ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.13.

På grundlag af de centrale elementer, der skitseres ovenfor, virker en række af bestemmelserne i den delegerede forordning tvivlsomme. Generelt kan et højt ambitionsniveau for foranstaltninger til afbødning af klimaændringer eller omfattende informationskrav med langsigtede prognoser for tilpasning til klimaændringerne forekomme for vanskelige at opfylde, for komplekse, dyre eller ikke tilstrækkeligt lønsomme i en markedsøkonomi, undtagen for et lille antal meget store aktører, og med begrænset hensyntagen til de praktiske virkninger, navnlig for SMV'er. Dette vil betyde, at man ikke får den store udbredelse, som man tydeligvis ønsker, og samtidig skaber finansieringsproblemer for de virksomheder, der overholder den gældende EU-miljølovgivning, men ikke den delegerede forordning. Det er grunden til, at EØSU fremhæver behovet for at udvikle grøn forsikring for SMV'er med henblik på at mindske denne omkostningsrisiko. Der gives et par eksempler på dette nedenfor under »Særlige bemærkninger«.
4.21.

Anvendelsen af kunstig intelligens i forbindelse med retspleje og demokratiske processer er særdeles følsomt og bør håndteres mere nuanceret og undersøges mere nøje, end hvad der for nuværende er tilfældet. Anvender man blot systemer til at hjælpe retlige myndigheder med at undersøge og fortolke fakta og lovgivning og med at anvende lovgivningen på konkrete fakta, overser man nemt den omstændighed, at domsafsigelse handler om meget mere end at finde mønstre i historiske data (hvilket i princippet er det, som aktuelle AI-systemer gør). I retsakten formodes det desuden, at disse former for kunstig intelligens kun er til støtte for retsvæsenet, mens fuldt automatiserede retlige afgørelser falder uden for anvendelsesområdet. EØSU beklager også, at der ikke er nogen omtale af AI-systemer eller -anvendelser i forbindelse med demokratiske processer som f.eks. valg.
1.10.

Det er yderst vigtigt at kommunikere om de bestræbelser og de fremskridt, der gøres i sektoren for at skabe klima- og miljøresultater, med henblik på at sikre accept i det omgivende samfund og gøre forbrugerne bekendt med bestræbelserne på området. Der er akut brug for affaldshåndteringssystemer i denne sektor, som har et stort potentiale for at reducere sin miljøbelastning. Sektoren har også et betydeligt potentiale med hensyn til at tage cirkulære arbejdsgange til sig og anvende vedvarende akvatiske ressourcer og samtidig arbejde for at nedbringe energiforbruget og CO 2 -emissionerne.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Rådets afgørelse om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Det Regionale Styringsudvalg for transportfællesskabet i forbindelse med vedtagelsen af transportfællesskabets budget for 2022

(COM(2021) 479 final — 2021/0272 (NLE))

(2021/C 517/20)

Anmodning om udtalelse Rådet for den Europæiske Union, 25.8.2021 Retsgrundlag Artikel 218, stk. 9, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet Vedtaget på plenarforsamlingen 22.9.2021 Plenarforsamling nr. 563 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 238/0/7

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede udvalget på sin 563. plenarforsamling den 22.-23. september 2021, mødet den 22. september, med 238 stemmer for og 7 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
4.9.

Økologiske produkter koster normalt mere end konventionelle produkter, selvom prisforskellen tendentielt er faldende (på den ene side som følge af øget produktivitet i det økologiske landbrug og på den anden side på grund af strengere miljøkrav til andre former for landbrug, efterhånden som den fælles landbrugspolitik videreudvikles). For bestemte sociale grupper med lav indkomst, f.eks. pensionister, unge eller familier i lavindkomstgrupper, er dette en hindring. EØSU opfordrer derfor til, at der etableres tiltag, så økologiske produkter også bliver tilgængelige for disse sociale grupper.
EØSU bemærker, at der ikke blev sikret ligestilling under pandemien, da de foranstaltninger, der blev truffet, ikke omfattede alle arbejdstagere og alle virksomheder. Små og mellemstore virksomheder, arbejdstagere i usikre former for arbejde, selvstændige erhvervsdrivende, migranter, unge og kvinder var i mange tilfælde udelukket fra at kunne søge erstatning for tab af indkomst eller ikke omfattet af foranstaltningerne. Følgen er, at fattigdommen og den sociale udstødelse er tiltaget under pandemien. En række virksomheder har også indstillet deres aktiviteter, hvilket har ført til tab af arbejdspladser.

