ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.7.

Det sidste punkt vedrører den rolle, som produktivitet spiller for at opnå bæredygtig økonomisk vækst. For at en økonomi kan vokse bæredygtigt fremover, skal dens vækstkapacitet forøges, men kun til det punkt, hvor en sådan vækst skaber merværdi for økonomien og borgerne. Dette omfatter bedre løn- og arbejdsvilkår, især gennem overenskomstforhandlinger, og forbedringerne må bestemt ikke sikres på bekostning af en mere retfærdig indkomstfordeling. Der bør derfor udvikles strategier for øget økonomisk bæredygtighed baseret på produktivitet, men de må ikke realiseres på bekostning af arbejdstagernes rettigheder og den sociale udvikling. Højere produktivitet er derfor ikke et mål i sig selv, men et middel til at forbedre lønningerne, øge den samlede efterspørgsel i EU's økonomier og dermed forbedre levestandarden. Højere produktivitet vil desuden føre til udvikling af nye og bedre produkter og serviceydelser, hvilket gør det muligt for virksomheder at rykke til højere værdikæder for produkter og serviceydelser og derved give EU et konkurrenceforspring på det globale marked. Og som nævnt ovenfor bør højere produktivitet udelukkende være relateret til målet om at opnå bæredygtig økonomisk vækst og ikke opnås på bekostning af arbejdsvilkår, social udvikling eller miljøpolitikker. Tværtimod bør de overordnede mål, som fremgår af den europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig social sikring og styrkelse af overenskomstforhandlingsprocessen, fastholdes. Det samme gælder for målene i den grønne pagt og EU's klimamål. Desuden bør en reel EU-løsning på den nuværende covid-19-krise og fælles forsøg på at fremme bæredygtig vækst i hele Unionen afstå fra den »kapløb mod bunden«-mentalitet, der hersker i skattekonkurrencen mellem landene, hvilket blot er med til at hindre samarbejde imellem medlemsstaterne og anstifte nationalistiske tendenser. I stedet bør der fokuseres på at bistå landene med at udvikle deres menneskelige ressourcer og højne produktiviteten, sideløbende med at man tackler regionale forskelle i vækst- og jobmuligheder igennem målrettede investeringer og håndterer vigtige strukturelle mangler, som skaber hindringer for at drive virksomhed.
Selv om den eksisterende EU-ramme for virksomhedsledelse giver virksomhederne vejledning om, hvordan de kan tage hensyn til forskellige interessenters interesser, kræver bæredygtig virksomhedsledelse en bredere og pluralistisk forståelse af, hvordan en virksomhed forventes at være. I erkendelse af aktionærernes afgørende betydning for tilsynet med virksomhederne efterlyser EØSU et incitament til at overveje en mere hensigtsmæssig og interessentorienteret selskabsret inden for EU's ramme for virksomheder, således at workers' voice systematisk anerkendes. Bredere enighed og en fremadskuende tilgang af denne slags bør gøre det muligt at løfte de enorme udfordringer, som klimaforandringerne, de digitale forandringer og genopretningen efter covid-19-pandemien udgør.

God virksomhedsledelse bør betragtes ud fra et samfundsperspektiv, hvor de »omkostninger«, som bæredygtighed indebærer for en virksomhed, kombineres med de fordele, som samfundet opnår ved mere bæredygtig virksomhedsledelse. Det giver ud over miljømæssige fordele også et mere rummeligt samfund, navnlig gennem ansættelse af en mere mangfoldig arbejdskraft.
7.2.

Da nye digitale former for levering af liberale tjenesteydelser i stigende omfang ikke længere vil kunne rummes inden for de eksisterende lovgivningsmæssige rammer, vil der ske tilpasninger af de eksisterende erhvervsregler. For at sikre den nødvendige fleksibilitet bør de regler, der som følge af digitaliseringen kan undværes, revideres. På den anden side vil det blive mere nødvendigt ved lov at sikre visse principper vedrørende adgangen til og udøvelsen af liberale erhverv for at undgå, at digitaliseringen får negative følger for forbrugerne og de liberale erhverv.
2.4.

