Bruxelles, den 1.2.2006

SEK(2006) 107 endelig

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Østrigs opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2008

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Baggrund

Stabilitets- og vækstpagen, der trådte i kraft den 1. juli 1998, er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at styrke grundlaget for prisstabilitet og for en stærk holdbar vækst, som virker beskæftigelsesfremmende. I 2005 blev pagten ændret for første gang. Med reformen anerkendtes pagtens nytte med hensyn til at fastholde finanspolitisk disciplin, men hovedsigtet var at øge dens effektivitet og økonomiske fundament og sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.

Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], som indgår i pagten, fastsætter, at medlemsstaterne skal forelægge stabilitets- eller konvergensprogrammer og årlige opdateringer heraf for Rådet og Kommissionen (medlemsstater, der allerede har indført den fælles valuta, forelægger (opdaterede) stabilitetsprogrammer, og medlemsstater, der endnu ikke har indført den fælles valuta, forelægger (opdaterede) konvergensprogrammer). Østrigs første stabilitetsprogram blev forelagt i november 1998. I overensstemmelse med forordningen afgav Rådet den 18. januar 1999 en udtalelse på grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg. I overensstemmelse med samme procedure bliver de opdaterede stabilitets- og konvergensprogrammer vurderet af Kommissionen og undersøgt af ovennævnte udvalg, mens Rådet kan undersøge dem.

I disse programmer skal medlemsstaterne specificere deres mellemfristede målsætning for budgetstillingen og anføre deres økonomisk-politiske foranstaltninger med henblik på at nå og opretholde denne stilling, herunder de underliggende økonomiske antagelser. Reformen af pagten betyder, at den mellemfristede målsætning bør differentieres for de enkelte medlemsstater i lyset af den økonomiske og budgetmæssige forskellighed i Unionen, herunder hvad angår den finanspolitiske risiko for holdbarhed. Herudover indebærer reformen, at der bør opnås en mere symmetrisk tilgang til finanspolitikken over konjunkturforløbet gennem en øget budgetdisciplin i økonomisk gode tider, mens "større strukturreformer" med en konstaterbar virkning på den langsigtede holdbarhed bør tages i betragtning i forbindelse med en midlertidig afvigelse fra den mellemfristede målsætning eller tilpasningskursen hen imod den.

Under hensyntagen til prognosen fra efteråret 2005 fra Kommissionens tjenestegrene, adfærdskodeksen[2], den i fællesskab aftalte metode til beregning af potentielle output og konjunkturkorrigerede saldi samt de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for 2005-2008, har Kommissionen undersøgt Østrigs nyligt fremlagte opdaterede stabilitetsprogram og har på grundlag af nedenstående vurdering vedtaget en henstilling med henblik på Rådets udtalelse om det.

Vurdering

1. Den 30. november 2005 forelagde Østrig den seneste opdatering af sit stabilitetsprogram, der dækker perioden fra 2005 til 2008. Programmet følger i store træk modellen og datakravene for stabilitets- og konvergensprogrammerne i den nye adfærdskodeks[3].

2. I sin udtalelse af 18. januar 2005 om den tidligere opdatering af stabilitetsprogrammet for perioden 2004-2008 opfordrede Rådet Østrig til at gøre en større indsats i begyndelsen af den samlede budgetkonsolideringsproces og til nærmere at beskrive de særlige foranstaltninger, som kan sikre en væsentlig budgetkonsolidering i programmets sidste to år.

3. I det sidste årti er den østrigske økonomi i gennemsnit vokset med 2,2 % pr. år i reale termer og har dermed ligget på linje med vækstraten for euroområdet som helhed. Selv om jobskabelsen har været mindre dynamisk end i euroområdet, har Østrig fortsat en af de laveste arbejdsløshedsprocenter i hele EU. Med hensyn til budgetsaldoen udviste de offentlige finanser et overskud eller en stilling tæt på balance i 2001 og 2002. Den seneste udvikling har været karakteriseret af, at der igen er opstået et underskud (1,2 % og 1 % af BNP i henholdsvis 2003 og 2004).

