ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (84) 312 
 
 
 
Vol. 1984/0142 
  
 
Disclaimer  
Conform ément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Com munauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que m odifié par le règlem ent (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septem bre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés c onformément à l'article 5 dudit 
règlement. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic 
Comm unity and the Eur opean Atom ic Energy Com munity (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, E uratom ) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), t his file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conform ity with Article 5 of the aforem entioned regulation.  
In Übereinstimm ung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1.  
Februa r 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgem einschaft und der Europäisc hen Atom gemeinschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 v om 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆ ISKE FÆLLESSKABER
KOM(84) 312 endelig udg.  
Bruxelles, den 6. juni 1984
MEDDELELSE TIL RADET FRA KOMMISSIONEN
om andring af bestemmelserne vedrørende sundhedskontrol  
af fjerkræ i direktiv 71/118/E0F om sundhedsmæssige problemer  
i forbindelse med handel med fersk fjerkrækød
KOM(84) 312 endeLig udg.

MEDDELELSE TIL RADET FRA KOMMISSIONEN 
om ændring af bestemmelserne vedrørende sundhedskontrol 
&f fjerkræ i direktiv 71/118/EØF om sundhedsmæssige problemer 
i forbindelse med handel med fersk fjerkrækød
1. Den 19. marts 1981 forelagde Kommissionen Rådet et forslag om ændring af 
Rådets direktiv 71/118/EØF af 15. februar 1971 om sundhedsmæssige problemer 
i forbindelse med handel med fersk fjerkrækød (1). Dette ændringsforslag 
har navnlig til formål at præcisere bestemmelserne for sundhedskontrol af 
fjerkrækød og at forlænge udløbsdatoen for undtagelsesbestemmelsen for 
slagtning og udtagning af fjerkræ til den 15. august 1986.
2. Under drøftelserne i Rådet anmodede de franske myndigheder Kommissionen om 
at nedsætte en arbejdsgruppe, der på baggrund af de tekniske fremskridt 
skulle undersøge muligheden for at indføre nye fremgangsmåder til sundheds­
kontrol af fjerkrækød. Kommissionen sagde, at den havde til hensigt at 
forelægge Rådet en rapport eventuelt efterfulgt af forslag "om udviklingen 
med hensyn til undersøgelse af fersk fjerkrækød før og efter slagtningen 
med særlig vægt på følgende punkter:
i) opstilling af de kriterier for diagnostisering, analyse og kontrol 
inden for fjerkræopdræt, der er nødvendige for ved undersøgelse efter 
slagtningen at anvende alternative metoder til de individuelle kon­
trolmetoder, der er fastsat ved det foreliggende direktiv
ii) fastlæggelse af, hvor omfattende en prøve skal være for at være sta­
tistisk holdbar og dermed give forbrugerne tilstrækkelig beskyttelse
iii) definition af de kategorier og arter af fjerkræ, som alternative "prø­
veudtagnings "-metoder kan anvendes på under hensyntagen til de for­
skellige fjerkræarters patologi
set på baggrund af det problem, der er bragt op i det franske memorandum om 
sundhedskontrol (dok. 11 265/81 AGRILEC 241)."
(1) EFT nr. L 55 af 8.3.1971, s. 23.

-  2 -
3. Kommissionen har forelagt disse forskellige problemer for Den videnskabeli­
ge Veterinærkomité, underudvalget vedrørende folkesundhed. Den videnskabe­
lige Veterinærkomités rapport er vedlagt.
Ifølge denne undersøgelse kan den individuelle undersøgelse efter slagtning 
som fastsat i direktiv 71/118/EØF ændres ved indførelse af et system, hvor 
der lægges mere vægt på undersøgelsen før slagtning på oprindelsesbedriften.
Ud fra de oplysninger, man kan få ved denne undersøgelse før slagtning, vil 
det være muligt at foretage en forenklet undersøgelse efter slagtning uden 
også at foretage en individuel og fuldstændig undersøgelse. Denne mulighed 
vil dog kun kunne komme i betragtning for slagtekyllinger indtil en vis 
alder.
Det nye system vil gøre det muligt at opnå mere fuldstændige og detaljerede 
oplysninger om sundhedstilstanden i de fjerkræflokke, der skal slagtes. 
Oplysningerne vil få stor betydning for vurderingen af fjerkræets sundheds­
tilstand. Sundhedskontrollen af disse dyr vil herved blive forbedret.
Bl.a. vil det nye undersøgelsessystem gøre det muligt allerede på oprindel­
sesbedriften at påvise tilstedeværelse af visse mikroorganismer, som er 
sygdomsfremkaldende hos mennesket, og af visse kemiske stoffer, der kan 
udgøre en risiko for forbrugeren; hermed vil det blive muligt at træffe 
egnede præventive foranstaltninger og kontrolforanstaltninger i tide.
4. Den gennemførte undersøgelse bygger dog hovedsagelig på teoretiske viden­
skabelige og tekniske oplysninger; Den videnskabelige Veterinærkomité anser 
det derfor for nødvendigt at supplere den med forsøg i marken for at vurde­
re, i hvilket omfang det nye sundhedskontrolsystem kan gennemføres i prak­
sis, og for at få rådighed over visse supplerende oplysninger, herunder 
navnlig at kunne vurdere omkostningerne ved det nye undersøgelsessystem i 
forhold til det nuværende. Kommissionen deler denne opfattelse; den mener, 
at disse forsøg vil være så meget desto nyttigere som principperne i for­
bindelse med det nye undersøgelsessystem vil få en betydelig indvirkning på 
undersøgelsessystemet og slagtebetingelserne i Fællesskabet og på interna­
tionalt plan.
5. Disse forsag munder - når der inden længe er blevet udarbejdet en forsøgs­
protokol — fØrst og fremmest ud i en pilotundersøgelse, der skal gennemføres  
inden for Fællesskabets nuværende finansielle rammer.

- 3 -
Afhængig af, hvilke resultater der opnås, er det muligt, at det vil  
være nyttigt, for ikke at sige nødvendigt, derefter at gennemføre  
sådanne forsøg i de medlemsstater, der ønsker at deltage, således  
at undersøgelsen kommer til at dække så forskelligartede sundheds­
mæssige og strukturelle situationer som muligt. I så fald må der  
findes en løsning på, hvordan foranstaltningen kan finansieres.
6. I afventning af gennemførelsen af disse forsøg er det efter Kommissionens  
opfattelse vigtigt at forlænge fristen for undtagelsesbestemmelsen  
vedrørende slagtning og udtagning af fjerkræ i artikel 16a, punkt a),  
tredje led, i direktiv 7l/ll8/EØF indtil den 15. august 1986.

