KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 27.06.1995 
KOM(95) 287 endelig udg. 
95/0171(CNS) 
Udkast til 
RÅDETS FORORDNING (EF) 
om statistik over lønstruktur og lønspredning 
{Foreslået af Kommissionen 

BEGRUNDELSE 
1. For at kunne udføre sine opgaver inden for området økonomiske og sociale 
anliggender, navnlig hvad angår beskæftigelse og arbejdsforhold, har 
Kommissionen brug for sammenlignelige oplysninger om lønstrukturen og 
lønspredningen i Den Europæiske Union. Derfor blev der mellem 1966 og 1978 i 
medfør af rådsforordninger foretaget fire specifikke fællesskabsundersøgelser 
vedrørende lønninger inden for industri, handel, bank- og forsikringsvirksomhed. 
Resultaterne af disse undersøgelser, som Eurostat har offentliggjort, er blevet 
værdsat meget af Kommissionens tjenestegrene og de nationale administrationer, 
erhvervslivet og forskningssektoren. De har dannet grundlag for en række analyser 
vedrørende arbejdsmarkedet. 
2. Selv om forskellige faktorer, hvoraf den vigtigste var den store arbejdsbyrde for de 
statistiske kontorer, har ført til en afbrydelse af disse undersøgelser på 
fællesskabsplan, er en række lande ikke desto mindre fortsat med at gennemføre 
denne type undersøgelser. Der er nemlig altid brug for sådanne oplysninger. 
Forskellige tjenestegrene i Kommissionen har over for Eurostat gjort opmærksom 
på behovet for at have oplysninger om lønstrukturen og lønspredningen på 
europæisk plan til rådighed. På basis af Eurostats forslag har samtlige 
medlemsstater udtalt sig til fordel for gennemførelse af en undersøgelse af 
lønstrukturen på grundlag af regnskabsoplysninger fra 1995. 
3. I forlængelse af de beslutninger, der blev taget på topmødet i Essen, blev EU-
medlemsstaterne opfordret til at iværksætte forskellige handlingsprogrammer 
vedrørende i særdeleshed sfieksibiliteten på arbejdsmarkedet, oprettelse af 
arbejdspladser og bekæmpelse af arbejdsløsheden. For nærmere at kunne præcisere 
den situation, hvori disse politiske foranstaltninger iværksættes, samt for at kunne 
levere de elementer, der er nødvendige for kunne opfølge de nationale 
beskæftigelsesprogrammer, må Kommissionens tjenestegrene i de kommende år 
have statistiske oplysninger om de forskellige lønaspekter til rådighed. 
4. I overensstemmelse med susidiaritetsprincippet henhører udarbejdelsen af en 
undersøgelse vedrørende lønstrukturen inden for Den Europæiske Union under 
Kommissionens og medlemsstaternes fælles kompetenceområde. Målet er at få 
harmoniseret de begreber og de nomenklaturer, der skal anvendes ved indsamling 
af oplysninger, og at få fastlagt, hvilke oplysninger der er nødvendige for de 
vigtigste brugere: fællesskabsinstitutionerne, nationale, regionale og lokale 
myndigheder, internationale organisationer, arbejdsgiverforeninger, fagforeninger 
og forskningsinstitutter. Selve dataindsamlingen og de metoder, der anvendes ved 
indsamlingen, er medlemsstaterne ansvarlige for. 
5. Det er ikke hensigten at foretage en udtømmende undersøgelse, som omfatter 
samtlige virksomheder, men derimod at gennemføre undersøgelsen på basis af et 
repræsentativt udsnit af virksomheder. Og for de landes vedkommende, som råder 
over egnede datakilder, navnlig administrative datakilder, vil der være mulighed 
for at anvende disse eller eventuelt dele heraf sammen med et forenklet 
spørgeskema, hvis denne metode er forenelig med de vedtagne definitioner og 
metoder og omfatter samtlige ønskede variabler. 
6. Retsgrundlaget sikrer, at man har en fælles kerne af variabler til rådighed, der er 
indsamlet og behandlet efter harmoniserede nomenklaturer og metodologier. Det 
vil blive nødvendigt med et lovgivningsinitiativ på dette område, fordi det 
foreslåede undersøgelsesprojekt rækker ud over rammen for de undersøgelser, der 
allerede eksisterer på nationalt niveau. Et retsgrundlag på EU-niveau er derfor 
nødvendigt såvel for at kunne gennemføre undersøgelserne som for at kunne 
tilpasse de nationale lovgivninger. 
7. "Statistikken over lønstrukturen har navnlig til formål at vise de statistiske 
forbindelser mellem lønnen og bestemte lønmodtagerkarakteristika (køn, 
uddannelse, faglige kvalifikationer, alder, kontrakttype, anciennitet i virksomheden 
osv.) og karakteristika vedrørende virksomheden eller vedrørende den økonomiske 
aktivitetsenhed, hvori lønmodtageren er beskæftiget (økonomisk aktivitet, 
størrelse, region osv.). Disse statistikker leverer oplysninger om den individuelle 
lønspredning og om lønforskelle mellem de forskellige lønmodtagerkategorier; de 
er således med til at vise, i hvilket omfang de konstaterede forskelle i niveau 
mellem økonomiske aktiviteter og mellem lande skyldes forskelle i 
arbejdskraftsstrukturen. Endelig spiller disse statistikker en nøglerolle i Eurostat's 
statistiske system som middel til at vurdere sammenligneligheden af de 
harmoniserede oplysninger om løn og som eventuel vægtningsbasis i forbindelse 
med andre undersøgelser. 
