P6_TA(2006)0266

Forskning og uddannelse på det nukleare område (2007-2011) *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratoms) syvende rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2007-2011) (KOM(2005)0119 — C6-0112/2005 — 2005/0044(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

- der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2005)0119) [1],

- der henviser til Euratom-traktatens artikel 7, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0112/2005),

- der henviser til forretningsordenens artikel 51,

- der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Budgetudvalget og Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0203/2006),

1. godkender Kommissionens forslag som ændret;

2. opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. Euratom-traktatens artikel 119, stk. 2;

3. opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

4. kræver, at der indledes samrådsprocedure, jf. fælleserklæringen af 4. marts 1975, hvis Rådet ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

5. anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

6. pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRINGER |

Ændring 1

Betragtning 13

(13) Det Fælles Forskningscenter bør bidrage til, at de ovenfor anførte mål nås, ved at gennemføre direkte aktioner og ved at yde kundedrevet støtte til gennemførelsen af EU's politikker. | (13) Det Fælles Forskningscenter har den vigtige opgave at yde kundedrevet videnskabelig og teknisk støtte til udformning, udvikling og gennemførelse af EU's politikker. Der bør løbende ydes støtte til Det Fælles Forskningscenter, således at det kan fungere som et EU-referencecenter for videnskab og teknologi uafhængigt af private og nationale interesser. |

Ændring 2

Betragtning 16

(16) Desuden bør der træffes passende foranstaltninger til forebyggelse af uregelmæssigheder og svig, og de nødvendige skridt bør tages for at kræve tabte, uberettiget udbetalte eller forkert anvendte midler tilbagebetalt i overensstemmelse med Rådets forordninger (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser, (EF, Euratom) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF). | (16) Desuden bør der træffes passende foranstaltninger til forebyggelse af uregelmæssigheder og svig, og de nødvendige skridt bør tages for at kræve tabte, uberettiget udbetalte eller forkert anvendte midler tilbagebetalt i overensstemmelse med Rådets forordninger (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser, (EF, Euratom) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF). Under alle omstændigheder bør det sikres, at alle midler, der kræves tilbagebetalt i tilfælde af svig og uregelmæssigheder, som strider mod ovennævnte forordninger, tilbageføres til syvende rammeprogram og først og fremmest anvendes til uddannelse af forskningspersonale og videreformidling af forskningsresultater. |

Ændring 3

Artikel 3, stk. 1, indledning

1. Det samlede maksimumsbeløb for gennemførelse af det syvende rammeprogram i perioden 2007-2011 er 3092 mio. EUR. Beløbet fordeles således (i mio. EUR): | 1. Det samlede vejledende maksimumsbeløb for gennemførelse af det syvende rammeprogram er 2751 mio. EUR for den femårige periode fra 1. januar 2007. Beløbet fordeles således (i mio. EUR): |

Ændring 4

Artikel 3, stk. 1, tabel

a) Forskning i fusionsenergi 2159 | a) Forskning i fusionsenergi 1947 |

b) Nuklear fission og strålingsbeskyttelse 394 | b) Nuklear fission og strålingsbeskyttelse 394 |

c) Det Fælles Forskningscenters aktiviteter på det nukleare område 539 | c) Det Fælles Forskningscenters aktiviteter på det nukleare område 517 |

Ændring 5

Artikel 3, stk. 1 a (nyt)

| 1 a. Af det beløb, der er afsat til forskning i fusionsenergi, forbeholdes mindst 900 mio. EUR aktiviteter, der ikke direkte vedrører etableringen af ITER-forskningsinfrastrukturen, som omhandlet i bilag I. |

Ændring 6

Artikel 3, stk. 2 a (nyt)

| 2 a. Kommissionen underretter budgetmyndigheden i forvejen, når den agter at afvige fra den fordeling af udgifterne, der er anført i anmærkningerne og bilaget til Den Europæiske Unions årlige almindelige budget. |

Ændring 7

Artikel 5

Alle forskningsaktiviteter, der iværksættes under syvende rammeprogram, gennemføres under overholdelse af grundlæggende etiske principper. | Alle forskningsaktiviteter, der iværksættes under syvende rammeprogram, gennemføres under overholdelse af grundlæggende etiske principper, idet der i første række tages hensyn til de sikkerhedsmæssige aspekter. |

