Henstilling med henblik på

RÅDETS HENSTILLING

om Slovakiets nationale reformprogram for 2012 med Rådets udtalelse om Slovakiets stabilitetsprogram for 2012-2015

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], særlig artikel 5, stk. 2,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen[2],

som henviser til Europa-Parlamentets beslutninger[3],

som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

(1) Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Europa-Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget koordinering af de økonomiske politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge EU's potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

(2) Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker[4], som tilsammen udgør de "integrerede retningslinjer". Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

(3) Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling om Slovakiets nationale reformprogram for 2011 og afgav sin udtalelse om Slovakiets opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014.

(4) Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen[5], hvori Slovakiet ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående analyse.

(5) Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne til sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og vækstfremmende tiltag. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder for erhvervslivet, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

(6) Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.

(7) Den 30. april 2012 afleverede Slovakiet sit stabilitetsprogram for perioden 2012-2015 og sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

(8) Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet for 2012 i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenario, der danner grundlag for programmets budgetfremskrivninger, er plausibelt. Det er stort set i overensstemmelse med Kommissionens prognose i foråret 2012, selv om der deri forventes en noget højere real BNP-vækst i 2012. Det angivne mål for programmets budgetstrategi er at sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. De mellemliggende trin for at nå dette mål er en stram gennemførelse af 2012-budgettet og en reduktion af det samlede underskud til under 3 % af BNP i 2013, som er den frist for korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, der er fastsat af Rådet. Imidlertid vil virkeliggørelsen af det samlede underskudsmål i 2013 muligvis ikke leve op til planerne. I programmet er den mellemfristede budgetmålsætning ændret fra et budget tæt på balance til et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP, som ikke forudses nået inden for programperioden. Den nye mellemfristede målsætning afspejler på passende vis kravene i stabilitets- og vækstpagten. Baseret på den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo[6] andrager den gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats i 2010-2013 1,3 % af BNP, hvilket ligger et godt stykke over det værdikrav, Rådet har henstillet om, således at den residuale finanspolitiske indsats til en vis grad er koncentreret i 2013. Målet for 2013 er omfattet af risici, eftersom man med de foreslåede indtægtsforanstaltninger muligvis ikke når målet; det kan blive vanskeligt samtidigt at gennemføre mindre foranstaltninger, og Slovakiet har tidligere haft betydelige efterfølgende opjusteringer underskudsmålene. Derudover kan yderligere generelle udgiftsnedskæringer vise sig at være uholdbare på mellemlang sigt. I 2014 og 2015 forudses der en gennemsnitlig finanspolitisk indsats på 0,3 % af BNP, hvilket er mindre end den påkrævede tilpasning på 0,5 % af BNP for de lande, der endnu ikke har nået den mellemfristede budgetmålsætning. Ifølge programmet er vækstraten for de offentlige udgifter under hensyntagen til diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden dog i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagtens benchmark for udgifterne i de sidste år af programmet. Den offentlige gæld vil forblive et godt stykke under 60 % af BNP. Slovakiet har vedtaget lovgivning om det finanspolitiske råd, men indtil videre er det ikke blevet oprettet, og lovgivningen om udgiftslofterne er endnu ikke blevet vedtaget.

(9) I betragtning af, at der er mindre mulighed for yderligere udgiftsbaseret konsolidering, og at der er behov for at støtte en vedvarende konvergens gennem udgifter på centrale områder som f.eks. uddannelse, innovation og transportinfrastruktur, kan der indføres foranstaltninger, der tager sigte på at udvide skattegrundlaget, begrænse skatteunddragelse og forbedre overholdelsen af skattereglerne, uden at de skader de kortsigtede vækstudsigter. Hvis der tages fat om en af de største momsdifferencer i EU, vil det kunne medføre betydelige yderligere indtægter. Der er også mulighed for at øge indtægterne fra de skatter, der skader væksten mindst, herunder beskatning af fast ejendom og miljøbeskatning. Den faktiske beskatning af arbejdsindtægter varierer efter forskellige typer beskæftigelse. På den baggrund vil det være hensigtsmæssigt at skifte til mere fleksible jobordninger med negative kort- og langsigtede indvirkninger på de offentlige finanser.

(10) Slovakiet har kun delvis taget fat om de offentlige finansers langsigtede holdbarhed, idet det ikke har gennemført de planlagte ændringer af pensionssystemets pay-as-you-go-søjle. Der er truffet foranstaltninger til at styrke bæredygtigheden af den fuldt finansierede pensionssøjle. Imidlertid har de tidligere ustabile juridiske rammer, med hyppige og væsentlige ændringer, medført ikke ubetydelige tilpasningsomkostninger og usikkerhed i den fuldt finansierede søjle.

(11) Der er ikke truffet betydningsfulde foranstaltninger til at imødegå Slovakiets arbejdsløshedsproblem. Der er stadig behov for at forbedre de aktive arbejdsmarkedspolitikkers effektivitet og kapaciteten i den offentlige arbejdsformidling. Der er også behov for foranstaltninger til at øge erhvervsfrekvensen for ældre arbejdstagere og kvinder, navnlig gennem tilvejebringelse af børnepasning. Skattekilen, herunder alle obligatoriske betalinger, er fortsat forholdsvis stor for lavtlønnede, og en del af de arbejdssøgende har kun et mindre incitament til at gå fra social bistand til et lavtlønnet arbejde.

(12) Der er kun vedtaget begrænsede foranstaltninger til at forbedre den lave kvalitet inden for almen uddannelse og erhvervsuddannelse. For at tackle Slovakiets høj ungdomsarbejdsløshed, bør man hurtigst muligt vedtage og gennemføre ungdomshandlingsplanen i overensstemmelse med resultatet af arbejdet i Slovakiets og Kommissionens fælles indsatsteam for ungdomsarbejdsløsheden, herunder reformen af erhvervsuddannelse og højere uddannelse. Der er vedtaget en opdateret strategi for livslang læring. Der er imidlertid ikke indført nogen særlige incitamenter for at sikre en større tilgang.

(13) Marginaliserede befolkningsgrupper, herunder romaerne, er i vidt omfang udelukket fra arbejdsmarkedet og det almindelige uddannelsessystem og repræsenterer et betydeligt uudnyttet arbejdspotentiale i den slovakiske økonomi. For at løse dette problem bør Slovakiet intensivere indsatsen for at forbedre de uddannelsesmæssige resultater for marginaliserede grupper og styrke reintegrationspolitikkerne for voksne.

(14) Slovakiet har i væsentlig grad styrket gennemsigtigheden i reglerne for offentlige indkøb og retsvæsenet, men de retlige procedurer er stadig langvarige og bekostelige. Den generelle kvalitet og kapacitet i de offentlige institutioner er dog stadig svag. Den offentlige administration mangler strategisk tilgang og lider under stor personaleudskiftning og utilstrækkelig kapacitetsopbygning, som hindrer udformningen og gennemførelsen af politikker og selve udførelsen af offentlige tjenester.

(15) Slovakiet har givet en række tilsagn under europluspagten. Disse tilsagn og implementeringen af tilsagnene fra 2011 har relation til fremme af beskæftigelsen, forbedring af konkurrenceevnen og styrkelse af de offentlige finansers holdbarhed og af den finansielle stabilitet. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene under europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i henstillingerne.

(16) Inden for rammerne af det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Slovakiets økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Slovakiet, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske Union, ved at der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. Dens henstillinger under det europæiske semester er afspejlet i henstilling 1-7 nedenfor.

(17) På baggrund af denne vurdering har Rådet undersøgt Slovakiets stabilitetsprogram, og dens udtalelse[7] afspejles især i henstilling 1 nedenfor,

HENSTILLER, at Slovakiet træffer foranstaltninger i perioden 2012-2013 med henblik på:

1. at træffe supplerende foranstaltninger i 2012 og specificere nødvendige foranstaltninger i 2013 til at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud på en holdbar måde og sikre den strukturelle tilpasningsindsats, der er angivet i Rådets henstillinger i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Der bør gennemføres målrettede udgiftsnedskæringer, samtidig med at de vækstfremmende udgifter opretholdes, og bestræbelserne på at forbedre de offentlige udgifters effektivitet bør øges. Derefter bør der sikres en passende strukturel tilpasning til at gøre tilstrækkeligt fremskridt i retning af den mellemfristede målsætning, herunder nå udgiftsreferencesatsen Oprettelsen af det finanspolitiske råd bør fremskyndes, og der bør vedtages regler om udgiftslofter.

2. at stramme overholdelsen af skattereglerneog der især tilstræbe en mere effektiv momsopkrævning; forvridningerne i beskatningen af arbejdskraft bør reduceres for de forskellige typer beskæftigelse, bl.a. ved at begrænse skattefradrag; beskatningen af fast ejendom bør kædes sammen med ejendommens markedsværdi; der bør gøres større brug af miljøafgifter.

3. at gennemføre en yderligere tilpasning af pay-as-you-go-pensionssøjlen, hovedsagelig ved at ændre indekseringsmekanismen, indføre en direkte forbindelse mellem den fastsatte pensionsalder og forventet levetid og i pensionsberegningsmetoden indføre en bæredygtighedsfaktor, som afspejler de demografiske forandringer. Det bør sikres, at den fuldt finansierede søjle er stabil og bæredygtig.

4. at styrke den administrative kapacitet i de offentlige arbejdsformidlinger for at forbedre fokuseringen, udformningen og evalueringen af de aktive arbejdsmarkedspolitikker, således at der sikres mere individualiserede arbejdsformidlingstjenester for unge, langtidsledige, ældre arbejdstagere og kvinder. Det bør sikres, at der findes børnepasningsfaciliteter. Skattekilen for lavtlønnede bør reduceres, og understøttelsessystemet bør tilpasses.

5. at vedtage og gennemføre ungdomshandlingsplanen, især hvad angår uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemets kvalitet og arbejdsmarkedsrelevans, bl.a. gennem indførelse af et lærlingeordning. Kvaliteten inden for højere uddannelse bør forbedres ved at styrke kvalitetssikring og resultatfokusering.

6. at træffe aktive foranstaltninger til at forbedre adgangen til og kvaliteten af skole- og førskoleundervisning for sårbare grupper, herunder romaer. Det bør sikres, at voksne reintegreres på arbejdsmarkedet via aktiveringsforanstaltninger og målrettede beskæftigelsestiltag, voksenundervisning og kortvarig erhvervsuddannelse.

7. at styrke de offentlige tjenesters kvalitet, bl.a. gennem en bedre forvaltning af menneskelige ressourcer. De retlige procedurer bør gøres kortere, og kontoret for offentlige indkøb bør styrkes som et uafhængigt organ.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Rådets vegne

Formand

[1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

[2] COM(2012) 325 final.

[3] P7_TA(2012)0048 og P7_TA(2012)0047

[4] Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012.

[5] COM(2012) 68 final.

[6] Den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet og ved hjælp af den i fællesskab aftalte metode.

[7] I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.