8. Hovedformålet med udarbejdelsen af statistikker om lønstrukturen er at levere 
sammenlignelige og pålidelige oplysninger vedrørende alle EU-lande. Sådanne 
oplysninger mangler for øjeblikket, og de er afvæsentlig betydning, når man skal 
opstille og evaluere socialpolitikken og arbejdsmarkedsforanstaltningerne på 
nationalt plan og på EU-plan. Det, at der mangler sammenlignelige oplysninger om 
lønstrukturen, gør det vanskeligt at evaluere, hvilken beskæftigelsespolitik der skal 
føres for de forskellige kategorier af personer i Den Europæiske Union, som f.eks. 
beskæftigelsen af unge. 
9. Kommissionen har indledt en række initiativer med henblik på at bekæmpe 
forskelsbehandling på lønområdet, bl.a. direktivet om ligeløn for mænd og kvinder 
og Kommissionens udtalelse om rimelig løn fra september 1993. I denne udtalelse 
giver Kommissionen udtryk for, at der bør vedtages passende foranstaltninger med 
henblik på at forbedre kvaliteten af de oplysninger, der foreligger på 
fællesskabsplan vedrørende lønstrukturen. Med hensyn til ligeløn for mænd og 
kvinder er det vigtigt at foretage sammenligninger på grundlag af de berørtes 
individuelle karakteristika (f.eks. stilling, aktivitetssektorer og anciennitet). 
10. Efter medlemsstaternes vedtagelse af en socialpagt om arbejdstagernes 
grundlæggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale rettigheder præsenterede 
Kommissionen en række initiativer. Nogle af disse vedrører arbejdskontrakter og 
bekæmpelse af konkurrenceforvridninger. Såvel berettigelsen af disse 
foranstaltninger som opfølgningen af indvirkningen af denne lovgivning kræver en 
bedre opfølgning af lønudviklingen, især i forhold til arbejdskontraktens karakter 
og arbejdstidsstrukturen. 
11. Ved de første undersøgelser var kun industrien omfattet; senere har 
undersøgelserne også dækket aktiviteterne inden for engros- og detailhandel, 
bank- og forsikringsvirksomhed. Væksten i beskæftigelsen inden for 
servicesektorerne gør det imidlertid nødvendigt at få en bedre dækning af disse. I 
øvrigt øger den betydning, som der i hvidbogen tillægges service- og 
„turismesektoren som kilde til nye arbejdspladser, behovet herfor. Derfor har 
Eurostat fundet det hensigtsmæssigt at foreslå, at man udvider undersøgelsen til at 
omfatte hele økonomien. Men at gennemføre en komplet dækning har vist sig at 
være meget vanskeligt for visse lande. For de landes vedkommende, som ikke vil 
være i stand til at dække hele økonomien, er derfor følgende hovedafdelinger i 
NACE rev. 1, som optræder i forslaget til forordning, erklæret for prioriterede: C 
til E (hele industrien), F (bygge- og anlægsvirksomhed), G (handel), H (hotel- og 
restaurationsvirksomhed), I (transport, oplagringsvirksomhed og kommunikation), 
J (bank- og finansieringsvirksomhed) og K (fast ejendom, udlejning og 
forretningsservice). Der er ved valget af hovedafdelinger taget hensyn til 
Kommissionens aktuelle prioriteringer med hensyn til udarbejdelse af 
tjenesteydelsesstatistikker. Ud over ligesom tidligere at dække de traditionelle 
aspekter af lønningerne indeholder den nye undersøgelse, som foreslås, også en 
række fornyelser: typen af arbejdskontrakt, den enkelte persons 
uddannelsesniveau, eksistensen af en kollektiv overenskomst osv. 
12. Arbejdsgruppen "Lønstatistik" har instisteret på, at beslutningen om at iværksætte 
indsamling af sådanne statistiske oplysninger tages så hurtigt som muligt, således 
at de virksomheder og lokale enheder, som indgår i stikprøven, er i stand til fra 
1995 af at træffe de dispositioner, som er nødvendige for at kunne besvare 
spørgeskemaerne. Udvalget for Det Statistiske Program, som holdt møde den 1. 
og 2. december 1994 i Luxembourg, afgav en positiv udtalelse om dette forslag til 
forordning. 
13. I dette øjemed forelægger Kommissionen Rådet vedlagte udkast til forordning til 
godkendelse. 