Ændring 8

Artikel 6, stk. 2, afsnit 2

Kommissionen fremsender evalueringens konklusioner med sine bemærkninger til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. | Kommissionen fremsender evalueringens konklusioner med sine bemærkninger til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og Den Europæiske Ombudsmand. |

Ændring 10

Bilag I, overskrift "Forskning i fusionsenergi", underoverskrift "Grundlag", afsnit 2

Fusionsenergi har potentialet til at levere et stort bidrag til virkeliggørelsen af målet om en bæredygtig og sikker energiforsyning til EU om få årtier. En vellykket udvikling vil kunne levere energi, som er sikker, bæredygtig og miljøvenlig. Det langsigtede mål for europæisk forskning i fusionsenergi, som omfatter alle fusionsenergiaktiviteter i medlemsstaterne og associerede tredjelande, er den fælles virkeliggørelse af prototypereaktorer til el-værker, som imødekommer alle disse krav og er økonomisk levedygtige. | Fusionsenergi har potentialet til at levere et stort bidrag til virkeliggørelsen af målet om en bæredygtig og sikker energiforsyning til EU om ca. 50-60 år, men dette må ikke medføre en begrænsning i de bestræbelser, EU udfolder og fortsat bør udfolde inden for forskning i vedvarende energikilder. Der skal derfor følges en "fast track"-rute til fusionsenergi, for at der så hurtigt som muligt kan opføres et fusionskraftværk. En vellykket udvikling vil kunne levere energi, som er sikker, bæredygtig og miljøvenlig. Det langsigtede mål for europæisk forskning i fusionsenergi, som omfatter alle fusionsenergiaktiviteter i medlemsstaterne og associerede tredjelande, er den fælles virkeliggørelse — om ca. 30-35 år — af prototypereaktorer til elværker, som imødekommer alle disse krav og er økonomisk levedygtige. |

Ændring 11

Bilag I, overskrift "Forskning i fusionsenergi", underoverskrift "Aktiviteter", afsnit 1 ("Virkeliggørelse af ITER")

Dette område omfatter aktiviteter med henblik på den fælles virkeliggørelse af ITER (som en international forskningsinfrastruktur), herunder navnlig klargørelse af anlægsområdet, etablering af ITER-organisationen og det europæiske fællesforetagende for ITER, forvaltning og personale, generel teknisk og administrativ bistand, konstruktion af udstyr og installationer samt støtte til projektet i konstruktionsperioden. | Dette område omfatter aktiviteter med henblik på den fælles virkeliggørelse af ITER (som en international forskningsinfrastruktur), herunder navnlig klargørelse af anlægsområdet, etablering af ITER-organisationen og det europæiske fællesforetagende for ITER, forvaltning og personale, generel teknisk og administrativ bistand, konstruktion af udstyr og installationer samt støtte til projektet i konstruktionsperioden. Det europæiske fællesforetagende for ITER vil være ansvarligt for forvaltningen af det europæiske bidrag til ITER og opfyldelsen af de forpligtelser, der er fastsat i de internationale aftaler om ITER. Ansvaret for gennemførelsen af resten af fusionsprogrammet, som sigter mod at forbedre den videnskabelige og teknologiske viden for at sikre, at fusionsenergi gennemføres så hurtigt som muligt, vil påhvile Kommissionen med hjælp fra det rådgivende udvalg som angivet i forordning (EF) nr. ... af ... [om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i foranstaltninger under syvende rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2007-2013)] [2] (regler for deltagelse). |

Ændring 12

Bilag I, overskrift "Forskning i fusionsenergi", underoverskrift "Aktiviteter", afsnit 2 ("F&U til forberedelse af ITER's drift")

Et målrettet fysik- og teknologiprogram, som udnytter fusionsprogrammets anlæg og ressourcer, herunder JET. Særlig vigtige ITER-teknologier vurderes, ITER-projektvalg konsolideres, og ITER's drift forberedes ved hjælp af eksperimentelle og teoretiske aktiviteter. | Et målrettet fysik- og teknologiprogram, som udnytter fusionsprogrammets anlæg og ressourcer, nærmere betegnet JET og de konfigurationer for magnetisk indeslutning, dvs. tokamakker, stellaratorer og RFP'er, som allerede findes eller er under opførelse i samtlige medlemsstater. Særlig vigtige ITER-teknologier vurderes, ITER-projektvalg konsolideres, og ITER's drift forberedes ved hjælp af eksperimentelle og teoretiske aktiviteter. |

