A4-0308/97

Beslutning om meddelelse fra Kommissionen om samlet oversigt over energipolitik og energiforanstaltninger (KOM(97)0167 - C4-0205/97)

Europa-Parlamentet,

- der henviser til Kommissionens meddelelse KOM(97)0167 - C4-0205/97,

- der henviser til sine tidligere beslutninger om dette spoergsmaal og navnlig:

. beslutningen af 14. november 1996 om Kommissionens hvidbog om en energipolitik for Den Europaeiske Union ((EFT C 362 af 02.12.1996, s. 279.)),

. beslutningen af 14. november 1996 om meddelelse fra Kommissionen om Det Europaeiske Faellesskabs gasforsyninger nu og i fremtiden ((EFT C 362 af 02.12.1996, s. 291.)) og

. beslutningen af 14. november 1996 om partnerskabet mellem EU og Middelhavslandene om energi ((EFT C 362 af 02.12.1996, s. 287.)),

- der henviser til konklusionerne fra samlingen i Raadet (energi) den 27. maj 1997,

- der henviser til betaenkning fra Udvalget om Forskning, Teknologisk Udvikling og Energi og udtalelse fra Udvalget om Eksterne OEkonomiske Forbindelser (A4-0308/97),

A. der henviser til, at Amsterdam-traktaten i den udformning, hvori den forelaegges medlemsstaterne til ratificering, ikke - saadan som der ellers med fasthed og vedholdenhed er fremsat oenske om fra Europa- Parlamentets side - indeholder et solidt retsgrundlag for aktioner paa energiomraadet,

B. der henviser til, at Amsterdam-traktaten som centrale forpligtelser for Faellesskabet fremhaever fremme af beskaeftigelsen, miljoeet og levestandarden, der alle er aspekter, der er knyttet til den politik, der skal foeres inden for energisektoren,

C. der henviser til, at det i sin ovennaevnte beslutning om Kommissionens hvidbog understregede, hvor utilstraekkelig den hidtil foerte politik var med hensyn til vedvarende energi, gennemfoerelse af det indre marked for elektricitet og naturgas, de interinstitutionelle forbindelser, budgetspoergsmaal, regionalpolitik, forskning og demonstration, en passende maalretning af forholdet mellem energi og miljoe, samarbejdet med oversoeiske tredjelande og den reelle indflydelse i forbindelse med aftalen om energicharteret eller i forbindelse med partnerskabet i Middelhavsomraadet,

D. der henviser til, at debatten om den fremtidige energisituation i Den Europaeiske Union er mindre engageret, end den ville vaere i tilfaelde af en forsyningskrise, men at truslen om en saadan krise hele tiden hviler tungt over de europaeiske markeder og borgernes koebekraft, og at omfanget af denne trussel afhaenger af virkeliggoerelsen af maalsaetningerne paa energiomraadet, afhaengigheden af udenlandske leverancer, det samlede energiforbrug i Europa og udviklingen med hensyn til energiintensitet,

E. der henviser til, at liberalisering og integrering af energimarkederne vil fremme virksomhedernes konkurrenceevne, og at den gradvise gennemfoerelse af det indre marked ikke maa skade den regionale samhoerighed eller medfoere ulighed med hensyn til de fordele, der indroemmes virksomhederne, der er storforbrugere, og borgerne betragtet som enkeltpersoner, eftersom energiudgifterne i forvejen tynger familiernes budget, og eftersom der er behov for at styrke oekonomien og dermed beskaeftigelsen i medlemsstaterne, hvilket kan ske ved at oege det private forbrug,

F. der henviser til, at den nuvaerende struktur for de faelles aktioner paa energiomraadet ikke befordrer overvaagning, kontrol og en dybtgaaende analyse, og at der derfor bl.a. for at opnaa stoerre gennemsigtighed er behov for samling og forenkling af lovgrundlaget baade for saa vidt angaar gennemfoerelse og anvendelse,

G. der henviser til, at Raadet i de seneste aar gentagne gange har bestraebt sig paa at nedskaere bevillingerne til de finansielle instrumenter inden for energisektoren og navnlig paa omraader, hvor miljoehensyn spiller en stor rolle,

1. anerkender den indsats, som Kommissionen har gjort for at skabe gennemsigtighed i sin meddelelse »Samlet oversigt over energipolitik og energiforanstaltninger«, der kan betragtes som et grundlag for en senere og mere detaljeret undersoegelse og vurdering af elementerne i denne politik, og som vil muliggoere en bedre koordinering af de redskaber, som Den Europaeiske Union raader over i dag til gennemfoerelse af de opgaver, som den ifoelge traktaten skal varetage til gavn for sine borgere og virksomhedernes konkurrenceevne;

2. kraever, at den europaeiske energipolitik samles inden for rammerne af et energikapitel i EF-traktaten;

3. kraever, at Europa-Parlamentet inddrages i alle Faellesskabets energipolitiske beslutninger gennem den faelles beslutningsprocedure;