EØSU opfordrer Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd og medlemsstaterne til øjeblikkeligt at ændre valgakten fra 1976 ( 2 ) for at tydeliggøre principperne om almindelige, direkte og hemmelige valg. Dette vil det gøre det muligt at indføre standarder i hele EU, som garanterer, at personer med handicap har en reel ret til at stemme ved valg til Europa-Parlamentet i overensstemmelse med artikel 29 i konventionen om rettigheder for personer med handicap. Standarderne bør som minimum omfatte følgende: — et forbud mod at berøve folk retten til at stemme ved valg til Europa-Parlamentet på grund af handicap eller helbredstilstand — forpligtelse til at informere om valgregler på en måde, som er velegnet i forhold til det specifikke handicap — mulighed for, at personer, som ikke er i stand til at komme ind på deres valgsted på grund af handicap, kan stemme selvstændigt uden for valgstedet — gennemførelse af løsninger, som gør det muligt for personer med handicap, og som har brug for betydelig hjælp — døvblinde, blinde, synshæmmede eller personer med begrænsede fingerfærdigheder — at stemme selvstændigt uden at være afhængige af andres hjælp — mulighed for at ændre valgsted til et valgsted, som er mere velegnet til vælgere med handicap — en persons ret til frit at vælge en personlig hjælper til at bistå med at udøve retten til at stemme.
1.5.

Centraliseringen af de sociale og erhvervsmæssige udviklingsmuligheder i byerne får ofte de mest sårbare dele af befolkningen til at flytte mod landdistrikterne. EØSU anerkender territoriernes innovationspotentiale og behovet for at videreudvikle de lokale styrker, mindske forskellene i udvikling og fremme konkurrenceevnen. Det er dertil afgørende at opbygge økosystemer til støtte for innovation, der fremmer diversificeringen af økonomien og giver mulighed for at have territorier, der er levende, kreative, intelligente og lydhøre, samt gør det muligt at vælge leve- og arbejdssted på en værdig måde i både byområder og landdistrikter.
3.13.

For at få jurisdiktionerne på listen til at gennemføre de påkrævede reformer, foreslår EØSU, at der efter næste evaluering gennemføres en ændring af forordningen med henblik på at forbyde de jurisdiktioner, som ikke har gennemført reformerne, enhver form for finansiel transaktion med EU. Foranstaltningerne skal også gælde for virksomheder, der undgår at betale skat. En effektiv metode ville være at undlade at bevillige offentlig covid-19-støtte til de virksomheder, der uden rimelig grund gennemfører transaktioner med jurisdiktioner fra listen, sådan som det allerede er vedtaget i nogle medlemsstater. EØSU opfordrer ligeledes til, at man overvejer, om det vil være hensigtsmæssigt at udelukke disse virksomheder fra offentlige kontrakter.
8.2.

EØSU opfordrer derfor de nationale myndigheder i regionen til at træffe omgående, gennemgribende og fornuftige foranstaltninger for at sikre, at de offentlige forvaltninger fungerer effektivt og gennemsigtigt, for at bekæmpe og udrydde korruption, for at sikre retsvæsenets fulde uafhængighed, for at skabe forudsigelig og attraktive erhvervsbetingelser og lige konkurrencevilkår (dvs. markedsgennemsigtighed, klare lovrammer og åben høring af alle interessenter), for at fremme innovation og konkurrenceevnen og for at styrke inddragelsen af arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationerne, da det er den eneste vej til opnåelse af håndgribelige og langsigtede resultater.
5.3.3.

Retfærdige og grønne offentlige indkøb. I verdensmål 12.7 nævnes betydningen af at udarbejde handlingsplaner for bæredygtige offentlige indkøb. Forskellige nationale foranstaltninger vedrørende FN's vejledende principper for menneskerettighedsplaner vedrører offentlige indkøb, og der findes adskillige eksempler på god praksis på nationalt plan. I Danmark er kantiner i offentlige institutioner f.eks. i høj grad gået over til at benytte økologiske råvarer, idet der samtidig tages hensyn til de budgetmæssige begrænsninger. ICLEI er i øjeblikket i færd med at fremme et initiativ, hvor der presses på for at få indført obligatoriske, progressive indkøb af bæredygtige fødevarer i alle europæiske skoler og børnehaver. I den nye handlingsplan for den cirkulære økonomi meddelte Kommissionen, at offentlige indkøbere vil blive tilskyndet til at deltage i det kommende initiativ vedrørende offentlige indkøberes bidrag til klima og miljø (»Public Buyers for Climate and Environment«), der samler købere, som har forpligtet sig til at gennemføre grønnere offentlige indkøb. EØSU opfordrer Kommissionen til at medtage bredere bæredygtighedskriterier som f.eks. sociale hensyn og fair trade-hensyn. EØSU støtter desuden Kommissionens planer om at foreslå obligatoriske mindstekriterier og mål for grønne offentlige indkøb i sektorspecifik lovgivning og at indfase obligatoriske indberetninger for at overvåge indførelsen af grønne offentlige indkøb.
I forbindelse med og efter covid-19-krisen kan rengørings- og facilitetstjenester kun fortsætte med at sikre værdi og høje standarder for kvalitetsbeskæftigelse, hvis rengøringspersonalet har de fornødne færdigheder og det rette tekniske udstyr, og arbejdsgivernes og arbejdstagernes rettigheder og pligter er tydeligt defineret. Dette kan betyde, at de offentlige myndigheder skal betale en højere pris for rengøringstjenester. Som følge af nedlukningen af aktiviteter under covid-19-krisen oplevede mange udbydere af erhvervstjenester alvorlige likviditetsproblemer og øgede omkostninger til at gennemføre de sundheds- og sikkerhedsforanstaltninger, der er nødvendige for at beskytte både arbejdstagere og kunder. Disse finansielle problemer forværres af dårlig aftalepraksis hos offentlige og private indkøbere. For at støtte virksomhedernes indsats for fortsat at garantere sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen for rengøringspersonalet samt opretholde og forbedre kvaliteten af deres ansættelsesvilkår opfordrer EØSU offentlige og private indkøbere til hurtigt at vende tilbage til effektive offentlige indkøb, fair aftalepraksis og bedre hensyntagen til kvalitetskriterier. ( 14 ) Rengøringspersonalet arbejder ofte under farlige og risikable forhold, som kan bringe deres eget helbred i fare ( 15 ) . Selv om nogle arbejdstagere foretrækker at arbejde deltid, er der ligeledes arbejdstagere som ønsker at arbejde flere timer eller fuldtid. Det kan imidlertid i visse tilfælde være vanskeligt for arbejdsgiverne at tilbyde fuldtidskontrakter. Til trods for, at arbejdsmarkedets parter har givet tilsagn om, at rengøring skal udføres i dagtimerne, ydes rengøringstjenester desuden ofte af arbejdstagere, som arbejder alene i løbet af natten. Dette skyldes ofte, at kunderne efterspørger denne form for rengøring. Sådanne ansættelsesvilkår bidrager til, at rengøringspersonalets arbejde fortsat er usynligt ( 16 ) , undervurderet og ikke opnår anerkendelse ( 17 ) . Desværre findes der stadig kontrakter uden et fast timetal i nogle medlemsstater. De offentlige myndigheder bærer et ansvar for så vidt som de fortsat forvalter kontrakten, overvåger den og vurderer kvaliteten af den. Målet bør være at øge arbejdstagernes muligheder for at arbejde om dagen i et enkelt skift og arbejde på fuldtidskontrakter, så deres livskvalitet kan forbedres.
8.4.

EU og medlemsstaterne er nødt til aktivt at støtte den digitale omstilling af EU's minesektor. Det er et afgørende skridt for at øge modstandsdygtigheden i EU's industri og værdikæden for råstoffer. Miner, der anvender digitale teknologier, herunder integreret automatisering, kognitive netværk og analyser i realtid, er mere effektive, renere og sikrere. Et mindre miljøaftryk og mere sikre miljøer er lettere at opnå i »intelligente miner«, og dette er afgørende for at få samfundets accept af minedrift i Europa.
3.2.2.