4. Ifølge opdateringen forventes den reale BNP-vækst at stige fra 1¾ % i 2005 og 2006 til 2½ % i 2008. Væksten i 2005 og 2006, der er resulteret i en udvidelse af det negative outputgab, er lavere end tidligere forventet, hvilket tilskrives en mindre dynamisk international handel og højere oliepriser. Der forventes en stigning i den økonomiske aktivitet i de sidste år af programperioden som følge af vækst i investeringerne og det private forbrug. Både det kortsigtede og det mellemfristede scenario er baseret på plausible vækstantagelser. Det ville imidlertid være noget optimistisk at forvente beskæftigelsesgevinster. Inflationen forventes at falde fra 2,3 % i 2005 til 1,5 % i 2008, hvilket forekommer sandsynligt.

5. Ifølge de foreløbige resultater udgjorde det offentlige underskud i 2005 1,7 % af BNP, hvilket var 0,2 procentpoint lavere end planlagt i det opdaterede program og 0,1 procentpoint lavere end fremskrevet af Kommissionens tjenestegrene. At resultatet blev bedre end planlagt, skyldtes en gunstigere udvikling på indtægtssiden trods væsentlige skattenedskæringer. De planlagte udgifter blev også overskredet, men dog i mindre omfang.

6. I programmet beskrives budgetstrategien som "trestrenget". For det første sigter den på et balanceret budget over konjunkturcyklen. For det andet opereres der i strategien med, at skattebyrden falder til 40 % af BNP senest i 2010. For det tredje satses der på at øge den potentielle vækst ved at fremme investeringer i forskning, uddannelse og infrastruktur. Ifølge opdateringen sigtes der på et fald i det offentlige underskud fra 1,9 % af BNP i 2005 til 0 % i 2008. Den finanspolitiske justering i retning af et balanceret budget vil ske i sidste del af programperioden med kun en mindre forbedring i 2006 efterfulgt af to relativt væsentligere skridt. Profilen af det primære overskud er tilsvarende. Det forventes at stige fra 1,1 % af BNP i 2005 til 2,7 % ved udgangen af perioden. Da indtægterne forventes at falde med 0,9 procentpoint af BNP over perioden 2005-2008, skal den planlagte konsolidering ske via udgiftsnedskæringer, sådan at udgifternes andel af BNP reduceres med 2,8 procentpoint. Hovedparten af udgiftsbesparelserne skønnes at falde på kategorierne "andre primære udgifter" og "sociale overførsler". Sammenlignet med det foregående program bekræfter den nye opdatering i det store og hele den planlagte justering, men med udgangspunkt i et mindre gunstigt makroøkonomisk scenario.

7. Den strukturelle saldo (konjunkturkorrigeret og ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) forventes i gennemsnit at forbedres med omkring 0,5 procentpoint af BNP pr. år i en situation med et negativt outputgab i hele perioden. I programmet sættes den mellemfristede målsætning for budgetstillingen som omhandlet i stabilitets- og vækstpagten til 0 % af BNP i strukturelle termer, og der sigtes på at nå denne stilling senest i 2008. Da programmets mellemfristede målsætning er mere ambitiøs end minimumskravet (som er sat til et underskud på ca. 1½ % af BNP), vil et sådant resultat formentlig opfylde målet om en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Den mellemfristede målsætning i programmet er hensigtsmæssig, da den ligger inden for det interval, der anføres for euroområdet og ERM-medlemsstaterne i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen, og den er mere ambitiøs, end gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt implicerer.

8. Den budgetmæssige kurs, der er fremskrevet i opdateringen, synes plausibel for årene 2005 og 2006, hvor den er baseret på lovgivningsforanstaltninger, bl.a. skattenedskæringer. Konsolideringen i 2007 og 2008 ser ikke ud til at være fuldstændig underbygget af de økonomisk-politiske foranstaltninger, der diskuteres i opdateringen. Desuden afhænger troværdigheden af den fremskrevne forbedring i vid udstrækning af den østrigske nationale stabilitetspagt. Den hidtidige erfaring med pagten giver imidlertid kun et begrænset bidrag til at afgøre, om dens målsætninger vil blive opfyldt. Gennemførelsen af de planlagte udgiftsmål repræsenterer den største risiko for budgetstrategien, sådan som det allerede har været understreget i vurderingerne af de tidligere opdateringer.