UDKAST TIL RÅDETS FORORDNING ŒF) 
om statistik over lønstruktur og lønspredning 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 213, 
under henvisning til udkast til forordning forelagt af Kommissionen, og 
ud fra følgende betragtninger: 
For at Kommissionen skal kunne udføre de opgaver, den får pålagt, må den løbende være 
orienteret om lønsituationen og lønudviklingen i Det Europæiske Fællesskab både med hensyn til 
de svingninger, der optræder i takt med ændringerne i arbejdsstyrkens struktur, og med hensyn 
til arbejdstagernes fordeling efter lønniveau; 
udviklingen af Det Europæiske Fællesskab og det indre markeds funktion forøger behovet for 
sammenlignelige data om lønstrukturen, navnlig som et middel til analysere, hvilke fremskridt der 
sker i arbejdet med at fremme den økonomiske og sociale samhørighed, og behovet for at anstille 
pålidelige sammenligninger mellem medlemsstaterne og Det Europæiske Fællesskabs regioner; 
den bedste måde at vurdere situationen på, hvad angår lønstrukturen og lønspredningen, er at 
gennemføre fællesskabsundersøgelser af lønstrukturen og i den forbindelse anvende 
harmoniserede metoder og definitioner, således som det skete i 1966, 1972, 1974 og 1978 i 
medfør af Rådets forordninger (EØF) nr. 188/64, 2395/71, 178/74 og 494/781; 
på grund af de ændringer, der sker i arbejdsstyrkens struktur og i lønspredningen, navnlig hvad 
angår de økonomiske aktiviteter, er resultaterne af de tidligere undersøgelser ikke længere 
tidssvarende og omfatter ikke alle landene i Det Europæiske Fællesskab; 
de data, der for øjeblikket er til rådighed for medlemsstaterne, giver som helhed kun 
gennemsnitsværdier, og de vil derfor næppe give noget billede hverken af forholdet mellem 
lønningerne og lønmodtagernes individuelle kendetegn (navnlig alder, køn, stilling, anciennitet) 
eller af lønspredningen; 
kun i visse medlemsstater findes der statistiske oplysninger på dette område, og det er følgelig 
ikke muligt at foretage egentlige sammenligninger; derfor er det nødvendigt, at undersøgelserne 
af lønstrukturen gennemføres på grundlag af fælles definitioner og harmoniserede metodologier; 
i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet er opstillingen af fælles statistiske standarder, 
som gør det muligt at producere harmoniserede oplysninger, en opgave, der kun kan løses 
effektivt på fællesskabsplan; ansvaret for, at disse standarder følges i de enkelte medlemsstater, 
ligger hos de organer og institutioner, der er udpeget til at udarbejde officielle statistikker; 
Forordning nr. 188/64 EØF, EFT nr. 214 af 24.12.1964, s. 3634/64 
Forordning (EØF) nr. 2395/71, EFT nr. L 249 af 10.11.1971, s. 52 
Forordning (EØF) nr. 178/74, EFT nr. L 21 af 25.1.1974, s. 2 
Forordning (EØF) nr. 495/78, EFT nr. L 68 af 10.3.1978, s. 3 
4 
gennemførelse af en undersøgelse af lønstrukturen på fællesskabsplan er en af de prioriterede 
aktioner i det statistiske program for 1993-19972; 
lande, som råder over administrative kilder eller andre egnede statistiske kilder, kan anvende 
disse eller eventuelt supplere dem med et forenklet spørgeskema, hvis denne fremgangsmåde er 
forenelig med de godkendte definitioner og metoder og svarer til hele det sæt variabler, der 
ønskes oplysninger om; 
Udvalget for De Europæiske Fællesskabers Statistiske Program, som er nedsat ved Rådets 
afgørelse 89/382 (EØF/Euratom)3, har givet sin tilslutning til Kommissionens forslag -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
Rådets beslutning nr. 93/464/EØF, EFT nr. L 219 af 28.8.1993, s. 1 
EFT nr. L 181 af 28.6.1989, s. 47 
• 5 
Artikel 1 
Almindelige bestemmelser 
Medlemsstaterne gennemfører en fælles statistisk undersøgelse af lønstrukturen og 
lønspredningen omfattende alle arbejdstagere inden for de økonomiske aktiviteter, der er nævnt i 
artikel 3. 
Artikel 2 
Referenceperiode 
Undersøgelsen gennemføres på grundlag af statistiske oplysninger vedrørende regnskabsåret 
1995 og vedrørende en tilsvarende repræsentativ måned. 
Artikel 3 
Undersøgelsesområde 
Undersøgelsen dækker alle de aktiviteter, der er nævnt i hovedafdeling C, D, E, F, G, H, I, J og 
K i den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter i De Europæiske Fællesskaber, i det 
følgende benævnt "NACE Rev. 1", som blev vedtaget ved Rådets forordning (EØF) nr. 3037/90 
af 9. oktober 19904 og ændret ved Rådets forordning (EØF) nr. 761/93 af 24. marts 19935. 
Artikel 4 
Undersøgelsesenheder 
Indsamling af data og udarbejdelse af statistiske oplysninger om lønstrukturen og lønspredningen 
baseres på en stikprøve, der udvælges med henblik på en hvilken som helst af de i Rådets 
forordning (EØF) nr. 696/936 nævnte statistiske enheder, og som leverer oplysninger vedrørende 
et udsnit af arbejdstagere i lokale enheder, som har mindst 10 ansatte, og som er klassificeret 
efter størrelse og hovedaktivitet. 
4 EFT nr. L 293 af 24.10.1990, s. 1 
5 EFTnr. L 83 af 3.4.1993, s. 1 
6 EFT nr. L 76 af 30.3.1993, s. 1 
%é 
Artikel 5 
De ønskede oplysningers karakteristika 
Ved undersøgelsen indsamles der følgende oplysninger: 
1. Hvad angår den lokale enhed, som de udvalgte arbejdstagere er tilknyttet: 
området hvori arbejdspladsen er beliggende, enhedens størrelse, økonomisk aktivitet i 
henhold til NACE Rev. 1, formen for finansiel og økonomisk kontrol, jf. Kommissionens 
direktiv EØF nr. 723/80, og typen af kollektiv lønoverenskomst, der er i kraft. 
