsformidling eller -overførsel 
omkring et fælles teknisk-videnskabeligt mål for 
at lette integration og overførsel af viden, 
samarbejde mellem forskere og forskningsbrugere, 
for at sikre en bedre hensyntagen til markedets 
behov og for at gore den videnskabelige og 
teknologiske ekspertise mere dynamisk. Euratom 
kan finansiere op til 100% af de støtteberettigede 
ekstraomkostninger ved samordning og 
iværksættelse af tematiske net. De tematiske net samler fabrikanter, brugere, 
universiteter, forskningscentre og organisationer 
for innovationsformidling eller -overførsel 
omkring et fælles teknisk-videnskabeligt mål for 
at lette integration og overforsel af viden, 
samarbejde mellem forskere og forskningsbrugere, 
for at sikre en bedre hensyntagen til markedets 
behov og for at gore den videnskabelige og 
teknologiske ekspertise mere dynamisk. Euratom 
kan finansiere op til 100%> af de støtteberettigede 
ekstraomkostninger ved samordning og 
iværksættelse af tematiske net. 
Nettene for forskeruddannelse etableres på 
avancerede eller nye forskningsområder og 
forskerne vælger frit, hvilke emner de skal 
omfatte. De sigter hovedsagelig mod uddannelse 
af unge forskere, som er på vej mod eller har taget 
ph.d.-graden. Euratom kan finansiere op til 100% 
af de støtteberettigede ekstraomkostninger, der er 
forbundet med etablering og vedligeholdelse af 
nettet. Nettene for forskeruddannelse etableres på 
avancerede eller nye forskningsområder og 
forskerne vælger frit, hvilke emner de skal 
omfatte. De sigter hovedsagelig mod uddannelse 
af unge forskere, som er på vej mod eller har taget 
ph.d.-graden. Euratom kan finansiere op til 100%, 
af de støtteberettigede ekstraomkostninger, der er 
forbundet med etablering og vedligeholdelse af 
nettet. 
d) Samordnede aktioner d) Samordnede aktioner 
Samordnede aktioner går ud på at samordne 
nationale FTU-projekter, der i forvejen er 
finansieret, for at udveksle erfaringer, forstærke 
den forskningsindsats, der gøres forskellige steder, 
for at nå op på en kritisk masse, formidle resultater 
og gore brugere opmærksomme på dem. Euratom 
kan finansiere på op til 100% af de 
støtteberettigede ekstraomkostninger, der er 
forbundet med samordningen. Samordnede aktioner går ud på at samordne 
nationale FDU-projekter, der i forvejen er 
finansieret, for at udveksle erfaringer, forstærke 
den forskningsindsats, der gøres forskellige steder. 
for at nå op på en kritisk masse, formidle resultater 
og gøre brugere opmærksomme på dem. Euratom 
kan finansiere på op til 100%, af de 
støtteberettigede ekstraomkostninger, der er 
forbundet med samordningen. 
e) Ledsageforanstaltninger é) Ledsageforanstaltninger 
Ledsageforanstaltninger bidrager til 
gennemførelsen af , særprogrammer eller 
forberedelsen af kommende aktioner med det sigte 
at nå eller fastlægge de strategiske mål. I øvrigt 
sigter de mod at forberede eller understøtte andre 
indirekte aktioner. Foranstaltninger, hvis formål er 
at bringe produkter, processer eller tjenester i 
handelen, at gennemføre marketingaktiviteter eller 
salgsfremstød, kommer ikke i betragtning. 
Euratom kan finansiere op til 100% af de 
støtteberettigede udgifter vedforanstaltningerne. Ledsageforanstaltninger bidrager til 
gennemførelsen af særprogrammer eller 
forberedelsen af kommende aktioner med det sigte 
at nå eller fastlægge de strategiske mål. I øvrigt 
sigter de mod at forberede eller understøtte andre 
indirekte aktioner. Foranstaltninger, hvis formål er 
at bringe produkter, processer eller tjenester i 
handelen, at gennemføre marketingaktiviteter eller 
salgsfremstød, kommer ikke i betragtning. 
Euratom kan finansiere op til 100%, af de 
støtteberettigede udgifter ved foranstaltningerne. 
69 
I besltitningernc om særprogrammer lil 
genuemlbrelse af det fcmlc rammeprogram kan 
ovcnslåcnde satser for Euratom-finansieringen 
kun fraviges i særligc, behørigt begrundedc 
tilfældc for dcn pågældende aktion, især tilfældc, 
som falder ind under punkt 3. I disse beslutninger 
kan de ovenfor beskrevne indirekte FDU-aktioner 
dog præciseres, suppleres eller underkastes 
yderligere betingclser eller begrænsninger. I bcslulningernc om særprogrammer til 
gcnnemlbrclsc af dcl fcmlc rammeprogram kan 
ovcnståcndc satser for Eiiratom-finansicringcn 
kun fraviges i særlige, behørigt begrundedc 
tilfældc for den pågældende aktion. især tilfældc, 
som falder ind under punkt 3. I disse beslutninger 
kan de ovenfor beskrevne indirekte FDU-aktioner 
dog præciseres, suppleres eller underkastes 
yderligere betingelscr eller begrænsninger. 
Ovrige nærmcrc bestemmclscr om 
llnansicringsbidrag fra virksomheder, 
forskningscentre og universitetcr til indirekte 
FDU-aktioner fastsætles af Rådet i de 
llnansicringsregler, dcr vedtagcs i medfør af 
traktatens artikel 7. Ovrige nærmcrc bestemmelser om 
finansieringsbidrag fra virksomheder. 
forskningscentre og universiteler til indirekte 
FDU-aktioner fastsættes af Rådcl i de 
finansieringsregler, dcr vedtagcs i medlbr af 
traktatens artikel 7. 
2. Dircktc FDU-aktioner 2. Dircktc FDU-aktioner 
De dircktc FDU-aktioner, som skal genncmforcs 
af Det Fælles Forskningseenler (FFC) omlattcr 
institutionclle forskn ingsaik ti v iteter og 
institutionelle aktiviteter til videnskabelig og 
teknisk støtte. Institutionelle forskningsaktiviteter 
er aktiviteter, som FFC's kompetence eller anlæg 
giver denne centeret særlige eller ligefrem unikke 
muligheder for at udføre i Euratom, og som 
bidrager til gcnnemlbrelscn af Euratoms FDU-
polilik. Institutionclle aktiviteter til videnskabelig 
og teknisk støtte er aktiviteter, som er nødvendigc 
for udfonnningen og gcnncmførelsen af 
fællesskabspolitikker og for Kommissionens 
Iraklatmæssige opgavcr, som skal udfores af en 
netilral instans som l'FC. Euralom finansierer 
normall udgifterne til direkte FDU-aktioner 
100%,. De direkte FDU-aktioner, som skal genneinlbres 
af Det Fælles Forskningseenler (l-T'C) omlattcr 
institutionelle forskningsaktiviteter og 
institutionelle videnskabelige og tekniske 
støtteaktiviteter. FFC kan yde støtte på områder, 
hvor det har særlig eller unik ekspertise og særlige 
eller unikke faciliteter i Fællesskabet, eller på 
områder, hvor det udforer aktiviteter, som er 
nødvendigc for udfbrmningcn og genneniforelsen 
af Euratomspolitikkcr, og de af Kommissionens 
traktatmæssige opgavcr, dcr kræver FFC's 
upartiskhcd. EF finansierer normalt udgifterne til 
direkte FTU-aktioner 100%. 
3. Andrc aktioner 3. Andre aktioner 
De nærmere regler for Fællesskabets deltagelse i 
fællesforetagendet JET, i ITER-aktiviteterne, i 
associeringskontrakterne og i visse opgaver, som 
kun kan udføres af industrien, fastlægges i de 
respektive forsknings- og 
undervisningsprogrammer. De nærmere regler for Fællesskabets deltagelse i 
fællesforetagendet JET, i ITER-aktiviteterne, i 
associeringskontrakterne og i visse opgaver, som 
kun kan udføres af industrien, fastlægges i de 
respektive forsknings- og 
undervisningsprogrammer. 
70 
1/6 
I FINANSIERINGSOVERSIGT l 
1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE 
Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om femte rammeprogram for Det 
Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration 
(1998-2002), i det følgende betegnet "femte rammeprogram". 
2. BUDGETPOST 
Undersektion B6. 
3. RETSGRUNDLAG 
EF-traktatens artikel 1301. 
4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 
4.1 Foranstaltningens generelle formål 
Målene for Fællesskabets politik for forskning og teknologisk udvikling skal ses i sammenhæng 
med de udfordringer og muligheder, Fællesskabet står over for, og som forst og fremmest 
vedrører samfundsproblemerne, erhvervslivets konkurrenceevne, jobskabelse. livskvalitet. 
globalisering af viden, medvirken til udarbejdelse og gennemforelse af Fællesskabets ovrige 
politikker (jf. EF-traktatens artikel 130 F, stk. 1) samt Fællesskabets plads på verdenskortet som 
videnskabeligt og teknologisk kraftcenter. 
Aktiviteterne i denne forbindelse tænkes udført inden for følgende syv emner: 
• forbedring af livskvaliteten og forvaltningen af bioressourcer 
• udvikling af et brugervenligt informationssamfund 
• fremme af en konkurrence- og bæredygtig vækst 
• bevarelse af økosystemet 
• befæstelse afden europæiske forsknings internationale rolle 
• innovation og små og mellemstore virksomheders deltagelse 
• udvikling af de menneskelige ressourcer 
4.2 Foranstaltningens varighed 
1998-2002 
En eventuel forlængelse/fornyelse af foranstaltningen sker efter bestemmelserne i EF-traktatens 
artikel 1301. 
5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE 
5.1 Ikke-obligatoriske udgifter 
5.2 Opdelte bevillinger 
5.3 Indtægtstype: 
Nogle af de associerede stater medvirker ved ftnansieringen af femte rammeprogram. 
FFC kan ifølge bestemmelserne i finansforordningens artikel 92 og 96 modtage indtægter fra 
konkurrencebaserede aktiviteter og andre ydelser for tredjemands regning. 
Ifølge finansforordningens artikel 27 er der mulighed for genanvendelse af visse indtægter. 
6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART 
3/ 
2/6 
Det Europæiske Fællesskab tager del i finansieringen af forskning og teknologisk udvikling, 
herunder demonstration, i det følgende benævnt "indirekte FTU-aktioner". Dcsuden udforcr 
Fællesskabet selv forskning og udvikling, i det følgende benævnt "dirckte FTU-aktioner". 
Indirekte FTU-aktioner 
Indirekte FTU-aktioner falder inden for følgende 5 kategorier: aktioner med omkoslning.sdcling, 
uddannelsesstipendier, støtte til samarbejdsnet, samordnede aktioner og lcdsagelbranstaltninger. 
Aktioner med omkostningsdeliiig er det vigtigste middel til gennemforclse af programmcrne. 
Fællcsskahcl træder iud i oveiinævnlc aklioncr med folgcndc linansieringsandele: 
a) Akiioner mvd onikostningsdcling 
Projekter for forskning, teknologisk udvikling og demonstration saml inlegrerede 
projekter: 
Projekter for forskning og teknologisk udvikling finansieres i princippct med 50%, af 
de støtteberettigede omkostninger. 
Demonstrationsprojekter (projekter, der skal påvise, at en bestemt teknologi er brugbar 
i praksis, men ikke kan udnyttes forretningsmæssigt som sådan) finansieres i princippet 
med 35% afde støtteberettigede omkostninger. 
Integrerede projekter (projekter, hvori der både indgår elementer af forskning og 
teknologisk udvikling og demonstrationselementer) finansieres med en sats, der er del 
vejede gennemsnit af salserne for de indgående elementer. 
I del særlige tilfælde, hvor en juridisk pcrson ikke Ibrer onikostningsregnskab, 
finansieres tilskudsberettigede ekslraomkostninger som folgc af projektel med 100%,. 
- Stotte tilJitrskningsinfrastrukturen 
Fællesskabet ydcr ct finansielt bidrag til oplimal brug af infraslriiktur på op til 100%, af 
tilskudsberettigede ekslraomkostninger i forbindelsc med besog af forskcrc fra andre 
steder i Fællesskabet og tilrådighedsstillelsc af anlægget. 
- Projekter til teknologisk stimulering med henblik på at tilskynde små og mellemstore 
virksomheder til at deltage i FTU-aktiviteter 
Aktiviteter vedrørende "kooperativt samarbejde" finansieres med op til 50%, af de 
støtteberettigede projektomkostninger. 
"Sonderingspræmier" finansieres med op til 75% afde støtteberettigede omkostninger, 
som kan bestå i validering og forberedelse af projektet, feasibility-undersogelse eller 
sogning efter samarbejdspartnere i en periode på hojst l år. 
b) Uddiinnelscsslipendjer 
Fællesskabet bidrager med op til 100% afde støtteberettigede omkostninger til stipendicl 
og ydcr tilskud til værtsinstitutionens støtteberettigede omkostninger, når den liggcr i 
Fællesskabet. 
c) Støtte til samarbeidsnet 
Fællesskabet finansierer op til 100% af støtteberettigede ekslraomkostninger til 
koordinering og drift af tematiske net og op til 100% af støtteberettigede 
ekslraomkostninger i forbindelse med oprettelse og vedligehold af forskeruddannelsesnet. 
n 
3/6 
d) Samordnede aktioncr 
FæHcsskahcl linansierer op lil 100%, af stolteberettigede ekstraomkostninger til 
samordningen. 
e) Ledsageforanstaltninger 
Fællesskabet kan finansiere op til 100% af stolteberettigede omkostninger lil 
foranstaltningerne. 
I afgørelserne om særprogrammerne til gennemførelse af femte rammeprogram kan ovennævnte 
tilskudssatser ikke fraviges, undtagen i enkelte særligt begrundede tilfælde. I de nævnte 
afgørelser kan ovennævnte indirekte FTU-aktioner specificeres nærmere eller suppleres, eller 
der kan sættes supplerende betingelser eller begrænsninger for dem. 
2. Dirckle FTU-sikliouer 
De dirckle r'TU-aklioncr, som geniienilbrcs af Dcl l'ællcs Forskningscenler (l'l'C), oinfaller 
inslilulioncllc forskuingsaktivitclcr og videnskabelig og leknisk stotlc. Fællesskabcts 
flnansicring af dirckle FTU-aktioner er 100%,. 
3. I afgorclscr, som Rådel vcdtagcr i henhold til El'-lraklalens arlikel 130 <>, kan der om 
nodvendigl faslsæltes nærnicrc rcglcr for Fællesskabcts linansielle dcltagclsc. 
7. FINANSIELLE VIRKNINGER 
7.1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen 
I femte rammeprogram fastsættes det maksimale samlede beløb og fordelingen af belobet på de 
forskellige fællesskabsaktioner. Der er ligeledes en vejledende fordeling mellem emneme under 
første aktion. Beløbene dækker både forskningsaktiviteterne og udgifter til personale og 
administration. 
7.2 Omkostiiingcrncs fordeling på foranslaltiiiiigcns clcmciitcr 
Indircklc 
aklioncr 
Direkte 
aktioncr For.sic nklion 
Forbedring af livskvaliteten og 
forvaltningen af bioressourcer 
Udvikling al* et brugervenligt 
informationssamfund 
Fremme af en konkurrencedygtig og 
bæredygtig vækst 
Bevarelse af økosystemet 
Anden aktion 
Tredje aktion 
Fjerde aktion 
FFC 
SAMLET MAKSIMUMSBELØB 2650 mio. ECU 
3925 mio. ECU 
3100 mio. ECU 
2100 mio. ECU 11775 mio. ECU 
491 mio. ECU 
350 mio. ECU 
1402 mio. ECU 
815 mio. ECU 
14833 mio. ECU* 
* Rel'erencebeløbet for femle rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskab (Fitrutnm) cr på 1467 
mio. l'.Cli. Det samlede belob for rammcprogrammcrnc 1998-2002 er på 16300 mio. I-CII. 
}"> 
4/6 
7.3 Vejlcdcndc forfaldsplan for bcvillingcrnc 
Effcktiv gennemforclse af fcmte rammeprogram kræver planlægning af dc belob, der er til 
rådighed hvert år. Nedenstående tabcl viser, hvilke midler dcr er til rådighed i dc cnkclte år i 
pcrioden 1998-2002 (de endelige belob fastsættes af budgetmyndighcden). 
FAKTISKE BELOB 
ÅR 1998-2002 (MIO. ECll LOBENDE PRISKR) 
Fcmte rainmcprograni 
1998 p.m. 
1999 3276 
2000 3640 
2001 3913 
2002 4004 
IALT 1998-2002 | 14833* 
• Referencebeløbet for femte rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskab 
(Euratom) er på 1467 mio. ECU. Det samlede beløb for rammeprogrammerne 1998-2002 er 
på 16300 mio.ECU. 
FORHOLDSREGLER MOD SVIG 
Der er adskillige administrativc og finansielle kontroller ved hver elape, lige fra 
forskningskontrakternes underskrivelse til deres gcnuemlbrclsc, bl.a. 
• Inden indgåelscn af kontrakten: 
En proccdure for udvælgelse af forslagene, som bygger på projektets førskningsmæssige 
kvalitet og et realistisk forhold mellem projektomkostninger og projektets indhold, varighed og 
forventede resultater. 
En analyse af de finansielle oplysninger, som forslagsstil lerne giver i 
kontraktforhandlingsformularen. 
• Efter underskrivclsen af kontrakten 
Undcrsogelse af omkostningscrklæringer af tjenestemænd på to nivcauer (videnskabeligt og 
finansielt), inden bctaling sker. 
Intern revision ved finanskontrollen. 
Revision på stcdet, hvor l'cjl og urcgclmæssighcdcr kah påviscs vcd gennemgang af bilag. For al 
gorc dennc kontrol mere effcktiv har Kommissioncn oprcttct en revisionsgruppe, som 
koordinerer al kontrolvirksomheden. Kontrollen finder sted entcn vcd et af medlemmeme af 
nævnte gruppe eller af et revisionsfirma, som Kommissionen har indgået kontrakt med, under 
tilsyn fra et af gruppens medlemmer. 
Uanmeldte kontrolbesøg ved Kommissionens fmanskontrol og Den Europæiske 
Revisionsret. 
?1 
5/6 
9. OPLYSNINGEROMCOST/EFFECTIVENESS 
9.1 Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe 
Målene for de syv emner, der er opregnet i punkt 4.1, er følgende: 
' KORm-DRINCi AF I.IVSKVAl.HITF.N OG FORVALTNINOI-N AF »lORI-SSOllRf l-R: at bidrage til StOlie 
vidcn og udvikling af tcknologi på bioområdct med hcnblik på at opnå storrc livskvalitet og 
bcdre sundhcd og at åbnc nye pcrspektiver på områder, hvor EF allercde råder ovcr trumfer, 
såsom biotcknologi, agroindustri og sundhcdsindustri. 
Ul>VIM.INU Al II OKUGLKVLNLHJI INI URMAllnNSJjAMI UNL>; al udvikle og lilpassc dc lcknologiei. 
(Ici er nodveudige for realiseiing al iiilbrmalioussamluiidels niulighedei og deuned åbue nye 
mulighcdcr for bclolkiiingcn og virksomhcdcrnc i El inden for haiulel, arbejde, Iransporl. iniljo, 
uddannelse, suudhcd og kultur. 
FRI-MMI- AF F:N KQNKURRI-NCE- OG BÆREDYGTIO VÆKST: at frembringe og formidle vidcn og 
teknologi med henblik på at opfinde eller videreudvikle fremstillingsprocesser og fremstille 
"renere" og bedre produkter, der er konkurrencedygtige på morgendagens marked; udviklingen 
indbefatter transportsystemer, der er økonomiske, sikre og tager hensyn til miljøet, herunder 
nærmiljøet. 
BFVARELSE AF ØKOSYSTEMET: at frembringe og udnytte den nodvendige viden og teknologi 
inden for miljø, energi og bæredygtig forvaltning af okosystemets ressourcer for denned at 
imødekomme en lang række forskellige behov og åbne for nye jobskabende markeder. Dette 
emne suppleres med aktiviteter på kerneenergiområdet, som er beskrevet i femte 
rammeprogram for Det Europæiskc Atomenergifællesskab(Euratom). 
bLTÆSTLLSL Al LUKUIVLISK lUI^KNINU^lN LLKNAllUNALli ROLLL: al medvirke lil gennemlbrclse 
af Fællcsskahcls udenrigspolilik, også incd sigle på nye niedlcnisslalers lillrædelse af Ell, og al 
liemme videnskabeligl og lcknologi.sk samarbejdc på internationalt plan med hcnblik på gcnsidigl 
og albalanccrct udbylte. 
INNOVATION (.H.i SMM.Hj MliLLLedSi'i:UKIi..^/IKK^(iMJ H-;i.>l;I<S .J?L"i;i A<jliLSl'I «l lellc udnyllelse af 
lorskningsrcsultaternc og frcmmc ctablering af nye innoverendc virksomhcdcr; at givc små og 
mellemstore virksomheder lettere adgang til den avancerede teknologi, de har brug for, og til at 
udnytte mulighederne i EF's forskningsprogrammer. 
UDVIKLING AF DE MENNESKEHGE RESSOURCER: at styrke og udvikle EF's videnpotentiale gennem 
øget støtte til forskeruddannelse og forskermobilitet, bedre udnyttelse af 
forskningsinfrastrukturen og mobilisering af sociale og økonomiske videnskaber til påvisning af 
nuværende og kommende økonomiske og sociale behov. 
Femte rammeprogram er tilrettelagt omkring nøgleaktioner, forskning og teknologisk udvikling 
af generisk karakter, støtte til forskningsinfrastrukturen samt aktiviteter under aktion II, III og 
IV i traktaten (særaktivitetcr og samordningsaktiviteter), som skal sikre sammehæng mellem 
tilsvarcnde aktiviteter under de forskellige særprogrammer under aktion I i traktaten. 
De videnskabelige og leknologiskc mål for Det Fælles Forskningsccnlers aktiviteter er de 
sauinie som for femte rammeprogram, men de skal dcrudover lilgoilese behov, som de 
forskellige EF-polilikker aflbdcr. Sådannc aktiviteter udlbrcs især på områtlcr, som krævcr 
uvildig og tipartisk viden på l'I-niveau, og/ellcr områder, hvor I T'C bcsiddcr særlig eller unik 
videu eller faciliteler. 
Målgruppen for denne foranstaltning er virksomhederne, især de små og mellemstore, 
forskningscentre og universiteter. 
/ 
^ 
6/6 
9.2 Ikgrtindclsc for foranstaltningcn 
Dcnne nyc foranstaltning, der har hjcmmcl i EF-traktatens artikel 130 F, vil Ibre lil yderligcre 
slyrkelse afdcl curopæiske crhvervslivs videnskabelige og tcknologiske grundlag og lieniiiie en 
forbedring af dels inlernalioiiale konkurrciiccevnc. Samlidig frenmies ilcn foiskniug, der i 
henhold lil andrc beslcmmclscr i traktatcn, skonncs påkrævct. 
Det foreliggende forslag om videreførelse bygger på en evaluering - i overensstemmelse med 
SEM2000-initiativet - af de sidste fem års foranstaltninger. Heri deltog mere end 170 uvildige 
sagkyndige, og den fandt sted i andet halvår af 1996 og i begyndelsen af 1997. 
Evalueringen viste, at programmerne i det store og hele har nået deres mål, bl.a. ved at sikre 
finansieringen af en række aktiviteter af meget hoj kvalitet. Rammeprogrammet har således en 
ikke ubetydelig indvirkning på forskningen i medlemsstateme og fører til dannclse af mange 
grænseovcrskridende samarbejdsnetværk. 
I evalucringspanclets konklusioncr blev det imidlcrtid også underslregel, al rammeprogrammet i 
årenes lob cr blevcl lil cn gencrel rammc for aklivileter indcn Ibr all for mange spredle ciiiner, 
og at det bor tilpasses til dcn samfundsmæssige, okonomiske og videnskabelige udvikling. Det 
cr sålctles påkrævct at konccnlrcre indsatscn på noglc la emner af grundlæggende 
sociookonomisk art mcd præcise målsætninger. 
Nærværcndc forslag lil ny foranstaltning folgcr disse henstillinger, bl.a. ved at konccnlrcre 
indsatscn på syv hovedeinner (sc punkt 9.1). 
9.3 Overvågning og evaluering af foranstaltningcn 
Den fastlagte evalueringsproces er af en sådan art og hyppighed, at Kommissionen skulle kunne 
opfylde sine forpligtelser i medfør af artikel 5 i femte rammeprogram og evaluere 
særprogrammerne. 
Hvert år gør Kommissionen med bistand fra passende kvalificerede uvildige eksperter status 
over rammeprogrammets gennemførelse bl.a. i forhold til kriterierne i bilag I til femte 
rammeprogram. Der forctages bl.a. en vurdering af, om mål, prioritering og bevillinger stadig er 
passende i forhold til, hvordan situationcn har udviklet sig. Kommissionen kan om nodvendigl 
frenisætle forslag om tilpasning ellcr supplering af rammeprogrammet. 
Indcn Kommissionen fremsæller sil forslag til sjelte rammeprogram. sorger den desuden for, al 
en række uvildige eksperler på hojt niveau Ibrelager en cksleru evaluering al lorvallningen og 
gcnncmfbrclscii af EF-aktionerne i de forcgåcnde fem år, bl.a. sainnienholdl mcd krilcricrnc i 
bilag I til femte rammeprogram. Rcsultatcrnc af evalueringen seiules med Koiumissioiiciis 
bemærkningcr lil Europa-Parlamentet, Rådel, Det Okonomiske og Soeiale Udvalg og 
Regionsudvalgct. 
9.4 Budgetsammenhængcn 
De årlige bevillinger vedtages af budgetmyndigheden inden for de finansielle overslag og under 
iagttagelse af et samlet maksimumsbeløb til EF-rammeprogrammet på 14833 mio ECU. 
10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION 
For at udnytte ressourcerne bedst muligt vil udgifterne til personale og administration blive 
gennemgået noje på baggrund af femte rammeprograms nye struktur. Denne gennemgang vil findc 
sted i forbindelse med vedtagelscn af særprogrammerne om gennemførelse af rammeprogrammet. 
¥* 
1/5 
FINANSIERINGSOVERSIGT 
1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE 
Forslag lil Rådcls afgorelse 0111 femte ramnicprogi:ani for Del Europæiskc 
Atomcncrgifællcsskabs indsats inden for forskning og uddannclse (1998-2002), i del folgende 
betegnet "femte ranimeprogram". 
2. BUDGETPOST 
Undersektion B6. 
3. RETSGRUNDLAG 
Euratom-traktatens artikel 7. 
4 BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 
4.1 Foranstaltningens gcncrelle formål 
Det Europæiskc Atomencrgifællesskabs (Euratom) forskning inden for nuklcar encrgi skal ses i 
sammcnhæng mcd bchovet for udvikling af sikrc og acccptable cnergisyslcnicr, som ovcrholder 
miljøkravcne, og som i hcnseende til produktionsomkostningcr er konktirrencedygtigc. Del 
overordncde mål er at yde ct væsentligt bidrag til politikkcn for sprcdning af 
energilbrsyningerne, bl.a. ved at forbedre sikkcrhcdcn i nuklcarc cnergisyslemcr, således at 
Fællcsskabcts crhvcrvsliv på kort og mcllemlang sigt blivcr mcre konkurrcncedygtigt. 
4.2 Foranstaltningens varighcd 
1998-2002 
En forlængelse/fornyelse af foranstaltningen følger bestemmelserne for Fællesskabets 
forsknings- og undervisningsprogrammer i Euratom-traktatens artikel 7. 
5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE 
5.1 Ikkc-obligatoriske udgiftcr 
5.2 Opdclte bcvillingcr 
5.3 Indtægtstypc: 
Nogle associercde statcr kan medvirke ved finansieringen af femte ranimeprogram. 
FFC kan ifølge bestemmelserne i finansforordningcns artikel 92 og 96 modtage indtægtcr fra 
konkurrencebaserede aktiviteter og andre ydelser for tredjemands regning. 
Ifølge finansforordningens artikel 27 er der mulighed for genanvendelse af visse indtægter. 
6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART 
Det Europæiske Atomenergifællesskab tager del i finansieringen af forskning, herunder 
demonstration, og undervisning, i det følgende benævnt "indirekte FDU-aktioner". Desuden 
udfører Fællesskabet selv forskning, herunder demonstration, og undervisning, i det følgende 
benævnt "direkte FDU-aktioner". 
V 
2/5 
Lliidirckle FDU-aktioncr 
liulirekte I DU-aktioucr faldcr indcn for lolgcndc 5 kalegoiier: aklioner med 
oinkoslniiigsdeliiig, uddauiielsesslipeiulier, stottc lil samarbcjdsnel, sainordncde aklioner og 
ledsageloianslalliiiiiger. Aklioner med oinkosliiingsdeliiig er del viglii'slc middel lil 
l'ciiiicinloiclse al piogiaiiiuiciiic. l'a'llesskabel li.edci ind i ovenna'vnle aklioner med lolvende 
riiiansieriugsaiidele: 
a) Akliojik'iiuejLLuinkL'siuiugîjddiiJg 
- Projekter for forskning, teknologisk udvikling og demonstration saml inlegrerede 
projekter: 
Projekter for forskning og teknologisk udvikling finansieres i princippet med 50%, af 
de stotteberettigede omkostninger. 
Demonstrationsprojekter (projekter, der skal pâvise, at en bestemt teknologi er brugbar 
i praksis, men ikke kan udnyttes forretningsmaessigt som sâdan) finansieres i princippet 
med 35% afde stotteberettigede omkostninger. 
Integrerede projekter (projekter, hvori der bâde indgâr elementer af forskning og 
teknologisk udvikling og dcmonstrationselementer) finansieres med en sats. der er del 
vejede gennemsnit ufsatscrnc for de indgâende elementer. 
I del sicrlige lill;elde, hvor en juridisk person ikke Ibrcr oiiikosliiingsregiiskab, 
liiiaiisieres tilskudsbcrctliyytlc ekslraomkoslninyyr som Iblge af projeklel med 100",,. 
Stottc lil f<nskninysinjraslrukturcn 
Ficllesskabct yder ct fiuansiolt bidrag til oplimal brug af infraslruktur pâ op lil 100%, af 
lilskudsberettigede ekstraomkostninger i forbindelse med besog af forskere fra andre 
steder i Faellesskabet og tilrâdighedsstillelse af anlaegget. 
b) Uddannelsesstipendier 
Faellesskabet bidrager med op til 100% afde stotteberettigede omkostninger til stipendiet 
og yder tilskud til vaertsinstitutionens stotteberettigede omkostninger, nâr den ligger i 
Faellesskabet. 
c) Stotte til samarbeidsnet 
l'icllcsskabet fiuansierer op lil 100%, af stotteberettigede ckslranmkostningcr til 
koordinering og drifl af lcmatiske ncl og op til 100%, af stotteberettigede 
ekstraomkostninger i forbindelse med oprellelse og vedligehold af lorskertiddaunelsesncl. 
d) SiimoiUiic.dc iiklionei 
Ficllcsskabct llnan.sicrcr op til 100%, af stotteberettigede ekstraomkostninger til 
samordningen. 
e) Ledsageforanstaltninger 
Faellesskabet kan fmansiere op til 100% af stotteberettigede omkostninger til 
foranstaltningerne. 
I afgorelser om programmer til gennemforelse af femte rammeprogram kan ovennœvnte 
tilskudssatser ikke fraviges, undtagen i enkelte saerligt begrundede tilficlde. I de nsevnte 
}î 
3/5 
afgørelser kan ovennævnte indirekte FDU-aktioner specificeres nærmere eller suppleres, eller 
der kan sættes supplerende betingelser eller begrænsninger for dem. 
2. Direkte FDU-aktioner 
De direkte FDU-aktioner, som gennemføres af Det Fælles Forskningscenter (FFC), omfatter 
institutionelle forskningsaktiviteter og vidi 
finansiering af direkte FDU-aktioner er 100%. institutionelle forskningsaktiviteter og videnskabelig og teknisk stotte. Fællesskabets 
3. De nærmere bestemmelser for Fællesskabets deltagelse i fællesforetagendet JET, 1TER-
aktiviteter, associeringskontrakter og forskellige opgaver, som kun kan udfores af industrien, er 
fastlagt i de pågældende forsknings- og undervisningsprogrammer. 
7. FINANSIELLE VIRKNINGER 
7.1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen 
I femte rammeprogram fastsættes referencebeløbet. Beløbet dækker både 
forskningsaktiviteterne og udgifter til personale og administration. 
7.2 Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer 
Indirekte Fusion og fission x 1141 mio. ECU 
aktioner 
Direkte FFC 326 mio. ECU 
aktioner 
REFERENCEBEL0B 1467 mio. ECU* 
* Det samlede maksimumsbeløb for femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskab er på 
• 14833 mio. ECU. Det samlede beløb for rammeprogrammerne 1998-2002 er på 16300 mio. ECU. 
7.3 Vejledende forfaldsplan for bevillingerne 
Effektiv gennemførelse af femte rammeprogram kræver planlægning af de beløb, der er til 
rådighed hvert år. Nedenstående tabel viser, hvilke midler der er til rådighed i de enkelte år i 
perioden 1998-2002 (de endelige beløb fastsættes af budgetmyndigheden). 
FAKTISKE BEL0B 
AR 1998-2002 (MIO. ECU L0BENDE PRISER) 
Femte rammeprogram 
1998 p.m. 
1999 324 
2000 360 
2001 387 
2002 396 
I ALT 1998-2002 1467* 
Det samlede maksimumsbeløb for femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskab er 
på 14833 mio. ECU. Det samlede beløb for rammeprogrammerne 1998-2002 er på 16300 
mio. ECU. 
n 
4/5 
8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG 
Der er adskillige administrative og finansielle kontroller ved hver etape, lige fra 
forskningskontrakternes underskrivelse til deres gennemførelse, bl.a. 
• Inden indgåelsen af kontrakten: 
En procedure for udvælgelse af forslagene, som bygger på projektets forskningsmæssige 
kvalitet og et realistisk forhold mellem projektomkostninger og projektets indhold, varighed og 
følgevirkninger. 
En analyse af de finansielle oplysninger, som forslagsstillerne giver i 
kontraktforhandlingsformularen. 
• Efter underskrivelsen af kontrakten 
Under"søgelse af omkostningserklæringer af tjenestemænd på to niveauer (videnskabeligt og 
finansielt), inden betaling sker. 
Intern revision ved finanskontrollen. 
Revision på stedet, hvor fejl og uregelmæssigheder kan påvises ved gennemgang af bilag. For at 
gøre denne kontrol mere effektiv har Kommissionen oprettet en revisionsgruppe, som 
koordinerer al kontrolvirksomheden. Kontrollen finder sted enten ved et af medlemmerne af 
nævnte gruppe eller af et revisionsfirma, som Kommissionen har indgået kontrakt med. under 
tilsyn fra et af gruppens medlemmer. 
Uanmeldte kontrolbesøg ved Kommissionens finanskontrol og Den Europæiske Revisionsret. 
9. OPLYSNINGER OIV1 COST/EFFECTIVENESS 
9.1 Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe 
Med de mål, der er opregnet i punkt 4.1, for øje gennemføres femte. rammeprogram ved hjælp 
af forsknings- og undervisningsprogrammer af tematisk og horisontalt tilsnit (samarbejde med 
tredjelande og internationale organisationer, formidling og nyttiggørelse af resultaterne, fremme 
af forskernes mobilitet og uddannelse inden for Euratom). 
Aktiviteterne inden for kerneenergi under disse forsknings- og undervisningsprogrammer 
supplerer aktiviteterne under nøgleaktionerne og de generiske aktiviteter vedrorende energi i 
programmet for "bevarelse af økosystemet", som er beskrevet i det femte rammeprogram for 
Det Europæiske Fællesskab. De specifikke mål er bygning af reaktorprototyper som forlobere 
for elværker, der opfylder samfundets behov (sikkerhed under drift, miljovenlighed og 
økonomisk levedygtighed) og sikkerheden i kerneenergisystemer, bl.a. med kommende 
eksportmarkeder for øje. 
På den tematiske side er femte rammeprogram tilrettelagt omkring en nøgleaktion, forskning og 
teknologisk udvikling af generisk karakter samt støtte til forskningsinfrastrukturen; de 
horisontale aspekter består i aktiviteter, der vedrører de generelle mål for Fællesskabets politik 
for forbindelser udadtil, innovation og menneskelige ressourcer. 
De videnskabelige og teknologiske mål for Det Fælles Forskningscenters aktiviteter er de 
samme som for femte rammeprogram, men de skal derudover tilgodese behov, som de 
forskellige EF-politikker afføder. Sådanne aktiviteter udføres især på områder, som kræver 
uvildig og upartisk viden på EF-niveau, og/eller områder,'hvor FFC besidder særlig eller unik 
viden eller faciliteter. 
Målgruppen for denne foranstaltning er virksomheder, forskningscentre og universiteter. 
?0 
5/5 
9.2 Begrundelse for foranstaltningen 
Denne nye foranstaltning, der har hjemmel i Euratom-traktaten, vil i form af gennemforelse af 
forsknings- og undervisningsprogrammer supplere medlemsstaternes aktiviteter på det nukleare 
område. 
Det foreliggende forslag om videreførelse bygger på en evaluering - i overensstemmelse med 
SEM2000-initiativet - af de sidste fem års foranstaltninger. Den fandt sted i andet halvår af 
1996 og i begyndelsen af 1997. 
Evalueringen viste, at programmerne i det store og hele har nået deres mål, bl.a. ved at sikre 
finansieringen af en række aktiviteter af meget høj kvalitet. Rammeprogrammet har således en 
ikke ubetydelig indvirkning på forskningen i medlemsstaterne og fører til dannelse af mange 
grænseoverskridende samarbejdsnetværk. 
9.3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen 
Den fastlagte evalueringsproces er af en sådan art og hyppighed, at Kommissionen skulle kunne 
opfylde sine forpligtelser i medfør af artikel 5 i femte rammeprogram og evaluere forsknings-
og undervisningsprogrammerne. v 
Hvert år gør Kommissionen med bistand fra passende kvalificerede uvildige eksperter status 
over rammeprogrammets gennemforelse bl.a. i forhold til kriterierne i bilag I til femte 
rammeprogram. Der foretages bl.a. en vurdering af, om mål, prioritering og bevillinger stadig er 
passende i forhold til, hvordan situationen har udviklet sig. Kommissionen kan om nodvendigt 
fremsætte forslag om tilpasning eller supplering af rammeprogrammet. 
Inden Kommissionen fremsætter sit forslag til sjette rammeprogram, sørger den desuden for, at 
en række uvildige eksperter på højt niveau foretager en ekstern evaluering af gennemforelsen af 
områderne (kontrolleret termonuklear fusion og energisystemer afledt af nuklear fission) i de 
foregående fem år, bl.a. sammenholdt med kriterierne i bilag 1 til femte rammeprogram. 
Resultaterne af evalueringen sendes med Kommissionens bemærkninger til Europa-Parlamentet. 
Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. 
9.4 Budgetsammenhængen 
Referencebeløbet til gennemforelse af femte rammeprogram er på 1467 mio. ECU. De årlige 
bevillinger vedtages af budgetmyndigheden inden for de finansielle overslag. 
10. UDGIFTERTILADMINISTRATION 
For at udnytte ressourcerne bedst muligt vil udgifterne til personale og administration blive 
gennemgået nøje på baggrund af femte rammeprograms nye struktur. Denne gennemgang vil finde 
sted i forbindelse med vedtagelsen af forsknings- og undervisningsprogrammerne til gennemforelse af 
rammeprogrammet. 
?1 
ISSN 0254-1459 
KOM(98) 8endeligudg. 
DOKUMENTER 
DA 15 12 
Katalognummer : CB-CO-98-020-DA-C 
ISBN 92-78-30188-4 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
fi-