9. Med hensyn til denne risikovurdering er budgetpolitikken i programmet måske ikke tilstrækkelig til at sikre, at den mellemfristede målsætning i programmet nås senest i 2008. Som nævnt ovenfor er den mellemfristede målsætning i programmet imidlertid mere ambitiøs end krævet af stabilitets- og vækstpagten. Hvis budgetstrategien gennemføres som anført i programmet, synes den at være tilstrækkelig til at sikre en budgetstilling i strukturelle termer, der ved udgangen af programperioden kan betragtes som passende i henhold til pagten. Budgetpolitikken i programmet synes herudover at give en tilstrækkelig sikkerhedsmargen med hensyn til referenceværdien for underskuddet på 3 % af BNP under normale konjunktursvingninger i hele programperioden. Den hastighed, hvormed tilpasningen hen imod den mellemfristede målsætning skal ske efter programmet, ligger fuldstændig på linje med stabilitets- og vækstpagten, der specificerer, at den årlige forbedring af den strukturelle saldo for medlemsstaterne i euroområdet og ERM II som benchmark bør være på 0,5 % af BNP, og at tilpasningen bør være størst i gode økonomiske tider og kan være mindre i dårlige økonomiske tider. Mens Kommissionens tjenestegrene forventer, at tilpasningen vil blive langsommere end anført i programmet, vil den fortsat være forenelig med kravene i pagten i betragtning af, at der vil være et negativt outputgab i hele programperioden.

10. Gældskvoten vurderes til at have udgjort 63,4 % af BNP i 2005, hvilket er lidt over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programperioden forventes gældskvoten at falde med 3,9 procentpoint, sådan at den igen kommer under referenceværdien. Bidraget fra den primære saldo antages at vokse væsentligt over programperioden, mens bidraget fra rentebetalinger og den nominelle BNP-vækst forventes at forblive stort set uændret. Risiciene med hensyn til den fremskrevne udvikling i gældskvoten ser i det store og hele ud til at være afbalanceret. På den ene side kan det være vanskeligt at fastholde tilpasningskursen i programmet, hvis underskuddet overstiger det opstillede mål. På den anden side tager opdateringen ikke hensyn til privatiseringsmulighederne i Østrig. Med hensyn til denne risikovurdering ser gældskvoten ud til at være tilstrækkeligt aftagende hen imod referenceværdien.

11. Med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed ser Østrig ikke ud til at være udsat for særlige problemer, når man ser på de fremskrevne budgetudgifter til en aldrende befolkning. Gældsniveauet, der i øjeblikket ligger over 60 % af BNP, er fremskrevet til at falde og forblive under referenceværdien frem til 2050 under forudsætning af, at den planlagte budgetkonsolidering gennemføres. Østrigs nylige pensionsreform skulle bidrage betydeligt til at dæmpe fremtidige stigninger i de offentlige udgifter. Det strukturelle underskud på de offentlige finanser kunne indebære en risiko for de offentlige finansers holdbarhed, hvis det ikke korrigeres. Gennemførelsen af den planlagte konsolidering af de offentlige finanser på mellemlang sigt vil derfor bidrage til at reducere risiciene for de offentlige finansers holdbarhed.

12. De påtænkte foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser er stort set i overensstemmelse med de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Specielt ligger foranstaltningerne på linje med retningslinjerne for at sikre økonomisk og finanspolitisk holdbarhed og for at fremme en effektiv ressourceallokering, som kan bidrage til at skabe højere vækst og beskæftigelse. De negative risikomomenter for den fremtidige budgetudvikling kan imidlertid gøre det sværere for landet at nå det mellemfristede mål.

