Forslag til RÅDETS BESLUTNING om vedtagelse af et særprogram for forskning og uddannelse 2002-2006 (Euratom) på området kerneenergi

BEGRUNDELSE

På mødet den 23. og 24. marts 2001 opfordrede Det Europæiske Råd i forlængelse af den opbakning, det i Lissabon, Feira og Nice gav projektet for etablering af et europæisk forskningsrum, Rådet og Europa-Parlamentet til at vedtage Kommissionens forslag til forskningsrammeprogram 2002-2006 inden juni 2002.

Dermed opfordrede det navnlig til, at de nye virkemidler, som skal gøre det muligt med det nye rammeprogram at virkeliggøre målsætningen om at etablere et europæisk forskningsrum, udnyttes effektivt inden for rammerne af klart definerede prioriteter.

Kommissionen forelagde sit forslag til rammeprogram den 21. februar 2001 [1]. Siden da har Rådet og Europa-Parlamentet haft lejlighed til indlede gennemgangen og drøftelserne af det. Den 2. og 3. marts havde forskningsministrene på et uformelt møde i Uppsala deres første lejlighed til udveksle synspunkter på forslaget, og Rådets instanser har påbegyndt gennemgangen.

[1] KOM (2001) 94.

Europa-Parlamentet har drøftet forslaget ved tre lejligheder, senest på grundlag af svar fra Kommissionen på et detaljeret spørgeskema.

Når Kommissionen allerede nu forelægger sine forslag til særprogrammer til gennemførelse af rammeprogrammet, er det for at lette de drøftelser, institutionerne har indledt, ved at tilvejebringe det bedst mulige informationsgrundlag.

Af samme grund forelægger Kommissionen også en meddelelse om, hvordan traktatens artikel 169 kan tages i brug. Det er den artikel, der ligger til grund for forslaget om, at EF skal medvirke i programmer, der gennemføres af flere medlemsstater - et forslag, der hænger sammen med den generelle bestræbelse på at etablere netsamarbejde mellem de nationale forskningsprogrammer.

Kommissionen vil desuden i nær fremtid stille forslag om regler for deltagelse og formidling i tilknytning til rammeprogrammet.

De forslag, der forelægges her, kan blandt andet være med til at belyse rammeprogrammets tilrettelæggelse, indhold og gennemførelsesvilkår på følgende punkter:

- særprogrammernes struktur

- de nye virkemidler og deres funktionsmåde

- det videnskabelige og teknologiske indhold

- de særlige aktiviteter på Euratom-området.

Strukturen

Det foreslås, at rammeprogrammet iværksættes gennem fem særprogrammer:

- For EF-rammeprogrammet:

- et særprogram for "Integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum", som sammenfatter de to aktivitetsblokke i rammeprogrammet "Integration af forskningen" og "Styrkelse af grundlaget for det europæiske forskningsrum"

- et særprogram for "Strukturering af det europæiske forskningsrum"

- et særprogram for FFC's indsats.

- For Euratom-rammeprogrammet:

- et særprogram for alle "indirekte aktioner" på områderne nuklear fission og fusion

- et særprogram for FFC's indsats.

Denne opbygning er direkte afledt af rammeprogrammets struktur og afspejler nøje det politiske projekt, som ligger til grund for det. Den er enkel og letforståelig og giver dermed mulighed for en sammenhængende gennemførelse af indsatsen, hvor der både tages hensyn til helheden i det tilsigtede formål, som er at realisere det europæiske forskningsrum, og til særegenhederne ved de forskellige aktivitetskategorier.

Den grupperer nemlig på den ene side alle aktiviteter vedrørende forskning og forskningssamordning og på den anden side de aktiviteter, der har til formål at strukturere en række nøgleaspekter af forskningsindsatsen på europæisk plan.

I hvert tilfælde kan sammenhængen i gennemførelsen sikres gennem et enkelt programudvalg, der mødes i forskellige sammensætninger, alt efter hvilket område der er på dagsordenen.

Derudover gør den særlige karakter af aktiviteterne i Det Fælles Forskningscenter, at det er berettiget med et særskilt FFC-program for hhv. EF og Euratom.

Oplysningerne i rammeprogramforslagets bilag II sikrer både indholds- og budgetmæssig overensstemmelse med de forskellige traktatbestemte aktioner.

De nye virkemidler

Rammeprogrammet bidrager til realiseringen af det europæiske forskningsrum ved hjælp af en række fastlagte interventionsmåder, herunder de tre nye virkemidler, nemlig ekspertisenet, integrerede projekter og EU-bidrag til nationale programmer, der gennemføres i fællesskab.

De nye virkemidler, som Rådet og Europa-Parlamentet har givet en positiv modtagelse i deres resolutioner og beslutninger om det europæiske forskningsrum, skal opfylde behovet for at ændre EU's støtteformer på forskningsområdet, som er blevet fremhævet i forskellige rapporter om EU's forskningspolitik, herunder femårsevalueringen af rammeprogrammet.

Siden rammeprogramforslaget blev forelagt, er man gået videre med drøftelserne af de nye virkemidler. Kommissionens tjenestegrene, de nationale myndigheder og programmets brugere, dvs. forskningsorganisationer, universiteter og virksomheder, har haft indbyrdes kontakt ved mange lejligheder og ført grundige drøftelser af, hvordan virkemidlerne konkret skal fungere.

Der har. været afholdt to seminarer om emnet den 19. og 20. april 2001 [2].

[2] På følgende internetadresse ligger der arbejdsdokumenter herom: www.http://europa.eu.int/comm/research/

Resultaterne af dette uddybende arbejde og disse drøftelser er udmøntet i grundprincipper og generelle betingelser for, hvordan de nye virkemidler skal fungere. Det redegøres der for i bilag III til særprogramforslagene, der bl.a. vedrører følgende:

- de særlige mål for brugen af hvert virkemiddel

- de pågældende aktiviteters art

- de generelle betingelser for oprettelse af partnerskaber og for deres virksomhed og videre udvikling

- de generelle betingelser for støtte fra Fællesskabet.

Disse principper og betingelser skal sikre, at de nye virkemidler bidrager effektivt til, at det tilsigtede mål nås: en dybtgående integration af forsknings- og innovationsaktiviteterne i Europa under betingelser af selvstændighed under vetførelsen og fleksibilitet, der kendetegner de støtteformer, som foreslås med det nye rammeprogram.

Sideløbende med ibrugtagningen af de nye virkemidler vil der blive truffet foranstaltninger, der skal gøre det muligt at udnytte hele forsknings- og innovationspotentialet i Europa, bl.a. ved at tilskynde små og mellemstore virksomheder til at deltage i aktiviteterne.

Disse bemærkninger gælder først og fremmest for ekspertisenet og integrerede projekter. EU deltagelse i nationale programmer, der gennemføres i fællesskab i overensstemmelse med traktatens artikel 169, er af en anden art, så de må behandles for sig. Formålet med den meddelelse, som Kommissionen forelægger om dette emne sideløbende med særprogramforslagene, er at begynde på den nødvendige politiske debat om dette middel til gennemførelse af rammeprogrammet.

Det videnskabelige og teknologiske indhold

I Stockholm lagde Det Europæiske Råd vægt på, at det nye rammeprogram - foruden tilrettelæggelsen med henblik på strukturering og integration af indsatsen - også skulle præges af samling af midlerne om et begrænset antal veldefinerede hovedområder.

Denne koncentration af midlerne afspejles i særprogrammerne, som konkretiserer, uddyber og præciserer rammeprogramforslagets pejlemærker med hensyn til mål og indsatsområder, og - inden for disse - særlige temaer, der skal komme i betragtning.

Hvilke snævrere afgrænsede emner der skal gøres til genstand for aktiviteter, vil blive bestemt under udarbejdelsen af arbejdsprogrammerne og under fastlæggelsen af aktivitetsprogrammerne for ekspertisenettene og de integrerede projekter.

Der er foretaget en forhåndsevaluering af, hvilke mål, hvilket indhold og hvilke gennemførelsesvilkår der skal fastlægges for aktiviteterne under særprogrammerne. I denne forbindelse er der gjort en særlig indsats for, i overensstemmelse med det i rammeprogramforslaget anførte, at opstille verificérbare og målbare resultatkrav, hvor det er muligt og ønskeligt,.

Ud over de udvalgte prioritetstemaer omfatter særprogrammet om integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum flere aktivitetskategorier, der er nye eller gennemføres under nye former.

Det drejer sig om følgende:

- Foranstaltninger under overskriften "foregribelse af EU's behov inden for videnskab og teknologi", som har til formål at opfylde dels EU-politikkens behov for frontforskning dels nye, uforudsete behov.

Sådanne foranstaltninger vil blive gennemført på grundlag af en flerårig aktivitetsprogrammering, som delvis vil bygge på en årlig runde med evaluering og udvælgelse af forskningstemaer.

- Støtte til etablering af netsamarbejde mellem nationale forskningsprogrammer og til samordning af forsknings- og innovationsaktiviteter og politikker. Hertil vil der blive anvendt lette og smidige mekanismer.

Det internationale samarbejde er en vigtig dimension af rammeprogrammet. På dette område vil der blive gennemført aktiviteter under forskellige former: I særprogrammet om integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum vil der dels blive tale om at åbne ekspertisenettene og de integrerede projekter for forskere og forskningsenheder fra tredjelande, dels om visse specifikke aktiviteter. I programmet om strukturering af det europæiske forskningsrum vil der blive ydet støtte til europæiske forskeres og tredjelandsforskeres internationale mobilitet.

Styrkelsen af grundlaget for det europæiske forskningsrum vil blive udmøntet i støtte til samarbejde med og mellem europæiske organisationer for videnskabeligt og teknisk samarbejde. Disse organisationer får i øvrigt fuld adgang til alle aktiviteter under programmerne.

I beskrivelsen af indholdet af programmet for strukturering af det europæiske forskningsrum præciseres det, hvilke betingelser der gælder for gennemførelsen, og hvilke temaer der kan tages op med strukturerende effekt, herunder styrkelse af netsamarbejde mellem interessenter på innovationsområdet, de forskellige nye former for mobilitetsstøtte, "integrerede initiativer" på infrastrukturområdet samt temaer og indsatsformer på det område, der er blevet kaldt 'forholdet mellem videnskab og samfund'.