Ændring 13

Bilag I, overskrift "Forskning i fusionsenergi", underoverskrift "Aktiviteter", afsnit 4 ("Langsigtede F&U-aktiviteter")

Aktiviteterne omfatter videreudvikling af forbedrede koncepter for arrangementer til magnetisk indeslutning, som potentielt kan være til nytte for fusionsenergikraftværker (fokuseret på færdiggørelsen af bygningen af W7-X stellaratoren), teori og modellering med sigte på en dybtgående forståelse af fusionsplasmaers reaktioner samt koordinering via et net af kontaktpersoner af medlemsstaternes civile forskning i inertiindeslutning. | Aktiviteterne omfatter videreudvikling af forbedrede koncepter for arrangementer til magnetisk indeslutning, som potentielt kan være til nytte for fusionsenergikraftværker (fokuseret på færdiggørelsen af bygningen af W7-X stellaratoren), teori og modellering med sigte på en dybtgående forståelse af fusionsplasmaers reaktioner. |

Ændring 14

Bilag I, overskrift "Forskning i fusionsenergi", underoverskrift "Aktiviteter", afsnit 5 ("Personale og uddannelse")

På baggrund af ITER's behov på kort og mellemlangt sigt og med henblik på videreudvikling af fusionsenergien vil der blive iværksat initiativer, som sigter mod at sikre, at der er tilstrækkeligt personale til rådighed, som har den nødvendige kompetence, uddannelse på højt niveau og erfaring. | På baggrund af ITER's behov på kort og mellemlangt sigt og med henblik på videreudvikling af fusionsenergien vil der blive iværksat initiativer, som sigter mod at sikre, at der er tilstrækkeligt personale til rådighed, som har den nødvendige kompetence, uddannelse på højt niveau og erfaring, herunder etablering af et europæisk ph.d.-studium i fusionsfysik og -teknik. |

Ændring 15

Bilag I, overskrift "Forskning i fusionsenergi", underoverskrift "Aktiviteter", afsnit 6 a (nyt)

| Teknologioverførsel ITER vil kræve nye og mere fleksible organisatoriske strukturer, som kan muliggøre en hurtig overførsel til erhvervslivet af de innovationsprocesser og teknologiske fremskridt, der opnås via ITER, således at man kan tage udfordringerne op og dermed gøre europæisk erhvervsliv særdeles konkurrencedygtigt. |

Ændring 16

Bilag I, overskrift "Nuklear fission og strålingsbeskyttelse", underoverskrift "Grundlag", afsnit 2

Der er dog nogle væsentlige bekymringer i forbindelse med en fortsat brug af denne energikilde i EU. De vigtigste spørgsmål vedrører reaktorsikkerhed under drift og håndtering af langlivet affald, som begge behandles gennem fortløbende arbejde på det tekniske niveau, idet der dog også er brug for tilhørende bidrag fra politisk side og fra borgerne. I forbindelse med al anvendelse af stråling, både i industrien og til medicinske formål, er det vigtigste princip beskyttelse af mennesker og miljøet. Alle forskningstemaerne i dette afsnit er præget af, at det vigtigste er at sikre et højt beskyttelsesniveau. På samme måde er der klart identificerbare behov inden for områderne nuklearvidenskab og -konstruktion med hensyn til adgang til forskningsinfrastruktur og -ekspertise. Herudover er de enkelte tekniske områder indbyrdes forbundet af tværfaglige emner som det nukleare brændselskredsløb, actinid-kemi, risikoanalyse og sikkerhedsvurdering og måske samfundsspørgsmål og forvaltningsmæssige spørgsmål. | Der er dog nogle væsentlige bekymringer i forbindelse med en fortsat brug af denne energikilde i EU. Det er stadig nødvendigt at gøre en indsats for at sikre og perfektionere de nuværende sikkerhedsniveauer og sørge for, at forbedring af strålingsbeskyttelsen fortsat udgør et af de højt prioriterede områder i fællesskabsforanstaltningerne. De vigtigste spørgsmål vedrører reaktorsikkerhed under drift og håndtering af langlivet affald, som begge behandles gennem fortløbende arbejde på det tekniske niveau, idet der dog også er brug for tilhørende bidrag fra politisk side og fra borgerne. I forbindelse med al anvendelse af stråling, både i industrien og til medicinske formål, er det vigtigste princip beskyttelse af mennesker og miljøet. Alle forskningstemaerne i dette afsnit er præget af, at det vigtigste er at sikre et højt beskyttelsesniveau. På samme måde er der klart identificerbare behov inden for områderne nuklearvidenskab og -konstruktion med hensyn til adgang til forskningsinfrastruktur og -ekspertise. Herudover er de enkelte tekniske områder indbyrdes forbundet af tværfaglige emner som det nukleare brændselskredsløb, actinid-kemi, risikoanalyse og sikkerhedsvurdering og måske samfundsspørgsmål og forvaltningsmæssige spørgsmål. |