13. I Østrigs nationale reformprogram, der blev fremlagt den 19. oktober 2005 inden for rammerne af den fornyede Lissabon-strategi for vækst og jobskabelse, fremhæves det, at en af nøgleudfordringerne for Østrig er at skabe holdbare offentlige finanser. Det forklares imidlertid ikke tydeligt, hvilke fremtidige foranstaltninger der tænkes truffet for at tage denne udfordring op. I denne henseende er stabilitetsprogrammet mere detaljeret, da det indeholder oplysninger om nogle af de foranstaltninger, der skal bidrage til at konsolidere de offentlige finanser. Budgetvirkningerne af de foranstaltninger på det mikroøkonomiske og beskæftigelsesmæssige område, der er skitseret i det nationale reformprogram, afspejles i store træk i budgetfremskrivningerne i stabilitetsprogrammet. I stabilitetsprogrammet skitseres foranstaltninger, der skal effektivisere den offentlige administration og sundhedssystemet. Det kompletterer disse foranstaltninger med forslag til ændringer af de institutionelle træk ved de offentlige finanser, nemlig to omfattende reformer af lovgivningen om budgetprocessen i Østrig, der medfører indførelse af en mellemfristet budgetramme fra 2007 og indebærer en ændring fra inputdominerede til måldrevne budgetter fra 2011. Disse foranstaltninger er i overensstemmelse med prioriteringen i det nationale program.

Med hensyn til ovennævnte vurdering hilses den strukturelle tilpasning, der er planlagt over programperioden, velkommen. Østrig bør imidlertid sikre sig, at den mellemfristede målsætning i programmet nås ved udgangen af opdateringsperioden ved nærmere at specificere og gennemføre de foranstaltninger, som skal understøtte budgetkonsolideringen i programmets to sidste år.

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Østrigs opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2008

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[4], særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

14. I det sidste årti har Østrigs økonomiske vækst i gennemsnit været på 2,2 % pr. år i reale termer og har dermed ligget på linje med vækstraten for euroområdet som helhed. Selv om jobskabelsen har været mindre dynamisk end i euroområdet, har Østrig fortsat en af de laveste arbejdsløshedsprocenter i hele EU. Med hensyn til budgetsaldoen udviste de offentlige finanser et overskud eller en stilling tæt på balance i 2001 og 2002. Den seneste udvikling har været karakteriseret af, at der igen er opstået et underskud (1,2 % og 1 % af BNP i henholdsvis 2003 og 2004).

15. I sin udtalelse af 18. januar 2005 om den tidligere opdatering af stabilitetsprogrammet for perioden 2004-2008 opfordrede Rådet Østrig til at gøre en større indsats i begyndelsen af den samlede budgetkonsolideringsproces og til nærmere at beskrive de særlige foranstaltninger, som kan sikre en væsentlig budgetkonsolidering i programmets sidste to år.

16. Ifølge de foreløbige resultater udgjorde det offentlige underskud i 2005 1,7 % af BNP, hvilket var 0,2 procentpoint lavere end planlagt i det opdaterede program og 0,1 procentpoint lavere end fremskrevet af Kommissionens tjenestegrene. At resultatet blev bedre end planlagt, skyldtes en gunstigere udvikling på indtægtssiden trods væsentlige skattenedskæringer. De planlagte udgifter blev også overskredet, men dog i mindre omfang.

17. Den [14. februar 2006] gennemgik Rådet Østrigs opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2005-2008. Programmet følger i store træk modellen og datakravene for stabilitets- og konvergensprogrammerne i den nye adfærdskodeks[5].

18. Ifølge opdateringen forventes den reale BNP-vækst at stige fra 1¾ % i 2005 og 2006 til 2½ % i 2008. Væksten i 2005 og 2006, der er resulteret i en udvidelse af det negative outputgab, er lavere end tidligere forventet, hvilket tilskrives en mindre dynamisk international handel og højere oliepriser. Der forventes en stigning i den økonomiske aktivitet i de sidste år af programperioden som følge af vækst i investeringerne og det private forbrug. Både det kortsigtede og det mellemfristede scenario er baseret på plausible vækstantagelser. Det ville imidlertid være noget optimistisk at forvente beskæftigelsesgevinster. Inflationen forventes at falde fra 2,3 % i 2005 til 1,5 % i 2008, hvilket forekommer sandsynligt.