(0914g)
BILAG
RAPPORT
om ændring af bestemmelserne vedrørende sundhedskontrol 
af fjerkræ i direktiv 71/118/EØF om sundhedsmæssige problemer 
i forbindelse med handel med fersk fjerkrækød

INDHOLD
1.  Forord
2. Resumé
3. Indledning
4. Hangler ved den nuværende kontrolmetode
5. Hvad Arbejdsgruppen vedrørende sundhedskontrol af Fjerkræ tilstræber
6. Den ændrede metode til sundhedskontrol af fjerkræ
7. Levende syn på bedriften
8. Kontrol på slagteriet
9. Garantier over for forbrugerne
10. Omkostningerne ved sundhedskontrollen af fjerkræ
11. Fjerkræ, hvorfra tarmen er fjernet, og new york dressed fjerkræ
12. Fordele ved den ændrede metode
13. Bilag I - V

- 1 -
1. Forord
Den foreslåede plan for et ændret fjerkrækødkontrolsystem er resultatet af 
indgående drøftelser med eksperter i en arbejdsgruppe. Arbejdsgruppen har 
overvejet de teoretiske, videnskabelige og tekniske aspekter af et alter­
nativt kontrolsystem. Eksperterne var på det rene med, at forslagene ikke 
løser alle problemer og har aspekter, som kan volde visse vanskeligheder i 
de konkrete tilfælde. Derfor må det ændrede system afprøves i nogle måne­
der i marken, inden det kan afgøres, om det er praktisk gennemførligt. Det 
vil indebære en undersøgelse af, hvordan kontrolpersonalet og de penge, 
der gives ud, kan anvendes så rationelt som muligt. Der er blevet lagt 
vægt på betydningen af, at den veterinære sagkyndige får mulighed for at 
skønne tilstrækkelig frit. Det gælder navnlig, når det drejer sig om at 
klassificere en fjerkræflok i en bestemt kategori.
Det nye kontrolsystem, som foreslås, kan gøre det muligt at påvise visse 
humanpatogene kim, og visse kemiske stoffer, der allerede forefindes i 
oprindelsesflokken, og som kan udgøre en risiko for forbrugeren af fjer­
krækød. Det kan gøre det muligt at træffe præventive foranstaltninger og 
at organisere en kontrol på et tilstrækkelig tidligt tidspunkt.
Arbejdsgruppens hensigt var at foreslå en rammeordning, som gradvis kan 
suppleres på grundlag af den viden, der opnås gennem arbejdet i marken. Et 
mindsket behov for individuel undersøgelse af fjerkrækroppene ville give 
mulighed for at overvåge hygiejnen på slagteriet og under slagtningen mere 
grundigt.
Det er i overensstemmelse med andre initiativer, som Kommissionen har 
foreslået for at forbedre hygiejnen på fjerkræslagterierne, navnlig anven­
delsen af mikrobiologiske kontrolmetoder.

-  2 -
2. Resumé
En arbejdsgruppe under Den videnskabelige Veterinærkomité har fremsat for­
slag om ændring af fjerkrækontrolmetoden som nærmere beskrevet i direktiv 
71/118/EØF.  Den individuelle kontrol af slagtet fjerkræ på udtagningslin­
jen kan eventuelt erstattes af et system, hvor der lægges mere vægt på 
levende syn på oprindelsesbedriften, herunder en vurdering af flokkens 
sundhedstilstand på grundlag af flokregistre, en klinisk undersøgelse og 
laboratoriemæssige oplysninger. ·
Flokke, som ikke har vist abnormiteter ved undersøgelsen før slagtning, 
kan derefter undergå en forenklet undersøgelse efter slagtningen, som ikke 
indebærer nogen indgående individuel kontrol (kategori A).
Fjerkræ fra en flok, der har vist abnormiteter ved undersøgelsen før 
slagtning, må imidlertid altid undergå en grundig individuel undersøgelse 
efter slagtning (kategori B).
En forenklet undersøgelse efter slagtning vil på nuværende tidspunkt i det 
mindste principielt være begrænset til flokke af slagtekyllinger på indtil 
otte uger, der er opfedet efter alt ind/alt ud-systemet.
Ved indførelse af dette nye kontrolsystem opnås der en mere effektiv an­
vendelse af det veterinære kontrolpersonale på slagteriet. Desuden bliver 
fjerkrækødkontrollen bedre, fordi oplysningerne om hver enkelt floks sund­
hedstilstand bliver mere detaljerede. Disse oplysninger vil blive et vig­
tigt kriterium ved vurderingen af fjerkræets sundhedstilstand.

- 3 -
3. Indledning
a) Den 19. marts 1981 forelagde Kommissionen Rådet et forslag til et di­
rektiv, der, navnlig hvad ang&r bestemmelserne vedrørende undersøgelse 
af fjerkræ efter slagtning, supplerer R&dets direktiv 71/118/EØF om 
fersk fjerkrækød. Den 27. november 1981 forelagde Frankrig et memoran­
dum, hvori man opfordrede til, at undersøgelsesmetoderne blev taget op 
til fornyet overvejelse, og foreslog særskilte fremgangsmåder for han­
delen på hjemmemarkederne og samhandelen inden for Fællesskabet.
Da sagen blev drøftet i Rådet, sagde Kommissionen, at den havde til 
hensigt at forelægge Rådet en rapport eventuelt efterfulgt af forslag 
om udviklingen med hensyn til undersøgelse af fersk fjerkrækød før og 
efter slagtning med særlig vægt på følgende punkter:
i) opstilling af de kriterier for diagnostisering, analyse og kontrol 
inden for fjerkræopdræt, der er nødvendige for ved undersøgelse 
efter slagtning at anvende alternative metoder til de individuelle 
kontrolmetoder, der er fastsat ved det foreliggende direktiv
ii) fastlæggelse af, hvor omfattende en prøve skal være for at være 
statistisk holdbar og dermed give forbrugerne tilstrækkelig be­
skyttelse
iii) definition af de kategorier og arter af fjerkræ, som alternative 
"prøveudtagnings"-metoder kan anvendes på under hensyntagen til de 
forskellige fjerkræarters patologi
set på baggrund af det problem, der er bragt op i det franske memoran­
dum om sundhedskontrol (dok. 11 265/81 AGRILEC 241).