2. Hvad angår den enkelte arbejdstager i stikprøven: 
a) bruttoløn for en fuld betalingsperiode for referencemåneden, inkl. de forskellige 
regelmæssigt udbetalte løntillæg, tillæg for overarbejde, skifteholdsarbejde, natarbejde, 
weekendarbejde og provision; inkluderet er også løn i fraværsperioder (orlov eller 
sygdom), som betales fuldt ud af arbejdsgiveren, samt familietillæg og andre tillæg ydet 
efter kollektiv overenskomst eller på frivillig basis inden for den lokale enhed; følgende 
skal specificeres særskilt: 1) samlet løn tjent ved overarbejde; 2) særlig betaling for 
skifteholdsarbejde, natarbejde eller weekendarbejde; 
b) årlig bruttoløn i det pågældende regnskabsår, dvs. bruttoløn som defineret i nr. 2, litra a), 
omregnet til årsbasis, plus lejlighedsvise løntillæg (som f.eks. feriepenge, trettende 
månedsløn eller overskudsdeling); beløbet for lejlighedsvise løntillæg skal specificeres 
særskilt; 
c) antal betalte timer eller antal timer i en standardarbejdsuge eller -måned, for hvilke der 
ydes betaling, antal betalte overarbejdstimer i betalingsperioden og antal feriedage, ekskl. 
helligdage, om året; 
d) køn, alder, stilling (i henhold til den internationale stillingsklassifikation, i det følgende 
benævnt ISCO-88 (COM)), uddannelse, anciennitet i virksomheden, arbejdsordning, dvs. 
fuldtidsarbejde eller deltidsarbejde samt typen af ansættelseskontrakt. 
Artikel 6 
Dataindsamling 
1. Undersøgelsen gennemføres af medlemsstaternes statistiske kontorer, som udarbejder 
passende metoder til indsamling af oplysningerne. 
2. For nogle kendetegns vedkommende, som f.eks. uddannelse og ansættelseskontrakt, kan 
medlemsstaterne vælge at gennemføre undersøgelser inden for en delstikprøve af 
arbejdstagere udtaget af hovedundersøgelsens stikprøve. 
• ? 
3. De oplysningspligtige skal besvare spørgsmålene i overensstemmelse med sandheden, 
fuldstændigt og inden for de fastsatte frister. Medlemsstaterne træffer passende 
foranstaltninger til at undgå misligholdelse af den i artikel 5 nævnte forpligtelse til at 
levere oplysninger. 
4. Undersøgelsen behøver ikke gennemføres, hvis medlemsstaterne råder over oplysninger 
fra andre relevante kilder, som mindst er ligeværdige, hvad angår nøjagtighed, kvalitet og 
aktualitet. 
5. Medlemsstaterne fremsender til Kommissionen (Eurostat) på dennes anmodning alle 
oplysninger, navnlig vedrørende metodologier, som er nødvendige for anvendelsen af 
denne forordning. 
Artikel 7 
Repræsentativitet 
For at sikre, at de statistiske oplysninger er så pålidelige og sammenlignelige som muligt, 
anvendes så store stikprøver, at den relative standardstikprøvefejl for den variable gennemsnitlige 
bruttotimeløn efter hovedafdeling (eventuelt afdeling) af NACE Rev. 1 på NUTS 1-niveau ikke 
overstiger 3%. 
Artikel 8 
Bearbejdelse af resultater 
Medlemsstaternes statistiske kontorer bearbejder besvarelserne af spørgeskemaerne (artikel 6, 
stk.3) eller oplysningerne fra andre kilder (artikel 6, stk. 4) for at fa sammenlignelige resultater. 
Artikel 9 
Fremsendelse af resultater 
Resultaterne fremsendes senest 18 måneder efter udgangen af det år, hvori referenceperioden 
ligger, herunder oplysninger, som medlemsstaterne har erklæret for fortrolige i henhold til 
national lovgivning eller praksis vedrørende hemmeligholdelse af statistiske oplysninger, i 
overensstemmelse med Rådets forordning (EØF/Euratom) nr. 1588/90 af 11. juni 19907 om 
fremsendelse af fortrolige statistiske oplysninger til De Europæiske Fællesskabers Statistiske 
Kontor. 
7 EFTnr. L 151 af 15.6.90, s. 1 
%S 
Artikel 10 
Udvalg 
Foranstaltningerne til gennemførelse af denne forordning, navnlig: 
de definitioner, der skal anvendes, 
reglerne til sikring af nøjagtighed og kvalitet, 
de opdelingsniveauer, der skal anvendes på variablerne, 
de relevante former, som de fremsendte variable skal have, og 
listen over de tabeller, der skal offentliggøres, 
fastlægges af Kommissionen efter høring af Udvalget for De Europæiske Fællesskabers 
Statistiske Program, som er nedsat ved Rådets afgørelse 89/382 (EØF/Euratom)8, i 
overensstemmelse med proceduren i artikel 11. 
Artikel 11 
Procedure 
1. Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der 
skal træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som 
formanden kan fastsætte under hensyntagen til det pågældende spørgsmåls hastende 
karakter. Det udtaler sig med det flertal, som er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for 
vedtagelse af de afgørelser, som Rådet skal træffe på forslag af Kommissionen. Under 
afstemningen i udvalget tildeles de stemmer, der afgives af repræsentanterne for 
medlemsstaterne, den vægt, som er fastlagt i nævnte artikel. Formanden deltager ikke i 
afstemningen. 
2. Kommissionen vedtager foranstaltninger, der straks finder anvendelse. Hvis de ikke er i 
overensstemmelse med den af udvalget afgivne udtalelse, underrettes Rådet dog straks af 
Kommissionen om disse foranstaltninger. I så fald kan Kommissionen udsætte 
gennemførelsen af de foranstaltninger, den har truffet afgørelse om, i et tidsrum på højst 
en måned regnet fra datoen for denne underretning. 
Rådet kan med kvalificeret flertal træffe en anden afgørelse inden for det tidsrum, der er nævnt i 
ovenstående afsnit. 
Artikel 12 
Ikrafttræden 
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende. 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. 