Artikel 6 i Parisaftalen tager sigte på at fastlægge en ramme for landenes samarbejde om NDC'ernes gennemførelse, bl.a. ved hjælp af markedsbaserede tilgange. Den har således potentiale til at skabe en ramme for indførelsen af et internationalt CO 2 -marked under Parisaftalen. Endnu vigtigere er det, at den kan være en vigtig faktor for anvendelsen og udbredelsen af CO 2 -prissætningspolitikker og emissionshandelssystemer. I henhold til artikel 6 kan lande, der har et ETS, knytte deres system til et andet ETS og bruge tilknytningen som en måde at nå deres NDC på. Landene vil også være i stand til at opnå internationale kreditter, der kan anvendes til at overholde deres nationale politikker ved hjælp af en international markedsramme. I forbindelse med UNFCCC-forhandlingerne lykkedes det ikke at vedtage retningslinjer for operationaliseringen af artikel 6 på COP24 i 2018 og på COP25 i 2019, hvilket skyldtes væsentlige meningsforskelle blandt nogle parter. Vedtagelsen af retningslinjer for artikel 6 er nu på dagsordenen for COP26, og det er vigtigt at afslutte denne proces uden yderligere forsinkelser.
5.5.

Sårbare forbrugere og energifattigdom er et alvorligt problem, og det vil som udgangspunkt sandsynligvis hverken kunne løses i et centralt eller et decentralt energisystem. Dog kan det i lyset af omkostningsdegressionen for anlæg baseret på vedvarende energi og elektricitetslagre mildnes noget mere i et decentralt system end i et centralt system. Anvendelsen af vedvarende energi og lagring inden for rammerne af lokalområdebaserede løsninger kan føre til, at energiregningerne falder permanent, og at forbrugerne slipper fri af den prismæssige afhængighed af energiforsyningsselskaber og netoperatører. Det kræver dog en aktiv politik, der støtter udviklingen af relevante koncepter. Samtidig skal man sørge for, at husholdninger med lave indkomster har mulighed for at implementere energieffektivitetstiltag, så de også kan sænke deres energiforbrug.
Det er klart, at ungdomsorganisationerne ikke ønsker at skabe nye mekanismer for inddragelse i processer, de ikke anser for meningsfulde til at starte med. Klimakrisen har dybere rødder, og forslag til, hvordan den løses, indebærer, at vi stiller grundlæggende spørgsmål om, hvilket samfund vi ønsker at leve i fremover, og hvilken vision for økonomien vi ønsker at skabe for at støtte et klimaneutralt samfund. Hvis målet er at ændre det underliggende system og ikke klimaet, kan det være nødvendigt at gøre mere end blot at oplyse de unge om klimaændringerne og opmuntre til ungdomsaktivisme. I stedet er det måske tid til at anerkende de mange facetter, former, rum og måder, som de unges uenighed kommer til udtryk i. ( 6 ) Inddragelsen af de uge bør også fremmes i de horisontale spørgsmål, der er tæt forbundet med en effektiv klimapolitik, f.eks. monetære spørgsmål.
Boligmarkedet i mange europæiske storbyer, byer og forstadsområder er imidlertid kendetegnet ved en stærk stigning i efterspørgslen, som knytter sig til husholdningernes mobilitet i forbindelse med jobsøgning, over for et udbud af boliger, som tynges af manglen på jord, stigende byggeomkostninger og voksende befolkningstæthed og spekulation fra investorernes side. Jord er en sjælden ressource, og konkurrencen om arealerne til boliger, offentlige infrastrukturer, landbrug, skovbrug, handel og industri, transport, biodiversitet, vanding, fritid osv. skærpes konstant, hvilket medfører, at prisen på en grund ofte udgør den mest uoverkommelige del af prisen på en bolig. De stigende priser for beboelsesejendomme i storbyerne og forstæderne giver sig udslag i en tiltagende udelukkelse fra en bolig, i hjemløshed og i dårlige boligforhold, der nu også omfatter unge, eneforsørgerfamilier, storfamilier, lønmodtagere og mere generelt middelklassen, som fordrives fra de europæiske storbyer af overdrevne boligudgifter og tvinges til at flytte ud i landdistrikterne.

Denne forskydning fører igen i forskellig grad til en stigning i boligudgifterne i landdistrikterne, bl.a. med den følgevirkning, at der sker en social segregering, at der opstår rene beboelsesområder (sovebyer), at der er behov for øget mobilitet, at landskaberne forandres, at der sker en arealinddragelse, samt at lokalsamfundenes infrastrukturer og udgifter tynges.
2.1.

I den grønne pagt fastlægges der et klart politisk bindende mål: Der skal opnås en reduktion på 55 % af de samlede drivhusgasemissioner i Europa inden 2030. Dette blev sat i værk med Fit for 55-foranstaltningerne, som Kommissionen fremlagde i juli 2021. Der er ikke længere mulighed for fortolkning. Et fair internationalt handelssystem skal sikre, at virksomhederne kan forblive konkurrencedygtige på globalt plan, samtidig med at de opfylder målene i den grønne pagt. Det vil kræve et grænseoverskridende og transkontinentalt CO 2 -tilpasningssystem. Det vil skabe incitamenter for handelspartnere til at slutte sig til de lande, der respekterer planetens begrænsninger.
5.3.

I Europa har folk i dag i højere grad en tendens til at engagere sig i kortsigtede frivillige aktiviteter, ofte med en klar personlig vinding for øje, som f.eks. at udføre frivilligt arbejde i forbindelse med en festival eller koncert frem for at engagere sig for en længere periode med henblik på at imødekomme et identificeret samfundsbehov. EØSU ser gerne, at de politiske beslutningstagere gør mere for at fremme merværdien af frivilligt arbejde som en social kapital og ikke blot som en personlig mulighed og mekanisme til at spare på udgifterne til menneskelige ressourcer. De offentlige myndigheder skal hjælpe de frivillige og velgørenhedsorganisationerne til bedre at påvise deres værdi og indvirkning med henblik på fortsat at kunne tiltrække frivillige, efterhånden som borgerne står over for stadig flere valgmuligheder med hensyn til, hvordan de vil bruge deres fritid.
3.11.

Der er behov for at øge støtten til global teknisk harmonisering inden for rammerne af De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UNECE). Forsyningsflaskehalse inden for halvledere til bilindustrien må løses med ambitiøse tiltag. Efterspørgslen efter halvledere vil fortsætte med at vokse, i takt med at biler bliver elektroniske enheder. I den forbindelse støtter EØSU til fulde forslaget i den seneste meddelelse om industripolitikken om at udvikle en værktøjskasse med det formål at reducere og forhindre Europas strategiske afhængighed. Det mål, der er opstillet i det europæiske digitale kompas om at fordoble Europas markedsandel inden for globale halvledere fra 10 % til 20 %, skal støttes fuldt ud. Oprettelsen af et nyt vigtigt projekt af fælleseuropæisk interesse for halvledere vil bestemt bidrage til at nå dette mål. EU-medlemsstaterne bør også opfylde deres løfte om at anvende 20 % af genopretnings- og resiliensfaciliteten efter covid-19 på den digitale omstilling. Yderligere tiltag kunne bestå i at tiltrække udenlandske direkte investeringer og etablere et strategisk samarbejde mellem virksomheder i bilindustrien og producenter af halvledere. Endelig er der behov for, at observatoriet for kritiske teknologier nøje overvåger de mange andre former for strategisk afhængighed inden for bilindustrien: råstoffer, brint, batterier, vedvarende energi, cloudteknologier mv.
5.22.

EØSU's rolle med hensyn til at udforme interne rådgivende grupper og sikre, at de er funktionsdygtige, er afgørende og bør styrkes. EØSU udstak kursen i juli 2021 ved at afholde det første #AllDAGs -møde, der samlede medlemmer af de nuværende 11 interne rådgivende grupper for at drøfte konkrete forbedringstrin. EØSU er til stede i alle interne rådgivende grupper og udgør en vigtig del af alle interne rådgivende gruppers formandskaber, der består af en formand og to næstformænd, der er udvalgt blandt de tre grupper og alle medlemmer af en intern rådgivende gruppe. Samarbejdet inden for den fælles interne rådgivende gruppes formandskab drager fordel af ekspertise i og uden for EØSU i forbindelse med ledelsen af den interne rådgivende gruppes arbejde, og denne praksis bør fortsætte. Navnlig for de interne rådgivende grupper om Ukraine, Moldova og Georgien har EØSU's medlemskab fra nabolandene vist sig at være yderst værdifuldt. Ud over dets medlemmers rolle hjælper EØSU også de interne rådgivende grupper ved at yde værdifuld sekretariatsbistand til de interne rådgivende grupper.
5.2.