- 4 -
Den videnskabelige Veterinærkomité nedsatte for sit vedkommende en ar­
bejdsgruppe vedrørende sundhedskontrol af fjerkræ bestående af eksper­
ter fra de forskellige medlemsstater og anmodede om en undersøgelse af 
visse tekniske problemer, som der nærmere er redegjort for i dokument 
VI/4347/82, side 2, punkt 2. Arbejdsgruppen afholdt seks plenarmøder og 
fem mindre møder i Bruxelles i perioden december 1982-februar 1984.
En rapport, der er udarbejdet af en arbejdsgruppe, er blevet godkendt 
af Den videnskabelige Veterinærkomité den 28. marts 1984.
b) Fjerkræproduktionen i medlemsstaterne har i de seneste år undergået ret 
væsentlige ændringer med hensyn til produktionsstrukturer samt forebyg­
gelse af og kontrol med sygdomme. Der er også sket ændringer med hensyn 
til slagtemetoderne. Det er derfor på sin plads at overveje en ajourfø­
ring af bestemmelserne vedrørende sundhedskontrol i direktiv 71/118/EØF 
ved at indføre et grundigere levende syn på bedrifterne.
4. Mangler ved den nuværende sundhedskontrolmetode
a) Da fjerkræproduktionen koncentreres på et stadig mindre antal virksom­
heder, og størrelsen af de enkelte flokke, der går til slagtning, er 
øget betydeligt, gør visse medlemsstater brug af den mulighed, der i 
henhold til direktiv 71/118/EØF er for at lade foretage en undersøgelse 
på bedriften før slagtning indtil 24 timer før slagtning.
Denne periode er imidlertid for kort til, at man kan fastslå de fak­
tiske årsager til abnormiteter. Denne undersøgelse før slagtningen er 
også kun et "klinisk syn", som må betragtes som uholdbart uden yderli­
gere oplysninger fra bedriften og fra laboratorier.
b) Ved undersøgelsen efter slagtning, der foretages på slagteriet, er det 
kun grelle tilfælde (som meget sjældent forekommer), der bemærkes. I 
almindelighed er denne undersøgelse utilstrækkelig til, at det kan vur­
deres, om fjerkræet er egnet til slagtning, når det befinder sig i bure 
eller er ophængt på slagtelinjen. Desuden er det af organisationsmæssi­
ge grunde praktisk taget umuligt at erklære en flok for uegnet til 
slagtning på det pågældende tidspunkt.

- 5 -
c) I bilag IV til det foreliggende direktiv 71/118/EØF er det fastsat, at 
en undersøgelse før slagtning skal foretages inden 24 timer før slagt­
ning; det er imidlertid muligt at foretage denne undersøgelse på be­
driften.
d) I henhold til direktivet skal der også foretages fuldstændig udtagning 
samt undersøgelse efter slagtning af hvert enkelt dyr og alle dele af 
dyret.
e) En undersøgelse, der blev foretaget af Kommissionen i 1979-1980, viste, 
at gennemførelsen af bestemmelserne vedrørende sundhedskontrol og navn­
lig med hensyn til fremgangsmåden ved undersøgelsen efter slagtning er 
forskellig fra medlemsstat til medlemsstat. Bilag I viser kassationen 
af fjerkrækød i procent baseret på oplysninger fra en række medlemssta­
ter.
f> De moderne metoder til hurtig slagtning har bevirket, at der opstår 
store vanskeligheder ved undersøgelsen af de enkelte dyr efter slagt­
ning, medmindre arbejdet varetages af et stort antal personer, eller 
linjernes fremføringshastighed og udformning aandres. Når der er tale om 
sygdomsramte flokke, gør dette undersøgelsen vanskeligere og mindre 
effektiv.
g) Hed det nuværende system konstateres hovedsagelig patomorfologiske
symptomer og læsioner efter slagtning, og det er mangelfuldt med hensyn 
til oplysninger om sundhedstilstanden før slagtning. På grund af util­
strækkelige oplysninger konstateres subkliniske og atypiske bærere af 
organismer, der kan forårsage sygdomme eller madforgiftning, ikke i 
tide.

- 6 -
h) Den nuværende undersøgelse efter slagtning er baseret på en grundig 
undersøgelse af alle dele af fjerkræet efter slagtning. Fjerkræ, hvor­
fra tarmen er fjernet, (bundet, delvis udtaget), og new york dressed 
fjerkræ (ikke udtaget) frigives derfor til konsum uden tilstrækkelig 
sundhedskontrol. Det kan derfor ikke forsynes med EF-sundhedsmærke og 
indg& i samhandelen inden for Fællesskabet.
5. Hvad Arbejdsgruppen vedrørende sundhedskontrol af Fjerkræ tilstræber
En indgående undersøgelse af problemerne, der er forbundet med fjerkrækød-
kontrol, for at finde frem til et ændret kontrolsystem, der kan
a) forbedre det nuværende system
b) give bedre garanti for, at der kun bringes kød fra sunde dyr på markedet
c) give bedre garanti for, at kødet ikke indeholder restkoncentrationer, 
og, om muligt, at det er fri for eller er gjort fri for specifikke bak­
terier, der kan fremkalde madforgiftning
d) anvendes på såvel udtaget fjerkræ som på new york dressed fjerkræ og 
fjerkræ, hvorfra tarmen er fjernet
e) være effektivt i forhold til omkostningerne.

