MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

Vejledning til medlemsstaterne vedrørende direkte udenlandske investeringer fra Rusland og Belarus i lyset af den militære aggression mod Ukraine og de restriktive foranstaltninger, der er fastsat i Rådets seneste forordninger om sanktioner (1)

(2022/C 151 I/01)

Den Europæiske Union er åben over for udenlandske investeringer, hvilket er af afgørende betydning for vores økonomiske vækst, konkurrenceevne, beskæftigelse og innovation. Mange europæiske virksomheder er godt integreret i globale forsyningskæder, som skal blive ved med at fungere. EU vil forblive et attraktivt mål for udenlandske direkte investeringer (FDI’er). Men denne åbenhed er ikke ubetinget, og den skal være ledsaget af passende redskaber til at beskytte vores sikkerhed og offentlige orden.

Som reaktion på Ruslands uprovokerede og uberettigede militære aggression mod Ukraine, der støttes aktivt af Belarus, har EU vedtaget en omfattende og solid pakke af restriktive foranstaltninger (»sanktioner«) over for både Rusland og Belarus. Sanktionerne mod Rusland har til formål at underminere Kremls evne til at finansiere krigen, påføre dem i Ruslands politiske elite, der er ansvarlige for invasionen, klare økonomiske og politiske omkostninger og reducere denne elites økonomiske grundlag. I lyset af Belarus’ materielle støtte til den russiske invasion har EU vedtaget yderligere sanktioner mod Belarus. Sanktionerne mod Belarus er udformet med henblik på at have en lignende virkning.

Forordning (EU) 2019/452 (2) (»forordningen om FDI-screening«) udgør en vigtig EU-dækkende ramme, inden for hvilken Europa-Kommissionen og medlemsstaterne kan koordinere deres foranstaltninger vedrørende udenlandske investeringer for at sikre beskyttelsen af sikkerheden og den offentlige orden, hvis sådanne mål trues af udenlandske direkte investeringer. Medlemsstaterne kan også screene investeringer, der ikke falder ind under anvendelsesområdet for forordningen om FDI-screening, forudsat at en sådan kontrol foretages i overensstemmelse med traktatens bestemmelser om fri bevægelighed for kapital og etableringsfriheden.

Mens FDI-screening og sanktioner er særskilte retlige instrumenter, som hver især har et forskelligt formål og fungerer forskelligt, kræver Ruslands militære aggression mod Ukraine større årvågenhed over for russiske og belarusiske direkte investeringer i det indre marked. Dette har en større rækkevidde end investeringer foretaget af personer eller enheder, der er omfattet af sanktioner. Under de nuværende omstændigheder er der en øget risiko for, at enhver investering, der direkte eller indirekte er knyttet til en person eller enhed, der er tilknyttet, kontrolleret af eller underlagt indflydelse fra den russiske eller belarusiske regering, i kritiske aktiver i EU, kan give rimelig grund til at konkludere, at investeringen kan udgøre en trussel mod sikkerheden eller den offentlige orden i medlemsstaterne.

Desuden finder EU’s sanktioner anvendelse på alle personer inden for EU’s område, på juridiske personer, enheder eller organer inden for eller uden for EU’s område, som er stiftet eller oprettet i henhold til en medlemsstats lovgivning, og på juridiske personer, enheder eller organer for så vidt angår forretningsvirksomhed, der helt eller delvis udøves inden for EU. EU’s restriktive foranstaltninger kan derfor påvirke direkte investeringer fra Rusland og Belarus på flere måder. Forretningstransaktioner med udpegede personer og enheder kan f.eks. ikke gennemføres lovligt, medmindre lovgivningen undtagelsesvis tillader dem, og EU-banker skal indefryse betalinger fra udpegede russiske banker, der er omfattet af indefrysning af aktiver. Disse regler omtales nærmere i bilaget til denne meddelelse.

Kommissionen har i tidligere meddelelser, herunder i meddelelsen »Gennemgang af handelspolitikken — en åben, bæredygtig og determineret handelspolitik« (3) opfordret alle medlemsstater til at oprette og håndhæve fuldt udbyggede mekanismer til FDI-screening for at håndtere tilfælde, hvor erhvervelse af eller kontrol over en bestemt virksomhed, infrastruktur eller teknologi ville udgøre en risiko for sikkerheden eller den offentlige orden i EU Dette er så meget desto mere presserende i den nuværende situation.

I den eksisterende institutionelle struktur ligger ansvaret for FDI-screening hos medlemsstaterne. Der findes allerede nationale screeningmekanismer i 18 medlemsstater (4). FDI-screening bør tage hensyn til indvirkningen på sikkerheden og den offentlige orden i EU som helhed. Når det skal afgøres, om en udenlandsk direkte investering vil kunne påvirke sikkerheden eller den offentlige orden, kan medlemsstaterne også tage hensyn til navnlig, om den udenlandske investor direkte eller indirekte kontrolleres af regeringen, herunder et tredjelands statslige organer eller væbnede styrker, herunder gennem ejerforhold eller betydelig finansiering, om den udenlandske investor allerede har været involveret i aktiviteter, der påvirker sikkerheden eller den offentlige orden i en medlemsstat, eller om der er en alvorlig risiko for, at den udenlandske investor deltager i ulovlige eller kriminelle aktiviteter (5).