Ændring 17

Bilag I, overskrift "Nuklear fission og strålingsbeskyttelse", underoverskrift "Aktiviteter", afsnit 1 ("Håndtering af radioaktivt affald")

Implementeringsorienterede forsknings- og udviklingsaktiviteter vedrørende deponering af brugt brændsel og langlivet radioaktivt affald, og efter behov demonstration af teknologier og sikkerhed, og for at underbygge udviklingen af en fælles europæisk holdning til de vigtige spørgsmål i forbindelse med håndtering og bortskaffelse af affald. Forskning i separation og transmutation og/eller andre koncepter, som har til formål at mindske mængden af og/eller farerne ved det affald, der skal bortskaffes. | Implementeringsorienterede forsknings- og udviklingsaktiviteter vedrørende deponering af brugt brændsel og langlivet radioaktivt affald, og efter behov demonstration af teknologier og sikkerhed, og for at underbygge udviklingen af en fælles europæisk holdning til de vigtige spørgsmål i forbindelse med håndtering og bortskaffelse af affald. Konkrete aktiviteter baseret på karakterisering af denne form for affald og dets opførsel ved tidsbegrænset, længerevarende deponering. Forskning i separation og transmutation og/eller andre koncepter, som har til formål at mindske mængden af og/eller farerne ved det affald, der skal bortskaffes. |

Ændring 18

Bilag I, overskrift "Nuklear fission og strålingsbeskyttelse, underoverskrift""Aktiviteter", afsnit 2 ("Reaktorsystemer")

Forskning med henblik på at underbygge den fortsatte sikre drift af eksisterende reaktorsystemer (herunder anlæg, der indgår i brændselskredsløbet), under hensyntagen til nye udfordringer som længere levetid og udvikling af nye avancerede sikkerhedsvurderingsmetodologier (både det tekniske og det menneskelige element), og på at vurdere potentiale og sikkerhedsaspekter i forbindelse med fremtidige reaktorsystemer på kort og mellemlangt sigt, og dermed bevare den høje sikkerhedsstandard, som allerede er nået i EU. | Forskning med henblik på vedvarende at underbygge den fortsatte sikre drift af eksisterende reaktorsystemer (herunder anlæg, der indgår i brændselskredsløbet) og reaktorer tilhørende nye generationer og mindske risikoen for menneskelige og organisatoriske fejl under hensyntagen til nye udfordringer som længere levetid og udvikling af nye avancerede sikkerhedsvurderingsmetodologier (både det tekniske og det menneskelige element), og på at vurdere potentiale og sikkerhedsaspekter i forbindelse med fremtidige reaktorsystemer på kort og mellemlangt sigt, og dermed yderligere forbedre den høje sikkerhedsstandard, som allerede er nået i EU. |

| I den forbindelse lægges der særlig vægt på at styrke forskning i og iværksættelse af metodologier, som kan forebygge menneskelige og organisatoriske fejl (individuelle eller kollektive). Desuden tilskyndes alle virksomheder til at etablere en hensigtsmæssig "sikkerhedskultur", der indebærer, at både ejeren af og arbejdstagerne i det pågældende anlæg har sikkerheden som grundlæggende og højt prioriteret mål. Forskning i reaktorsikkerhed og alvorlige ulykker både for vestlige og russiske reaktortyper. |