- 7 -
6. Den ændrede metode til sundhedskontrol af fjerkræ
- Det nuværende kontrolsystem kunne forbedres ved hjælp af en metode, der 
lægger mere vægt på det levende syn på oprindelsesbedriften baseret på 
et flokregister (bilag II) og en klinisk undersøgelse, der om nødvendigt 
suppleres med resultaterne af en laboratoriemæssig undersøgelse.
- I den ændrede metode til undersøgelse før slagtning regnes der med to 
flokkategorier: A og B. Flokke i kategori A undergår en forenklet under­
søgelse efter slagtning, medens flokke i kategori B undergår en grundig 
undersøgelse efter slagtning.
- Efter det ændrede system skal der med hver enkelt flok, der ankommer til 
slagteriet, følge et flokregister (udfyldt af fjerkræholderen) og i gi­
vet fald resultaterne af laboratoriemæssige undersøgelser samt et sund­
hedscertifikat (udfyldt af embedsdyrlægen) (bilag III).
- Det nye system for levende dyr på bedriften bør anvendes på alt fjerkræ, 
der er bestemt til slagtning. Forenklede undersøgelser før slagtning 
(kategori A) bør i det mindste på nuværende tidspunkt begrænses til 
slagtekyllinger på under otte uger.
- Visse eksperter mener, at muligheden for en forenklet undersøgelse efter 
slagtning bør begrænses til slagtekyllinger på under otte uger, men i- 
følge andre eksperter bør denne mulighed også gælde for slagtekyllinger, 
der er 9-10 uger gamle.
- Kyllinger på over otte uger og andre fjerkræarter (perlehøns, kalkuner, 
gæs og ænder) uanset alder skal klassificeres i kategori B. Ud fra de 
fremtidige erfaringer kan der senere træffes beslutning om, hvorvidt 
også dette fjerkræ bør undergå en forenklet undersøgelse efter slagtning.

- 8 -
Såfremt det ikke er muligt at foretage levende syn på en bedrift, skal 
det fjerkræ, der kommer fra denne bedrift, underkastes en grundig under­
søgelse efter slagtningen (kategori B).
På slagteriet træffer den dyrlæge, der er ansvarlig for fjerkrækødkon­
trollen, på grundlag af de i tredje led nævnte dokumenter beslutning om, 
hvorvidt der bør foretages en forenklet eller en grundig undersøgelse 
efter slagtning, og hvorvidt yderligere laboratoriemæssige undersøgelser 
er nødvendige.
- Efter at slagtningen er afsluttet, skal flokregistret (se bilag IV og V) 
samt resultaterne af undersøgelsen, der er foretaget på slagteriet, re­
turneres til fjerkræholderen. Fjerkræholderen skal opbevare disse doku­
menter et år og skal på opfordring forelægge dem for dyrlæger, der fore­
tager levende syn på hans bedrift.
7. Levende syn på oprindelsesbedriften
a) Ved undersøgelsen før slagtning skal det kunne konstateres,
hvorvidt fjerkræet lider af en sygdom, der kan overføres til menne­
sker eller dyr, hvorvidt det viser tegn på en sådan sygdom, eller 
hvorvidt dets almentilstand tyder på, at en sådan sygdom kan forven­
tes at opstå

- 9 -
- hvorvidt fjerkræet viser tegn på en sygdom eller på en forringelse af 
dets almentilstand, som kan forventes at gøre kødet uegnet til men­
neskeføde
- hvorvidt der er indgivet fjerkræet stoffer, som kan resultere i, at 
kødet er farligt eller skadeligt for forbrugernes helbred.
b) Flertallet af eksperterne i arbejdsgruppen er af den opfattelse, at 
levende syn på oprindelsesbedriften af fjerkræ kun må foretages af em­
bedsdyrlæger. En ekspert mener imidlertid, at denne undersøgelse kan 
foretages af assistenter, der arbejder under embedsdyrlægens kontrol og 
på dennes ansvar, idet embedsdyrlægen skal stå til rådighed på ethvert 
tidspunkt, under forudsætning af, at assistenterne er blevet instrueret 
om at henvende sig til ham, for at han kan træffe afgørelse, når det 
opdages, eller der er mistanke om, at forholdene ikke er normale.
c) Undersøgelsen før slagtning bør baseres på tre typer oplysninger og 
foretages inden for fem dage forud for den planlagte slagtedato.
Hvis flokken slagtes i separate grupper med intervaller på over fem 
dage, må der foretages endnu et levende syn. Der må træffes administra­
tive foranstaltninger, hvorved det pålægges fjerkræholderen at under­
rette veterinærkontrollen, såfremt flokkens sundhedstilstand ændrer sig 
efter dyrlægeundersøgelsen.
d) Beskrivelse af de pågældende typer oplysninger 
Oplysninger om flokken
Ved en fjerkrasflok forstås alle dyr, som opfedes efter alt ind/alt 
ud-systemet i et enkelt hus.

- 10 -
Oplysningerne om flokken bør som et minimum, ud over de generelle op­
lysninger om antallet af dyr, omfatte antallet af mistede dyr, oplys­
ninger om forebyggende og helbredende behandlinger og oplysninger om 
foregående flokke (Bilag II).
Det er også nødvendigt at kontrollere, om tilbageholdelsestiderne efter 
fodring med visse foderstoffer eller indgift af medicin (antibiotika, 
coccidiostatica, foderlægemidler osv.) er blevet overholdt.
Klinisk undersøgelse
Den kliniske undersøgelse omfatter en undersøgelse af hele flokken 
(kliniske sygdomstegn, anatomisk-patologisk undersøgelse, udviklings­
trin, livlighed osv.). Der bør i den forbindelse tages hensyn til op­
lysningerne om flokken og i givet fald resultaterne af laboratoriemæs- 
sige undersøgelser, så der kan foretages en generel vurdering af flok­
ken .
Resultater af laboratoriemaessige undersøgelser
Der kan være tale om patomorfologiske, bakteriologiske, virologiske, 
parasi tologiske eller serologiske undersøgelsesresultater afhængig af 
flokkens sygehistorie.
Såfremt tilbageholdelsestiderne, der er fastsat for visse former for 
foderstoffer eller medicin, som dyrene har fået, ikke er udløbet, skal 
slagtningen udsættes, indtil denne periode er udløbet.
Hvis oplysningerne fra flokregistret eller den kliniske undersøgelse 
afslører abnormiteter eller skaber tvivl om dyrenes sundhed (unormal 
dødelighed, ringe tilvækst osv.), eller hvis fjerkræet er sygt, skal 
der foretages en ætiologisk undersøgelse, når der er tvivl om, hvad 
årsagen er. Dette indebærer, at der tages prøver fra syge dyr og fore­
tages obduktion på bedriften eller på laboratoriet, at der tages blod­
prøver, prøver af ekskrementer, foder osv. og foretages kontrol med 
henblik på påvisning af restkoncentrationer ved undersøgelse af de for­
skellige typer mel, som flokken fodres med.