I mange medlemsstater findes der specifikke rådgivende organer, hvor arbejdsmarkedets parter kan drøfte sociale og økonomiske foranstaltninger, og hvordan disse helt konkret skal tilrettelægges. Mange af de nationale SMV-organisationer er repræsentative. EØSU anbefaler, at Kommissionen i højere grad trækker på SMV-sammenslutningerne, arbejdsmarkedets parter, brancheorganisationerne og handelskamrene på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan. Deres erfaringer, ekspertise og aktive netværk gør, at netop de bedst er i stand til at støtte og opmuntre mikrovirksomhederne og SMV'erne og til at udvikle værktøjer, der lever op til de sociale og miljømæssige mål. Det er her vigtigt at give dem de økonomiske og menneskelige ressourcer, der er nødvendige for at kunne udvikle støtteforanstaltninger.
3.22.

Behovet for at forbedre beskæftigelsesmulighederne: i) Covid-19-pandemien har fremskyndet en række digitaliserings- og miljøprocesser, der kræver en indsats for at opretholde over tid. ii) Der skal skabes og fastholdes nye muligheder for beskæftigelse i landdistrikterne, bl.a. inden for levering af lokale tjenesteydelser, hjemmearbejde, nye teknologier og vedvarende energi. iii) Styrkelse af landbrugets multifunktionelle aspekter, fremme af ikkelandbrugsmæssige aktiviteter, oprettelse af virksomheder i servicesektoren inden for ren energi og industri i landdistrikterne kan skabe mange muligheder for beskæftigelse. iv) Fremme af iværksætteri og sikring af fair konkurrenceregler for SMV'er og hensyntagen til de yngre generationers behov (f.eks. hjemmearbejde). v) Fastholdelse af beskæftigelsen og butikker, der hvor folk bor. Visionen for land og by giver mulighed for udvikling af en cirkulær økonomi. vi) Fremme af anstændigt arbejde og forbedring af arbejdsvilkårene i landdistrikterne, samtidig med at man sikrer, at alle berørte parter har indflydelse på forbedringsprocessen. vii) Kobling af forbrugernes efterspørgsel med de regionale markeder og markederne i landdistrikterne gennem markedsføring af lokale produkter og kvalitetsmærkning. viii) Skabelse af kulturoplevelser i landdistrikterne bør fremmes over en bred kam, herunder fremme af kulturoplevelser og beskyttelse af historiske og religiøse bygninger (kirker, borge osv.). ix) Digitaliseringsprocesserne åbner nye muligheder, som kan skabe forventninger hos og tiltrække borgerne — navnlig de unge — og kan vende tendensen til affolkning og forbedre livskvaliteten i landdistrikterne. Til det formål har landområderne brug for en hensigtsmæssig infrastruktur, som sikrer konnektivitet. Strategierne for konnektivitet og digitale platforme kan være en løsning i denne henseende, samtidig med at en digital retsakt for landdistrikterne kunne lette udviklingen af digitale teknologier i landbruget og landdistrikterne. x) Bæredygtigt landbrug og akvakultur (17) i landdistrikter og bynære områder bør støttes såvel som økoturisme, fritidsaktiviteter og uddannelsesaktiviteter inden for bæredygtighed, og disse aktiviteter bør være forenelige med beskyttelse af biodiversiteten for at sikre indbyggernes livskvalitet. xi) Tilgængelig uddannelse af høj kvalitet i landdistrikterne fra de tidlige børneår kan bidrage til at forbedre resultaterne inden for uddannelse, mens adgangen til offentlige tjenester, såsom børnepasning og skoler, er en stedbaseret faktor, der former landdistrikternes tiltrækningskraft, også når det gælder højt kvalificerede arbejdstagere.
7.1.

EØSU anbefaler en tilgang med incitamenter, som tilskynder reklameindustrien til selv at tage ansvar. Denne tilgang begrundes i de fremskridt, som branchen har gjort, specielt inden for bekæmpelse af vildledende miljøanprisninger, såvel som i de lovgivningsmæssige fremskridt. Tilgangen er også en følge af behovet for at støtte en vækst- og jobskabende sektor i en særlig vanskelig periode. EØSU mener, at enhver hindring for de europæiske reklamemodeller risikerer at gavne de digitale reklamesystemer, der hovedsagelig tilhører de store teknologivirksomheder (GAFA), som netop i vid udstrækning stadig unddrager sig europæisk beskatning. Denne model vil selv være tvunget til forandring i fremtiden på grund af udviklingen i cookiereglerne. EØSU erkender imidlertid, at der for visse typer særligt belastende produkter som fossile brændstoffer kan overvejes skrappere regler.