Ændring 19

Bilag I, overskrift "Nuklear fission og strålingsbeskyttelse", underoverskrift "Aktiviteter", afsnit 4 ("Infrastrukturer")

Støtte med henblik på at sikre adgang til forskningsinfrastrukturer som reaktorer til materialeprøvning, underjordiske forskningslaboratorier, radiobiologiske anlæg og vævsbanker, der er nødvendige for at bevare de høje standarder for teknisk kompetence, innovation og sikkerhed i den europæiske nuklearsektor. | Støtte med henblik på at sikre adgang til forskningsinfrastrukturer som reaktorer til materialeprøvning og uddannelsesreaktorer, forskningslaboratorier, radiobiologiske anlæg og vævsbanker, der er nødvendige for at bevare de høje standarder for teknisk kompetence, innovation og sikkerhed i den europæiske nuklearsektor. |

Ændring 20

Bilag I, overskrift "Nuklear fission og strålingsbeskyttelse, underoverskrift""Aktiviteter", afsnit 5 ("Personale og uddannelse"), underoverskrift og afsnit

Personale og uddannelse | Personale, mobilitet og almen og faglig uddannelse |

Støtte til bevarelse og videreudvikling af videnskabelig kompetence og personalekompetencer med henblik på at sikre, at der er forskere og andre ansatte med passende kvalifikationer til rådighed i den nukleare sektor på langt sigt. | Støtte til bevarelse og videreudvikling af videnskabelig kompetence og personalekompetencer med henblik på at sikre, at den nukleare sektor hurtigst muligt kommer til at råde over forskere, ingeniører, fysikere, psykologer (med organisationssystemer som speciale) og andre ansatte med passende kvalifikationer, navnlig ved fortsat at fremme den uddannelsesmæssige indsats på universiteter og især gennemførelsen af fælles ph.d.-studier i kernekraftteknik og strålingsbeskyttelse; foranstaltninger til fremme af sikkerheden som høj prioritet. |

Ændring 21

Bilag I, overskrift "Det Fælles Forskningscenters nukleare aktiviteter", underoverskrift "Grundlag", afsnit 1

Det Fælles Forskningscenter støtter målsætningerne for den europæiske energiforsyningsstrategi, navnlig med hensyn til at opfylde Kyoto-protokollens mål. EU har en anerkendt kompetence inden for mange områder af nuklearteknologi, som bygger på et solidt grundlag af vellykkede tiltag på dette område. FFC er en nyttig støtte for EU's politikker og en vigtig bidragyder til de nye tendenser inden for nuklearforskning på grund af centrets videnskabelige ekspertise og dets integration i det internationale forskersamfund. FFC har kompetent personale og de sidste nye anlæg, så der kan gennemføres anerkendt videnskabeligt/teknisk arbejde, men støtter samtidig også EU's politik, som går ud på at bevare grundlæggende kompetencer og ekspertise med henblik på uddannelse af unge forskere og fremme af mobiliteten blandt dem. Der er opstået nye behov, navnlig for så vidt angår eksterne relationer og sikkerhedsrelaterede politikker. I disse tilfælde skal der bruges interne sikre informations-/analysesystemer, som ikke altid kan fås på markedet. | For at støtte EU's målsætninger skal Det Fælles Forskningscenter have specifikke opgaver, hvad angår: |

| Global sikkerhed, navnlig gennem centrets deltagelse i udviklingen af teknikker og metoder vedrørende sikkerhedsforanstaltninger med henblik på at bekæmpe illegal handel og forbedre nuklear eftersporingUdvidelsen af EU, fordi dette har involveret (og vil involvere) nye former for reaktorer og andre nukleare installationerEnergiforsyning, ved at bidrage til udviklingen af nye teknikker for brændselskredsløb i tråd med principperne om bæredygtig udvikling. |

| Det Fælles Forskningscenter har kompetent personale og de påkrævede anlæg, så der kan gennemføres anerkendt videnskabeligt/ teknisk arbejde. Det skal sikre kvaliteten og en hensigtsmæssig fornyelse af infrastrukturerne, for at Europas forskning kan vedblive at være tidssvarende. Det Fælles Forskningscenter støtter EU's politik, som går ud på at bevare grundlæggende kompetencer og ekspertise ved at give andre forskere adgang til centrets infrastrukturer, uddanne unge forskere og fremme mobiliteten blandt dem og således opretholde den nukleare knowhow i Europa. Der er opstået nye behov, navnlig for så vidt angår eksterne relationer og sikkerhedsrelaterede politikker. I disse tilfælde skal der bruges interne sikre informations-/analysesystemer, som ikke altid kan fås på markedet. |