EØSU bemærker, at der ikke blev sikret ligestilling under pandemien, da de foranstaltninger, der blev truffet, ikke omfattede alle arbejdstagere og alle virksomheder. Små og mellemstore virksomheder, arbejdstagere i mindre stabile og sikre former for arbejde, selvstændige erhvervsdrivende, migranter, unge og kvinder var i mange tilfælde udelukket fra at kunne søge erstatning for tab af indkomst eller ikke omfattet af foranstaltningerne. Følgen er, at fattigdommen og den sociale udstødelse er tiltaget under pandemien. En række virksomheder har også indstillet deres aktiviteter, hvilket har ført til tab af arbejdspladser.
4.4.

EØSU er enig i, at der er behov for at skabe øget efterspørgsel efter arbejdskraft — retningslinje 5 — og for at sikre alle arbejdstagere i EU passende og rimelige mindstelønninger i henhold til national lovgivning og praksis og udvide den sociale sikring og adgangen til velfærdssystemer til alle arbejdstagere, også arbejdstagere i nye arbejdsformer. For at kunne gå fra krisestyring til genopretning bør vægten lægges på bæredygtige velfærdstiltag og effektive incitamenter til rekruttering af arbejdstagere, navnlig for SMV'er. I den forbindelse er der behov for at fremme omskolingstiltag, bl.a. i perioder med nedsat arbejdstid som følge af pandemien. Den sociale dialog bør fremmes, og arbejdsmarkedets parter bør inddrages i en sund arbejdsmarkedsdialog under overholdelse af parternes autonomi. En lettelse af skattetrykket på arbejde må ikke give sig udslag i ringere social sikring, med negativ indvirkning på velfærdsordningerne og deres bæredygtighed. EØSU mener, at indsatsen for at komme skatteunddragelse og skatteundgåelse til livs bør forstærkes.
2.4.

Formålet med hjælpen til tilbagevenden og reintegration er at hjælpe migranter på ulovligt ophold til at vende frivilligt tilbage og begynde et nyt uafhængigt liv i deres oprindelsesland og derved reducere risikoen for, at de pågældende igen migrerer ulovligt. Hjælp til at rejse tilbage kan f.eks. inkludere rådgivning forud for afrejsen, psykosocial støtte og hjælp til at organisere rejsen, hjælp til dækning af de umiddelbare behov for medicinske ydelser og/eller finansiel støtte til at fremme tilbagerejsen og etablere sig efter ankomsten. Formålet med hjælpen til reintegration er at hjælpe personen til en vellykket reintegration i samfundet og kan omfatte hjælp og rådgivning umiddelbart efter ankomsten, støtte til at finde eller skabe indkomstskabende aktiviteter til den hjemsendte person samt aktiviteter med lokalsamfundene.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om visse bestemmelser for fiskeri i aftaleområdet for GFCM (Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet) (omarbejdning)

(COM(2021) 434 final — 2021/0248 (COD))

(2021/C 517/21)

Anmodning om udtalelse Europa-Parlamentet, 13.9.2021 Rådet, 3.9.2021 Retsgrundlag Artikel 43, stk. 2, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø Vedtaget på plenarforsamlingen 22.9.2021 Plenarforsamling nr. 563 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 235/1/2

Da EØSU går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 563. plenarforsamling den 22.-23. september 2021, mødet den 22. september, med 235 stemmer for, 1 imod og 2 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
3.2.1.

Søtransport har afgørende betydning for godslogistik og persontransport både inden for og uden for EU. EØSU opfordrer EU til at forbedre rammevilkårene for at fremme international konkurrenceevne, digitalisering og grønnere skibsfart og til at arbejde på at fjerne de former for praksis, der fører til illoyal konkurrence, f.eks. uretmæssig praksis i forbindelse med sejlads under et fremmed flag. Ud over den individuelle teknologiudvikling hjælper digitale løsninger på systemniveau med at forbedre transportens økonomiske resultater og miljøpræstationer, f.eks. gennem bedre overensstemmelse mellem udbud og efterspørgsel. Fordelene ved nærskibsfart bør også udnyttes fuldt ud til at reducere transportens miljøpåvirkninger. EØSU henleder desuden opmærksomheden på de muligheder, som nye globale transportruter såsom Nordøstpassagen i den arktiske region giver.
4.9.

Behovet for et bedre samarbejde mellem medlemsstaterne er presserende. Samtidig skal EU tage hensyn til, at mediefriheden, som er uadskillelig fra ytringsfriheden, i øjeblikket er truet i flere medlemsstater. Det samme er tilfældet for deres retssystemer. Dette vil uundgåeligt indvirke negativt på disse landes muligheder for at indgå i et vellykket samarbejde, f.eks. om faktatjek og i overensstemmelse med EU's værdier og mere specifikt retsstatsprincippet. Enhver indsats for at bekæmpe desinformation kan få betydelige konsekvenser for de grundlæggende rettigheder, som skal sikres og beskyttes i alle medlemsstater.
4.12.

