[pic] | EUROPA-KOMMISSIONEN |

Bruxelles, den 24.2.2011

KOM(2011) 79 endelig

2011/0038 (COD)

.

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV

om ændring af direktiv 89/666/EØF, 2005/56/EF og 2009/101/EF for så vidt angår sammenkobling af centrale registre og handels- og selskabsregistre

(EØS-relevant tekst)

SEK(2011) 223 endeligSEK(2011) 222 endelig

BEGRUNDELSE

BAGGRUND

Finanskrisen har endnu engang med al tydelighed vist, hvor vigtigt det er med gennemsigtige finansielle markeder, herunder med hensyn til selskabsstyrelse og selskabsaktiviteter. I konklusionerne fra Rådets samling (konkurrenceevne) den 25. maj 2010 blev det bekræftet, at en bedre adgang til ajourførte og pålidelige oplysninger om selskaber vil kunne fremme større tillid til markedet og være med til at sætte skub i opsvinget og konkurrenceevnen for europæiske erhvervsvirksomheder[1]. Selskabsregistre[2] spiller en væsentlig rolle i den forbindelse. De registrerer, undersøger og opbevarer selskabsoplysninger, f.eks. oplysninger om selskabers retlige form, deres hjemsted, kapital, retlige repræsentanter og årsregnskaber, og de offentliggør disse oplysninger.

Selskaber ekspanderer i stigende omfang på tværs af nationale grænser og udnytter de muligheder, det indre marked byder på. Udviklingen inden for informationsteknologi gør det lettere for borgerne og selskaberne at købe og sælge varer og tjenester i udlandet. Grænseoverskridende grupper og mange omstruktureringer, f.eks. fusioner og spaltninger, omfatter selskaber fra forskellige EU-medlemsstater. Der er derfor en stigende efterspørgsel efter adgang til oplysninger om selskaber i tværnational kontekst, enten til handelsformål eller for at lette adgangen til klage og domstolsprøvelse.

Adgang til selskabsoplysninger kræver et samarbejde mellem selskabsregistrene på tværs af grænserne. De samarbejder allerede i et vist omfang, men dette samarbejde er begrænset til bestemte typer af oplysninger og omfatter ikke alle medlemsstater. Dette er derfor ikke tilstrækkeligt til at opfylde det behov for oplysninger, der opstår som følge af selskabernes aktiviteter i det indre marked. Men et effektivt samarbejde på tværs af grænserne mellem registre er ikke blot en forudsætning for, at det indre marked kan fungere gnidningsløst. Det reducerer også omkostningerne for tværnationale selskaber.

I 2007 iværksatte Kommissionen et handlingsprogram for reduktion af administrative byrder i Den Europæiske Union[3] for at forbedre erhvervsklimaet for selskaber i EU, og dette program blev støttet af Det Europæiske Råds forårsmøde i marts 2007[4]. I 2008 blev der gennemført en omfattende måling af administrative omkostninger, og i denne forbindelse blev selskabsret anset for at være et prioriteret område[5]. Gruppen af højtstående uafhængige interesserede parter vedrørende administrative byrder gik fuldt ud ind for at skabe interoperabilitet mellem handelsregistre i hele Europa[6].

Sammenkoblingen af selskabsregistre er et af forslagene i meddelelsen om en akt for det indre marked[7], som sigter mod at skabe et mere erhvervsvenligt retligt og skattemæssigt klima, og den kan også bidrage til Europa 2020-agendaen[8] ved at skabe større tillid til det indre marked.

FORMÅL MED FORSLAGET

Formålene med dette initiativ er at øge tilliden til EU's indre marked ved at skabe et mere sikkert erhvervsmiljø for forbrugere, kreditorer og andre forretningsparter, at fremme EU-virksomhedernes konkurrenceevne ved at reducere administrative byrder og øge retssikkerheden og at forbedre de offentlige administrationers præstationer ved at fremme samarbejdet mellem selskabsregistre i Europa i forbindelse med procedurerne ved grænseoverskridende fusioner, flytninger af hjemsted og ajourføring af registreringen af filialer i udlandet, hvor der ikke findes samarbejdsmekanismer eller kun begrænsede mekanismer.

Ændringerne af direktiv 2009/101/EF har derfor til formål at lette adgangen til officielle selskabsoplysninger ved at oprette et elektronisk netværk af registre og fastsætte et fælles mindstesæt af ajourførte oplysninger, der skal være elektronisk tilgængelige for tredjeparter i alle medlemsstater.

Ændringerne af direktiv 89/666/EØF[9] har til formål at sikre, at et selskabs selskabsregister giver ajourførte oplysninger om selskabets status til de udenlandske filialers selskabsregistre i hele Europa.

Ændringerne af direktiv 2005/56/EF[10] har til formål at forbedre samarbejdsrammerne mellem selskabsregistre i forbindelse med grænseoverskridende fusioner. Selv om forordning 2157/2001[11] og 1435/2003[12] kræver samarbejde mellem selskabsregistre på tværs af grænserne i forbindelse med overførsel af registreret hjemsted for et europæisk selskab (SE) og et europæisk andelsselskab (SCE), kunne det være mere hensigtsmæssigt at ændre disse retsinstrumenter som led i denne kommende revision af forordningerne.