Ændring 22

Bilag I, overskrift "Det fælles forskningscenters nukleare aktiviteter", underoverskrift "Aktiviteter", afsnit 1

Håndtering af nukleart affald og virkningen på miljøet sigter mod at forstå processerne i forbindelse med nuklearbrændsel, fra produktionen af energi til affaldslagring, og mod at udvikle effektive løsninger til håndtering af højaktivt affald ved hjælp af de to almindeligste løsninger (direkte lagring eller separation og transmutation). | Håndtering af nukleart affald og virkningen på miljøet sigter mod at forstå processerne i forbindelse med nuklearbrændsel, fra produktionen af energi til affaldslagring, og mod at udvikle effektive løsninger til håndtering af højaktivt affald ved hjælp af de to almindeligste løsninger (direkte lagring eller separation og transmutation). Der vil især blive gjort en indsats for at øge den viden, man har om langlivet affald, og forbedre behandlingen og konditioneringen heraf samt styrke grundforskningen i actinider. |

Ændring 23

Bilag I, overskrift "Det fælles forskningscenters nukleare aktiviteter", underoverskrift "Aktiviteter", afsnit 2

Nuklear sikkerhed gennem forskning i eksisterende og nye brændselskredsløb samt reaktorsikkerhed, både for vestlige og russiske reaktortyper, og nye reaktorkonfigurationer. Herudover bidrager FFC til og koordinerer det europæiske bidrag til F&Uinitiativet Generation IV International Forum, som verdens bedste forskningsorganisationer deltager i. | Nuklear sikkerhed gennem forskning i eksisterende brændselskredsløb samt reaktorsikkerhed, både for vestlige og russiske reaktortyper, og gennem øget forskning i nye brændselskredsløb og nye reaktorkonfigurationer. Herudover bidrager FFC til og koordinerer det europæiske bidrag til F&U-initiativet Generation IV International Forum, som verdens bedste forskningsorganisationer deltager i. FFC skal integrere den europæiske forskning på dette område og sikre kvaliteten og omfanget af det europæiske bidrag til initiativet Generation IV International Forum. |

Ændring 24

Bilag I, overskrift "Det fælles forskningscenters nukleare aktiviteter", underoverskrift "Aktiviteter", afsnit 3 a og 3 b (nye)

| Gennemførelse af oplysningskampagner for at gøre nuklearenergi forståelig for politikerne og offentligheden: Nu, hvor de fleste forskere, politikere og borgere er overbevist om, at den globale opvarmning er reel og skyldes kuldioxidemissioner fra fossile brændstoffer, og at nuklearenergi er en vigtig bestanddel af det energimiks, der er nødvendigt for at opfylde verdens energibehov uden kuldioxidemissioner, skal der formidles information om nuklearenergi til borgerne og deres repræsentanter ved lancering af flerårige informationskampagner om nuklearenergi med det formål at fremme debatten og lette beslutningstagningen og dermed opnå, at denne debat bliver objektiv og baseres på fakta, og at der træffes velbegrundede beslutninger. For at sikre, at disse kampagner bliver så effektive som muligt, bør de baseres på den samfundsvidenskabelige metodologi. Muligheden for at kunne foretage sammenligninger med andre energikilder er vigtig for at kunne forstå, hvad brugen af nuklearenergi indebærer, og derfor skal der som led i alle iværksatte informationskampagner også gøres nærmere rede for de bestræbelser, EU udfolder på andre planer for at fremme andre former for energi, især vedvarende energi. |

[1] Endnu ikke offentliggjort i EUT.

[2] EUT L ...

--------------------------------------------------