1.2.2

For at tackle udfordringerne ved langtidspleje er det nødvendigt at træffe en række foranstaltninger. I denne sammenhæng er det vigtigt at tage hensyn til følgende forhold: Finansiering og overkommelige priser — princippet om adgang til plejeydelser af høj kvalitet for alle, også for marginaliserede grupper eller personer med lav indkomst, skal garanteres i praksis, — der skal etableres bæredygtige finansieringssystemer, som ikke lader den enkelte alene med problemerne, som samtidig er økonomisk overkommelige for samfundet, og som ikke er en alt for tung byrde for de efterfølgende generationer, — den forebyggende indsats bør styrkes med henblik på at begrænse den fremtidige stigning i plejebehovet mest muligt. I den forbindelse bør der tages udgangspunkt i en bred definition af ældreplejen, som dels tager hensyn til de sundhedsmæssige, økonomiske og sociale aspekter, dels til målsætningen om at styrke de ældres evne til at klare sig selv i hverdagen, — incitamenter til private forsikringsordninger — f.eks. skattemæssige incitamenter til pensionsopsparing — bør undersøges, når det forekommer nødvendigt for at kunne nå målet om folkesundhed, som er af generel interesse. Viften af tilbud inden for ældreplejen — det skal sikres, at der kan tilbydes en bred vifte af plejeydelser, som tilgodeser de ældres behov, også i de regioner, hvor der på nuværende tidspunkt ikke findes et stort udbud, — de eksisterende sociale netværk i form af familie og naboer, der i øjeblikket varetager en stor del af ældreomsorgen, bør fremmes og styrkes, f.eks. gennem uddannelse af og støtte til de pårørende, — ngo'er, socialøkonomiske initiativer og kooperativer bør i højere grad inddrages i ældreomsorgen, — det frivillige arbejde inden for ikke-medicinsk ældrepleje og ældreomsorg bør i særlig grad nyde fremme, navnlig via en uddannelsesindsats for frivillige, — sund konkurrence mellem udbydere af plejeydelser skal sikre større valgfrihed til gavn for brugerne og udvikling af ydelserne i overensstemmelse med fastlagte kvalitetsstandarder samt mål, opgaver, specifikationer, etablerede socialsikringsordninger, under ansvar af den lovgivende myndighed i hver enkelt medlemsstat, da disse ydelser henhører under sociale ydelser af almen interesse (3), — ældre og plejekrævende mennesker bør i højere grad integreres i sociale netværk, også for at forebygge misbrug og mishandling, — der bør udvikles best practice-modeller inden for smertestillende behandling på plejehjem og i hjemmet, — hospice-arbejdet bør udbygges. Pleje- og omsorgspersonale — der bør sikres menneskelige ressourcer til pleje og omsorg, navnlig gennem ordentlig uddannelse af plejepersonalet, bedre arbejdsvilkår og større anerkendelse af social- og sundhedshjælpergerningen, — anerkendelse af kvalifikationer, der er erhvervet i EU, bør gøres lettere, — Kommissionen opfordres til at undersøge de gældende regler for pleje på tværs af grænserne, f.eks. krav på plejeydelser i udlandet eller migration af plejepersonale, — plejeydelser, der hidtil er blevet udført sort, bør legaliseres under hensyntagen til de særlige forhold, der gør sig gældende ved arbejde i private hjem. Omsorg og pleje i familien — incitamenterne til at yde ikke-medicinsk pleje og omsorg bør styrkes, både inden for familien og på frivillig basis (4), — der bør udvikles strategier og tilbud på områderne demens og aldersdepression, der i øjeblikket er blandt de største udfordringer for familierne, — der skal sikres bedre sammenhæng mellem familie- og arbejdsliv gennem støtte- og aflastningsforanstaltninger for erhvervsaktive, der plejer ældre familiemedlemmer (f.eks. pasningsordninger i store virksomheder, tilbud om aflastning, mobil ældrepleje), Regulering, normer og kvalitet — der bør inden for alle områder af ældreplejen udvikles kvalitetsnormer, som bør være underlagt effektiv kontrol ved organisationer eller tilsynsmyndigheder, der er uafhængige og anerkendt af institutioner, som garanterer menneskerettighederne, — dette skal også sikre, at menneskerettighederne og den menneskelige værdighed holdes i hævd i ældreplejen både i privat og offentligt regi, og at ældre menneskers begrænsede handleevne og afhængighed af ydelser ikke udnyttes til disse menneskers ulempe. Anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi — brugen af informations- og kommunikationsteknologi, telematik og tekniske hjælpemidler inden for ældreplejen og ældreovervågningen bør fremmes under hensyntagen til de etiske aspekter.