Det skal bemærkes, at e-Justice-portalen[13] skal være nøglepunktet for adgangen til retlige oplysninger, retlige og administrative institutioner, registre, databaser og andre tjenester i EU. Dette forslag komplementerer e-Justice-projektet og skal bidrage til lettere adgang til selskabsoplysninger gennem portalen.

RETSGRUNDLAG

Retsgrundlaget for forslaget er artikel 50, stk. 2, litra g), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET

Erfaringerne fra næsten to årtier med frivilligt samarbejde mellem europæiske selskabsregistre viser, at selvregulering ikke er tilstrækkeligt til at opnå målene i dette initiativ. Disse mål kan heller ikke opnås af medlemsstaterne, fordi det er nødvendigt at skabe et fælles regelsæt og fælles betingelser for samarbejdet mellem registrene på tværs af grænserne. Hvis sådanne bestemmelser blev fastsat på nationalt plan, ville de være inkompatible og ikke egnede til opnåelses af de fastsatte mål.

De foreslåede ændringer er begrænset til det, der er nødvendigt for at etablere fungerende kommunikationsmekanismer mellem selskabsregistre inden for de berørte områder, og de står i et rimeligt forhold til dette mål. En EU-foranstaltning er derfor nødvendig og fuldt berettiget.

HØRING AF INTERESSEREDE PARTER

Den 5. november 2009 vedtog Europa-Kommissionen en grønbog[14], som var ledsaget af en statusrapport[15] vedrørende sammenkoblingen af selskabsregistre. Statusrapporten redegjorde for situationen med hensyn til de allerede eksisterende samarbejdsmekanismer mellem selskabsregistre og andre myndigheder. Grønbogen supplerede rapporten ved at gennemgå forskellige fremtidige politikmodeller.

Grønbogen udgjorde grundlaget for en offentlig høring, der blev gennemført mellem den 5. november 2009 og den 31. januar 2010. Næsten alle respondenter gav udtryk for deres støtte til at forbedre sammenkoblingen af selskabsregistre i EU. Der var bred enighed om, at et sådant netværk kun ville medføre en reel merværdi med hensyn til markedsgennemsigtighed, hvis det var koblet til selskabsregistrene i alle 27 medlemsstater. Med hensyn til at lette kommunikationen mellem registre i forbindelse med grænseoverskridende procedurer (fusioner, flytninger af hjemsted, registrering af udenlandske filialer) gik de fleste respondenter ind for en løsning, som ville muliggøre automatisk dataoverførsel mellem selskabsregistrene.

Den 25. maj 2010 vedtog Rådet (konkurrenceevne) konklusioner, der støttede Kommissionens initiativ til forbedring af sammenkoblingen af selskabsregistre[16]. Rådet understregede, at initiativet bør sikre, at alle medlemsstater deltager i netværket, at pålidelige og ajourførte og standardiserede data overføres gennem det, og at der burde være et retsgrundlag for samarbejdet mellem registrene. Desuden bør tydelige kommunikationskanaler mellem selskabsregistre sikre, at de samarbejder gnidningsløst i de grænseoverskridende procedurer. På lang sigt kunne man undersøge muligheden for at tilkoble det forbedrede netværk af selskabsregistre til det elektroniske net, der blev oprettet i henhold til direktivet om gennemsigtighed (2004/109/EF), og som opbevarer regulerede oplysninger om noterede selskaber.

Europa-Parlamentet vedtog den 7. september 2010 en beslutning, som udtrykte generel støtte til projektet og understregede, at projektets nyttevirkning med hensyn til den videre integration af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde kun kan udnyttes, hvis alle medlemsstaterne deltager i netværket[17].

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[18] og Regionsudvalget[19] har også vedtaget tilsvarende positive udtalelser.

KONSEKVENSANALYSE

Konsekvensanalyseudvalget afgav den 15. september 2010 en udtalelse, der godkendte rapporten. Efter udvalgets kommentarer er der blevet foretaget en række forbedringer i konsekvensanalysen, især med hensyn til bedre indarbejdelse af de teknologiske løsninger og omkostningerne i forbindelse hermed i analysen. Omkostningerne i forbindelse med initiativet afhænger dog af de valgte ikt-løsninger. Dette valg skal foretages i projektets implementeringsfase.

Spørgsmålene i forbindelse med sammenkobling af selskabsregistre blev opdelt i tre grupper.

Manglende ajourførte selskabsoplysninger i de udenlandske filialers register

I henhold til direktiv 89/666/EØF skal selskaber offentliggøre en række oplysninger og dokumenter, når de åbner en filial i en anden medlemsstat. Selskaberne sørger dog sjældent for at opdatere disse oplysninger. Denne undladelse kan have kritiske konsekvenser for beskyttelsen af forbrugere og forretningspartnere, især hvis filialens register ikke underrettes om selskabets afvikling eller insolvens. Ifølge nogle undersøgelser har ca. 15 % af de filialer af udenlandske selskaber, der er blevet undersøgt, ikke noget selskab bag sig, dvs. at potentielt kan der være 16 800 filialer, der befinder sig i denne situation i dag.