19. I programmet beskrives budgetstrategien som "trestrenget". For det første sigter den på et balanceret budget over konjunkturcyklen. For det andet opereres der i strategien med, at skattebyrden falder til 40 % af BNP senest i 2010. For det tredje satses der på at øge den potentielle vækst ved at fremme investeringer i forskning, uddannelse og infrastruktur. Ifølge opdateringen sigtes der på et fald i det offentlige underskud fra 1,9 % af BNP i 2005 til 0 % i 2008 og en stigning i det primære overskud fra 1,1 % af BNP til 2,7 %. Da indtægterne forventes at falde med 0,9 procentpoint af BNP over perioden 2005-2008, skal den planlagte konsolidering ske ved at begrænse udgifterne, sådan at udgifternes andel af BNP reduceres med 2,8 procentpoint. Hovedparten af udgiftsbesparelserne vil falde på kategorierne "andre primære udgifter" og "sociale overførsler". Sammenlignet med det foregående program bekræfter den nye opdatering i det store og hele den planlagte justering, men med udgangspunkt i et mindre gunstigt makroøkonomisk scenario.

20. Den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo ekskl. engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger) beregnet efter den i fællesskab aftalte metode på grundlag af programdataene forventes i gennemsnit at forbedres med omkring 0,5 % af BNP pr. år i programperioden. I programmet sættes den mellemfristede målsætning for budgetstillingen til 0 % af BNP i strukturelle termer, og der sigtes på at nå denne stilling senest i 2008. Den mellemfristede målsætning i programmet er hensigtsmæssig, da den ligger inden for det interval, der anføres for euroområdet og ERM-medlemsstaterne i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen, og den er mere ambitiøs, end gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt implicerer.

21. Den budgetmæssige kurs, der er fremskrevet for 2005 og 2006, synes plausibel, da den er baseret på lovgivningsforanstaltninger, bl.a. skattenedskæringer. Konsolideringen i 2007 og 2008 ser imidlertid ikke ud til at være fuldstændig underbygget af de økonomisk-politiske foranstaltninger, der diskuteres i opdateringen. Næsten halvdelen af udgiftsbegrænsningerne omfatter kategorien "andre primære udgifter", men der gives ingen oplysninger i programmet om, hvordan de præcist vil blive gennemført. Hertil kommer, at troværdigheden af den fremskrevne forbedring i vid udstrækning afhænger af effektiviteten af den østrigske nationale stabilitetspagt. Den hidtidige erfaring med pagten giver imidlertid kun et begrænset bidrag til at afgøre, om dens målsætninger vil blive opfyldt.

22. Med hensyn til denne risikovurdering er budgetpolitikken i programmet måske ikke tilstrækkelig til at sikre, at den mellemfristede målsætning i programmet nås senest i 2008. Som nævnt ovenfor er den mellemfristede målsætning i programmet imidlertid mere ambitiøs end krævet af stabilitets- og vækstpagten. Hvis budgetstrategien gennemføres som anført i programmet, synes den at være tilstrækkelig til at sikre en budgetstilling i strukturelle termer, der ved udgangen af programperioden kan betragtes som passende i henhold til pagten. Budgetpolitikken i programmet synes herudover at give en tilstrækkelig sikkerhedsmargen med hensyn til referenceværdien for underskuddet på 3 % af BNP under normale konjunktursvingninger i hele programperioden. Den hastighed, hvormed tilpasningen hen imod den mellemfristede målsætning skal ske efter programmet, ligger fuldstændig på linje med stabilitets- og vækstpagten, der specificerer, at den årlige forbedring af den strukturelle saldo for medlemsstaterne i euroområdet og ERM II som benchmark bør være på 0,5 % af BNP, og at tilpasningen bør være størst i gode økonomiske tider og kan være mindre i dårlige økonomiske tider. Mens Kommissionens tjenestegrene forventer, at tilpasningen vil gå langsommere end anført i programmet, vil den fortsat være forenelig med kravene i pagten, navnlig i betragtning af, at der vil være et negativt outputgab i hele programperioden.