EU-virksomheder har også behov for et konkurrencedygtigt handelsmiljø, der gør det muligt for dem at eksportere bæredygtige skovrelaterede produkter og løsninger til andre lande og konkurrere med import fra tredjelande. EØSU opfordrer EU til at arbejde for de samme regler på de internationale bioøkonomimarkeder og til at gøre brug af paneuropæiske og internationale partnerskaber og udenrigshandelsaftaler i bestræbelserne på at fremme EU's klimaambitioner og bæredygtigheden i udnyttelsen af skovene uden for EU.
EØSU påpeger, at det er nødvendigt at fastlægge fælles europæiske standarder for indsamling og standardisering af statistiske data — især på sundhedsområdet. Der er også behov for at se på de statistiske metoder, der er blevet anvendt hidtil inden for de enkelte områder. Dette er vigtigt for egentlige evidensbaserede beslutningstagningsprocesesser fremover.

EØSU bemærker, at der omkring pandemiens udbrud var vedvarende mangler med hensyn til professionel og pålidelig rådgivning og adgang til forskning i epidemier. Det er derfor nødvendigt at koordinere og strømline den faglige ekspertise inden for epidemier på EU-plan. Udvalget støtter udnævnelsen af en europæisk chefepidemiolog, der med en rådgivende funktion skal bistå beslutningsprocessen på EU-niveau og i medlemsstaterne.
2.5.

Alle eventuelle foranstaltninger rettet mod transportvirksomheder — forhindring af enhver yderligere udvidelse af eller begrænsning af nuværende transportaktiviteter, suspension af licenser eller tilladelser, der er udstedt i henhold til EU-retten, suspension af retten til at overflyve Unionens område, foretage transit gennem Unionens område eller anløbe Unionens havne, suspension af retten til at tanke op eller udføre vedligeholdelse inden for Unionen eller suspension af retten til at operere til, fra og inden for Unionen — bør anvendes på en forholdsmæssig og målrettet måde, under hensyntagen til det overordnede mål om at begrænse menneskehandel og smugling af migranter.
2.3.

Kommissionen offentliggjorde sit forslag den 14. oktober. Forslaget fastsætter, at målsætningen med året er »at styrke Unionens, medlemsstaternes og de regionale og lokale myndigheders indsats for at hylde, støtte og engagere de unge i et postpandemisk perspektiv«. Det præsenterer endvidere tre måder, hvorpå dette kan opnås, og indarbejder »hvordan den grønne og digitale omstilling giver et fornyet perspektiv for fremtiden og muligheder for at modvirke pandemiens negative virkning på unge og på samfundet som helhed« for at inddrage alle unge og tilskynde dem »til at blive aktive og engagerede borgere samt drivkraften bag forandringer« og »fremme unges muligheder« […] »for at støtte deres personlige, sociale og faglige udvikling i en grønnere, mere digital og mere inkluderende Union«.
3.11.

EØSU bemærker, at en etårig udsættelse af ikrafttrædelsesdatoen ikke vil løse gennemførelsesproblemerne i forordning (EU) 2017/746, og at kravene i den nye forordning bør indfases over en længere periode, samtidig med at der gives prioritet til medicinsk højrisikoudstyr til in vitro-diagnostik. Dette kan opnås ved at ændre forordningens artikel 110, der omhandler overgangsbestemmelser, således at der fastsættes en kortere periode for eksisterende udstyr, der tilhører en højere risikoklasse, end for udstyr, der tilhører en lavere risikoklasse. Samtidig bør den nuværende overgangsperiode for udstyr, der er omfattet af certifikater fra bemyndigede organer udstedt i henhold til direktiv 98/79/EF, forlænges med et år indtil den 26. maj 2025.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger til bevarelse af sydlig tun«

(COM(2021) 424 final — 2021/0242 (COD))

(2022/C 105/26)

Anmodning om udtalelse Europa-Parlamentet, 13.9.2021 Rådet, 30.8.2021 Retsgrundlag Artikel 43, stk. 2, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø Vedtaget på plenarforsamlingen 20.10.2021 Plenarforsamling nr. 564 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 221/0/1

Da EØSU går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 564. plenarforsamling den 20.-21. oktober 2021, mødet den 20. oktober, med 221 stemmer for og 1 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
3.3.2.

Udvalget støtter idéen om, at Schengengrænsekodeksen er nødt til at blive ændret med henblik på at indarbejde nogle af erfaringerne fra covid-19-pandemien. Det understreger, at disse erfaringer går videre end spørgsmålet om de indre grænser, og at de berører selve det indre markeds funktion. En sådan ændring bør derfor være en del af en bredere kvalitetskontrol af Europas lovgivningsmæssige rammer for fri bevægelighed i en verden, hvor covid-19 sandsynligvis fortsat vil være en kendsgerning. EØSU støtter idéen om, at en sådan tilgang bør omfatte regler for indrejse i EU, som i øjeblikket ikke er omfattet af Schengengrænsekodeksen. Udvalget vil også gerne høre Kommissionen, om den har til hensigt at ændre forordningen om lokal grænsetrafik.
2.7.

Forslaget om ReFuelEU luftfart kunne ligeledes føre til konkurrenceforvridninger, fordi anvendelsen af et SAF-blandet flybrændstof (kun) ville være obligatorisk i alle EU's lufthavne, men ikke i knudepunkter uden for EU. Selv om bæredygtige luftfartsbrændstoffer (SAF) udleder mindre CO 2 , er deres produktionsomkostninger betydeligt højere end omkostningerne for sædvanligt flybrændstof. Uden offentlig finansiering af sådanne SAF ville ekstraomkostningerne til SAF i sidste ende blive lagt over på passagererne og derved gøre internationale flyvninger fra et EU-knudepunkt dyrere for dem end flyvinger til samme destination fra et knudepunkt uden for EU. Så store forvridninger af den internationale konkurrence bør undgås; de udgør i sidste instans en risiko for det politiske, kommercielle og frem for alt miljømæssige ønske om nedbringelse af CO 2 -emissionerne.
3.12.

Forslaget til forordning giver Kommissionen mulighed for på eget initiativ at undersøge enhver eventuel konkurrencefordrejning i EU's indre marked som følge af udenlandske subsidier (kapitel 2). Den eneste betingelse for, at Kommissionen kan indlede undersøgelser, er, at de samlede udenlandske subsidier overstiger tærsklen på 5 mio. EUR i tre på hinanden følgende skatteår. Denne tærskel er temmelig lav i absolut værdi, og EØSU finder det hensigtsmæssigt at foreslå Kommissionen, at den hæver den for at undgå sager med mindre enheder og af mindre betydning, hvilket også er til fordel for SMV'er. Kommissionen har endvidere beføjelse til at foretage undersøgelse af udenlandske finansielle bidrag op til 10 år forud for indledningen af sin undersøgelse med mulighed for at undersøge udenlandske subsidier, der er ydet inden for de 10 år, der går forud for datoen for den nye forordnings ikrafttræden, hvis de fordrejende virkninger optræder efter forordningens ikrafttræden.
4.12.

glæder sig over, at forpligtelserne i forordningen om produktsikkerhed gælder for alle virksomheder uanset deres størrelse, hvilket rodfæster princippet om, at sikkerhed ikke kan underlægges »mindre strenge« ordninger, og at alle forbrugerprodukter skal være sikre. Udvalget beklager imidlertid, at SMV'ernes synspunkter var underrepræsenteret i høringsfasen, hvilket har forværret de skævvridninger, der allerede var på markedet. Udvalget bemærker endvidere, at tallene i kapitel 3 »Finansielle virkninger« i konsekvensanalysen var løselige overslag. For at undgå fremtidige skævvridninger anbefaler EØSU, at de vigtigste resultatindikatorer for medlemsstaternes årlige meddelelse af oplysninger (i henhold til artikel 22, stk. 1) kvantificerer virkningerne for SMV'er og mikrovirksomheder;
Som led i de lovgivningsinitiativer, der skal fremskynde omstillingen til nulemissioner, er RefuelEU-forslaget for luftfarten af afgørende betydning for sektoren. Modsat andre sektorer er luftfarten afhængig af fossile brændstoffer som energikilde. For at luftfartssektoren kan vokse og samtidig nedbringe sine CO 2 -emissioner, er sigtet med forslaget til RefuelEU-forordningen for luftfarten at fremskynde produktionen, distributionen og anvendelsen af bæredygtige flybrændstoffer ved at gøre det obligatorisk for leverandører af flybrændstoffer til luftfarten at levere en stadig større andel brændstof iblandet bæredygtige flybrændstoffer til alle lufthavne i EU og kræve, at luftfartsselskaberne gradvist øger deres anvendelse af bæredygtige flybrændstoffer efter en på forhånd fastlagt plan.

I tråd med sin tilgang til fremme af bæredygtig luftfart støtter EØSU i hovedtræk Kommissionens forslag, men foreslår visse ændringer for at sikre, at det kan gennemføres effektivt og uden at skabe forvridninger.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale udvalgs udtalelse om »forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indførelse af ensartede kontrolprocedurer i forbindelse med transport af farligt gods ad vej

(COM(2021) 483 final — 2021/0275 (COD))

(2022/C 105/23)

Anmodninger om udtalelse Europa-Parlamentet, 13.9.2021 Rådet for den Europæiske Union, 24.9.2021 Retsgrundlag Artikel 91 og 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet Vedtaget på plenarforsamlingen 20.10.2021 Plenarforsamling nr. 564 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 219/0/1

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 564. plenarforsamling den 20.-21. oktober 2021, mødet den 20. oktober, med 219 stemmer for og 1 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
7.10.

EØSU bifalder idéen om, at webbrowsere bør sikre støtte og interoperabilitet med kvalificerede certifikater til webstedsautentifikation i henhold til eIDAS-forordningen. De bør anerkende og vise kvalificerede certifikater for webstedsautentifikation for at give en høj grad af sikkerhed, således at webstedsejere kan gøre deres identitet som ejere af et websted gældende, og brugere med en høj grad af sikkerhed kan identificere webstedsejerne. Samtidig mener EØSU, at der er behov for at tilvejebringe enkle, hurtige og effektive klagemekanismer for at sikre, at et websted ikke blokeres, når det er blevet fejlagtigt markeret som farligt. Der bør også fastsættes ansvarsregler for alle de tilfælde, hvor et websted fejlagtigt er blevet betegnet som farligt.
5.7.

Nogle lande søger i stigende grad teknologisk lederskab gennem diskriminerende foranstaltninger og anvender ofte forskning og innovation som et redskab til at opnå global indflydelse og social kontrol. Det er nødvendigt at styrke EU's velstand og økonomiske konkurrenceevne, men også evnen til selvstændigt at tilvejebringe og forsyne borgerne med vigtige og sikre teknologier og tjenester. EU bør stå i spidsen for udviklingen af nye globale normer, internationale standarder og samarbejdsrammer på bl.a. det digitale område, herunder kunstig intelligens og andre nye teknologier. EU's demokratiske og lovgivningsmæssige styrker er aktiver, der bidrager til at opbygge en bedre verden, samtidig med at Unionens troværdighed som fredsaktør og dens sikkerheds- og forsvarsstrukturer kan bidrage til at støtte multilaterale bestræbelser på at bevare, opretholde og skabe fred.
7.2.

At gøre Europa konkurrencedygtigt på det digitale område har højeste prioritet. I strategien bemærker man med rette behovet for, at medlovgiverne hurtigt vedtager retsakten om digitale tjenester og retsakten om digitale markeder, og fremhæver den afgørende rolle, som harmoniserede standarder spiller for at styrke det indre marked for varer og gøre det muligt for Europa at blive førende på verdensplan inden for teknologi, bl.a. ved at anvende digitalisering til at opnå større energieffektivitet. Et velfungerende europæisk standardiseringssystem er afgørende for at nå målene for den dobbelte omstilling og styrke konkurrenceevnen og modstandsdygtigheden i EU's industrier. EØSU opfordrer Kommissionen til at øge sin indsats for at indtage lederrollen gennem og i forbindelse med standardisering ved at fremme og udvikle eksisterende europæiske industristandarder i samarbejde med virksomhederne. EØSU bifalder derfor Kommissionens holistiske tilgang, der også tager hensyn til servicesektorens betydning for et velfungerende indre marked og for håndteringen af den dobbelte omstilling.
4.2.

Der er et presserende behov for at modernisere de finanspolitiske og økonomiske rammer, slå ind på en velstandsfokuseret kurs og indføre en gylden regel. Kommissionen ser lige nu også på udgiftssiden, men tillige — med rette — på indtægtssiden. EØSU anbefaler, at beskatningen af arbejde flyttes til miljøafgifter, samtidig med at der anvendes en regressiv strategi, og at man sørger for ikke at belaste lavindkomsthusholdninger. EØSU opfordrer også til bekæmpelse af aggressiv skatteplanlægning og -svig, eftersom det kan underminere den økonomiske genopretning for medlemsstaterne og EU som helhed. Her er der brug for en intelligent tilgang samt større konvergens i EU for at gøre fremskridt. Penge- og finanspolitik, eventuelt med progressive miljøafgifter, og med gradvise skattelettelser skal også være en mulighed. Det er klart, at skattekonkurrence med tredjelande i stedet for internt i EU kan gøre en forskel.