- 11 -
For øjeblikket er metoderne til prøveudtagning og undersøgelse med hen­
blik på påvisning af restkoncentrationer omfattet af national lovgiv­
ning. Der vil imidlertid blive indført fællesskabsbestemmelser på dette 
område.
På baggrund af disse tre typer oplysninger foretager embedsdyrlægen en 
vurdering af flokken for at klassificere den i kategori A eller B. Han 
indfører resultaterne i sundhedscertifikatet (jf. bilag III: "Sundheds­
certifikat").
e) Klassificering af flokkene
Nedenstående tabel viser, hvordan flokkene kan klassificeres på bag­
grund af resultaterne af undersøgelsen før slagtning:
:  Muligheder 123456 :
:  1. Oplysninger om flokken -++ + :
:  2. Klinisk undersøgelse ---+++ :
:  3. Resultater af laboratorie- 
:  mæssig undersøgelseX-+-++ :
:  4. Afgørelse :  kategori a A A A B B :  
:  eller eller ;  
J---—------------------  B B :
+ = positiv (der optræder abnormiteter)
- = negativ (ingen abnormiteter) 
x = laboratoriemæssig undersøgelse ikke påkrævet.
1. Mulighed 1 og 2
Hvis oplysningerne om flokken fra flokregistret og den kliniske 
undersøgelse er gunstige, er en laboratoriemæssig undersøgelse ikke 
nødvendig. Flokken kan foreslås til kategori A. Hvis oplysningerne 
om flokken fra flokregistret giver anledning til tvivl eller er 
ugunstige, må der foretages ætiologiske undersøgelser på et labora­
torium (bakteriologiske, virologiske, serologiske og parasitiolo- 
giske undersøgelser).
Hvis den kliniske undersøgelse og de laboratoriemæssige undersøgel­
ser er negative, kan flokken slagtes, og en forenklet undersøgelse
efter slagtningen kan foreslås (kategori A).

-  12  -
2. Mulighed 3 or 4
Hvis oplysningerne om flokken fra flokregistret giver anledning til 
tvivl eller er ugunstige, m& der foretages en ætiologisk undersø­
gelse på et laboratorium.
Hvis den kliniske undersøgelse er negativ og de laboratoriemæssige 
undersøgelser positive, eller hvis den kliniske undersøgelse er 
ugunstig (kliniske sygdomstegn osv.), men undersøgelsen af flokkens 
sygehistorie og de laboratoriemæssige undersøgelser er negative, må 
dyrlægen p& baggrund af resultaterne vurdere, om
- slagtning af flokken bør godkendes og en forenklet undersøgelse 
efter slagtning foresl&s (kategori A); en ekspert mener, at det 
er nødvendigt at fastslå, at den forenklede undersøgelse efter 
slagtning, når kliniske tegn bekræftet ved obduktion på en smit­
som sygdom opdages hos flere dyr i en flok, ikke kan godkendes, 
selv om de laboratoriemæssige undersøgelser og undersøgelsen af 
flokkens sygehistorie er negative,
- slagtning af flokken bør godkendes og en fuldstændig individuel 
undersøgelse efter slagtningen foreslås (kategori B),
- slagtningen bør udsættes i afventning af en ændring i fjerkræets 
sundhedstilstand (kategori A eller B).
3. Mulighed 5 or 6
En fuldstændig individuel undersøgelse efter slagtning skal altid 
foretages, når det drejer sig om flokke som beskrevet i kolonne 5 
og 6 (kategori B).
4. Mulighed 1-6
Hvis det af oplysningerne fra flokregistret fremgår, at tilbagehol­
delsestiderne, der er fastsat for visse foderstoffer og medikamen­
ter, som fjerkræet får forud for slagtningen, ikke er udløbet, skal 
embedsdyrlægen udsætte slagtningen, indtil perioden er udløbet.
Hvis der er tvivl med hensyn til tilstedeværelsen af restkoncentra­
tioner, skal embedsdyrlægen anmode om laboratoriemæssige undersø­
gelser og udsætte slagtningen, indtil resultaterne er indgået.

- 13 -
8. Kontrol p& slagteriet
a) Undersøgelse før slagtning
Flokken skal underkastes en undersøgelse før slagtning snarest muligt 
efter ankomsten til slagteriet og under alle omstændigheder inden 24 
timer efter ankomsten.
Undersøgelsen omfatter
1. en undersøgelse af flokregistret og af det sundhedscertifikat, der 
er udstedt af embedsdyrlægen,  som har foretaget det levende syn på 
bedriften
2. en sundhedskontrol af fjerkræet hovedsagelig med henblik på at op­
dage eventuelle beskadigelser, som er opstået under transporten.
b) Forenklet undersøgelse efter slagtning
Slagtekyllinger, der er klassificeret i kategori A på grundlag af op­
lysningerne fra det levende syn, kan komme i betragtning for en for­
enklet undersøgelse efter slagtning.
Afgørelsen af, hvorvidt en flok bør undergå en forenklet undersøgelse 
efter slagtning eller en fuldstændig individuel undersøgelse efter 
slagtning (kategori B), skal træffes af den embedsdyrlæge, der er an­
svarlig for kødkontrollen på slagteriet, på baggrund af oplysningerne 
i flokregistret, sundhedscertifikatet, bemærkningerne og konklusioner­
ne fra den dyrlæge, der foretog det levende syn på bedriften, resulta­
terne af undersøgelsen før slagtning på slagteriet og resultaterne af 
en fuldstændig individuel undersøgelse efter slagtning af et prøveud­
snit af dyr.