23. Gældskvoten vurderes til at have udgjort 63,4 % af BNP i 2005, hvilket er lidt over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programperioden forventes gældskvoten at falde med 3,9 procentpoint, sådan at den igen kommer under referenceværdien. Risiciene med hensyn til den fremskrevne udvikling i gældskvoten ser i det store og hele ud til at være afbalanceret. På den ene side kan det være vanskeligt at fastholde tilpasningskursen i programmet, hvis underskuddet overstiger det opstillede mål. På den anden side tager opdateringen ikke hensyn til potentielle privatiseringsindtægter. Med hensyn til denne risikovurdering ser gældskvoten ud til at være tilstrækkeligt aftagende hen imod referenceværdien.

24. Med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed ser Østrig ikke ud til at være udsat for særlige problemer, når man ser på de fremskrevne budgetudgifter til en aldrende befolkning[6]. Gældsniveauet, der i øjeblikket ligger over 60 % af BNP, er fremskrevet til at falde og forblive under referenceværdien frem til 2050 under forudsætning af, at den planlagte budgetkonsolidering gennemføres. Østrigs nylige pensionsreform skulle bidrage betydeligt til at dæmpe fremtidige stigninger i de offentlige udgifter. Det strukturelle underskud på de offentlige finanser kunne indebære en risiko for de offentlige finansers holdbarhed, hvis det ikke korrigeres. Gennemførelsen af den planlagte konsolidering af de offentlige finanser på mellemlang sigt vil derfor bidrage til at reducere risiciene for de offentlige finansers holdbarhed.

25. De påtænkte foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser er stort set i overensstemmelse med de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer for perioden 2005-2008. Foranstaltningerne ligger navnlig på linje med retningslinjerne for at sikre økonomisk og finanspolitisk holdbarhed og for at fremme en effektiv ressourceallokering, som kan bidrage til at skabe højere vækst og beskæftigelse. De negative risikomomenter for den fremtidige budgetudvikling kan imidlertid gøre det sværere for landet at nå det mellemfristede mål.

26. I Østrigs nationale reformprogram, der blev fremlagt den 19. oktober 2005, fremhæves det, at en af nøgleudfordringerne for Østrig er at skabe holdbare offentlige finanser. Det forklares imidlertid ikke tydeligt, hvilke fremtidige foranstaltninger der tænkes truffet for at tage denne udfordring op. I denne henseende er stabilitetsprogrammet mere detaljeret, da det indeholder oplysninger om nogle af de foranstaltninger, der skal bidrage til at konsolidere de offentlige finanser. Budgetvirkningerne af de foranstaltninger på det mikroøkonomiske og beskæftigelsesmæssige område, der er skitseret i det nationale reformprogram, afspejles i store træk i budgetfremskrivningerne i stabilitetsprogrammet. I stabilitetsprogrammet skitseres foranstaltninger, der skal effektivisere den offentlige administration og sundhedssystemet. Det kompletterer disse foranstaltninger med forslag til ændringer af de institutionelle træk ved de offentlige finanser, nemlig to omfattende reformer af lovgivningen om budgetprocessen i Østrig, der medfører indførelse af en mellemfristet budgetramme fra 2007 og indebærer en ændring fra inputdominerede til måldrevne budgetter fra 2011. Disse foranstaltninger er i overensstemmelse med prioriteringen i det nationale program.