EFT nr. L 181 af 28.6.1989, s. 47 
BILAG 
SÆRLIGE BESTEMMELSER 
I. Følgende NACE-opdelinger indgår ikke i undersøgelsesområdet: 
1. For Tysklands vedkommende: hovedafdeling H, I, hovedgruppe 67 under 
hovedafdeling J, og hovedafdeling K 
2. For Grækenlands vedkommende: hovedafdeling F og K 
3. For Irlands vedkommende: hovedafdeling I, J og K 
n. Undtagelser med hensyn til referenceperioden 
1. For Frankrigs vedkommende er referenceperioden regnskabsåret 1994 og en 
tilsvarende repræsentativ måned 
2. For Østrigs vedkommende er referenceperioden regnskabsåret 1996 og en 
tilsvarende repræsentativ måned 
III. Mere fyldestgørende oplysninger 
Medlemsstaterne kan fastlægge bestemmelser om levering af mere detaljerede 
oplysninger, f.eks. ved at lade undersøgelsen dække andre hovedafdelinger af NACE 
Rev. 1 eller enheder med under 10 ansatte. 
%M 
KONSEKVENSANALYSE 
FORSLAGETS KONSEKVENSER FOR VIRKSOMHEDERNE, ISÆR HVAD 
ANGÅR SMÅ OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER (SMV) 
FORSLAGETS TITEL: UDKAST TIL RÅDETS FORORDNING OM STATISTIK OVER 
LØNSTRUKTUREN OG LØNSPREDNINGEN 
FORSLAGET 
1. Under hensyntagen til subsidiaritetsprincippet, hvorfor er en fælles 
lovgivning nødvendig på dette område, og hvad er hovedformålet hermed? 
For at kunne udføre sine opgaver inden for området økonomiske og sociale 
anliggender, navnlig hvad angår beskæftigelse og arbejdsforhold, har 
Kommissionen brug for sammenlignelige oplysninger om lønstrukturen og 
lønspredningen i Den Europæiske Union. Dette behov er vokset som følge af de 
nye retningslinjer, der er opstillet i hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og 
beskæftigelse. 
Hovedformålet med iværksættelsen af denne undersøgelse er at opfylde de 
politiske behov, som de allerede eksisterende fællesskabsstatistikker ikke kan 
opfylde. Kommisisonen har fundet frem til en række områder, hvor der er behov 
for oplysninger om lønstrukturen: 
- arbejdsmarkedets funktion inden for Fællesskabet; 
- problemet omkring tilpasning af arbejdsstyrken i de sektorer, som er 
udsat for øget konkurrence; 
- udarbejdelse af indikatorer, som gør det muligt at iværksætte 
regionalpolitik; 
- politikken vedrørende ligeløn for mænd og kvinder, rimelig løn og 
mindsteløn; 
- lønforskelle efter erhverv; 
- lønforhandlinger. 
Sådanne oplysninger mangler for øjeblikket, og de er af væsentlig betydning, når 
man skal opstille og evaluere socialpolitikken og arbejdsmarkedsforanstaltningerne 
på nationalt plan og på EU-plan. Det, at der mangler sammenlignelige oplysninger 
om lønstrukturen, gør det vanskeligt at evaluere, hvilken beskæftigelsespolitik der 
skal føres for de forskellige kategorier af personer i Den Europæiske Union, som 
f.eks. beskæftigelsen af unge. 
Ul 
De statistiske oplysninger, der foreligger i de enkelte medlemsstater, gør det ikke 
muligt at foretage gyldige sammenligninger, hvilket bl.a. skyldes forskelle i 
undersøgelserne og i de eksisterende datakilder. For at sikre sammenlignelighed 
mellem de statistiske oplysninger på dette område skal undersøgelserne foretages 
og bearbejdes på basis af ensartede definitioner og efter fælles metoder, uden at 
man af den grund skal søge at harmonisere de eksisterende 
dataindsamlingssystemer i de enkelte medlemsstater. På samme måde skal de 
administrative datakilder tilpasses og udnyttes i overensstemmelse med en forud 
fastsat metodologi. Kun med en retsakt på fællesskabsniveau kan det sikres, at der 
indsamles oplysninger om de ønskede variabler, og at de behandles efter fælles 
definitioner og metoder med henblik på at sikre sammenlignelighed mellem 
resultaterne. 
KONSEKVENSER FOR VIRKSOMHEDERNE 
2. Hvem berøres af forslaget? 
- hvilke virksomhedssektorer? 
Undersøgelsen berører virksomheder henhørende under hovedafdeling C, D, E, F, 
G, H, I, J og K i den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter i De 
Europæiske Fællesskaber, NACE rev. 1. Der åbnes også mulighed for, at visse 
lande ligeledes dækker hovedafdeling L, M, N og O i NACE rev. 1. 
Hvilke virksomhedsstørrelser er omfattet af forordningen (hvorledes er 
koncentrationen af små og mellemstore virksomheder)? 
Undersøgelsen anvender som statistisk enhed enkeltpersonerne i lokale enheder 
med mindst 10 lønmodtagere. 
Der skal indhentes oplysninger om forskellige størrelsesklasser. 
Enheder med under 10 lønmodtagere indgår ikke i forordningens 
anvendelsesområde, men nogle lande påtænker at medtage enheder med 1 
lønmodtager og derover i undersøgelsesområdet. 
For de landes vedkommende, som gennemfører specifikke undersøgelser, 
gennemføres disse undersøgelser som stikprøver for at lette virksomhedernes og 
de nationale statistiske kontorers arbejdsbyrde. Stikprøveplanerne udarbejdes af de 
nationale statistiske kontorer, som normalt anvender forskellige udvalgsbrøker i 
forhold til enhedernes størrelse. En stor del af de oplysninger, der spørges om i 
spørgeskemaerne, foreligger allerede i virksomhedernes administrative filer, og 
derfor vil arbejdsbyrden være mindre. På samme måde indeholder registrene over 
virksomheder/lokale enheder en del af de oplysninger, der kræves vedrørende disse 
\tt 
enheder. I medlemsstater, der anvender andre datakilder, vil virksomhedernes 
arbejdsbyrde være betydeligt mindre, idet visse variabler hentes fra disse kilder. 