- 14 -
Med henblik herp& udvælger embedsdyrlægen 60 dyr fra flokken, der skal 
slagtes. Prøven skal være repræsentativ for hele flokken med hensyn 
til sundhedstilstand, og den skal undersøges af embedsdyrlægen, når 
slagtningen af flokken p&begyndes.
Der foretages en fuldstændig individuel undersøgelse af denne prøve 
for at fastslå, hvorvidt flokken kan undersøges i henhold til kategori 
A eller ej.
Hvis resultaterne af undersøgelsen af denne prøve efter slagtning er 
gunstige, er en grundig individuel undersøgelse af hele flokken efter 
slagtning ikke påkrævet. Arbejdet med at fjerne slagtekroppe, dele 
eller slagteaffald, der viser abnormiteter eller læsioner, udføres af 
arbejderne på slagtelinjen som et led i deres normale arbejde. Hele 
forløbet skal overvåges af en embedsdyrlæge.
Embedsdyrlægen kan til enhver tid kræve en fuldstændig individuel un­
dersøgelse efter slagtning, hvis han finder det nødvendigt. Embedsdyr­
lægen skal også foretage stikprøvekontrol af slutproduktet omfattende 
300 dyr pr. flok for at konstatere, om fjerkrækødet er egnet til men­
neskeføde. Den skal omfatte kontrol af, at processen foregår hygiej­
nisk, fjernelse af beskadigede eller syge dele osv. Hvis kødet er ueg­
net, træffer han de foranstaltninger, som han finder påkrævet.
Flertallet af eksperterne i arbejdsgruppen mener, at embedsdyrlægen 
bør være til stede under hele slagtningen. Nogle eksperter mener, at 
udvælgelsen og undersøgelsen af prøven bestående af 60 dyr, overvåg­
ningen af det arbejde, der udføres af arbejderne på slagtelinjen, og 
kontrollen af prøven bestående af 300 dyr kan udføres af assistenter­
ne, som embedsdyrlægen, der skal være til rådighed til enhver tid, 
fører tilsyn med og har ansvaret for.

- 15 -
Embedsdyrlægen på slagteriet er derfor ansvarlig for alt kød, der er 
blevet sundhedsmærket som værende egnet til menneskeføde.
Hvis resultaterne af undersøgelsen af prøven efter slagtning er ugun­
stige eller giver anledning til tvivl, skal embedsdyrlægen kræve en 
fuldstændig individuel undersøgelse af hele flokken efter slagtningen 
(kategori B). Når det ændrede kontrolsystem først er gennemført, er 
det eksperternes opfattelse, at de fleste flokke i kategori B vil bli­
ve opdaget på bedrifterne, og at ovennævnte situation kun lejlighedvis 
vil forekomme, men når den forekommer, må embedsdyrlægen kunne råde 
over de fornødne kontrolfaciliteter og det fornødne personale, før der 
kan ske yderligere slagtning.
Det er især følgende resultater, der betragtes som ugunstige: tegn (på 
en eller flere slagtekroppe), der viser eller skaber formodning om en 
patologisk tilstand i flokken, som gør kødet uegnet til menneskeføde.
c) Fuldstændig individuel undersøgelse efter slagtning
1. Flokke, der er klassificeret i kategori B (på baggrund af resulta­
terne af undersøgelsen før slagtning efter afgørelse truffet af den 
embedsdyrlæge,  der er ansvarlig for undersøgelsen efter slagtning, 
og flokke, for hvilke der ikke er fastsat en forenklet undersøgelse 
efter slagtning), bør altid undergå en fuldstændig individuel un­
dersøgelse. Det indebærer, at kontrollen foretager individuel un­
dersøgelse af den udtagne slagtekrop på udtagningslinjen, medens 
organerne stadig er i naturlig forbindelse med kroppen.
2. Når det drejer sig om en individuel undersøgelse efter slagtning, 
skal den tid, der afsættes til hvert dyr, være tilstrækkelig til, 
at alle dele kan undersøges. Den tid, der afsættes til undersøgelse 
af hvert enkelt dyr, skal fastsættes af embedsdyrlægen på baggrund 
af dyrenes sundhedstilstand. Det er imidlertid opfattelsen, at en 
kontrollant normalt ikke bør undersøge mere end

- 16 -
- 1 200 dyr/time, når det drejer sig om slagtekyllinger og perle- 
høns
- 600 dyr/time, når det drejer sig om høns, gæs, kalkuner og ænder.
Antallet af dyrlæger og assistenter til varetagelse af kontrollen 
på slagteriet bør fastsættes under hensyntagen til disse anbefalede 
tal og direktivets bestemmelser om overvågning af hygiejnen i virk­
somheden.
Hvis et større antal dyr i en flok lider af sygdomme, må kontrollen 
have mere tid til undersøgelsen efter slagtning.
Dyrlægen eller assistenterne, der foretager undersøgelsen efter 
slagtning, bør til enhver tid have mulighed for at kræve, at slag­
teriets leder nedsætter slagtehastigheden, når det er nødvendigt af 
hensyn til kontrollen.
d) Der bør foretages en undersøgelse i medlemsstaterne for at fastslå, 
hvor mange dyr af hver art samt fjerkræ klassificeret i kategori B en 
kontrollant kan undersøge i timen. Ved denne undersøgelse bør det 
navnlig fastslås, hvor mange dyr, som normalt burde have været helt 
eller delvis kasseret, der er blevet overset ved undersøgelsen efter 
slagtning på slagtelinjen ved forskellige fremføringshastigheder.
9. Forbrugergarantier
Det nuværende system med individuelle undersøgelser giver kun i teorien 
absolut garanti for, at hvert enkelt dyr er sundt. I praksis vækker en 
kombination af kortere og kortere undersøgelsestider og menneskelige fejl 
formodning om, at et stort antal defekte slagtekroppe ikke bliver opdaget 
(jf. 3). På nuværende tidspunkt foreligger der ikke pålidelige oplysnin­
ger, der gør det muligt at foretage en vurdering af de fejl, der sker 
under den nuværende kontrolordning. Det ville derfor være ønskeligt, om 
en undersøgelse af dette forhold kunne gennemføres på slagterierne i for­
skellige medlemsstater. Det er den eneste måde, hvorpå det kan fastslås, 
hvorvidt det foreslåede nye kontrolsystem med stikprøver mindsker risiko­
en for offentligheden i forhold til det nuværende system.

- 17 -
De fleste eksperter mener, at forbrugerne opnår tilstrækkelig garanti, 
hvis undersøgelsen før slagtning efterfølges af stikprøver efter formlen 
n = 60 (prøveudtagningens omfang er ikke afhængig af flokkens størrelse), 
c = 0 (ingen af de slagtede dyr i prøven må vise patologiske ændringer). 
Når der tages behørigt hensyn til undersøgelsen før slagtning og de even­
tuelle smitsomme sygdommes epidemiologi, vil den procentvise andel af 
syge dyr i flokken være praktisk talt lig nul og således ligge et godt 
stykke under LTPD (utilfredsstillende kvalitetsniveau) på 5% (idet risi­
koen for forbrugerne sættes til 0,05% i forbindelse med planen for stik- 
prøvetagning).  En anden grund til, at stikprøver af den foreslåede type 
giver forbrugerne tilstrækkelig beskyttelse, er, at en eventuelt forekom­
mende smitsom sygdoms epidemiologi er af en sådan art, at der helt givet 
vil blive konstateret en forholdsvis stor procentvis andel af syge dyr i 
den pågældende flok. Hvis en repræsentativ prøve undersøges, er der meget 
stor sandsynlighed (P >a95) for, at en smittet flok vil blive identifice­
ret som sådan, dvs. at der blandt prøverne vil være mindst ét sygt dyr.
Man bør sikre sig, at flokken består af dyr, der er opfedet i samme hus, 
så dyrene i n = 60-prøven er et repræsentativt udvalg. Prøven må kun be­
stå af de første dyr fra flokken, hvis der er sikkerhed for, at de er 
repræsentative for hele flokken.
Desuden er stikprøver af flokke, der slagtes som dyr i kategori A, en 
sidste kontrol med henblik på beskyttelse af forbrugerne. Denne kontrol 
bør foretages af et repræsentativt udvalg af slagtekroppe (n = 300, prø­
vens omfang er ikke afhængig af flokkens størrelse) sidst på slagtelinjen 
(f.eks. kan man fjerne dyr fra linjen med regelmæssige mellemrum). Et 
hold slagtekroppe må kun passere videre uden forbehold, hvis der ikke er 
noget at påtale i hygiejnemæssig henseende. Ellers må der træffes de nød­
vendige foranstaltninger (jf. 8b, s. 14). Hvis man følger dette system, 
er der en sandsynlighed på mindst 0,95% for at identificere de flokke,

- 18 -
hvor 1% af slagtekroppene eller mere er utilfredsstillende (LTPD = IX). 
Denne sidste kontrol sammen med undersøgelsen før slagtning og den indle­
dende undersøgelse efter slagtning garanterer beskyttelsen af forbrugerne.
10. Omkostningerne ved sundhedskontrollen af fjerkræ
Det er naturligvis ikke muligt at foretage en nøjagtig omkostningsbereg­
ning.
Det ville vasre interessant at finde frem til, nøjagtig hvor meget det nye 
kontrolsystem vil koste. På dette stadium vil vurderingen være rent teo­
retisk og bygge på tanker og kriterier, som ikke har været afprøvet i 
praksis.
Det er derfor at foretrække at afvente resultaterne af et forsøg med det 
nye system i forskellige medlemsstater, inden en sådan beregning foreta­
ges.
Imidlertid må følgende aspekter tages i betragtning ved beregningen af 
omkostningerne ved kontrolsystemet:
- det veterinære kontrolpersonale til undersøgelsen før slagtning vil 
blive forøget, men personalet til undersøgelsen efter slagtning kan 
reduceres
- omkostningerne ved laboratoriemæssige undersøgelser vil givetvis blive 
forøget, navnlig med hensyn til undersøgelserne til påvisning af rest­
koncentrationer og patogener.
Disse omkostninger vil imidlertid blive forøget endnu mere inden for det 
nuværende system, fordi det ikke giver nogen muligheder for at fokusere 
på bestemte stoffer eller patogener.
- Hensigten med det foreslåede system er at forbedre fjerkræflokkenes 
almene sundhedstilstand og derved effektivisere produktionen af fjer­
krækød. Det vil måske medføre en nedsættelse af de generelle omkostnin­
ger som følge af færre tab under opdrættet og færre tilfælde af kassa­
tion ved slagtning.

- 19 -
11. Fjerkræ, hvorfra tarmen er fjernet
Denne type fjerkræproduktion er stadig meget udbredt i visse medlemssta­
ter, medens den praktisk talt ikke eksisterer i andre. Det ser imidlertid 
ud til, at denne form for produktion er aftagende i forhold til den sam­
lede produktion.
Det er nødvendigt at afvente resultaterne af en generel undersøgelse som 
nævnte i "forordet" for at se, om denne type fjerkræ ud fra et sundheds­
mæssigt synspunkt giver de samme garantier som det udtagne fjerkræ. Under 
denne undersøgelse vil der blive truffet afgørelse om, hvorvidt der må 
indføres særlige hygiejnemæssige bestemmelser for denne type fjerkræ.
Indtil resultaterne af disse undersøgelser foreligger, bør handel med 
fjerkræ, hvorfra tarmen er fjernet, kun tillades p& medlemsstaternes in­
terne marked.
Man kan imidlertid allerede konkludere, at produktionen af fjerkræ, hvor­
fra tarmen er fjernet, bør begrænses til dyr, som kommer i betragtning 
for en forenklet undersøgelse efter slagtningen (kategori A).  Der bliver 
imidlertid en lille forskel med hensyn til undersøgelsen af de to typer 
fjerkræ efter slagtning, idet det ikke er muligt for slagteriets persona­
le at sortere fjerkræ, hvorfra tarmen er fjernet, for at fjerne slagte­
kroppe eller organer, der udviser læsioner eller tegn på patologisk 
ændring.
De samme betragtninger gør sig gældende for produktionen og kontrollen af 
new york dressed fjerkræ.
12. Fordele ved den ændrede metode
a) Muligheder for at forenkle undersøgelsen af slagtekyllinger på under 
otte uger efter slagtning.
b) En mere indgående dyrlægeundersøgelse af slagtekyllinger med tegn på 
abnormiteter ville være mulig takket være de oplysninger, der forelig­
ger fra undersøgelsen før slagtning og nedsættelsen af fremføringsha­
stigheden i forbindelse med undersøgelsen efter slagtning på grundlag 
af embedsdyrlægens iagttagelser.

-  20  -
c) Muligheden for at fokusere på påvisning af restkoncentrationer på 
grundlag af oplysningerne fra og iagttagelserne på bedrifterne og for 
at gøre det på et tilstrækkelig tidligt tidspunkt.
Arbejdsgruppen erindrer om, at det er nødvendigt og presserende at få 
indført fællesskabsbestemmelser vedrørende problemet med restkoncen­
trationer.
d) Der er mulighed for på et tidligt tidspunkt - dvs. på bedrifterne - at 
opdage flokke, hvor dyrene er bærere af kim, som kan indebære en risi­
ko for menneskers sundhed.
Hvis det sker, må man gå frem efter bestemmelserne i direktivets bi­
lag I, kapitel IV, punkt 19.
e) Det bliver muligt yderligere at forbedre fjerkræets sundhedstilstand 
på bedrifterne og dermed kødets sundhedstilstand, fordi der både vil 
foreligge oplysninger fra bedriften og fra slagtningen/undersøgelsen.