Det manglende samarbejde mellem selskabsregistre medfører administrative byrder for selskaberne, fordi de skal ajourføre oplysningerne i den udenlandske filials register. En løsning ville muligvis kunne medføre besparelser på 69 mio. EUR.

Konsekvensanalysen konkluderer, at EU-lovgivningen bør fastsætte et retskrav om, at registrene skal samarbejde elektronisk med hensyn til ajourføring af registreringen af udenlandske filialer, og Kommissionen bør fastlægge de tekniske detaljer for sådant samarbejde i en delegeret retsakt.

Vanskeligheder ved samarbejde mellem selskabsregistre i forbindelse med procedurerne ved tværnationale fusioner og flytninger af hjemsted

Samarbejdet på tværs af grænserne i forbindelse med tværnationale fusioner og flytninger af hjemsted kræves udtrykkeligt i EU-lovgivningen. Selv om disse bestemmelser potentielt kan fremskynde registreringsprocedurerne og øge retssikkerheden, er der stadig praktiske spørgsmål med hensyn til deres anvendelse, fordi de ikke giver vejledning om metoden til fremsendelse af underretningen eller spørgsmålet om oversættelse. I praksis fremsendes underretninger mellem selskabsregistre normalt pr. almindelig post på den udstedende myndigheds sprog.

Konsekvensanalysens konklusion er, at EU-lovgivningen bør uddelegere beføjelser til Kommissionen til at fastlægge de tekniske detaljer i procedurerne for grænseoverskridende fusioner og flytninger af hjemsted i en delegeret retsakt.

Vanskelig adgang til selskabsoplysninger på tværs af grænserne

Selv om det er let at få adgang til offentlige oplysninger om selskaber i det land, hvor selskaberne er registreret, kan tekniske eller sproglige barrierer dog besværliggøre adgangen til de samme oplysninger fra en anden medlemsstat. Der findes allerede en frivillig samarbejdsmekanisme mellem registre (European Business Register), men den omfatter ikke alle 27 medlemsstater, og de oplysninger, der er adgang til gennem netværket, er forskellige fra land til land.

Manglen på en unik selskabsidentifikator gør det vanskeligt at identificere og følge grænseoverskridende tilfælde (f.eks. fusioner eller koncerner). Desuden er hyppigheden for ajourføring af selskabsoplysninger ikke i øjeblikket harmoniseret, og brugerne har ingen oplysninger om dataene med hensyn til deres retsgyldighed (f.eks. om tredjepart kan påberåbe sig dem) i de forskellige medlemsstater.

Konsekvensanalysen konkluderede, at den bedste løsning til forbedring af den nuværende situation ville være at fastsætte krav om, at medlemsstaterne skal deltage i et elektronisk netværk af registre, at fastlægge en liste over oplysninger, der skal transmitteres via netværket, samt hyppigheden for ajourføringen af de registrerede oplysninger, og at Kommissionen bør fastsætte de tekniske detaljer for samarbejdet i en delegeret retsakt.

GENNEMGANG AF FORSLAGET

Artikel 1: Ændring af direktiv 89/666/EØF

Med nr. 1) sikres det, at filialer (ligesom selskaber) har en enkelt europæisk identifikator, der gør det muligt klart at identificere dem og deres moderselskab. Nr. 2) gør det obligatorisk for en udenlandsk filials register at fremsende oplysninger elektronisk til dets moderselskabs register om ændringer i de registrerede data. Det bør stadig være op til medlemsstaterne at beslutte, hvordan de vil behandle sådanne underretninger, dvs. om de vil give dem retsgyldighed eller blot betragte dem som en oplysning. Under alle omstændigheder bør de sørge for, at filialer af afviklede udenlandske selskaber fjernes fra registret så hurtigt som muligt. Nr. 3) og 4) indeholder de nødvendige regler for delegerede retsakter og databeskyttelse.

Artikel 2: Ændring af direktiv 2005/56/EF

Artiklens nr. 1) indeholder en mindre ændring, der gør det klart, at selskabsregistre sender hinanden underretninger elektronisk i procedurer vedrørende grænseoverskridende fusioner, og giver Kommissionen beføjelser til at i delegerede retsakter at fastsætte de tekniske detaljer for kommunikation mellem registre. De nærmere regler for delegation og databeskyttelse findes i nr. 2) og 3).

Artikel 3: Ændring af direktiv 2009/101/EF

Artiklens nr. 1) sikrer, at dokumenterne og de enkelte oplysninger i medlemsstaternes selskabsregistre hele tiden er ajourført. De skal sikre, at de registrerede data ajourføres senest 15 kalenderdage efter, at den tilgrundliggende ændring finder sted. For at opfylde dette krav, skal medlemsstaterne sikre, at selskaberne indsender de relevante ændringer i tide, og at ændringerne straks registreres.

Formålet med nr. 2) er at indføre en unik identifikator for alle europæiske selskaber med begrænset ansvar, hvilket ville gøre det lettere at identificere dem på europæisk plan og lettere at identificere forbindelsen mellem selskaber og deres udenlandske filialer. En sådan identifikator kunne også anvendes af andre registre til at identificere f.eks. noterede selskaber, finansieringsinstitutter eller multinationale koncerner.