Findes disse virksomheder specielt i særlige geografiske områder af 
Fællesskabet? 
Visse områder af Den Europæiske Union har overvejende små og mellemstore 
virksomheder. For at kunne opstille mere udførlige tabeller over lønstrukturen på 
regionalt niveau ønskes nogle af oplysningerne på NUTS-1-niveau. 
3. Hvad skal virksomhederne gøre for at opfylde kravene i forslaget? 
De enheder, som indgår i undersøgelsesområdet, anmodes om at svare korrekt og 
udtømmende (og inden for de fastsatte frister) på de spørgsmål, som de 
pågældende nationale statistiske kontorer sender til dem. 
•f 
Men for de landes vedkommende, som allerede gennemfører sådanne 
undersøgelser (Tyskland, Frankrig, Nederlandene og Det Forenede Kongerige), 
samt for de landes vedkommende, som ønsker at anvende administrative kilder 
(Danmark, Portugal, Finland og Sverige), er den ekstra arbejdsbyrde, der kræves 
af virksomhederne, ikke særlig stor, for så vidt som de foreslåede variabler ikke 
går ret meget ud over den ramme, der er gældende for de allerede eksisterende. 
4. Hvilke økonomiske virkninger forventes forslaget at få? 
-på beskæftigelsen? 
-på investeringerne og oprettelsen af nye virksomheder? 
-på virksomhedernes konkurrenceevne? 
Generelt er de statistiske oplysninger, og navnlig oplysningerne vedrørende 
lønninger, nødvendige for at kunne udarbejde og evaluere den økonomiske og 
sociale politik på de i punkt 1 nævnte områder. Derfor vil forslaget fa en positiv 
indvirkning på beskæftigelsen og bekæmpelsen af arbejdsløsheden, investeringerne 
og konkurrenceevnen. Beslutningstagerne i den økonomiske og sociale politik får 
således adgang til pålidelige og ajourførte data, hvilket igen giver dem større 
mulighed for at forstå de socio-økonomiske forhold, de arbejder med, og samtidig 
vil arbejdsgiverne bedre kunne fastsætte virksomhedernes generelle politik. 
Rækkevidden af de fællesskabsforanstaltninger, til hvis gennemførelse og 
opfølgning der således skulle være bedre statistiske oplysninger til rådighed, lader 
antyde, at den gavn, man får af denne statistik, langt vil opveje omkostningerne 
ved dette projekt. 
\AZ 
Indeholder forslaget foranstaltninger, som tilgodeser små og mellemstore 
virksomheders særlige situation? 
Ja. For at få reduceret antallet af enheder, der skal undersøges, indgår enheder 
med under 10 lønmodtagere ikke i undersøgelsesområdet. Desuden er 
procentdelen af små og mellemstore virksomheder, som indgår i undersøgelsen, 
generelt meget lav i forhold til procentdelen af store virksomheder, hvilket skyldes 
stikprøveudtagningsmetoden. 
6. Høring 
Sammenslutningen af Industri- og Arbejdsgiverorganisationer i Europa (UNICE) 
har lige fra begyndelsen deltaget i de møder, som arbejdsgruppen "Lønstatistik" 
har afholdt i hele udarbejdelsesfasen for dette forslag. Repræsentanterne for denne 
organisation har medvirket aktivt ved udarbejdelsen af undersøgelsen, idet 
pplysninger om lønstrukturen og lønspredningen som allerede nævnt er af stor 
betydning for arbejdsgiverforeningerne. 
Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS) har deltaget i visse møder. 
Denne organisation har været meget positiv over for projektet om at gennemføre 
en undersøgelse vedrørende lønstrukturen og lønspredningen på EU-plan. 
Repræsentanterne for denne organisation har udtrykt tilfredshed med de variabler, 
der er udvalgt til undersøgelsen. 
De vigtigste brugere inden for Kommissionen (GD II og GD V) er blevet hørt ved 
flere lejligheder i forbindelse med udarbejdelsen af udkastet. Desuden er deres 
behov for oplysninger blevet fremlagt på møderne i arbejdsgruppen, hvilket har 
gjort det muligt for de delegerede fra de statistiske kontorer bedre at kunne 
acceptere deres forslag. 
Ved udarbejdelsen af udkastet har man haft stor gavn af erfaringerne fra de lande, 
som gennemfører denne form for undersøgelser, samt af de undersøgelser og 
analyser, som Kommissionen og forskellige forskningsinstitutter har gennemført på 
grundlag af tidligere undersøgelser. 
Udvalget for Det Statistiske Program, som holdt møde den 1. og 2. december 
1994 i Luxembourg, afgav en positiv udtalelse om udkastet. 
*M 
FINANSIERINGSOVERSIGT nr. 1 
1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE 
Udkast til Rådets forordning om statistik over lønstrukturen og lønspredningen. 
2. BUDGETPOST 
Finansielle overslag - udgiftsområde 4. foranstaltninger udadtil 
Undersektion B-5: Forbrugerbeskyttelse, det indre marked, industri og 
transeuropæiske net 
Kapitel B5-60: Statistisk information vedrørende gennemførelsen af det indre marked 
og foranstaltninger i tilknytning til fællesskabets politikker. 
Budgetpost B5-6000: Driftsbevillinger. 