-  21  -
13. Bilag
Bilag I: Oversigt over dyr, der er blevet kasseret på slagterier, base­
ret på tal fra medlemsstaterne (i % af de slagtede dyr)
Bilag II: Model af et flokregister
Bilag III: Model af et sundhedscertifikat
Bilag IV: Oplysninger fra slagtningen
Bilag V: Oplysninger fra undersøgelsen

Oversigt over dyr, der er blevet kasseret p& slagterier, baseret 
p& tal fra visse medlemsstater (i % af de slagtede dyr)BILAG I
ARTER
Slagtekyllinger
Høns
Kalkuner
finder
PerlehønsB D DK
0,98 0,58 0,78
1,78 1,58 4,60
0,62 0,58 0,50
0,16 0.49 0,20
0,54 -
0,80 Ingen oplysn.Ingen op­
lysninger 
om de en­
kelte ar­
ter. Gen­
nemsnitlig 
procentvis 
kassation 
(alle ar­
ter): 0,901RL
0,87
1.41
0,54
1,06
Ingen
oplysn.
Ingen
oplvsn.0,70-1,40
Ingen
oplysn.
0,35-1,70
Ingen
oplysn.
Ingen
oplysn.
Ingen
oplvsn.HL
0,89
1,02
1,00
0,75
0,86
0,49UK
0,64
2,29
1,78
1,10
Den procentvise kassation for slagtekyllinger i Fællesskabet varierer fra 0,58 til 1,40
høns 1,02 4,60
kalkuner 0,50 1,78
»ader 0,16 1,10
perlehøns 0,49 0,80 (ufuldstændige oplysninger)F I

A.MODEL
Flokregister (et pr. flok - skal ledsage flokken)BILAG II
Generelle oplysninger Oplysninger om flokken
Konsulent: 
Adresse: .
Dyrlæge :  
Adresse:Fjerkræholderens/opfederens
navn: ......................... :  Fjerkræart: ...............  Modtaget antal: ........
Adre
sse: .....................  :  Race/mærke(fjerkræholder/op- Dato for modtagelse: ....
............................... : 
feder): .................... Resultater for tidligere
............................... :  ............................ flokke: ................
Fl
ok nr....................  Salg før tiden: ..........
Hu
s nr.: ..................  Leveret antal: ...........
Ant
al dyr i flokken: ...... Leveringsdato: ...........
Ru
geri: ...................  Slagteriets navn:
Adres
se: ......................... .......................
............................ 
Identifikation af køretøjet
Laboratoriemæssige oplysninger Klinisk undersøgelse
Dyr Foder/gødning
Laboratorium: ................  Laboratorium: ..........
Adre
sse: ............. . ....... Adresse: ...............
Dato fo
r undersøgelsen: ...... Dato for undersøgelsen: .
Un
dersøgelsesresultat (1): Undersøgelsesresultat (1)Dyrlæge (3): .........
Dato 
for undersøgelsen: 
Kliniske mangler:
Ja/Nej (2) ...........
Sund
hedscertifikat nr.:
Dødelighed Foderleverancer Behandlinger
Ugeman :  tir :  ons :  tor :fre :lør:  søn I alt: Dato: Art Mængde Dato ArtForet. af(3)
1
2
3
4
5
6
7
8 
9
10
Tilsammen Tilsammen
Bemærkninger: ..........................................
Jeg
 bekræfter herved, at ovennævnte oplysninger er korrekte.
....................... (fjerkræholderens/opfederens navn) .....................  (sted)
....................... 
(underskrift) den: ..................  (dato)
(1
) Resultaterne af de laboratoriemæssige undersøgelser bedes vedlagt.
(2) En kort beskrivelse bedes givet.
(3) Navn og stilling bedes angivet.

Bilag III
MODEL
SUNDHEDSCERTIFIKAT
for fjerkræ, der feres fra bedriften til slagteriet 
Ansvarlig afdeling ................................. Nr. (1)
I. Fjerkræ
Art .......................................................................
Antal dyr ...........................................................
Fl
ok nr.................................. .................................
Id
entifikationsmærke .....................................................
II
. Flokkens oprindelse
Oprindelsesbedriftens adresse ...............................
II
I. Dyrenes bestemmelsessted
Dyrene forsendes til følgende slagteri
med (transportmiddel) .................................... ................
IV
. Erklæring
Undertegnede dyrlæge erklærer herved, at de ovenfor nævnte dyr den .....
KJ
-....................... blev underkastet en undersøgelse før slagtning
på ovenfor nævnte bedrift.
Oplysningerne fra flokregistret (l)/de laboratoriemæssige 
undersøgelsesresultater viser (1), at dyrene fra ovenfor nævnte flok:
- er (har været) angrebet af følgende kliniske sygdom(me) (1)
- ikke viser (ikke har vist) (1) tegn på klinisk sygdom (1)
- opfylder (ikke opfylder) (1) bestemmelserne om afbrydelse af indgift af 
visse stoffer eller fodring med visse foderstoffer forud for 
slagtningen.
Følgende iagttagelse kan være nyttig i forbindelse med den afgørelse, der 
skal træffes vedrørende undersøgelsen efter slagtningen på slagteriet:
Udfærdiget i .................................... (dato)
Embe
dsdyrlægens navn ..................................
Un
derskrift ...............................
(1
) Det ikke gældende overstreges.

BILAG IV
Dokument, der skal returneres til f jerkræholderen/opfederen
B. Flok nr ............ bestående af ..............(antal og art) med en
samlet 
vægt på ...........  kg blev leveret den ...............
.........  dyr var døde ved ankomsten.
De
r blev (blev ikke) givet tilladelse til en forenklet undersøgelse efter 
slagtningen for den pågældende floks vedkommende.
Udfærdiget i ................... .  den ............  (dato)
...................................  (navnet på den ansatte på slagteriet,
der er
 bemyndiget til at udstede dette certifikat)
Underskrift .............................
C. Kan kun udfyldes 
af veterinærkontrol­
len, der fører til­
syn med slagterietBILAG V
Af ovennævnte flok blev .................  (antal)
dyr o
g .........  kg fjerkræudskæringer kasseret af
føl
gende årsager: ............................ .
Dato Emb
edsdyrlægen 
Underskrift ..