Under gennemførelsen af særprogrammerne vil der blive tage fuldt hensyn til de forskellige aspekter af den regionale dimension ved europæisk forskning og til regionernes anerkendte rolle i innovationsprocessen.

Euratom-aktiviteter

Aktiviteterne under Euratom er af en speciel art og har et særligt retsgrundlag. Oven i købet fremstår det europæiske forskningsrum påen særlig måde på det nukleare område.

Inden for nuklear fission forekommer det europæiske forskningsrum lettere at realisere end på andre områder inden for forskning og teknologi, fordi forsker- og industriverdenen her simpelthen er mindre, og fordi der allerede findes samarbejdsrelationer.

Inden for kontrolleret termonuklear fusion er det europæiske forskningsrum allerede i vid udstrækning en realitet i kraft af et integreret europæisk forskningsprogram for magnetisk indesluttet fusion.

Særprogramforslaget vedrørende indirekte aktioner inden for nuklear forskning indeholder en omfattende uddybning og præcisering af den tilsvarende del af rammeprogrammet for Euratom.

På fissionsforskningens område fastlægger rammeprogramforslaget et forskningstema: behandling og opbevaring af nukleart affald. Aktiviteterne på dette område kan gennemføres ved hjælp af de to nye virkemidler for de udvalgte forskningstemaer i programmet for integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum under rammeprogrammet for EF, nemlig ekspertisenettene og de integrerede projekter.

Resten af aktiviteterne inden for nuklear fission vedrører andre aspekter af nuklear sikkerhed: strålingsbeskyttelse, undersøgelse af nye principper og uddannelse på det nukleare område. Disse aktiviteter kan iværksættes i form af projekter af begrænset størrelse og ved etablering af netsamarbejde mellem nationale aktiviteter med mulighed for at udnytte de nye virkemidler, hvis der er brug for det.

På området termonuklear fusion uddyber og præciserer særprogramforslaget, bl.a. med udgangspunkt i et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene [3], de retningslinjer, der er indeholdt i forslaget til Euratom-rammeprogram, i forlængelse af resultaterne af ministermødet den 19. januar 2001.

[3] SEK (2001) 385

Det præciserer de foreslåede prioriteringer for aktiviteter, der skal gennemføres i perioden 2002-2006 i overensstemmelse med "reaktor-orienteringen" af Fællesskabets aktiviteter på dette område, som man har anset det for ønskeligt at fastholde: medvirken i Next Step og udnyttelse af JET-anlægget.

En konkretisering af denne retningslinje forudsætter, at der træffes en række valg. For at øge virkningen af Fællesskabets indsats på dette område og i overensstemmelse med idéen om et europæisk forskningsrum foreslås det, at midlerne koncentreres om multilaterale satsninger, der samler aktørerne i europæisk forskning om fælles projekter som f.eks. JET i dag og for fremtiden ITER, hvis det besluttes at bygge denne nye maskine.

Samordning af helheden på europæisk plan - som har vist sin nytte - vil blive fastholdt, men medlemsstaterne overtager en større del end i dag af de aktiviteter, der er mindre reaktororienterede og Next Step-tilknyttede.

Perioden 2002-2006 bliver nok præget af overgangen til et program, der er domineret af forpligtelserne over for Next Step-projektet. Af de 700 mio. EUR, som foreslås bevilget til hele fusionsforskningen, er 200 mio. EUR afsat til deltagelse i opførelsen af ITER, som kan forventes påbegyndt i anden halvdel af rammeprogramperioden, dvs. 2005-2006, og som kræver særskilt vedtagelse.

De fleste af Fællesskabets forskningsaktiviteter på fusionsområdet i 2002-2006 skal således sikre overgangen mellem det nuværende arbejde i de associerede laboratorier, og hvad der bør blive til et ledsageprogram inden for fusionsfysik og -teknologi, når ITER-projektet er nået op i 'marchhastighed' efter år 2006 - hvis det vedtages at tage fat på opførelsen.

En effektiv gennemførelse

Rammeprogrammet 2002-2006, hvis hovedformål er at bidrage til realiseringen af det europæiske forskningsrum, hviler på tre grundprincipper: det skal koncentreres om et antal udvalgte forskningstemaer, det skal virke strukturerende i kraft af en stærk forbindelse til den nationale indsats, og det skal forenkle og lette gennemførelsen.

Det er flere gange blevet understreget, at en sådan forbedring af rammeprogrammets og særprogrammernes gennemførelsesvilkår er nødvendig, blandt andet af Rådet, Europa-Parlamentet, evalueringspanelet ved rammeprogrammets femårsevaluering og Revisionsretten.

Bedre gennemførelsesvilkår vil i alt væsentligt blive opnået i kraft af de nye støtteformer og virkemidler, hvis formål er at føre frem mod de to mål om koncentration af indsatsen og styrkelse af forbindelserne mellem arbejdet på forskellige niveauer.

Ekspertisenettene og de integrerede projekter er tilrettelagt med disse mål for øje; de fungerer mere decentralt og giver dermed deltagerne mulighed for at bevare en høj grad af handlefrihed og den nødvendige fleksibilitet i gennemførelsen. Specielt er partnerskaberne tænkt som grupperinger, der kan udvikle sig gennem hele gennemførelsesperioden, ved at nye deltagere tilslutter sig, og andre trækker sig ud.

Grundprincipperne for de nye virkemidler er beskrevet i bilag III til de enkelte særprogramforslag. Nærmere anvendelsesbestemmelser for dem vil blive fastlagt i reglerne for deltagelse og formidling under hensyntagen til kravet om, at Fællesskabets finansielle interesser skal beskyttes.

Andre aspekter af forvaltningen af programaktiviteter "eksternaliseres" i øvrigt. Det gælder for eksempel visse aspekter af forvaltningen af forskningsaktiviteter for små og mellemstore virksomheder og mobilitetsfremmende aktiviteter.

En uomgængelig debat

Når Kommissionen forelægger et forslag til nyt rammeprogram for EU, giver det altid anledning til en bred og intens debat.

Denne debat, som i vidt omfang allerede er begyndt, bør ikke som så ofte før begrænses til drøftelser af prioriteringer og hovedområder, for:

- rammeprogrammet 2002-2006 er først og fremmest karakteriseret ved indførelsen af nye interventionsmåder, der kan få store positive virkninger for det europæiske forskningsmiljø, og som bør tages i anvendelse under de bedst mulige vilkår

og dets gennemførelse kræver derfor, at de ansvarlige for europæisk forskning på et højt beslutningsniveau i de nationale forskningsorganisationer, universiteterne og erhvervslivet inddrages mere, og at deltagerne udviser mere initiativ og påtager sig et større ansvar.

2001/0125 (CNS)

Forslag til RÅDETS BESLUTNING om vedtagelse af et særprogram for forskning og uddannelse 2002-2006 (Euratom) på området kerneenergi

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 7, første afsnit,

under henvisning til forslag fra Kommissionen [4]

[4] EFT

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet [5]

[5] EFT

under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, og [6]

[6] EFT

ud fra følgende betragtninger:

(1) Ved afgørelse nr. .../../Euratom [7] vedtog Rådet Det Europæiske Atomfællesskabs flerårige rammeprogram for forskning og uddannelse 2002-2006 som bidrag til realiseringen af det europæiske forskningsrum (i det følgende benævnt "rammeprogrammet"), som skal gennemføres ved hjælp af forsknings- og uddannelsesprogrammer, der udarbejdes i henhold til traktatens artikel 7, hvori angives de nærmere bestemmelser for deres gennemførelse, deres varighed og de midler, der skønnes nødvendige.

[7] EFT

(2) De regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i gennemførelsen af rammeprogrammet, som Rådet vedtog i afgørelse nr. .../../Euratom [8] (i det følgende benævnt "regler for deltagelse") bør gælde for dette program.

[8] EFT

(3) Kommissionens administrationsudgifter til gennemførelse af dette program afspejler det store antal ansatte, der stilles til rådighed for laboratorier i medlemsstaterne og for ITER-projektet.

(4) Ved gennemførelsen af programmet bør der lægges vægt på at fremme forskernes mobilitet og innovationen i Fællesskabet og desuden internationale samarbejdsaktiviteter med tredjelande og internationale organisationer. Tiltrædelseslandene skal vises særlig opmærksomhed.

(5) Ved gennemførelsen af forskningsaktiviteter under dette program bør grundlæggende etiske principper overholdes, især sådanne som er anført i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

(6) Som opfølgning til Kommissionens meddelelse "Kvinder og videnskab" [9] og Rådets resolutioner [10] og Europa-Parlamentets [11] beslutninger om dette emne er der ved at blive gennemført en handlingsplan for at styrke og udvide kvinders placering og rolle inden for videnskab og forskning.

[9] KOM(1999)76

[10] Resolution af 20. maj 1999, EFT C 201 af 16.7.1999.

[11] Beslutning af 3. februar 2000, EP 284.656.

(7) Programmet bør gennemføres på en fleksibel, effektiv og gennemsigtig måde, så der tages hensyn til relevante interesser, særlig inden for forskerverdenen, erhvervslivet, hos brugerne og i det politiske liv. Forskningsindsatsen under dette program bør i givet fald tilpasses til Fællesskabets politikker og behov og til den videnskabelige og teknologiske udvikling.

(8) Kommissionen bør i rette tid sørge for, at der foretages en uafhængig vurdering af de tiltag, der gennemføres på de områder, som programmet dækker.

(9) Det Videnskabelige og Tekniske Udvalg er blevet hørt -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

1. I overensstemmelse med rammeprogrammet vedtages der et særprogram, for forskning og uddannelse på området kerneenergi (i det følgende benævnt "særprogrammet") for perioden fra [.....] til 31. december 2006.

2. De videnskabelige og teknologiske mål og prioriteringer for særprogrammet er anført i bilag I.

Artikel 2

I overensstemmelse med bilag II i rammeprogrammet skønnes det beløb, der er nødvendigt til gennemførelse af særprogrammet, at være på EUR 900 millioner, hvoraf højst 16,5% skal anvendes til Kommissionens administrative udgifter. I bilag II er der anført en vejledende fordeling af beløbet.