Anvendelsesområdet for forordningen om FDI-screening er begrænset til tilfælde, hvor erhvervelsen af en EU-enhed indebærer direkte investeringer foretaget af en eller flere enheder, der er etableret uden for EU. Omvendt falder sager, der kun vedrører investeringer foretaget af en eller flere enheder, der er etableret i EU i en anden medlemsstat, ikke ind under forordningens anvendelsesområde, bortset fra transaktioner, der indgår i en omgåelsesordning, der er etableret med det formål at forhindre, at forordningen finder anvendelse. Sådanne investeringer kan dog være underlagt national kontrol eller screeningmekanismer, og der kan træffes foranstaltninger i overensstemmelse med EU-retten og navnlig traktatens bestemmelser om fri bevægelighed for kapital og etableringsfrihed.

Under de nuværende omstændigheder er der en betydelig øget risiko for, at russiske og belarusiske investorers direkte udenlandske investeringer kan udgøre en trussel mod sikkerheden og den offentlige orden. Inden for rammerne af de gældende regler bør sådanne udenlandske direkte investeringer derfor systematisk kontrolleres og undersøges meget nøje. Disse risici kan forværres af omfanget af russiske investeringer i EU og intensiteten af tidligere forretningsforbindelser mellem EU og russiske virksomheder. Desuden skal der lægges særlig vægt på de trusler, som investeringer foretaget af personer eller enheder med tilknytning til, kontrolleret af eller underlagt indflydelse fra de to regeringer udgør, fordi disse regeringer har et stærkt incitament til at blande sig i kritiske aktiviteter i EU og til at bruge deres evne til at kontrollere eller give anvisninger til russiske og belarusiske investorer i EU til dette formål.

Derfor opfordrer Europa-Kommissionen medlemsstaterne til:

— systematisk at anvende deres screeningmekanismer til at vurdere og forebygge trusler i forbindelse med russiske og belarusiske investeringer af hensyn til sikkerheden og den offentlige orden

— at sikre et tæt samarbejde mellem de nationale myndigheder, der har kompetence med hensyn til sanktioner (6), og dem, der har kompetence til at screene investeringer i forbindelse med gennemførelsen af EU-sanktioner samt identifikation af overtrædelser og pålæggelse af sanktioner

— fuldt ud at gennemføre forordningen om FDI-screening, herunder gennem aktiv deltagelse i samarbejdsmekanismen mellem medlemsstaterne indbyrdes og mellem dem og Kommissionen, for at imødegå risici i forbindelse med sikkerheden eller den offentlige orden i forbindelse med udenlandske direkte investeringer fra Rusland og Belarus

— at sikre fuld overholdelse af kravene i direktivet om bekæmpelse af hvidvask (7) af penge for at forhindre misbrug af EU’s finansielle system og

— at sikre et tæt samarbejde mellem medlemsstaternes screeningmyndigheder, nationale kompetente myndigheder og nationale erhvervsfremmende banker og institutter samt internationale finansielle institutioner, som medlemsstaterne er aktionærer i, med henblik på at identificere investeringer, navnlig fra Rusland og Belarus, der kan påvirke sikkerheden eller den offentlige orden i EU, og fremme fuld overholdelse af sanktionerne i forbindelse med aktiviteter, der støttes af ovennævnte offentlige investeringsenheder.

Kommissionen opfordrer de medlemsstater, der i øjeblikket ikke har en screeningmekanisme, eller hvis screeningmekanismer ikke dækker alle relevante FDI-transaktioner eller ikke tillader screening, før der foretages investeringer, til hurtigst muligt at oprette en dækkende mekanisme til screening af udenlandske direkte investeringer og indtil da anvende andre egnede retlige instrumenter til at håndtere tilfælde, hvor erhvervelse af eller kontrol med en bestemt virksomhed, infrastruktur eller teknologi ville udgøre en risiko for sikkerheden eller den offentlige orden i EU.

Kommissionen opfordrer de medlemsstater, der er gået i gang med at oprette en sådan screeningmekanisme, til at fremskynde vedtagelsen og forberede gennemførelsen heraf, herunder støtte den med passende ressourcer.

Endelig beskrives det i bilaget til denne meddelelse, på hvilke betingelser medlemsstaterne kan få tilladelse til at indskrænke den frie bevægelighed for kapital og etableringsfriheden. Uden for EU’s ramme for FDI-screening opfordres de medlemsstater, der har indført foranstaltninger, i henhold til hvilke de kan screene investeringer inden for EU for på en forholdsmæssig måde at forfølge legitime mål for den offentlige politik, kraftigt til at anvende disse mekanismer i videst muligt omfang i forbindelse med investeringer, der i sidste ende kontrolleres af russiske eller belarusiske personer eller enheder, for at imødegå de risici, der påpeges i denne meddelelse.

(1) Rådets forordning (EU) nr. 833/2014 af 31. juli 2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 229 af 31.7.2014, s. 1), som ændret, og Rådets forordning (EF) nr. 765/2006 af 18. maj 2006 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Belarus (EUT L 134 af 20.5.2006, s. 1), som ændret.

(2) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/452 af 19. marts 2019 om et regelsæt for screening af udenlandske direkte investeringer i Unionen (EUT L 79I af 21.3.2019, s. 1).

(3) Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, Gennemgang af handelspolitikken — en åben, bæredygtig og determineret handelspolitik (COM/2021/66/final).

(4) En udtømmende liste over nationale screeningmekanismer og links til national lovgivning findes på http://trade.ec.europa.eu/doclib/html/157946.htm.

(5) Artikel 4 i forordningen om FDI-screening.

(6) Listen over de nationale myndigheder, der har kompetence med hensyn til sanktioner, findes på https://www.sanctionsmap.eu/#/main/authorities.

(7) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 af 20. maj 2015 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF samt Kommissionens direktiv 2006/70/EF (EUT L 141 af 5.6.2015, s. 73).