Med nr. 3) forbedres adgangen på tværs af grænserne til et fælles mindstesæt af oplysninger om registrerede selskaber ved at kræve af medlemsstaterne, at de gør de dokumenter og oplysninger, der er anført i artikel 2 og registreret i henhold til direktivets krav, tilgængelige via en enkelt europæisk elektronisk platform, f.eks. en central web-tjeneste, der muliggør søgning i alle EU's selskabsregistre. Da der er forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til implementering af nr. 5)-7) i artikel 3, ud over dataene anført i artikel 2, bør hver dataoverførsel vedføjes en yderligere oplysning, der forklarer bestemmelserne i den nationale selskabsret med hensyn til retsgyldigheden af registrerede selskabsoplysninger, især om i hvilken udstrækning tredjeparter kan påberåbe sig dem ("public trust").

Nr. 4) og 6) kræver af medlemsstaterne, at de gør deres selskabsregistre interoperable og således etablerer et elektronisk netværk. Detaljerne for dette samarbejde bør udarbejdes af eksperter og vedtages i form af en delegeret retsakt. Nr. 5) fastsætter kravene til databeskyttelse.

2011/0038 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV

om ændring af direktiv 89/666/EØF, 2005/56/EF og 2009/101/EF for så vidt angår sammenkobling af centrale registre og handels- og selskabsregistre

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR –

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel særlig artikel 50, stk. 2 , litra g),

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsforslag til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[20],

efter at have hørt Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse[21],

efter den almindelige lovgivningsprocedure og

ud fra følgende betragtninger:

1. Selskaber ekspanderer i stigende omfang på tværs af nationale grænser og udnytter de muligheder, det indre marked byder på. Grænseoverskridende grupper og mange omstruktureringer, f.eks. fusioner og spaltninger, omfatter selskaber fra forskellige EU-medlemsstater. Der er derfor en stigende efterspørgsel efter adgang til oplysninger om selskaber i en grænseoverskridende sammenhæng. Officielle oplysninger om selskaber er imidlertid ikke altid let tilgængelige på tværs af grænserne.

2. Rådets ellevte direktiv 89/666/EØF af 21. december 1989 om offentlighed vedrørende filialer oprettet i en medlemsstat af visse former for selskaber henhørende under en anden stats retsregler[22] opstiller en fortegnelse over dokumenter og oplysninger, som selskaberne skal gøre tilgængelige i deres filials register. Registrene har dog ikke nogen retlig forpligtelse til at udveksle data vedrørende udenlandske filialer. Dette medfører retsusikkerhed for tredjeparter i det land, hvor filialen er beliggende, fordi vigtige ændringer vedrørende selskabet ikke kommer til udtryk i registeret.

3. Operationer som f.eks. grænseoverskridende fusioner og flytning af et selskabs hjemsted har gjort dagligt samarbejde mellem selskabsregistre til en nødvendighed. I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/56/EF af 26. oktober 2005 om grænseoverskridende fusioner af selskaber med begrænset ansvar[23] skal registrene samarbejde på tværs af grænserne. Der findes dog ikke etablerede kommunikationskanaler, som kan fremskynde procedurerne, hjælpe med at løse sprogproblemerne og fremme retssikkerheden.

4. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/101/EF af 16. september 2009 om samordning af de garantier, som kræves i medlemsstaterne af de i traktatens artikel 48, stk. 2, nævnte selskaber til beskyttelse af såvel selskabsdeltagernes som tredjemands interesser, med det formål at gøre disse garantier lige byrdefulde[24] sikrer bl.a., at dokumenter og oplysninger i registeret gøres tilgængelige i papirform eller elektronisk form. Borgere og selskaber er dog stadig nødt til at søge land for land, især fordi det nuværende frivillige samarbejde mellem registrene har vist sig ikke at være tilstrækkeligt.

5. I Kommissionens meddelelse om en akt for det indre marked[25] blev sammenkoblingen af centrale registre og handels- og selskabsregistre identificeret som en foranstaltning til skabelse af et mere erhvervsvenligt retligt og skattemæssigt miljø. Sammenkoblingen skulle bidrage til at fremme det europæiske erhvervslivs konkurrenceevne ved at reducere de administrative byrder og øge retssikkerheden og dermed bidrage til at komme ud af krisen, hvilket er et af de prioriterede mål i Europa 2020-agendaen[26]. Den skulle også forbedre kommunikationen på tværs af grænserne mellem registre gennem anvendelse af innovationerne inden for informations- og kommunikationsteknologi.

6. I konklusionerne fra Rådets samling den 25. maj 2010 om sammenkobling af selskabsregistre[27] blev det bekræftet, at en bedre adgang til ajourførte og pålidelige oplysninger om selskaber vil kunne fremme større tillid til markedet og være med til at sætte skub i opsvinget og konkurrenceevnen for europæiske virksomheder.

7. Europa-Parlamentet understregede i sin beslutning af 7. september 2010 om sammenkobling af selskabsregistre[28], at projektets nyttevirkning med hensyn til den videre integration af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde kun kan udnyttes, hvis alle medlemsstaterne deltager i netværket.

8. I henhold til handlingsplanen europæisk e-justice[29] skal der udvikles en europæisk e-Justice-portal som en kvikskranke for retsinformation, retsinstitutioner, administrative myndigheder, databaser og andre tjenester, og sammenkoblingen af centrale registre og handels- og selskabsregistre anses for et vigtigt element.

9. Adgangen til selskabsoplysninger på tværs af grænserne kan kun forbedres, hvis alle medlemsstaterne opbygger et elektronisk netværk af registre og overfører oplysninger til brugere af selskabsoplysninger på en standardiseret måde (ensartet indhold og interoperable teknologier) i hele EU. Brugerne bør kunne få adgang til oplysninger gennem en enkelt europæisk elektronisk platform, som udgør en del af det elektroniske netværk.

10. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger[30] bør ligge til grund for medlemsstaternes behandling af personoplysninger, herunder overførsel af personoplysninger gennem et elektronisk netværk.

11. Der bør indføres en unik selskabsidentifikator, ud over selskabernes nuværende registreringsnummer, for at lette identifikationen af selskaber, der er til stede i mere end en medlemsstat, f.eks. i form af filialer eller datterselskaber.

12. Ligesom selskaber bør filialer også ud over deres nummer i registeret have en unik identifikator, der gør en utvetydig identifikation mulig inden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. Ved at ændre direktiv 89/666/EØF i denne henseende burde det være muligt at etablere en klar forbindelse mellem selskaber og deres udenlandske filialer, idet dette er nødvendigt af hensyn til regelmæssig ajourføring af oplysninger i selskabets register og i den udenlandske filials register. De registrerede oplysningers kohærens bør sikre, at tredjeparter har adgang til ajourførte oplysninger om filialer i deres medlemsstat. Selv om medlemsstaterne bør kunne bestemme, hvilke procedurer de vil anvende med hensyn til filialer registreret i deres område, skal de mindst sikre, at afviklede selskabers filialer fjernes fra registeret hurtigst muligt.

13. Direktiv 2005/56/EF bør også ændres for at sikre, at kommunikationen mellem registre finder sted gennem det elektroniske netværk af registre.

14. For at sikre, at der ikke er betydelige forskelle i kvaliteten af de dokumenter og oplysninger, der registreres i EU, bør medlemsstaterne sikre, at alle oplysninger registret i henhold til artikel 2 i direktiv 2009/101/EF ajourføres, og at denne ajourføring gøres tilgængelig senest på den femtende kalenderdag efter den begivenhed, der førte til en ændring af de registrerede data. For at øge beskyttelsen af tredjeparter i andre medlemsstater bør alle dokumenter og oplysninger overført gennem netværket desuden ledsages af klare oplysninger om deres retsgyldighed.

15. Kommissionen bør have beføjelse til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde med hensyn til ledelse, forvaltning, drift, repræsentation og finansiering af det elektroniske netværk, betingelserne for lande uden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde for deltagelse i det elektroniske netværk, mindstekrav til sikkerhed, anvendelse af en unik identifikator, sprogene anvendt i det elektroniske netværk, metoden til overførsel af oplysninger mellem registre, der sikrer adgang til oplysninger på tværs af grænserne, interoperabiliteten mellem den informations- og kommunikationsteknologier, der anvendes af medlemmerne i det elektroniske netværk, fastlæggelse af standarder for format, indhold og frister for opbevaring og fremhentning af dokumenter og oplysninger, som muliggør en automatiseret dataudveksling, konsekvenser ved manglende overholdelse, metoden til identificering af forbindelsen mellem et selskab og dets filial i udlandet, metoden til og de tekniske standarder for overførsel af oplysninger mellem selskabets register og filialens register, de tekniske standarder for overførsel af oplysninger mellem registre og standardformularer for underretning om grænseoverskridende fusioner, som skal anvendes af registrene. Forvaltningen af netværket bør omfatte en tilbagemeldingsmekanisme for brugerne, så der kan tages hensyn til deres behov. Det er nødvendigt, at beføjelserne gives til Kommissionen i en ubestemt periode, så reglerne kan justeres, hvis der er behov for dette.

16. Da målene med dette direktiv, nemlig forbedring af adgangen til selskabsoplysninger på tværs af grænserne, sikring af, at ajourførte oplysninger opbevares i filialernes registre, og etablering af klare kommunikationskanaler mellem registre ved grænseoverskridende registreringer ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne og derfor på grund af omfang og virkninger bedre kan gennemføres på EU-plan, kan Unionen træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

17. Direktiv 89/666/EØF, 2005/56/EF og 2009/101/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Artikel 1 Ændringer af direktiv 89/666/EØF

I direktiv 89/666/EF foretages følgende ændringer:

1) I artikel 1 indsættes følgende som stk. 3:

"3. Filialer skal have en unik identifikator, der muliggør en utvetydig identifikation i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde."

2) Som artikel 5a indsættes:

"Artikel 5a

1. Filialens register underretter hurtigst muligt gennem det elektroniske netværk, der er omhandlet i artikel 4a i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/101/EF (*), selskabets register om enhver ændring i de dokumenter og oplysninger, der er anført i artikel 2 i nærværende direktiv.

2. Medlemsstaterne fastlægger den retlige procedure, der skal følges ved modtagelse af den underretning, der er omhandlet i stk. 1 i nærværende artikel og i artikel 4a, stk. 2, i direktiv 2009/101/EF. Sådanne procedurer skal sikre, at filialer af selskaber, der er blevet afviklet eller på anden måde slettet i registeret, lukkes hurtigst muligt.

3. Kommissionen vedtager i overensstemmelse med artikel 11a og på de i artikel 11b og 11c anførte betingelser delegerede retsakter for at præcisere følgende:

a) metoden til identificering af forbindelsen mellem et selskab og dets filial

b) metoden til og de tekniske standarder for overførsel af oplysninger mellem selskabets register og filialens register."

______

(*) EUT L 258 af 1.10.2009, s. 11."

3) Som afdeling IIIa indsættes:

"AFDELING IIIA

DELEGEREDE RETSAKTER

Artikel 11a

1. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de delegerede retsakter, der er omhandlet i artikel 5a, stk. 3, for en ubegrænset periode.

2. Så snart Kommissionen har vedtaget en delegeret retsakt, underretter den Europa-Parlamentet og Rådet samtidigt herom.

3. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i artikel 11b og 11c anførte betingelser.

Artikel 11b

1. Delegationen af beføjelser i artikel 11a kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet.

2. Hvis en institution indleder en intern procedure for at beslutte, om den ønsker at tilbagekalde delegationen af beføjelser, bestræber den sig på at give den anden institution og Kommissionen meddelelse herom i rimelig tid, inden den træffer endelig afgørelse, og oplyser samtidig, hvilke delegerede beføjelser der evt. vil blive tilbagekaldt.

3. Afgørelsen om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning straks eller på et senere tidspunkt, hvis dette er angivet i afgørelsen. Afgørelsen er uden virkning for gyldigheden af de delegerede retsakter, der allerede er i kraft. Afgørelsen offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende .

Artikel 11c

1. Europa-Parlamentet eller Rådet kan gøre indsigelse mod en delegeret retsakt inden to måneder fra underretningen herom.

Fristen forlænges med to måneder på foranledning af Europa-Parlamentet eller Rådet.

2. Hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har rejst indsigelse mod den delegerede retsakt ved fristens udløb, offentliggøres den i Den Europæiske Unions Tidende og træder i kraft på den dato, der er fastsat i dens bestemmelser.

Den delegerede retsakt kan offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende og træde i kraft inden fristens udløb, hvis Europa-Parlamentet og Rådet begge har meddelt Kommissionen, at de ikke agter at gøre indsigelse.

3. Hvis Europa-Parlamentet eller Rådet gør indsigelse mod den delegerede retsakt, træder retsakten ikke i kraft. Den institution, der gør indsigelse mod den delegerede retsakt, anfører begrundelsen herfor."

4) Som afdeling IIIb indsættes:

"AFDELING IIIB

DATABESKYTTELSE

Artikel 11d

Behandlingen af personoplysninger i forbindelse med nærværende direktiv er underlagt bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF(*).

______

(*) EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31."

Artikel 2Ændringer af direktiv 2005/56/EF

I direktiv 2005/56/EF foretages følgende ændringer:

1) Artikel 13 affattes således:

"Artikel 13

1. Lovgivningen i hver af de medlemsstater, som de fusionerende selskaber var underlagt, fastlægger i overensstemmelse med artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/101/EF(*) for sit territoriums vedkommende de nærmere regler for offentliggørelse af gennemførelsen af den grænseoverskridende fusion i det offentlige register, hvor hvert af disse selskaber er forpligtet til at deponere sine akter.

Det register, hvor det selskab, der er resultatet af den grænseoverskridende fusion, er registreret, underretter straks via det elektroniske netværk, der er omhandlet i artikel 4a i direktiv 2009/101/EF, det register, hvor hvert af disse selskaber var forpligtet til at deponere sine akter, om, at den grænseoverskridende fusion har fået virkning. Slettelsen i det gamle register foretages i givet fald først ved modtagelse af denne underretning, men ikke før.

2. Kommissionen vedtager i overensstemmelse med artikel 17a og på de i artikel 17b og 17c anførte betingelser delegerede retsakter for at præcisere følgende:

a) de tekniske standarder for overførsel af oplysninger mellem registre

b) de standardformularer for underretning om grænseoverskridende fusioner, som skal anvendes."

_____

(*) EUT L 258 af 1.10.2009, s. 11."

2) Som artikel 17a, 17b og 17c indsættes:

" Artikel 17a

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de delegerede retsakter, der er omhandlet i artikel 13, stk. 2, for en ubegrænset periode.

2. Så snart Kommissionen har vedtaget en delegeret retsakt, underretter den Europa-Parlamentet og Rådet samtidigt herom.

3. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i artikel 17b og 17c anførte betingelser.

Artikel 17b

Tilbagekaldelse af delegationen

1. Delegationen af beføjelser i artikel 13, stk. 2, kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet.

2. Hvis en institution indleder en intern procedure for at beslutte, om den ønsker at tilbagekalde delegationen af beføjelser, bestræber den sig på at give den anden institution og Kommissionen meddelelse herom i rimelig tid, inden den træffer endelig afgørelse, og oplyser samtidig, hvilke delegerede beføjelser der evt. vil blive tilbagekaldt.

3. Afgørelsen om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning straks eller på et senere tidspunkt, hvis dette er angivet i afgørelsen. Afgørelsen er uden virkning for gyldigheden af de delegerede retsakter, der allerede er i kraft. Afgørelsen offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende .

Artikel 17c

Indsigelser mod delegerede retsakter

1. Europa-Parlamentet eller Rådet kan gøre indsigelse mod en delegeret retsakt inden to måneder fra underretningen herom.

Fristen forlænges med to måneder på foranledning af Europa-Parlamentet eller Rådet.

2. Hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har rejst indsigelse mod den delegerede retsakt ved fristens udløb, offentliggøres den i Den Europæiske Unions Tidende og træder i kraft på den dato, der er fastsat i dens bestemmelser.

Den delegerede retsakt kan offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende og træde i kraft inden fristens udløb, hvis Europa-Parlamentet og Rådet begge har meddelt Kommissionen, at de ikke agter at gøre indsigelse.

3. Hvis Europa-Parlamentet eller Rådet gør indsigelse mod den delegerede retsakt, træder retsakten ikke i kraft. Den institution, der gør indsigelse mod den delegerede retsakt, anfører begrundelsen herfor."

3) Som artikel 17d indsættes:

"Artikel 17d

Databeskyttelse

Behandlingen af personoplysninger i forbindelse med nærværende direktiv er underlagt bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF(*)."

______

(*) EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31."

Artikel 3Ændringer af direktiv 2009/101/EF

I direktiv 2009/101/EF foretages følgende ændringer:

1) I artikel 2 indsættes som stk. 2:

"Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at enhver ændring i de dokumenter og oplysninger, der er omhandlet i stk. 1, gøres tilgængelige inden for en periode på 15 kalenderdage."

2) I artikel 3, stk. 1, indsættes følgende afsnit:

"Selskaber skal have en unik identifikator, der muliggør en utvetydig identifikation i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde."

3) Som artikel 3a indsættes:

"Artikel 3a

1. Medlemsstaterne sikrer, at de dokumenter og oplysninger, der er omhandlet i artikel 2, og som er indsendt til deres register, kan indhentes elektronisk ved anmodning fra enhver ansøger via en enkelt europæisk elektronisk platform, som der er adgang til fra alle medlemsstater.

2. Medlemsstaterne sikrer også, at der for hvert dokument og hver oplysning, som opbevares i deres register og overføres i overensstemmelse med stk. 1, vedhæftes klare oplysninger, der forklarer de nationale retsregler i henhold til hvilke tredjeparter kan påberåbe sig disse dokumenter og oplysninger i overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, 6 og 7.

3. De gebyrer, der opkræves for at indhente dokumenter og oplysninger, må ikke overstige de administrative omkostninger i forbindelse hermed."

4) Som artikel 4a indsættes:

"Artikel 4a

1. Medlemsstaterne træffer de fornødne foranstaltninger for at sikre, at de i artikel 3, stk. 1, omhandlede registre er interoperable og udgør et elektronisk netværk (herefter benævnt det elektroniske netværk).

2. Selskabets register underretter hurtigst muligt via det elektroniske netværk filialens register om enhver ændring i de dokumenter og oplysninger, der er anført i artikel 2 i direktiv 89/666/EØF(*).

3. Kommissionen vedtager i overensstemmelse med artikel 13a og på de i artikel 13b og 13c anførte betingelser delegerede retsakter for at præcisere følgende:

a) reglerne med hensyn til forvaltning, ledelse, drift og repræsentation af det elektroniske netværk

b) finansieringen af det elektroniske netværk

c) betingelserne for lande uden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde for deltagelse i det elektroniske netværk

d) mindstekrav til sikkerhedsstandarder for det elektroniske netværk

e) anvendelse af en unik identifikator

f) sprogene anvendt i det elektroniske netværk

g) metoden til overførsel af oplysninger mellem registre, der sikrer adgang til oplysninger på tværs af grænserne i overensstemmelse med artikel 3a, herunder valget af den fælles europæiske elektroniske platform

h) interoperabiliteten mellem de informations- og kommunikationsteknologier, der anvendes af medlemmerne i det elektroniske netværk, herunder betalingsgrænseflade

i) fastlæggelse af standarder for format, indhold og frister for opbevaring og fremhentning af dokumenter og oplysninger, som muliggør en automatiseret dataudveksling

j) konsekvenserne ved manglende overholdelse af betingelserne i litra a) - i) samt hvorledes disse betingelser skal håndhæves."

_____

(*) EFT L 395 af 30.12.1989, s. 36.

5) Som artikel 7a indsættes:

"Artikel 7a

Behandlingen af personoplysninger i forbindelse med nærværende direktiv er underlagt bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF(*)."

______

(*) EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

6) Som kapitel 4a indsættes:

"KAPITEL 4A

DELEGEREDE RETSAKTER

Artikel 13a

1. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de delegerede retsakter, der er omhandlet i artikel 4a, stk. 3, for en ubegrænset periode.

2. Så snart Kommissionen har vedtaget en delegeret retsakt, underretter den Europa-Parlamentet og Rådet samtidigt herom.

3. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i artikel 13b og 13c anførte betingelser.

Artikel 13b

1. Delegationen af beføjelser i artikel 13a kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet.

2. Hvis en institution indleder en intern procedure for at beslutte, om den ønsker at tilbagekalde delegationen af beføjelser, bestræber den sig på at give den anden institution og Kommissionen meddelelse herom i rimelig tid, inden den træffer endelig afgørelse, og oplyser samtidig, hvilke delegerede beføjelser der evt. vil blive tilbagekaldt.

3. Afgørelsen om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning straks eller på et senere tidspunkt, hvis dette er angivet i afgørelsen. Afgørelsen er uden virkning for gyldigheden af de delegerede retsakter, der allerede er i kraft. Afgørelsen offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende .

Artikel 13c

1. Europa-Parlamentet eller Rådet kan gøre indsigelse mod en delegeret retsakt inden to måneder fra underretningen herom.

Fristen forlænges med to måneder på foranledning af Europa-Parlamentet eller Rådet.

2. Hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har rejst indsigelse mod den delegerede retsakt ved fristens udløb, offentliggøres den i Den Europæiske Unions Tidende og træder i kraft på den dato, der er fastsat i dens bestemmelser.

Den delegerede retsakt kan offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende og træde i kraft inden fristens udløb, hvis Europa-Parlamentet og Rådet begge har meddelt Kommissionen, at de ikke agter at gøre indsigelse.

3. Hvis Europa-Parlamentet eller Rådet gør indsigelse mod den delegerede retsakt, træder retsakten ikke i kraft. Den institution, der gør indsigelse mod den delegerede retsakt, anfører begrundelsen herfor."

Artikel 4 Gennemførelse

1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 1. januar 2014. De tilsender straks Kommissionen disse love og bestemmelser med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende love og bestemmelser og dette direktiv.

Lovene og bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 5Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Artikel 6Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den […].

På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne […] […]

Formand Formand[pic][pic][pic]

[1] Rådets konklusioner om sammenkobling af selskabsregistre, 9678/10.

[2] Begrebet "selskabsregister", som anvendt i begrundelsen, omfatter alle de centrale registre og handels- og selskabsregistre i betydningen i artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/101/EF af 16. september 2009 om samordning af de garantier, som kræves i medlemsstaterne af de i traktatens artikel 48, stk. 2, nævnte selskaber til beskyttelse af såvel selskabsdeltagernes som tredjemands interesser, med det formål at gøre disse garantier lige byrdefulde, EUT L 258 af 1.10.2009, s. 11.

[3] Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om et handlingsprogram for reduktion af administrative byrder i Den Europæiske Union – (KOM(2007) 23 endelig).

[4] Formandskabets konklusioner på Det Europæiske Råds møde i Bruxelles (7224/07).

[5] Cap Gemini, Deloitte, Ramboll Management: Final Report for Priority Area Annual Accounts / Company Law.

[6] Udtalelse af 10. juli 2008 fra gruppen af højtstående uafhængige interesserede parter vedrørende administrative byrder ("Stoiber-gruppen") om det prioriterede område selskabsret/årsregnskab.

[7] Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: På vej mod en akt for det indre marked. For en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne (KOM(2010) 608 endelig).

[8] Det Europæiske Råds konklusioner, EUCO – 17. juni 2010.

[9] Rådets ellevte direktiv 89/666/EØF af 21. december 1989 om offentlighed vedrørende filialer oprettet i en medlemsstat af visse former for selskaber henhørende under en anden stats retsregler, EFT L 395 af 30.12.1989, s. 36.

[10] Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/56/EF af 26. oktober 2005 om grænseoverskridende fusioner af selskaber med begrænset ansvar (EUT L 310 af 25.11.2005, s. 1).

[11] Rådets forordning (EF) nr. 2157/2001 af 8. oktober 2001 om statut for det europæiske selskab (SE) (EFT L 294 af 10.11.2001, s. 1).

[12] Rådets forordning (EF) nr. 1435/2003 af 22. juli 2003 om statut for det europæiske andelsselskab (SCE), EUT L 207 af 18.8.2003, s. 1.

[13] https://e-justice.europa.eu/home.do.

[14] Grønbog - Sammenkobling af selskabsregistre (KOM(2009) 614 endelig).

[15] Arbejdsdokument udarbejdet af Kommissionen, SEK(2009) 1492.

[16] 9678/10.

[17] Europa-Parlamentets beslutning om sammenkobling af selskabsregistre, 2010/2055(INI).

[18] CES296-2010_PA.

[19] CdR 20/2010.

[20] EUT C […] af ]…], s. […].

[21] Udtalelse af … EUT C …

[22] EFT L 395 af 30.12.1989, s. 36.

[23] EUT L 310 af 25.11.2005, s. 1.

[24] EUT L 258 af 1.10.2009, s. 11.

[25] KOM(2010) 608 endelig.

[26] Det Europæiske Råds konklusioner, EUCO 13/10 – 17. juni 2010.

[27] 9678/10.

[28] A7-0218/2010.

[29] 2009/C 75/01.

[30] EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.