Med hensyn til ovennævnte vurdering hilser Rådet den strukturelle tilpasning, der er planlagt over programperioden, velkommen. Rådet finder imidlertid, at Østrig bør sikre sig, at den mellemfristede målsætning i programmet nås ved udgangen af opdateringsperioden ved nærmere at specificere og gennemføre de nødvendige foranstaltninger, som skal understøtte den planlagte budgetkonsolidering i programmets to sidste år.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Real BNP-vækst (procentvis ændring) | SP nov. 2005 | 2,4 | 1,7 | 1,8 | 2,4 | 2,5 |

KOM nov. 2005 | 2., | 1,7 | 1,9 | 2,2 | - |

SP nov. 2004 | 1,9 | 2,5 | 2,5 | 2,2 | 2,4 |

HICP-inflation (%) | SP nov. 2005 | 2,0 | 2,3 | 2,1 | 1,7 | 1,5 |

KOM nov. 2005 | 2,0 | 2,2 | 2,1 | 1,7 | - |

SP nov. 2004 | 2,1 | 1,8 | 1,4 | 1,5 | 1,6 |

Outputgab (% af potentielt BNP) | SP nov. 20051 | -0,2 | -0,7 | -1,1 | -0,9 | -0,5 |

KOM nov. 20053 | -0,2 | -0,7 | -1,0 | -0,9 | - |

SP nov. 20041 | -1,3 | -0,8 | -0,4 | -0,1 | 0,2 |

Offentlig saldo (% af BNP) | SP nov. 2005 | -1,0 | -1,9 | -1,7 | -0,8 | 0,0 |

KOM nov. 20052 | -1,0 | -1,8 | -1,8 | -1,4 | - |

SP nov. 2004 | -1,3 | -1,9 | -1,7 | -0,8 | 0,0 |

Primær saldo (% af BNP) | SP nov. 2005 | 2,1 | 1,1 | 1,2 | 2,0 | 2,7 |

KOM nov. 2005 | 1,9 | 1,0 | 1,0 | 1,4 | - |

SP nov. 2004 | 1,9 | 1,2 | 1,3 | 2,2 | 2,9 |

Konjunkturkorrigeret saldo =strukturel saldo (% af BNP) | SP nov. 20051 | -0,9 | -1,6 | -1,2 | -0,4 | 0,2 |

KOM nov. 2005 | -0,9 | -1,5 | -1,3 | -1,0 | - |

SP nov. 20041 | -0,9 | -1,7 | -1,6 | -0,8 | -0,1 |

Offentlig bruttogæld (% af BNP) | SP nov. 2005 | 63,6 | 63,4 | 63,1 | 61,6 | 59,5 |

KOM nov. 20052 | 63,7 | 63,6 | 63,5 | 62,8 | - |

SP nov. 2004 | 64,2 | 63,6 | 63,1 | 61,6 | 59,1 |

Fodnoter: 1 Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet. 2 Fremskrivningerne af underskuds- og gældskvoterne i efterårsprognosen fra Kommissionens tjenestegrene fra 2005 er gjort sammenlignelige med fremskrivningerne i stabilitetsprogrammet ved at nyberegne kvoterne på grundlag af de nye BNP-tidsserier. 3 Baseret på en skønnet potentiel vækst på 1,9 %, 2,2 %, 2,2 % og 2,1 % i de enkelte år i perioden 2004-2008. Kilde: Stabilitetsprogram (SP), økonomiske prognoser fra efteråret 2005 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

[1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Forordning som ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EFT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, kan findes på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] "Specifikationer om gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjerne for konvergensprogrammernes indhold og form", der blev godkendt af Økofin-Rådet den 11. oktober 2005.

[3] Det indeholder alle de obligatoriske og de fleste af de fakultative data, der er fastsat i den nye adfærdskodeks. Det er en mindre mangel, at der ikke er foretaget en beregning af skattebyrden i tabel 2.

[4] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Forordning som ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EFT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der refereres til i dette dokument, findes på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[5] Det indeholder alle de obligatoriske og de fleste af de fakultative data, der er fastsat i den nye adfærdskodeks. Det er en mindre mangel, at der ikke er foretaget en beregning af skattebyrden i tabel 2.

[6] Nærmere oplysninger om holdbarheden på lang sigt findes i den tekniske vurdering af programmet fra Kommissionens tjenestegrene på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm