Regionsudvalgets udtalelse om "Rapport fra Kommissionen: Uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål"

(2002/C 19/08)

REGIONSUDVALGET har -

under henvisning til rapport fra Kommissionen til Rådet om uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål (KOM(2001) 59 endelig),

under henvisning til Kommissionens afgørelse af 26. april 2001 om i henhold til artikel 265, stk. 1, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab at anmode om Regionsudvalgets udtalelse herom,

under henvisning til formanden beslutning af 11. juni 2001 om at udarbejde en udtalelse om spørgsmålet og at henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 7 "Uddannelse, Erhvervsuddannelse, Kultur, Ungdom, Sport, Borgernes Rettigheder",

under henvisning til Det Europæiske Råds opfordring i marts 2000 til "mere overordnet at overveje de konkrete fremtidige mål for uddannelsessystemerne, idet der skal fokuseres på fælles problemer og prioriteter samtidig med, at den nationale mangfoldighed prioriteres",

under henvisning til Kommissionen meddelelse om "e-learning" (KOM(2000) 318 endelig),

under henvisning til Kommissionen memorandum om livslang uddannelse (KOM(2000) 1832 endelig),

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse om "Memorandum om livslang uddannelse" (CdR 19/2001 fin)(1),

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse om "e-learning - overvejelser om fremtidens uddannelse" (CdR 314/2000 fin)(2),

under henvisning til Underudvalg 7's forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 89/2001 rev. 2), som blev vedtaget den 29. juni 2001 med Sean O'Neachtáin (IRL/AE) som ordfører,

og ud fra følgende betragtninger:

den almene og faglige uddannelse har betydning for skabelse af social og økonomisk samhørighed i Europa,

behovet for at sikre lige adgang til uddannelse må imødekommes,

de hastige teknologiske forandringer har væsentlige konsekvenser for samfundet og erhvervslivet,

den store forskel på tilgangen til den almene og faglige uddannelse må anerkendes over alt i Den Europæiske Union,

der er et uomgængeligt behov for at udrydde analfabetisme,

der må tages hensyn til den hastige udvikling i erhvervslivets og arbejdsgivernes kvalifikationsbehov,

på den 40. plenarforsamling den 19.-20. september 2001 (mødet den 19. september) vedtaget følgende udtalelse.

Regionsudvalget

1. hilser offentliggørelsen af denne rapport om "Uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål" velkommen,

2. støtter de fem konkrete målsætninger, som kan danne grundlaget for de ansvarliges samarbejde i hele EU på mellemlang sigt,

3. beklager, at kommunale og regionale myndigheder, som ofte har det politiske og økonomiske ansvar på uddannelsesområdet i de enkelte medlemsstater, ikke er blevet inddraget i formuleringen af de fem målsætninger og henstiller til Europa-Kommissionen fremover at inddrage de lokale og regionale myndigheder i en revision af opstillede mål for og/eller udarbejdelse af nye mål for medlemslandenes uddannelsessystemer,

4. anser det for nødvendigt at alle unge opnår en høj standard af grundlæggende færdigheder, herunder sociale færdigheder, inden de forlader uddannelsessystemet,

5. ønsker, at man sætter det som et absolut mål for EU, "at ingen unge mennesker uanset alder forlader uddannelsessystemet uden at have rimelige læse- og skrivefærdigheder",

6. ønsker, at man lægger øget vægt på matematik og naturvidenskabelige fag samt foranstaltninger, der kan gøre det tiltrækkende for unge at studere disse fag på såvel gymnasie- som universitetsniveau, eftersom antallet af unge, der studerer disse fag, er faldende i visse regioner. Man må dog ikke glemme betydningen af de humanistiske fag, som er de eneste, der kan udvikle en ansvarsfuld dømmekraft på et hvilket som helst område,

7. erkender det potentielle problem, der ligger i, at unge forlader uddannelsessystemet i en tidlig alder for at søge beskæftigelse i job med ringe fremtidsmuligheder,

8. ønsker, at der lægges kraftig vægt på indlæring af praktiske færdigheder og en løbende indkredsning af og forsyning med de nye kvalifikationer, arbejdspladsen kræver. Der bør navnlig fokuseres på informations- og kommunikationsteknologier, da disse er nødvendige på den moderne arbejdsplads. Praktikordninger ville for eksempel lette opfyldelsen af dette mål,

9. gør til sig til talsmand for en samordnet holdning til lærlingepladser inden for handel og fornyet prioritering af lærlingeuddannelser af høj kvalitet,

10. henstiller, at der indføres et program for systematisk opdatering af færdigheder og gensidig anerkendelse af standardiserede erhvervskvalifikationer i hele EU,

11. ønsker, at indlæringsvanskeligheder hos særlige grupper - såvel begavede som langsomt lærende børn - erkendes i dokumentet, da ingen unge af sociale eller økonomiske årsager eller på grund af en utilstrækkelig infrastruktur skal have problemer med at skaffe sig adgang til passende uddannelse.

12. gentager behovet for, at lærere uddannes til at sikre, at nye immigranter kan undervises inden for det formelle uddannelsessystem,

13. opfordrer Kommissionen til yderligere at udvide og fremme programmer for korte udlandsophold for lærere. En ordning med f.eks. sabbatår hvert 7.-10. år, kunne være med til at forbedre metoderne for udveksling af god praksis,

14. tilslutter sig medlemsstaternes fem hovedmål: uddannelsessystemernes kvalitet, adgang, indhold, åbenhed og effektivitet,

15. foreslår, at åbningen af uddannelsessystemet for alle borgere i alle aldre gives topprioritet i Europa ud fra behovet for at skabe større social samhørighed,

16. støtter indsatsen til fremme af livslang læring og ønsker at sikre, at nye kompetencer såsom IKT-færdigheder indbygges i processen,

17. betragter de nye teknologier som værktøjer, der kan øge kvaliteten af al undervisning, indlæring og uddannelse i det hele taget,

18. endnu en gang understreges den afgørende betydning af læse-, skrive- og regnefærdigheder, men skole- og uddannelsessystemerne skal også hos de unge fremme egenskaber som kreativitet, tillid, selvværd, solidaritet og en demokratisk holdning, som vil sætte dem i stand til at udvikle sig og fungere som gode borgere hele deres liv, og som vil motivere dem til at have en livslang interesse i videreuddannelse,

19. tilskynder skoler og uddannelsesinstitutioner på alle niveauer til at varetage deres opgave, ikke blot over for fuldtidsstuderende, men også over for samfundet i bredere forstand. Samtlige faciliteter og ressourcer i uddannelsessystemerne skal betragtes som tilbud, der står åbne for lokalsamfundet som helhed,

20. erkender, at der er et særligt behov for at udnytte uddannelsessystemerne maksimalt for at støtte kapacitetsskabelsen og udviklingen af ressourcer i perifere landbrugs- og kystregioner i Europa,

21. ønsker at bruge skoler og uddannelsessystemet til at skabe øget bevidsthed om og fremme oprindelige kulturer og sprog. Dette er især nødvendigt i regioner med mindre brugte sprog og mindretalskulturer,

22. anser det for nødvendigt, at skoler og andre uddannelsesinstitutioner tilskyndes og støttes til at fremme og skabe større miljøbevidsthed på lokalt og regionalt plan i Europa,

23. ønsker at bevidsthedsgørelse om EU's og dets institutioners sociale, økonomiske og historiske baggrund indgår i undervisningssystemerne,

24. opfordrer til, at der fokuseres mere på, hvordan uddannelse kan gøres yderligere tiltrækkende for borgere i alle aldre. Antallet af ældre, ikke traditionelle studerende varierer i øjeblikket meget i Europa,

25. erkender behovet for et nyt socialt partnerskab og social kontrakt på europæisk plan, som vil fremme investeringer i almen og faglig uddannelse for alle borgere (især de dårligst stillede),

26. opfordrer Kommissionen til at overveje spørgsmålet om lønnet uddannelsesorlov for arbejdstagere i hele Unionen,

27. tilskynder medlemsstaterne til at forbedre og udbygge uddannelsessystemerne i hele Europa, således at man kan bringe alle EU-borgeres færdigheder og kvalifikationer op på et ensartet højt niveau. I denne forbindelse er det afgørende med større støtte og anerkendelse af lærernes og undervisernes professionelle rolle og øget anerkendelse af deres status, idet de spiller en central rolle i den nationale økonomi og den sociale udvikling,

28. støtter opfordringen til, at man styrker kontakten mellem erhvervslivet og uddannelsesinstitutionerne. Disse bestræbelser skulle sikre, at de studerende får de relevante kvalifikationer, som beskæftigelse i dagens Europa kræver. Det må omhyggeligt sikres, at der ikke sker en reduktion i antallet af de færdigheder, der undervises i. Eftersom den moderne økonomi forandrer sig hurtigt, kunne dette føre til problemer på mellemlang sigt eller en mindre fleksibel arbejdsstyrke,

29. støtter kraftigt, at man især vil fremme iværksætterånden og nyskabelser. Dette bør tilskyndes hos unge i det formelle uddannelsessystem og fra en ung alder,

30. er enig med Kommissionen i, at man har indkredset et tilstrækkeligt antal målsætninger og at realiseringen af disse vil drage fordel af en granskning kolleger imellem, udveksling af god praksis samt en vis sammenligning af de opnåede fremskridt. Disse processer skal være centrale elementer i den åbne koordinationsmetode,

31. foreslår, at den åbne koordinationsmetode kortlægger og spreder god praksis i hele EU, samtidig med at man sikrer deres tilpasning til forskellige nationale og regionale sammenhænge,

32. foreslår, at der i forbindelse med lanceringen af et arbejdsprogram lægges vægt på grundlæggende færdigheder, matematik og naturvidenskabelige fag samt informations- og kommunikationsteknologier,

33. erkender, at de institutionelle forudsætninger i medlemstaterne er forskellige, men støtter ikke desto mindre bestræbelserne på at overvåge fremskridtene i gennemførelsen af målsætningerne i hele Europa,

34. ønsker, at alle forslag til et evalueringssystem, der omfatter indikatorer og benchmarking, forelægges Regionsudvalget inden den endelige vedtagelse,

35. er tilhænger af en vurdering af fremskridtene baseret på kvalitative indikatorer, men ønsker dog at sikre sig, at man i enhver fremskridtsrapport tager højde for både forskelle i udgangspunkt og den socioøkonomiske baggrund,

36. henstiller, at man tilvejebringer såvel de nødvendige ressourcer som fysiske rammer til, at alle studerende uanset udgangspunkt og socioøkonomisk baggrund kan nå op på det niveau, der er fastlagt for EU,

37. foreslår, at det overordnede mål med uddannelsessystemerne i Europa skal være at skabe lærde borgere, som ikke kun kan læse, skrive og regne, men som også har den nødvendige kompetence og tillid rent personligt, socialt, kulturelt, miljømæssigt og teknisk, og som har den faglige kompetence, arbejdspladsen kræver.

Bruxelles, den 19. september 2001.

Jos Chabert

Formand for

Regionsudvalget

(1) EFT C 357 af 14.12.2001, s. 36.

(2) EFT C 144 af 16.5.2001, s. 34.