•« 
3. RETSGRUNDLAG 
Artikel 213 i traktaten. 
Rådets afgørelse 89/382/EØF af 19. juni 1989 om nedsættelse af et udvalg for De 
Europæiske Fællesskabers statistiske program (EFT nr. L 181 af 28.6.1989). 
4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 
4.1. Foranstaltningens generelle formål 
Rådets nærværende forordning har til formål at stille harmoniserede 
statistikker over lønstrukturen og lønspredningen for arbejdstagere i Den 
Europæiske Union til rådighed for alle forbrugere. Sådanne oplysninger er af 
væsentlig betydning for at definere, opfølge og vurdere socialpolitikken og 
arbejdsmarkedsforanstaltningerne på regionalt, nationalt og EU-plan. 
Foranstaltningen vil være til gavn for Fællesskabets institutioner, 
medlemsstaternes regeringer, Fælleskabets økonomiske og sociale 
beslutningstagere samt forskningsinstitutter, universiteter og medierne. 
Gennemførelsen af denne undersøgelse på EU-plan er en af de prioriterede 
aktioner i Fællesskabets statistiske rammeprogram 1993-1997 (EFT nr. L 
219 af 28. august 1993). 
\AÏ 
4.2. Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens 
forlængelse/fornyelse 
Der er tale om en selektiv foranstaltning ifølge udkastet til Rådets forordning 
(Euratom, EØF) vedrørende lønstrukturen og lønspredningen dækker 
perioden 1996-1998 (indsamling og bearbejdelse af data samt overførelse af 
resultaterne til Eurostat). 
5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE 
5.1. Ikke-obligatoriske udgifter 
5.2. Opdelte bevillinger 
5.3. Indtægtstype 
Salg af statistiske produkter (databaser, publikationer) dækker en del af 
« produktionsomkostningerne. 
6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART 
Tilskud fra Kommissionen omfatter kun en del af de reelle omkostninger ved 
indsamling af data på 18%, da Kommissionens statistiske aktiviteter i vidt omfang 
bliver støttet. Således betaler de nationale regeringer en stor del af drifts- og 
administrationsomkostningerne. De budgetterede udgifter er dog af afgørende 
betydning for at få de indsamlede data standardiseret, bearbejdet og overført til 
Eurostat. 
Samfinansiering med offentlige (de nationale statistiske budgetter) og private 
tilskudsydere (indtægter fra salg af statistiske produkter). 
7. FINANSIELLE VIRKNINGER PÅ INTERVENTIONSBEVILLINGER 
(BUDGETTETS DEL B) 
7.1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen 
(fastlæggelse af gennemsnitsomkostningerne pr. enhed) 
Da det drejer sig om at udvide det eksisterende system for indsamling af data 
og iværksætte nye undersøgelser om lønstrukturen, bliver det opkrævede 
beløb på fællesskabets budget beregnet på grundlag af følgende hypotese: 
18% af driftsomkostningerne for de to/tre år foranstaltningen kører: 
gennemførelse af rundspørgen (1996) og overførelse af data til Eurostat 
(1997/1998). 
• 1é> 
Følgende udgifter påhviler medlemsstaterne: udarbejdelse af spørgeskemaer, 
deltagelse i omkostningerne ved indsamling, bearbejdelse, og formidling af 
data samt andre driftsomkostninger. 
Samlet repræsenterer foranstaltningen en gennemsnitlig udgift på cirka 25 
mio. ECU for alle medlemsstaterne. 
Samlet støtte til medlemsstaterne (18% af de samlede udgifter) 4,5 mio. ECU. 
7.2 Vejledende forfaldsplan for forpligtelses- og betalingsbevillinger 
Rundspørgen vil finde sted i begyndelsen af 1996 og overførelsen af data til 
Eurostat finder sted i 1997/1998. Det er forslået, at betaling skal ske i tre 
faser: de to første rater som tilskud til omkostninger i forbindelse med 
indsamling og bearbejdelse af data (1996/1997) og en tredje rate ved 
modtagelsen af resultaterne. Den sidste rate kan betales både i 1997 og i 1998 
afhængig af, om overførelsen af data til Eurostat finder sted i 1997 eller i 
1998. 
CE. 
C.P. 1996 
4,5 mio. ECU 
l,35mio.ECU 
30% 1997 
1,8 mio. ECU 
40% 1998 
l,35mio.ECU 
30% lait 
4,5 mio.ECU 
4,5 mio.ECU 
8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG (OG FORVENTEDE RESULTATER 
HERAF) 
De kontrakter og konventioner, som Kommissionen har godkendt, bliver kun betalt 
på basis af detaljerede rapporter over udførelsen af de planlagte operationer eller på 
basis af de opnåede resultater. 
De statistiske oplysninger betragtes som et objektivt instrument til at evaluere 
fællesskabets handlingsprogrammer og medvirker således til at styrke forholdsreglen 
mod svig. 
II? 
OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS 
9.1 Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe 
Rådets nærværende forordning skal tilvejebringe sammenlignelige oplysninger 
om lønstrukturen og lønspredningen for arbejdstagere i Den Europæiske 
Union. Som følge af de retningslinjer, der er opstillet i hvidbogen om vækst, 
konkurrenceevne og beskæftigelse og i forlængelse af de beslutninger, der 
blev taget på topmødet i Essen, er disse oplysninger nødvendige for at 
etablere, opfølge og evaluere regionale, nationale og fælleskabspolitikker 
særligt med henblik på opfølgning af de nationale arbejdsprogrammer. 