Artikel 3

1. De nærmere regler for Fællesskabets finansielle deltagelse i særprogrammet er de bestemmelser, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2 i rammeprogrammet.

2. Særprogrammet gennemføres ved hjælp af de virkemidler, der er fastsat i bilag III.

3. Reglerne for deltagelse finder anvendelse på særprogrammet.

Artikel 4

1. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram til gennemførelse af særprogrammet med en mere detaljeret beskrivelse af de videnskabelige og teknologiske mål og prioriteringer, der er fastsat i bilag I, samt tidsplanen for gennemførelsen.

2. I arbejdsprogrammet tages der hensyn til relevante forskningstiltag, som medlemsstaterne, associerede stater, europæiske og internationale organisationer gennemfører. Det ajourføres om nødvendigt.

Artikel 5

1. Kommissionen er ansvarlig for gennemførelsen af særprogrammet.

2. Med henblik på gennemførelsen af særprogrammet bistås Kommissionen af et rådgivende udvalg. Udvalgets medlemmer kan variere afhængig af de emner, der er på udvalgets dagsorden. For aspekter, der vedrører fission, skal udvalgets sammensætning og de detaljerede regler og procedurer, der gælder for det, være som fastsat i Rådets afgørelse 84/338/Euratom, EKSF, EØF [12], om forvaltning og koordinering af rådgivende udvalg. For aspekter, der vedrører fusion, er det reglerne i Rådets afgørelse af 16. december 1980 om det rådgivende udvalg for fusionsprogrammet, der er gældende.

[12] EFT L 177 af 4.7.1984, s. 25.

Artikel 6

1. I overensstemmelse med artikel 4 i rammeprogrammet offentliggør Kommissionen med jævne mellemrum en rapport om, hvor langt gennemførelsen af særprogrammet er nået.

2. Kommissionen sørger for, at der som omhandlet i artikel 5 i rammeprogrammet foretages en uafhængig evaluering af de aktiviteter, der er gennemført på de områder, som særprogrammet omfatter.

Artikel 7

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den [...]

På Rådets vegne

Formand [...]

BILAG I Videnskabelige og teknologiske mål og hovedlinjer for aktionerne

1. Indledning

Med sin andel på 35% af den elektricitet, der produceres i EU, indgår kerneenergi i debatten om kampen mod klimaændringer og om, hvordan man skal mindske EU's energiafhængighed. Men der ligger betydelige udfordringer forude. Kontrolleret termonuklear fusion udgør en af de langfristede muligheder for energiforsyning, især central produktion af el i grundlastværker. Hovedformålet er at påvise den videnskabelige og teknologiske gennemførlighed af energiproduktion ved kernefusion og at vurdere dens bæredygtighed. På kort sigt er der brug for måder at håndtere nukleart affald på, som samfundet kan acceptere, og navnlig for tekniske løsninger til forvaltning af langlivet affald. Der bør også forskes i nye koncepter til mere sikker udnyttelse af nuklear fission med henblik på at opfylde Europas energibehov i de kommende årtier.

Der findes allerede et veletableret samarbejde på området på europæisk plan, herunder udveksling af forskere og fælles forskningsprogrammer. Med hensyn til nukleart affald og andre aktiviteter skal samarbejdet intensiveres og uddybes på program- og projektniveau med det formål at udnytte ressourcerne bedre (såvel de menneskelige ressourcer som forsøgsfaciliteterne) og fremme en fælleseuropæisk holdning til de centrale problemer og fremgangsmåder i overensstemmelse med det europæiske forskningsrums behov. Der vil blive etableret forbindelser til nationale programmer og tilskyndet til oprettelse af netværkssamarbejde med tredjelande, navnlig USA, Canada og Japan. For så vidt angår fusionsenergi, fortsætter Fællesskabet og medlemsstaterne arbejdet inden for rammerne af et integreret aktivitetsprogram.

Koordineringen heraf er sikret gennem FFC-programmet om "nuklear sikkerhed og sikkerhedskontrol".

2. Udvalgte forskningstemaer

2.1 Forskning i fusionsenergi

Mål

Fusionsenergi kan i sidste halvdel af vort århundrede komme til at bidrage til omfattende emissionsfri produktion af el i grundlastværker. De fremskridt, som fusionsenergiforskningen har nået hidtil, berettiger til at fortsætte den kraftige indsats for at opfylde den langfristede målsætning om at etablere et fusionskraftværk. Det teoretiske og praktiske forsøgsarbejde i de eksisterende anlæg overalt i verden, navnlig i JET, har resulteret i en videnskabelig og teknisk villighed til at projektere "Next Step", generationen efter JET, med det formål at påvise den videnskabelige og teknologiske gennemførlighed af energiproduktion ved kernefusion. Det verdensomspændende samarbejde inden for fusionsenergiforskning er nu nået frem til en detaljeret teknisk projektering af et sådant Next Step-anlæg, ITER, med henblik på at opnå forbrænding i en vis tid ved induktion med en effektforstærkning på Q>10 og at foretage en demonstrationsproduktion af 400 MW fusionsenergi over ca. 400 sekunder for at få mulighed for at undersøge brændende plasma på energiproduktionslignende vilkår.

Den tekniske projektering af ITER er fuldført på tilfredsstillende vis, og det gør det nu muligt at træffe en beslutning om at realisere Next Step i overensstemmelse med Fællesskabets reaktororienterede aktiviteter inden for fusionsenergiforskning. Hvis de internationale forhandlinger om de juridiske og institutionelle betingelser for oprettelsen af ITER som en juridisk enhed og om den fælles iværksættelse heraf (opførelse, drift, udnyttelse og nedlukning) får et heldigt udfald, kan der træffes en endelig beslutning i løbet af 2003-2004, således at opførelsen faktisk kunne påbegyndes i løbet af 2005-2006. Perioden 2003-2006 skal derfor opfattes som en overgangsperiode præget af behovet for at rationalisere de europæiske aktiviteter efter programmets stærke satsning på Next Step. Ifølge forskningsbudgettet på fusionsenergiområdet for 2003-2006 er 200 mio. ud af i alt 700 mio. EUR afsat til realiseringen af ITER.

Hvis og når det besluttes at realisere Next Step, skal der mobiliseres betydelige menneskelige og økonomiske ressourcer. Når beslutningen først er truffet, skal der ske en tilpasning af de europæiske Euratom-partneres nuværende indsats inden for fusion og organisationsændringer, navnlig med henblik på fælles styring af EU's bidrag til ITER. Et beløb på 500 mio. EUR er blevet foreslået som grundlag for at fortsætte et meningsfyldt F&U-program, herunder overgangen fra de nuværende aktiviteter inden for rammerne af Euratom-associeringerne [13] og JET til det, der måske bliver til "ledsageprogrammet" i fusionsfysik og -teknologi, når opførelsen af "Next Step"/ITER-anlægget har nået et stabilt niveau efter 2006.

[13] Oprettet i henhold til associeringskontrakter mellem Fællesskabet og enheder i medlemsstaterne.

Prioriteter

i) Associeringsprogrammet i fysik og teknologi

Associeringsprogrammet omfatter:

- Forskning og udvikling inden for fusionsfysik og plasmateknik med fokus på undersøgelser og evaluering af metoder til magnetisk indeslutning, bl.a. med fortsættelse af opførelsen af "stellaratoren" Wendelstein 7-X og drift af de eksisterende anlæg i Euratom-associeringerne.

- Strukturerede F&U-aktiviteter inden for fusionsteknologi, navnlig forskning i fusionsmaterialer og deltagelse i F&U-aktiviteter med henblik på den planlagte nedlukning af JET, når driften er ophørt.

- Undersøgelser af de samfundsøkonomiske aspekter med fokus på en bedømmelse af de økonomiske omkostninger ved fusionsenergi og den samfundsmæssige accept heraf som supplement til de fortsatte studier i sikkerheds- og miljøspørgsmål; koordinering via et net af kontaktpersoner af medlemsstaternes civile forskningsaktiviteter inden for inertiindeslutning og mulige alternativer hertil; resultat- og informationsformidling til offentligheden; mobilitet og uddannelse.

Som bidrag til associeringsprogrammet vil der blive lagt størst vægt på den multilaterale indsats for at koncentrere aktiviteterne om fælles projekter, f.eks. dem, der er direkte relateret til JET-driften og til Next Step/ITER og/eller personaleuddannelse. Afhængigt af beslutningen om en realisering af ITER og tidsplanen herfor skal den nuværende fællesskabsstøtte til associeringernes aktiviteter tilpasses og udfasningen af driften af en række faciliteter overvejes. Der skal sikres tilstrækkelige midler til at opretholde en effektiv europæisk koordinering af fusionsaktiviteterne, som gennem årene har vist deres berettigelse.

Omfanget af de nationale ledsageprogrammer i fusionsfysik og -teknologi, der er nødvendige i associeringerne og i europæisk industri for at kunne drage fuld nytte af ITER, vil afhænge af (a) størrelsen af Europas andel i ITER og (b) ITER's placering. Dette kunne føre til investeringer med det formål at opretholde forsøgene med fusionsanlæg af international standard i Europa efter ITER's idriftsættelse og et tilstrækkeligt program for teknologisk udvikling.

ii) Udnyttelse af JET-faciliteterne

JET-faciliteterne vil fortsat blive anvendt inden for rammerne af EFDA-aftalen - European Fusion Development Agreement - med henblik på at fuldføre udnyttelsen af de kommende ydelsesforbedringer. På et passende tidspunkt vil det så blive nødvendigt at stoppe udnyttelsen af JET-faciliteterne, for at de tilhørende ressourcer kan omdirigeres til Next Step/ITER.

iii) Next Step/ITER

Forslaget til Euratom-rammeprogrammet (2002-2006) omfatter fortsatte Next Step-aktiviteter med henblik på deltagelse i opførelsen af anlægget i løbet af anden halvdel af perioden. Da beslutningen om ITER imidlertid ikke kun afhænger af EU-institutionernes indstilling, men også skal træffes af EU's internationale partnere, skal det foreslåede aktivitetsprogram være åbent med hensyn til den endelige placering, rammerne for Next Step/ITER og det præcise indhold af de nationale ledsageprogrammer.

Hvis EU skal deltage i ITER, betyder det bidrag til fremstilling af udstyr og opførelse af anlæg, der ligger inden for ITER-anlæggets fysiske rammer, og som er nødvendige for dets drift, samt til de omkostninger, der er forbundet med bemanding og ledelse af samt støtte til projektet under opførelsen. Niveauet for og arten af disse bidrag afhænger af udfaldet af forhandlingerne med EU's internationale partnere og dernæst af ITER-anlæggets placering. Hvis ITER kom til at ligge i Europa, ville EU's deltagelse også skulle omfatte bidrag til de omkostninger, der skal afholdes af Europa som værtspartner.

2.2 Behandling og bortskaffelse af radioaktivt affald

Mål

Der mangler bred enighed om, hvordan man håndterer og bortskaffer nukleart affald, og det er en af de væsentligste hindringer for fortsat og fremtidig anvendelse af kerneenergi. Dette gælder i særlig grad deponering af langlivede affaldselementer i geologiske depoter, som er påkrævet, uanset hvilken form for behandling man vælger at anvende til brugt brændsel og højradioaktivt affald. Forskning alene er ikke nok til at sikre samfundets accept, men forskningen er nødvendig for at udvikle og teste deponeringsteknikker, undersøge egnede lokaliteter, fremme grundlæggende videnskabelig forståelse med hensyn til sikkerhed og sikkerhedskontrolmetoder samt udarbejde beslutningsprocedurer, som de berørte parter vil finde fair og rimelige.

Det er også nødvendigt, at der forskes i de muligheder, som nye reaktortyper og/eller brændselskredsløb giver os for at udnytte fissilt materiale bedre og producere mindre affald, samtidig med at de opfylder omkostningsforventningerne. Og endelig kræver det forskning at få klarlagt prognoserne for en tilstrækkeligt sikker og billig stordriftsanvendelse af separation og transmutation, som teoretisk set kan mindske risikoen ved affaldet.

Forskningsprioriteter

i) Forskning i geologisk deponering

Målet for denne forskning er dels at fastlægge et sundt teknisk grundlag for at påvise, at det er sikkert at deponere højradioaktivt affald i geologiske formationer, dels at understøtte opbygningen af en fælleseuropæisk holdning til de centrale emner inden for bortskaffelse af affald.

- Større grundviden og bedre udviklings- og testteknologi: Forskningen vil blive koncentreret om centrale fysiske, kemiske og biologiske processer, samspillet mellem de forskellige naturlige og kunstige beskyttelsesbarrierer, deres langtidsstabilitet og metoder til indførelse af bortskaffelsesteknikker i forskningslaboratorier under jorden.

- Nye og bedre redskaber: Forskningen vil blive koncentreret om modeller for resultatmåling, sikkerhedskontrol og metoder til påvisning af langtidssikkerhed, herunder følsomheds- og usikkerhedsanalyser, vurdering af alternative resultatmålingsmetoder, samt hvordan den offentlige bekymring vedrørende bortskaffelse af affald dannes og påvirkes.

ii) Separation og transmutation; nye reaktortyper

Målet er at fastlægge praktiske metoder til mindskelse af mængden af og/eller risikoen ved det affald, der skal bortskaffes ved separation og transmutation, og at forske i de muligheder, nye reaktortyper kan frembyde.

- Separation og transmutation: Forskningen vil blive koncentreret om en grundlæggende vurdering af det samlede koncept, demonstration i pilotanlæg af de mest lovende separationsteknikker, yderligere udvikling af transmutationsteknikker og bedømmelse af deres gennemførlighed i stordrift.

- Nye reaktortyper: Forskningen vil primært blive koncentreret om højtemperaturreaktoren (HTR), navnlig med hensyn til energiomdannelsessystemer for direkte kredsløb, materialeegenskaber i et højtemperaturmiljø med helium, nye brændselsbelægninger, anvendelsesmuligheder for procesvarme samt sikkerheds- og godkendelsesspørgsmål.

3. Andre aktiviteter inden for nuklear sikkerhed

Mål

Det er hensigten at støtte de fælles politikker inden for sundhed, sikkerhed og miljø og at opnå en bedre integrering af europæisk forskning i kernespaltning og andre anvendelser af ioniserende stråling.

Forskningsprioriteter

i) Strålingsbeskyttelse

Målet er at understøtte de fælles standarder for strålingsbeskyttelse og måden, de anvendes på, hurtigt og fleksibelt at imødekomme nye behov samt at styrke europæisk kompetence på området gennem en bedre integrering af forskningsindsatsen. Forskningen vil blive koncentreret om

- kvantificering af risikoen ved lave og langvarige doser af den type, der findes som naturlig baggrundsstråling og på en arbejdsplads, ved hjælp af epidemiologiske undersøgelser af en repræsentativ befolkningsgruppe, der er udsat for bestråling, samt gennem cellulær- og molekylærbiologisk forskning. samarbejdet med Rusland og andre SNG-lande er afgørende for adgangen til data om udsatte befolkningsgrupper af interesse for forskningen.

- bedre integrering af europæisk forskning, navnlig på områderne sundheds- og miljøbeskyttelse, strålingsøkologi, miljøstyring og styring af nødsituationer, medicinsk anvendelse af stråling samt bestråling fra naturlige strålingskilder.

ii) Nye måder at producere kerneenergi på

Målet er at undersøge nye veje til produktion af kerneenergi. Forskningen vil blive koncentreret om

- fortsat udvikling af de nye måder at producere kerneenergi på, som man allerede har udpeget som værende fordelagtige på lang sigt med hensyn til sikkerhed, affaldshåndtering, omkostningsniveau og bæredygtighed.

iii) Almen og faglig uddannelse

Målet er i højere grad at få indarbejdet atomvidenskaben i de europæiske almene og faglige uddannelser for at imødegå nedgangen i antallet af såvel studerende som læreanstalter og dermed sørge for, at den nødvendige kompetence og ekspertise er til rådighed for en fortsat sikker anvendelse af kerneenergi samt industriel og medicinsk anvendelse af stråling. Støtten vil være målrettet mod

- udvikling af en mere fælles uddannelsespolitik inden for atomvidenskab og nuklear teknik i Europa samt gennemførelse heraf, navnlig en bedre integrering af nationale ressourcer og kompetencer.

Dette støtteprogram vil blive suppleret med bidrag til individuelle stipendier, specialkurser, uddannelsesnetværk og stipendier til unge forskere fra lande i det tidligere Sovjetunionen.

BILAG II

VEJLEDENDE FORDELING AF BELØBET

>TABELPOSITION>

BILAG III

MIDLER TIL GENNEMFØRELSE AF PROGRAMMET

Til gennemførelse af særprogrammet og i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om Det Europæiske Atomenergifællesskabs flerårige rammeprogram for forskning og uddannelse 2002-2006 som bidrag til realiseringen af det europæiske forskningsrum (2002/.../Euratom) og om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i forskning samt regler for gennemførelse af rammeprogrammet (2002/.../Euratom) anvender Kommissionen forskellige virkemidler.

Den bedømmer forslagene i henhold til de kriterier, der er fastlagt i ovennævnte afgørelser med henblik på at få fastslået deres relevans for programmets mål, deres videnskabelige og teknologiske ekspertise, deres europæiske merværdi og deltagernes styringskapacitet.

A. Nye virkemidler

A.1 Ekspertisenetværk

Almindeligvis vil hvert netværk være centreret om en central gruppe af deltagere, som også andre kan slutte sig til. For at skabe et virtuelt "centre of excellence" vil deltagerne lade mange, måske endda alle deres forskningsaktiviteter inden for det pågældende område indgå i netværket. Disse aktiviteter, der ofte spænder over flere fagområder, vil have langsigtede målsætninger og ikke sigte mod forud fastsatte præcise resultater med hensyn til produkter, fremgangsmåder eller tjenester.

Ud over disse integrerede forskningsaktiviteter omfatter netværkets fælles aktivitetsprogram også integrationsaktiviteter og aktiviteter vedrørende formidling af ekspertisen til omverdenen uden for netværket.

For at opfylde disse målsætninger vil netværket derfor gennemføre

- de forskningsaktiviteter, som deltagerne lader indgå i netværket,

- integrationsaktiviteter, der navnlig gælder

- tilpasning af deltagernes forskningsaktiviteter, for at de kan supplere hinanden endnu bedre,

- udvikling og udnyttelse af elektroniske informations- og kommunikationsmidler og udvikling af virtuelle og interaktive arbejdsmetoder

- udveksling af personale på kort, mellemlang og lang sigt, adgang til forskerstillinger eller uddannelsespladser for de øvrige netværksdeltagere

- udvikling og udnyttelse af fælles forskningsinfrastruktur og tilpasning af eksisterende faciliteter med henblik på fælles anvendelse samt

- fælles styring og nyttiggørelse af den opbyggede viden samt innovationsfremmende tiltag

- aktiviteter vedrørende formidling af ekspertisen, som alt efter omstændighederne omfatter

- forskeruddannelse

- formidling af netværkets resultater og viden

- tjenesteydelser til støtte for teknologisk innovation med særlig vægt på indførelse af nye teknologier samt

- analyser af videnskabelige og samfundsmæssige spørgsmål, der knytter sig til den forskning, der foregår i netværket.

Netværket skal i forbindelse med visse aktiviteter (f.eks. forskeruddannelse) sørge for at sikre området offentlighed gennem offentliggørelse af indkaldelser af ansøgninger.

Et netværks størrelse afhænger af området og emnerne. Som et fingerpeg bør der være mindst seks deltagere. I gennemsnit kan den økonomiske fællesskabsstøtte til et ekspertisenetværk beløbe sig til adskillige millioner euro om året.

Forslagene til netværk skal indeholde følgende elementer:

- generel beskrivelse af det fælles aktivitetsprogram og indholdet heri det første år for såvel forsknings- og integrationsaktiviteter som ekspertiseformidling

- deltagernes rolle med angivelse af de aktiviteter og ressourcer, de bidrager med,

- netværkets virkemåde (koordinering og styring af aktiviteterne) og

- plan for formidling af den opbyggede viden og muligheder for udnyttelse af resultaterne.

Partnerskabet kan inden for den oprindelige EU-støtteramme udvikle sig efter behov i form af erstatning eller tilførsel af nye deltagere. I de fleste tilfælde vil dette ske gennem indkaldelse af ansøgninger.

Aktivitetsprogrammet ajourføres en gang om året og omfatter omlægning af aktiviteter og lancering af nye aktiviteter, som ikke var planlagt fra starten, og som eventuelt kræver nye deltagere. Kommissionen kan indkalde ansøgninger om supplerende støtte til dækning af f.eks. udvidelsen af det eksisterende netværks integrerede aktiviteter eller indlemmelsen af nye deltagere.

Fællesskabets finansielle bidrag vil være et fast beløb, der er knyttet til gennemførelsen af en række arbejder. Det beregnes på grundlag af de ressourcer, der sættes ind på gennemførelsen af det fælles aktivitetsprogram, og udbetales for et år ad gangen. Idet fællesskabets bidrag udgør et tilskud til deltagernes egne ressourcer, bør det som sådan være tilstrækkeligt til at tilskynde til integration uden at gøre netværket økonomisk afhængigt og dermed sætte det fortsatte arbejde på spil.

A.2 Integrerede projekter

Målet med dette virkemiddel er at styrke europæisk konkurrencedygtighed og fremme løsningen af vigtige samfundsproblemer gennem mobilisering af en kritisk masse af ressourcer og kompetencer hentet inden for teknologisk forskning og udvikling i Europa.

I lyset heraf skal hvert projekt have til formål at frembringe identificerbare videnskabelige og teknologiske resultater, der kan anvendes til produkter, fremgangsmåder og tjenester. De aktiviteter, der er omfattet af et integreret projekt, skal pr. definition have klart definerede mål, også selv om de gælder "risikobetonet" forskning.

Almindeligvis vil projektdeltagerne organisere sig omkring en central gruppe af nøgledeltagere. Samtlige aktiviteter under et integreret program fastlægges i en gennemførelsesplan. Planen skal indeholde følgende aktiviteter:

- forskning, teknologisk udvikling og/eller demonstration

- styring, formidling og overførsel af den opbyggede viden med henblik på at fremme innovation samt

- analyse og evaluering af de pågældende teknologier samt de faktorer, der vedrører udnyttelsen af dem.

For at opfylde målsætningerne kan planen desuden omfatte følgende aktiviteter:

- uddannelse af forskere, studerende, ingeniører og virksomhedsledere

- støtte til indførelse af nye teknologier samt

- information og kommunikation, og dialog med offentligheden om de videnskabelige/samfundsmæssige aspekter ved den forskning, der udføres under projektet.

Et integreret projekts størrelse afhænger af hovedtemaer og emner og varierer alt efter den kritiske masse, der er nødvendig for på de bedst mulige vilkår at nå de planlagte resultater.

Beløbsrammen for den samlede mængde aktiviteter i et integreret projekt kan gå fra nogle millioner til tiere af millioner EUR.

I de fleste tilfælde vil et integreret projekt omfatte en samling specifikke aktiviteter vedrørende bestemte aspekter af den stramt koordinerede forskning, der skal udføres for at nå de opstillede mål. Aktiviteterne vil variere i størrelse og opbygning alt efter opgavens art. Et integreret projekt kan dog i særlige tilfælde være ét stort projekt med kun et aktivitetsmodul.

Forslagene til integrerede projekter skal indeholde følgende elementer:

- projektets videnskabelige og teknologiske mål

- gennemførelsesplanens hovedlinjer og tidsplan med angivelse af, hvordan de enkelte moduler er knyttet sammen,

- gennemførelsesfaserne og de resultater, der forventes i hver af dem,

- deltagernes rolle i konsortiet og hver deltagers særlige kompetencer

- projektorganisation og -styring

- plan for formidling af den opbyggede viden og udnyttelse af resultaterne samt

- det samlede budget og budgettet for de enkelte aktivitetsmoduler, herunder en finansieringsplan med angivelse af de forskellige bidrags art og kilde.

Partnerskabet kan inden for den oprindelige EU-støtteramme udvikle sig efter behov i form af erstatning eller tilførsel af nye deltagere. I de fleste tilfælde vil dette ske gennem indkaldelse af ansøgninger.

Gennemførelsesplanen skal ajourføres en gang om året. Denne ajourføring kan omfatte omlægning af aktiviteter og lancering af nye aktiviteter. I sidstnævnte tilfælde og i tilfælde af, at yderligere fællesskabsstøtte skulle blive nødvendig, er det Kommissionen, der gennem en forslagsindkaldelse udpeger disse aktiviteter og de deltagere, som skal gennemføre dem.

Fællesskabsbidraget vil blive ydet i henhold til en finansieringsplan, hvorunder der kan henvises til anvendelse af andre støtteordninger, f.eks. Eureka eller EIB's og EIF's finansieringsinstrumenter. Det kan udgøre op til 50% af projektets samlede budget opdelt i budgetter for de enkelte aktiviteter. Det udbetales årligt i henhold til den foreslåede gennemførelsesplan.

B Øvrige virkemidler

Til gennemførelse af programmet kan Kommissionen anvende

- specifikke målrettede projekter med henblik på at gennemføre forsknings- eller demonstrationsaktiviteter

- integrerede infrastrukturinitiativer, hvori der indgår aktiviteter, der er væsentlige for både styrkelse og udvikling af forskningsinfrastrukturer til brug for levering af tjenesteydelser på europæisk plan,

- mobilitets- og uddannelsesaktiviteter

- koordinering og specifik støtte for at opfylde programmets erklærede målsætninger samt

- ledsageforanstaltninger som et alternativt bidrag til opfyldelsen af særprogrammets målsætninger eller til forberedelsen af de fremtidige aktiviteter inden for den fælles politik for forskning og teknologisk udvikling.

C - Specifikke gennemførelsesregler inden for forskning i kontrolleret termonuklear fusion

Følgende regler anvendes ved gennemførelsen af aktiviteter inden for forskning i kontrolleret termonuklear fusion:

I. Procedurer

Projekter med omkostningsdeling inden for forskning i kontrolleret termonuklear fusion skal gennemføres i overensstemmelse med

- associeringskontrakter med medlemsstater og associerede lande eller med associerede organisationer i disse lande

- EFDA-aftalen (European Fusion Development Agreement)

- alle andre multilaterale aftaler mellem Euratom og de associerede organisationer (f.eks. aftalen om mobilitetsfremme) eller retlige enheder, der måtte blive oprettet efter udtalelse fra det kompetente rådgivende udvalg,

- andre kontrakter af begrænset varighed, navnlig med organisationer i medlemsstater eller associerede lande, der ikke har nogen associering, samt

- internationale aftaler om projekter, som gennemføres i samarbejde med tredjelande, f.eks. ITER, og af retlige enheder, som kan være oprettet i forbindelse med disse aftaler.

II. Finansieringstilskud

Rammeprogrammets finansieringstilskud til associeringernes nuværende udgifter og til kontrakter af begrænset varighed vil i løbet af rammeprogramperioden gradvis blive skåret kraftigt ned fra den nuværende årlige sats.

Betingelserne for Fællesskabets deltagelse i aktiviteter vedrørende den fælles gennemførelse af projekter inden for rammerne af internationalt samarbejde, som f.eks. ITER, fastlægges i de relevante internationale samarbejdsaftaler og af de retlige enheder, som kan oprettes i medfør af sådanne aftaler. Under Euratom og dens associeringer kan der oprettes passende retlige enheder eller andre organer med henblik på styring af denne deltagelse.

FINANSIERINGSOVERSIGT

Politikområde(r): Forskning

Aktivitet(er): Forsknings- og uddannelsesaktiviteter i medfør af Euratom-traktaten

Betegnelse:

Forslag til Rådets afgørelse om et særprogram for forskning og uddannelse i "Kerneenergi".

1. BUDGETPOST(ER) (nummer og betegnelse)

Undersektion B6 Indirekte aktioner: Disse poster vil blive specificeret i begyndelsen af budgetproceduren for 2003 med inddragelse af ABB-nomenklaturen, der er under udarbejdelse.

2. SAMMENFATTENDE TALOPLYSNINGER

2.1. Samlet rammebevilling (del B): 900 mio. EUR

2.2. Gennemførelsesperiode:

2002-2006

2.3. Samlet flerårigt skøn over udgifterne:

a) Forfaldsplan for forpligtelses-/betalingsbevillinger (finansieringstilskud) (jf. punkt 6.1.1)

Millioner EUR (3 decimaler)

>TABELPOSITION>

b) Teknisk og administrativ bistand og støtteudgifter (jf. punkt 6.1.2)

Denne budgetkategori finder ikke anvendelse på dette område.

c) Samlede virkninger for budgettet af personale- og andre administrative udgifter (jf. punkt 7.2 og 7.3)

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

2.4. Forenelighed med den finansielle programmering og de finansielle overslag

|X| Forslaget er foreneligt med den eksisterende finansielle programmering

| | Forslaget kræver omprogrammering af de relevante poster i de finansielle overslag.

| | Omprogrammeringen kan betyde, at bestemmelserne i den interinstitutionelle aftale må tages i brug.

2.5 Virkninger for budgettets indtægtsside

| | Ingen (vedrører tekniske aspekter ved en foranstaltnings gennemførelse)

ELLER

|X| Virkninger for budgettet - på indtægtssiden:

Visse associerede stater bidrager til finansieringen af særprogrammet.

Associeringsaftalerne er knyttet til et rammeprogram. Efter vedtagelsen af det næste rammeprogram vil associeringsaftalerne blive genforhandlet, og det er derfor ikke muligt at anslå den pågældende indtægt.

I overensstemmelse med associeringsaftalerne til det nuværende rammeprogram og i forbindelse med fornyelsen af dem vil indtægter, der ikke er brugt inden udløbet af det nuværende rammeprogram (31.12.2002), blive overført til det nye rammeprogram.

I overensstemmelse med finansforordningens artikel 27 kan visse indtægter give anledning til genanvendelse.

3. BUDGETSPECIFIKATIONER

>TABELPOSITION>

4. RETSGRUNDLAG

Euratom-traktatens artikel 7.

Forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Atomenergifællesskabs flerårige rammeprogram for forskning og uddannelse 2002-2006 som bidrag til realiseringen af det europæiske forskningsrum.

5. BESKRIVELSE OG BEGRUNDELSE

5.1. Behov for EU-foranstaltninger

5.1.1 Mål

Som det blev anerkendt på højeste politiske plan af Det Europæiske Råd i Lissabon, Feira, Nice og igen for nylig i Stockholm, så er forskning et centralt element i den videnbaserede økonomi og i vidensamfundet, som det udvikler sig over hele verden. Det mål, der blev sat for EU i Lissabon, var "at blive verdens mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi, der har kapacitet til at sikre en bæredygtig økonomisk vækst med flere og bedre job og større social samhørighed" i løbet af det næste årti. Mere end nogensinde viser forskningen sig som en af de grundlæggende drivkræfter i det økonomiske og sociale fremskridt og som en nøglefaktor i erhvervslivets konkurrenceevne, beskæftigelsen og livskvaliteten. Videnskab og teknologi udgør desuden et centralt element i den politiske beslutningsproces på både nationalt og EU-plan.

Europas strukturelle svagheder på forskningsområdet er imidlertid endnu ikke overvundet. Disse kan sammenfattes i fire hovedpunkter:

I. Spredte og utilstrækkelige investeringer i forskning og teknologisk udvikling og mere generelt i viden (FTU, uddannelse og software) med det resultat, at vi halter bag efter vore konkurrenter. I 1999 investerede Den Europæiske Union 76 mia. EUR mindre end USA i forskning og udvikling og ligger nu efter konkurrenterne med hensyn til forskningsudgifter i forhold til BNP (1,9% i 1999 i forhold til USA's 2,6% og Japans [15] 2,9%). I 1999 investerede USA ca. 9% af sit BNP i viden mod EU's 7,6% og Japans 6,9%. Og forskellen bliver større og større.

[15] 1998-tal.

II. Utilstrækkelige menneskelige ressourcer inden for forskning. Forskerne udgør 5,3% af den samlede arbejdsstyrke i EU (1998), 7,4% i USA (1993) og 8,9% i Japan (1998), hvor der altså er dobbelt så mange forskere ansat i erhvervslivet. De direkte offentlige udgifter til videregående uddannelser svarer til 0,9% af BNP i EU, 1,4% i USA og 0,5% i Japan (1997).

III. En begrænset evne til at omsætte videnskabelige gennembrud i innovative og konkurrencedygtige produkter og tjenesteydelser trods videnskabelig produktion af høj kvalitet. Antallet af patenter, der udstedes af europæiske, amerikanske og japanske patentbureauer, ligger i EU på 32 pr. million indbyggere, i USA 49 og i Japan 88. I 1998 var der et underskud på 28 mia. EUR på EU's handelsbalance for hightech-produkter (har været gældende i hele tiåret), mens USA kun havde et underskud på 8 mia. EUR, og Japan et overskud på hele 39 mia. EUR. Venture-kapitalinvesteringerne i de avancerede sektorer ligger på 80% i USA og kun - om end tallene er stigende - på 26% i EU og 23% i Japan.

IV. Ukoordineret forskningspolitisk indsats i Europa. EU har endnu ikke vedtaget en fuldgyldig forskningspolitik. De 15 nationale forskningspolitikker føres sideløbende med hinanden og Fællesskabets rammeprogram uden tilstrækkelig koordinering til at kunne fungere effektivt. Denne manglende koordinering går også ud over etablering og effektiv udnyttelse af forskningsinfrastrukturerne.

For at bøde på denne mangel har Kommissionen med Rådets og Parlamentets tilslutning foreslået at skabe et "europæisk forskningsrum". For at dette kan blive til virkelighed, må der en fælles indsats til fra EU, medlemsstaterne og aktørerne på forskningsområdet. Hertil kommer EU's rammeprogrammer inden for forskning (2002-2006) og særprogrammerne, der navnlig bidrager ved at være en betydelig løftestang for integrering, koordinering og strukturering af forskningen i EU og styrkelsen af grundlaget for det europæiske forskningsrum.

En ændring i EU's videnskabelige og teknologiske struktur for at imødegå ovennævnte svagheder kræver ressourcer, der står mål med formålet. Kommissionen har foreslået finansiering af rammeprogrammet i størrelsesordenen 17,5 mia. EUR svarende til det tidligere finansieringsniveau reguleret med hensyn til inflation og vækst (dog kun stadig i forholdet 5-6% af de offentlige udgifter til FTU). Kommissionens holdning er, at en sådan beløbsstørrelse vil kunne få en betydelig virkning på forskningen som sådan, forbedre i hvert fald nogle af de overordnede forskningsindikatorer og få en kraftig vækstfremmende effekt på rammeprogrammets prioriterede områder inden for EU. Alt i alt vil finansiering på dette niveau gøre det muligt at fastholde Fællesskabets FTU-indsats udtrykt i procent af BNP på det nuværende niveau i perioden 2003-2006.

Det er planen at gennemføre rammeprogrammet ved hjælp af fem særprogrammer, hvoraf de tre hører under EF-traktaten og de to under Euratom-traktaten. Hvert særprogram benævnes i henhold til de anvendte virkemidler, hvilket afspejler rammeprogrammets målsætninger og opbygning:

- Et program vedrørende "Integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum", som omfatter de indirekte aktioner, der er foreslået under hovedlinjerne "Integration af europæisk forskning" henholdsvis "Styrkelse af grundlaget for det europæiske forskningsrum", og som dermed forener forsknings- og koordineringsindsatsen.

- Et program vedrørende "Strukturering af det europæiske forskningsrum", der omfatter horisontale aktiviteter og støtte- og struktureringsaktiviteter.

- To programmer vedrørende Det Fælles Forskningscenter (FFC), som omfatter de direkte aktioner, der udføres af FFC på det ikke-nukleare såvel som det nukleare område.

- Et kerneenergiprogram, som omfatter de indirekte aktioner på kerneenergiområdet.

Målene for særprogrammet om kerneenergi beskrives i det følgende for hvert indsatsområde sammen med begrundelsen og den europæiske merværdi, de kan tilføre.

1. Behandling og bortskaffelse af radioaktivt affald

Målet er at udvikle og teste deponeringsteknikker, undersøge egnede lokaliteter, fremme grundlæggende videnskabelig forståelse med hensyn til sikkerhed og sikkerhedskontrolmetoder samt udarbejde beslutningsprocedurer, som de berørte parter vil finde fair og rimelige.

Begrundelse og europæisk merværdi

- Der mangler bred enighed om, hvordan kan håndterer og bortskaffer højradioaktivt affald, og det er en af de væsentligste hindringer for nedlukning af gamle anlæg såvel som for fortsat og fremtidig anvendelse af kerneenergi.

- Enighed på området ville have en positiv indvirkning på omkostninger, sikkerhed og energiforsyningssikkerhed.

- Det er nødvendigt at kunne håndtere eksisterende radioaktivt affald.

2. Forskning i fusionsenergi

Fusionsenergi kunne bidrage til omfattende emissionsfri produktion af el i grundlastværker. De fremskridt, som fusionsenergiforskningen har nået hidtil, berettiger til at fortsætte den kraftige indsats for at opfylde den langfristede målsætning om at etablere et fusionskraftværk.

Begrundelse og europæisk merværdi

- Behov for yderligere fremskridt i forståelsen af fusionsplasma på vilkår, der er relevante for en fremtidig fusionsreaktor.

- Udnyttelsen af faciliteter, navnlig JET, som er opført med præferencestøtte, ville ikke være en reel mulighed på nationalt plan. Indtil ITER bliver driftsaktiv, er JET det bedste redskab, der findes i verden til at opnå fremskridt i undersøgelserne af fusionsplasma.

- EU er med sin foreslåede status som individuel partner i en bedre position end medlemsstaterne hver for sig med hensyn til at deltage i et internationalt projekt som ITER.

- Behov for mere grundforskning og uddannelse af unge forskere inden for fusion.

- Rolle med hensyn til resultatformidling i medlemsstaterne.

3. Andre aktiviteter inden for nuklear sikkerhed

Målsætningen er at støtte de fælles politikker inden for sundhed, sikkerhed og miljø og at opnå en bedre integrering af europæisk forskning i nuklear fission og andre anvendelser af ioniserende stråling.

Begrundelse og europæisk merværdi

- Større viden om risikoen ved lave doser vil muliggøre en mere omkostningseffektiv tildeling af midler til strålingsbeskyttelse.

- En højere grad af integration er nødvendig for at opretholde kompetencerne i forbindelse med en kernekraftindustri, der er veletableret og/eller i nedgang.

- Det er nødvendigt at imødegå de store konkurrenter.

- Antallet af studerende og institutioner, der tilbyder uddannelse inden for kerneenergi, er faldende.

5.1.2 Dispositioner, der er truffet på grundlag af forhåndsevalueringen

Under udarbejdelsen af forslag til særprogrammer har Kommissionens tjenestegrene foretaget en forhåndsevaluering. Resultaterne heraf afspejler navnlig følgende:

- anbefalingerne fra de femårsevalueringer af rammeprogrammerne og særprogrammerne, som et panel af uafhængige eksperter har foretaget i løbet af år 2000

- Kommissionens midtvejsevaluering af det femte rammeprogram (1998-2002) i KOM(2000) 612 af 4.10.2000 og nærmere beskrevet i Kommissionens arbejdsdokumentet SEC(2000) 1780 af 23.10.2000

- omfattende høringer blandt tillhængere vedrørende om de to meddelelser om det europæiske forskningsrum i løbet af 2000 [16] og forslaget til rammeprogrammet i begyndelsen af 2001 samt

[16] KOM(2000) 6 af 18. januar 2000, KOM(2000) 612 af 4. oktober 2000.

- en række interne og eksterne undersøgelser udført af Kommissionen inden for økonomi, politik og fremtidsforskning samt om virkningen af FTU-indsatsen.

Resultaterne af forhåndsevalueringen afspejles navnlig i de valg, der er truffet med hensyn til strukturen i programmerne, mål og prioriteter samt virkemidler til gennemførelsen.

Mål og prioriteter er blevet udvalgt under streng iagttagelse af kriterierne for europæisk merværdi.

Denne udvælgelse tager hensyn til nedenstående aspekter, der vedrører de udvalgte prioriterede temaer og aktiviteter, hvis begrundelse og europæiske merværdi findes nærmere beskrevet under punkt 5.1., og de forventede resultater heraf under punkt 5.2.:

- Forskningens omkostninger og omfang overstiger et enkelt lands muligheder, og der er behov for at samle en "kritisk masse" af økonomiske og menneskelige ressourcer.

- Samarbejdet har økonomisk betydning (stordriftsfordele) og gavnlig virkning på forskningen i den private sektor og erhvervslivets konkurrenceevne.

- Fastholdelse eller udvikling af EU's position på FTU-områder, der har strategisk betydning for Fællesskabet.

- Der er behov for at kombinere komplementære kompetencer fra forskellige lande, navnlig i tværfaglige spørgsmål, og for at foretage sammenlignende undersøgelser i europæisk målestok.

- Forbindelser til EU's primære interesser såvel som til fællesskabslovgivningen og de fælles politikker.

- Forskningen er nødvendigvis af tværnational karakter af videnskabelige grunde eller i kraft af den størrelse, de opståede problemer har.

Med hensyn til virkemidler til gennemførelsen vil der blive anvendt to vigtige nye virkemidler i forbindelse med Euratom-programmet, som pr. definition kun kan iværksættes på EU-plan. De er beregnet til at bidrage til tilvejebringelsen af

- en nødvendig kritisk masse og forskningsintegration

- tættere forbindelser mellem programmerne og medlemsstaternes aktiviteter og koordinering af nationale programmer

- samarbejde på områder, der har strategisk interesse for EU, og løsninger på større udfordringer, som EU står over for,

- europæisk VITEK's ekspertise og tiltrækningskraft samt

- formidling og udnyttelse af VITEK-resultater i hele EU.

De omtalte virkemidler er:

a) Ekspertisenetværk

Formålet med dette virkemiddel er at styrke europæisk videnskabelig og teknologisk ekspertise. Hvert netværk skal fremme viden på et bestemt område ved at samle en kritisk masse af ekspertise. Disse ofte tværfaglige aktiviteter, der har langsigtede målsætninger, sigter ikke mod forud fastsatte præcise resultater med hensyn til produkter, fremgangsmåder eller tjenester, men mod en gradvis og vedvarende integration af forskningskapacitet i Europa på såvel nationalt som regionalt plan. Derfor vil netværksdeltagerne med henblik på at skabe et virtuelt videncenter gennemføre et fælles aktivitetsprogram, hvori de lader mange, måske endda alle deres forskningsaktiviteter inden for det pågældende område indgå.

b) Integrerede projekter

Målet med dette virkemiddel er at styrke europæisk konkurrencedygtighed og fremme løsningen af vigtige samfundsproblemer gennem mobilisering af en kritisk masse af ressourcer og kompetencer hentet inden for forskning og teknologisk udvikling i Europa. I overensstemmelse hermed vil hvert integreret projekt have til formål at opnå et bestemt antal præcise resultater med hensyn til produkter, fremgangsmåder eller tjenester. De aktiviteter, der er omfattet af et integreret projekt, skal pr. definition være målrettede, også selv om de gælder "risikobetonet" forskning. Og de skal alle kunne indpasses i en gennemførelsesplan.

5.1.3 Dispositioner, der er truffet på grundlag af resultatopfølgningen

Ved udformningen af særprogramforslagene er der taget hensyn til anbefalingerne i rammeprogrammet 2002-2006 og de særprogrammer, der er gennemført i 2000, navnlig anbefalingerne vedrørende

- behovet for at afhjælpe, at Europa stadig er bagud inden for FTU i forhold til sine konkurrenter,

- behovet for komplementaritet og sammenhæng mellem EU's og de nationale forskningspolitikker og den væsentlige rolle, som Kommissionen spiller i opfyldelsen af denne målsætning,

- den gavnlige virkning af at koncentrere rammeprogrammet om færre emner, hvorved "et tomrum i Europa udfyldes, fordi forskere fra universiteter og industri fik mulighed for at samarbejde om anvendt forskning",

- behovet for at lette procedurerne for forvaltning af programmet for 1998-2002 og behovet for "nytænkning af rammeprogrammets forvaltningsstrukturer og -procedurer"

- placering af EU's forskningsindsats i en ægte europæisk forskningspolitiks bredere sammenhæng

- mere koncentrerede programmer

- videreførelse af de forskningsaktiviteter, der er nødvendige for at nå målene for EU's politikker, samt

- den efterlyste udvikling i retning mod et relevant udvalg af mere fleksible virkemidler under hensyntagen til de muligheder, som traktaten indeholder.

Desuden har midtvejsevalueringen af det femte rammeprogram primært ført til justeringer af de årlige arbejdsprogrammer til særprogrammerne med det formål, at indsatsen i højere grad koncentreres, og at der iværksættes pilotprojekter vedrørende de dispositioner, der er påtænkt under det næste rammeprogram (netværk, klynger, industriplatforme, projekter i større målestok osv.).

5.2. Påtænkte aktioner og nærmere bestemmelser for budgetbevillingerne

Nedenfor findes en nærmere beskrivelse af de påtænkte aktioner for hvert indsatsområde i særprogrammet "Kerneenergi". Denne gennemgang gøre det muligt at fremhæve de forventede resultater, bidragene til rammeprogrammets eller EU's overordnede målsætninger eller de potentielle måleparametre, der er forbundet hermed. Disse angivelser er ment som en målestok og ikke som endeligt vedtagne mål.

Forbindelsen mellem indsatsområderne og de anvendte virkemidler angives længere fremme i teksten i skemaform.

1. Behandling og bortskaffelse af radioaktivt affald

i) Forskning i geologisk deponering

(Større grundviden og bedre udviklings- og testteknologi, nye og bedre redskaber)

ii) Separation og transmutation; nye reaktortyper

(Separation og transmutation; nye reaktortyper)

Forventede resultater, bidrag til overordnede målsætninger eller potentielle måleparametre

- Sundt teknisk grundlag for at påvise, at det er sikkert at deponere højradioaktivt affald i geologiske formationer.

- Vurdering af mulighederne for stordriftsanvendelse af separation og transmutation.

- Konstruktion af nye reaktorer eller brændselskredsløb med mulighed for kommerciel udnyttelse.

2. Forskning i fusionsenergi

i) Associeringsprogrammet i fysik og teknologi

(F&U inden for fusionsfysik og plasmateknik, strukturerede F&U-aktiviteter inden for fusionsteknologi, undersøgelser af de samfundsøkonomiske aspekter)

ii) Udnyttelse af JET-faciliteterne

iii) Next Step/ITER

Forventede resultater, bidrag til overordnede målsætninger eller potentielle måleparametre

- Tilvejebringelse af en ramme for opbygning og drift af ITER.

- Igangsætning af opbygningen af Next Step/ITER.

- Fuld udnyttelse af JET-faciliteterne.

- Indkøring af Stellarator W-7-X.

- En nøjere vurdering af Tokamak-lignende fusionskonfigurationer.

- En dybere forståelse af den samfundsøkonomiske baggrund vedrørende fusion som energiform.

- Yderligere udvikling af det fysiske og teknologiske grundlag for fusionsenergi (navnlig med hensyn til materialer).

3. Andre aktiviteter inden for nuklear sikkerhed

i) Strålingsbeskyttelse

ii) Nye måder at producere kerneenergi på

iii) Almen og faglig uddannelse

Forventede resultater, bidrag til overordnede målsætninger eller potentielle måleparametre

- Bedre kvantificering af risikoen ved lavdosisbestråling.

- Nye måder at producere kerneenergi på og at vurdere disses potentiale på.

- Udvikling af et europæisk samarbejdsprogram for almen og faglig uddannelse inden for kerneenergi.

- Bedre EU-standarder til øget sundheds- og miljøbeskyttelse.

Alt efter målsætning er følgende støtteformer og finansieringstilskud under rammeprogrammet til rådighed:

>TABELPOSITION>

(1) Der kan også iværksættes ledsageforanstaltninger i hele særprogrammets forløb.

(2) Forskning i fusionsenergi Projekter i forbindelse med FTU-aktiviteter med omkostningsdeling skal gennemføres i overensstemmelse med:

- associeringskontrakter med medlemsstater og associerede lande eller med associerede organisationer i disse lande

- EFDA-aftalen (European Fusion Development Agreement)

- alle andre multilaterale aftaler mellem Euratom og de associerede organisationer (f.eks. aftalen om mobilitetsfremme) eller retlige enheder, der måtte blive oprettet efter udtalelse fra det kompetente rådgivende udvalg,

- andre kontrakter af begrænset varighed, navnlig med organisationer i medlemsstater eller associerede lande, der ikke har nogen associering, samt

- internationale aftaler om projekter, som gennemføres i samarbejde med tredjelande, f.eks. ITER, og af retlige enheder, som måtte være oprettet i forbindelse med disse aftaler.

Der vil blive tilskyndet til oprettelse af konsortier for integrerede projekter med fælles målsætninger.

Modtagerne af støtte fra EU's budget er forskningscentre, universiteter, virksomheder og nationale eller internationale organisationer i medlemsstaterne og de europæiske associerede stater, der finansierer forskningsaktiviteter. Sidstnævnte kan også optræde som mellemled for støtte fra EU's budget. Viser det sig nødvendigt for opfyldelsen af programmets målsætninger, kan også internationale organisationer og organisationer i SNG's medlemsstater undtagelsesvis modtage EU-tilskud. Disse tilskud skal være afgørende for gennemførelsen af programmets målsætninger.

5.3. Gennemførelsesmidler

Kommissionen står som garant for aktionernes gennemførelse. I særligt begrundede tilfælde kan Kommissionen hente ekstern assistance.

6. FINANSIELLE VIRKNINGER

6.1. Samlede finansielle virkninger for budgettets del B (hele programperioden)

Det erindres at: rammebeløbet for Det Europæiske Fællesskabs rammeprogram er 16,275 mia. EUR. For rammeprogrammerne tilsammen 2002-2006 er beløbet 17,5 mia. EUR.

6.1.1 Finansieringstilskud i millioner EUR (3 decimaler)

Fordeling efter mål // I alt

1) Behandling og bortskaffelse af radioaktivt affald // 150

2) Forskning i fusionsenergi // 700

3) Andre aktiviteter inden for nuklear sikkerhed // 50

I ALT // 900

Det er ikke relevant på dette stadium at have en årlig forfaldsplan for hvert mål. En sådan plan ville kun kunne udarbejdes i streng overensstemmelse med hele særprogrammet, som i sig selv følger planen for rammeprogrammet.

Der vil efterfølgende blive udarbejdet en fordelingsplan for hvert mål inden for de enkelte arbejdsprogrammer.

6.1.2 Teknisk og administrativ bistand, støtteudgifter og IT-udgifter (forpligtelsesbevillinger)

Denne budgetkategori finder ikke anvendelse på dette område.

6.2. Beregning af omkostningerne pr. påtænkt foranstaltning i budgettets del B (hele programperioden)

Heller ikke her er det muligt på dette stadium at foretage en fordeling efter mål og foranstaltninger, eftersom resultatet af de indirekte forskningsaktioner udgøres af forskningsprojekter, der oprettes efter indkaldelse og bedømmelse af forslag, hvorfor det er svært på forhånd at sætte tal på disse aktioner.

7. VIRKNINGER FOR PERSONALERESSOURCER OG ADMINISTRATIVE UDGIFTER

De administrative udgifter til programmet udgør maksimalt 16,5% ud af de 900 mio. EUR, der er afsat til hele denne aktion.

Situationen er speciel og skyldes, at der står 224 forskerstillinger til rådighed for programmet, og at omkostningen til disse over den samlede periode beløber sig til 85% af maksimumbeløbet.

Det er programmets virkemåde, der har affødt det høje antal stillinger, som i 50% af tilfældene stilles til rådighed for enten laboratorier i medlemsstaterne i henhold til en associeringsaftale eller for ITER-projektet.

Endvidere skete der under hele det femte rammeprogram løbende udskiftninger for at reducere antallet af ansatte i programmet og sikre en bedre ligevægt mellem personale og budget i perioden 1999-2002.

Programmets øvrige udgifter er beskedne hovedsagelig pga. det lave antal tilhørende kontrakter. Det skal bemærkes, at ca. en tredjedel af disse udgifter også relaterer sig til ITER-projektet.

7.1. Personalemæssige virkninger

>TABELPOSITION>

Der findes en særlig etableringsplan for de indirekte forskningsaktioner med i alt 954 A-stillinger, 273 B-stillinger og 427 C-stillinger, der tilsammen giver 1654 stillinger (EU og Euratom, herunder SAB 3/2001).

Hertil skal lægges 166 stillinger, der henhører under driftsbudgettet, og som ikke har virkninger for programbudgetterne. Disse stillinger gælder deltagelse i udformning og gennemførelse af forskningspolitik.

7.2 Personaleudgifternes samlede budgetvirkninger

>TABELPOSITION>

De angivne beløb svarer til de samlede udgifter for hele programperioden.

7.3 Andre administrative udgifter til aktionen

>TABELPOSITION>

De angivne beløb svarer til de samlede udgifter til aktionen i særprogrammets fireårige gennemførelsesperiode, dvs. en samlet årlig udgift på 37,000 mio. EUR.

>TABELPOSITION>

8. KONTROL OG EVALUERING

8.1 Kontrolsystem

Særprogrammerne er beregnet til at bidrage til virkeliggørelsen af det europæiske forskningsrum, og de vil blive gennemført parallelt og i tæt samarbejde med andre nationale og fællesskabsaktiviteter med samme målsætning. Selve forskningens væsen og de forskellige aktionstyper på forskellige niveauer gør det vanskeligt at fastlægge årsag og virkning, og det er lige så vanskelig en opgave at kontrollere og evaluere resultater og virkning.

På grundlag af erfaring fra tidligere programmer og igangværende metodeundersøgelser er der allerede lagt eller ved at blive lagt sidste hånd på en række virkemidler til opfyldelse af målsætningerne og kontrol og evaluering af såvel resultaterne og virkningerne af rammeprogrammet og de tilhørende særprogrammer som af de aktiviteter, der udfoldes for at virkeliggøre det europæiske forskningsrum. Kommissionen vil gøre status over udviklingen af disse virkemidler i god tid, inden programmerne gennemføres.

Der vil således gradvis blive etableret en struktur for indsamling af information og statistik.

I denne forbindelse vil der blive udviklet generelle indikatorer, der er specielt tilpasset rammeprogrammet, for at gøre det muligt navnlig at evaluere programmernes bidrag i lyset af de udfordringer, som EU står over for jf. punkt 5.1. (investeringer i FTU og viden, generelt og på EU's prioriterede områder, menneskelige FTU-ressourcer, udnyttelse af FTU-resultater, sammenhæng mellem nationale og fælles forskningspolitikker og med hensyn til forskningsinfrastrukturer).

Yderligere vil der blive fastlagt mere specifikke indikatorer for programmernes forskellige målsætninger, navnlig vedrørende produktion, forvaltning og netværkssamarbejde samt udnyttelse og virkning af den viden, der opbygges i forbindelse med de aktiviteter, der gennemføres under programmerne. De umiddelbare betragtninger i denne forbindelse er angivet ovenfor under punkt 5.2 under overskriften "Forventede resultater, bidrag til overordnede målsætninger eller potentielle måleparametre".

8.2 Hvordan og hvor ofte der skal evalueres

- Årlig kontrol: Kommissionen, som evt. vil støtte sig til relevant ekspertise, undersøger løbende, hvordan rammeprogrammet og særprogrammerne skrider frem set i forhold til de opstillede mål. Den vurderer navnlig, om målene, prioriteterne, virkemidlerne og de finansielle midler stadig er i overensstemmelse med situationens udvikling.

Målet er at øge og forbedre den systematiske indsamling af og sammenhængen og kvaliteten i basisinformationerne, så der kan foretages effektive analyser og kontrol og frembringes et væsentligt bidrag til femårsevalueringen. For at bevidstgøre EU's ledende forskere om emner i forbindelse med kontrollen af gennemførelse, resultater og virkning af programmerne har man planer om at udarbejde et fælles selvevalueringskoncept. Endvidere vil der blive truffet foranstaltninger for at sikre øget sammenhæng mellem overvågningen af rammeprogrammet, særprogrammet og fremskridtene mod etablering af det europæiske forskningsrum.

Årsrapport: Status for gennemførelsen af rammeprogrammet og særprogrammerne offentliggøres i den årsrapport, der skal forelægges for Europa-Parlamentet og Rådet i henhold til traktatens artikel 173. Rapporten vil navnlig omfatte resultaterne af den årlige kontrol, en beskrivelse af aktiviteterne inden for forskning og teknologisk udvikling, etablering af det europæiske forskningsrum samt resultatformidling i året forud samt arbejdsprogrammet for det indeværende år.

- Femårsevaluering: Inden Kommissionen forelægger sit forslag til det følgende rammeprogram og særprogrammerne, lader den uafhængige højt kvalificerede eksperter foretage en ekstern evaluering af gennemførelsen af Fællesskabets aktiviteter i løbet af de fem år, der går forud for evalueringen, opfyldelsen af målsætningerne og virkningen af aktiviteterne set i forhold til målene for de pågældende perioder. Kommissionen fremsender konklusionerne af evalueringen sammen med sine bemærkninger til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget.

9. FORHOLDSREGLER MOD SVIG

Den finansielle koordinator skal indsende rapporter, der kan indeholde en konsolidering af indtægterne i deltagernes regnskaber, og skal derfor også stille al øvrig finansiel dokumentation til rådighed for Kommissionens finansrevision med angivelse af tidsplan og af, hvordan deltagernes regnskaber er konsolideret.

Kommissionen foretager evt. en finansrevision, navnlig hvis den har grund til at betvivle, at regnskaberne er realistiske set i forhold til det udførte arbejde, der er beskrevet i aktivitetsrapporterne.

Finansrevisionerne gennemføres enten af Fællesskabets egne medarbejdere eller af regnskabseksperter, som er godkendt efter den lovgivning, der gælder for den reviderede deltager. Fællesskabet vælger selv sådanne eksperter under hensyntagen til eventuelle interessekonflikter, som den reviderede deltager måtte gøre Kommissionen opmærksom på.

Kommissionen sikrer sig desuden i forbindelse med forskningsaktiviteterne, at Fællesskabets finansielle interesser beskyttes ved effektive kontrolforanstaltninger og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved indgriben og passende sanktioner med afskrækkende virkning.

Med henblik herpå indføjes reglerne om kontrol, indgriben og sanktioner med henvisning til forordning nr. 2988/95, 2185/96, 1073/99 og 1074/99 i samtlige retlige virkemidler, der anvendes i gennemførelsen af programmerne, herunder de specifikke kontrakter og standardkontrakterne.

Følgende punkter skal bl.a. indgå i kontrakterne:

- særlige kontraktbestemmelser til sikring af Fællesskabets finansielle interesser ved kontrolforanstaltninger i forbindelse med støtten

- administrativ kontrol som led i bekæmpelsen af svig jf. forordning nr. 2185/96, 1073/99 og 1074/99

- anvendelse af administrative sanktioner ved enhver forsætlig eller forsømmelig uregelmæssighed i fuldbyrdelsen af kontrakterne jf. rammeforordning nr. 2988/95, herunder også en sortlistesordning, samt

- angivelse af, at eventuelle indtægtsordrer som følge af uregelmæssigheder og svig kan håndhæves i henhold til Euratom-traktatens artikel 164.