4. anmoder Kommissionen om i sine forberedelser til forslag vedroerende Faellesskabets politik og foranstaltninger inden for energisektoren at indfoeje en klar redegoerelse for den indvirkning, som gennemfoerelsen af disse forslag vil faa for loesningen af Faellesskabets opgaver og navnlig for en effektiv miljoebeskyttelse, forbedringen af beskaeftigelsesniveauet, levestandarden og livskvaliteten i medlemsstaterne;

5. finder det for udviklingen af de energipolitiske retningslinjer vaesentligt, at Kommissionen styrker Det Europaeiske Energiobservatoriums rolle som et redskab, der kan bidrage til definitionen af generelle maal for fremtiden for saa vidt angaar forsyningssikkerhed og udvikling af stabile leverancer til de enkelte regioner navnlig ved hjaelp af de store transportnet for elektricitet, naturgas og olie, og som et redskab, der kan udgoere et paalideligt referencepunkt for aktoererne og sektoren som saadan;

6. anmoder Kommissionen om at foretage periodiske vurderinger og undersoegelser af medlemsstaternes energi- og miljoepolitik med det formaal at undersoege og ajourfoere - eventuelt som en forberedende foranstaltning forud for etableringen af en faelles samarbejdsstruktur - den grad af overensstemmelse, der er opnaaet mellem de nationale energi- og miljoemaalsaetninger og EU's, samt de omkostninger, der skyldes mangler ved eller fravaer af en saadan overensstemmelse, navnlig af hensyn til EU's fremtidige udvidelse, og anmoder desuden Kommissionen om rettidigt at orientere Europa-Parlamentet herom bl.a. gennem inddragelse af planlaegnings- og uddannelsescentre;

7. mener, at styrkelsen af den politiske aftale om udvikling og anvendelse af vedvarende energikilder ogsaa boer omfatte en effektiv og optimal udnyttelse af energi- og miljoeressourcerne i forbindelse med intensivt udnyttede energikilder og navnlig i forbindelse med den fortsatte vaekst i forbruget af naturgas, men erindrer samtidig om, at en alt for stor afhaengighed af naturgas paa laengere sigt kan blive risikabelt for Unionen;

8. henstiller til, at de kompensationsmekanismer, der eventuelt indfoeres for at muliggoere de betragtelige investeringer, der er noedvendige for at opnaa den oenskede udvikling i den kommercielle anvendelse af vedvarende energikilder, ikke kommer til at resultere i, at borgerne saettes til at baere de oekonomiske konsekvenser af denne »teknologiske omstrukturering«;

9. beklager de drastiske nedskaeringer i EU-budgettets afsnit om energi, som Raadet har foretaget, og som betyder, at der er opstaaet stor usikkerhed omkring fremtiden for de foranstaltninger, der allerede er ivaerksat under programmerne ALTERNER, THERMIE og SAVE, og navnlig for de foranstaltninger, der vedroerer internationalt samarbejde paa dette omraade;

10. anmoder Kommissionen om hurtigt at soerge for en mere synlig ekstern energipolitik og om at fremme Europa-Parlamentets adgang til dybtgaaende orientering, kontrol og undersoegelse i forbindelse med samarbejdet med tredjelande om hjaelpe- og samarbejdsprogrammerne PHARE, TACIS, MEDA, programmerne for Asien og Latinamerika og ESF samt i forbindelse med retningslinjerne for gennemfoerelsen af de transeuropaeiske elektricitets- og naturgasnet, bl.a. paa baggrund af de talrige tilfaelde, hvor informationsfasen er blevet omgaaet;

11. understreger noedvendigheden af, at Faellesskabets indirekte foranstaltninger inden for forskning og teknologisk udvikling, der er fastsat i rammeprogrammet, kommer til at rumme et omfattende afsnit vedroerende innovativ energiteknologi, der vil kunne give et svar paa oensket om at fremme vedvarende energikilder og paa den aktuelle efterspoergsel efter anvendelse og forbrug af naturgas, navnlig paa omraader som likvefaktion, transport og forgasning og i forbindelse med de muligheder, der knytter sig til nye forsyningsformer fra fjerntliggende egne; mener ligeledes, at Faellesskabets institutioner boer deltage i udviklingen af den nukleare sektor paa grund af den betydelige rolle, som denne sektor spiller for elektricitetsproduktionen i Den Europaeiske Union, sektorenss bidrag til begraensning af energiafhaengigheden samt kernekraftens muligheder for at oege udvalget af energikilder og navnlig for at nedbringe Unionens udledning af kuldioxid i overensstemmelse med de internationale aftaler;

12. erindrer om sit oenske om udarbejdelsen af et energipolitisk rammeprogram for Den Europaeiske Union, der kan bidrage til stoerre tydeliggoerelse og koncentrering af EU-initiativerne paa omraadet, og som kan sikre en fleraarig finansieringsplan, der kan goere det muligt at gennemfoere effektive aktioner navnlig vedroerende vedvarende energikilder, uden at dette boer foere til en strukturel nedskaering af de disponible bevillinger;

13. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Raadet og Kommissionen.