9.2 Begrundelse for foranstaltningen 
Finansiering af denne foranstaltning påhviler fortrinsvis de medlemsstater (se 
punkt 6 ovenfor), der råder over en veletableret struktur for indsamling og 
bearbejdelse af data. Det er dog nødvendigt, at Fællesskabet støtter 
-r foranstaltningen i form af tilskud både til de lande, der for første gang 
iværksætter en sådan form for undersøgelse, men også til de, der skal tilpasse 
de eksisterende undersøgelser til fællesskabets behov. Denne støtte skal 
samfinansiere en del af udgifterne i forbindelse med indsamling og 
bearbejdelse af data. 
Denne foranstaltning har til formål at opnå 4 resultater: 
at give institutionerne de nødvendige kvantitative elementer for at kunne 
udarbejde, følge og evaluere hele foranstaltningsprogrammet i henhold til 
artikel 3 (2) i finansforordningen: "den medvirker fra da af til en mere 
effektiv og passende brug af Fællesskabets budget"; 
at give de nationale myndigheder sammenlignelige oplysninger 
vedrørende alle medlemsstater for at kunne vurdere og kontrollere, 
hvordan Fællesskabets politiske programmer udvikler sig; 
at levere statistiske oplysninger til de politiske, økonomiske og sociale 
beslutningstagere, således at disse kan træffe og evaluere deres 
beslutninger på deres respektive arbejdsområder: foranstaltningen udgør 
dermed et afgørende element på det europæiske informationsmarked; 
at give europæisk forskning mulighed for at råde over de nødvendige 
oplysninger til at foretage analyser af og fremme kendskabet til det sociale 
og økonomiske liv i Fællesskabet. 
Resultaterne af foranstaltningen er med til at forbedre den anvendte statistiske 
information i forbindelse med de arbejder, der har tilknytning til den sociale 
politik, den økonomiske samhørighed og konvergens i det indre marked. 
*AX 
Indsamling af statistiske oplysninger er kraftigt støttet, og de nationale 
systemer har et ansvar over for hver enkel medlemsstat. Fællesskabets 
statistiske program bliver dermed en integrerende del i de nationale statistiske 
programmer og medvirker således til at skabe et europæisk statistisk netværk. 
Den potentielle multiplikatoreffekt er relativ lav. De data, som man forventer 
at opnå gennem udkastet til forordning, har imidlertid en stigende interesse i 
de tilfælde, hvor forbrugerne har adgang til et sæt data, der gør det muligt at 
lave internationale sammenligninger på lønstrukturen og lønfordelingen. 
De specifikke resultater af foranstaltningen vil kunne påvirkes, såfremt nogle 
medlemsstater - eller Kommissionen - ikke kan afse de nødvendige midler til 
at gennemføre foranstaltningen. 
9.3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen 
Foranstaltningen hører ind under Fællesskabets statistiske program, som er 
genstand for løbende opfølgning på basis af en opstilling, der fastlægger 
målsætningerne og de nødvendige ressourcer til hvert enkelt projekt på basis 
af forholdet mål/resultat. I begyndelsen af hvert år udarbejder Eurostat en 
rapport om, hvorledes programmet skrider frem i forhold til det forløbne år. 
Den består af tre dele: 
den første opsummerer for hver enkel politik årets vigtigste resultater 
den anden beskriver for hvert enkelt projekt den fastlagte målsætning 
og de opnåede resultater 
den tredje indeholder statistiske oplysninger om udnyttelsen af de 
menneskelige, budgetmæssige, elektroniske og administrative 
ressourcer i løbet af det forudgående år 
9.4 Budgetsammenhængen 
Rådets beslutning af 22. juli 1993 om rammeprogrammet for prioriterede 
aktioner vedrørende statistiske oplysninger 1993-1997 forudser en 
gennemførelse af en rundspørge om lønstrukturen.1 
EFT nr.L 219 af 28.8.93 
10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION (BUDGETTETS DEL A) 
10.1. Indebærer foranstaltningen en forøgelse af Kommissionens personale? 1 
bekræftende fald, med hvor mange ansatte? 
Ja: lB-stilling fra 1995. 
Kommissionens beslutning om at allokere ressourcer vil resultere i en faktisk 
tilvejebringelse af de nødvendige administrative ressourcer, herunder det 
ekstra personale og de ekstra finansielle midler, som budgetmydigheden måtte 
have bevilget. 
10.2. Hvor store drifts- og personaleudgifter medfører foranstaltningen? Gør rede 
for beregningsmetoden. 
Indikatorer: årlige lønomkostninger for 1995 (anslåede) 
Base: Gennemsnitlig udgift til en B2-stilling: 90 009 ECU, hvoraf de 73 711 
ECU er udgifter til personale og de 16 298 ECU er udgifter til administration 
Udgifter: 
Regnskabsåret 1995 
og følgende Afsnit Al 
Personale 
73 711 Afsnit A2 
Administration 
16 298 
Omkostninger i ECU i faste priser (1995 som basisår) 
%ao 
SUPPLERINGSBLAD VEDRØRENDE EFTA-LANDENE I EØS 
FORSLAGETS TITEL 
Udkast til forordning om statistik over lønstrukturen og lønspredningen 
KONSEKVENS FOR EFTA-LANDENE I EØS 
EFTA-Jandene i EØS berøres af udkastet til forordning, som de har deltaget i drøftelsen 
af. 
Alle disse lande har deltaget i den pågældende arbejdsgruppes møder. 
FINANSIERINGSOVERSIGT 
Vedlagte finansieringsoversigt vedrører Den Europæiske Unions medlemsstater. 
2A 
ISSN 0254-1459 
KOM(95) 287 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 17 
Katalognummer : CB-CO-95-318-DA-C 
ISBN 92-77-90911-0 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg