EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 18.10.2018 COM(2018) 701 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET FEMTENDE RAPPORT





































OVERBLIK OVER TREDJELANDES HANDELSBESKYTTELSESFORANSTALTNINGER OVER FOR DEN EUROPÆISKE UNION FOR 2017 {SWD(2018) 442 final}



1.Indledning Handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter er vigtige værktøjer, der sætter erhvervsgrene i stand til at forsvare sig selv, når de konfronteres med illoyal handelspraksis. De tre instrumenter består af antidumping-, antisubsidie- og beskyttelsesforanstaltninger. Antidumping- og antisubsidieforanstaltninger har til formål at modvirke de negative virkninger af illoyal handelspraksis, som f.eks. dumpet/subsidieret import, mens formålet med beskyttelsesforanstaltninger er at beskytte erhvervsgrene midlertidigt mod de negative virkninger af uventede og væsentlige stigninger i importen. Beskyttelsesforanstaltninger adskiller sig også fra de to øvrige instrumenter, idet de anvendes over for importen fra alle oprindelseslande, mens antidumping- og antisubsidieforanstaltninger er landespecifikke (og endda virksomhedsspecifikke). Én af søjlerne i EU's handelspolitik er at sikre lige konkurrencevilkår for EU's virksomheder på eksportmarkederne. Uberettigede handelsbeskyttelsesforanstaltninger hindrer uretmæssigt EU-eksportørers frie adgang til verdensmarkederne, og deres negative virkninger bør begrænses, når det er muligt. Som verdens førende eksportør er EU i stigende grad genstand for undersøgelser af handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter, som indledes af tredjelande. EU og dets medlemsstater er i kraft af antallet af nugældende handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter rent faktisk den eksportør i verden, der er genstand for flest foranstaltninger, næstefter Kina. Europa-Kommissionen overvåger og bistår berørte EU-erhvervsgrene, når ikke-EU-lande indfører handelsbeskyttelsesforanstaltninger over for EU-eksportører. Kommissionen spiller også en mere direkte rolle ved at besvare spørgeskemaer i forbindelse med antidumping- og antisubsidieundersøgelser, når de omfatter EU-subsidier, og beskyttelsesundersøgelser, når de er rettet mod EU som helhed. Når et tredjeland indleder en undersøgelse af handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter rettet mod EU's eksport, er det Kommissionens rolle aktivt at gribe ind, når det er nødvendigt, for at modbevise de uberettigede påstande og konstateringer, der er blevet fremsat i sagen, og som er i strid med WTO-reglerne. Dette gøres f.eks. ved hjælp af skriftlige henvendelser til undersøgelsesmyndighederne i tredjelande samt gennem regelmæssig deltagelse i høringer for at sikre, at EU-eksportørernes rettigheder og interesser respekteres. Kommissionen deltager også inden for rammerne af bilaterale aftaler (f.eks. på regelmæssige bilaterale møder på højt plan med den pågældende handelspartner) og i multilateral sammenhæng (f.eks. på regelmæssige møder i WTO's komitéer i Genève). Denne rapport beskriver følgende: de generelle tendenser i tredjelandes handelsbeskyttelsesaktiviteter, der har negative konsekvenser eller kan få negative konsekvenser for EU's eksport, de væsentligste konstaterede problemer og de resultater, der er opnået i 2017. Det arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, der er vedlagt som bilag til denne rapport, indeholder en detaljeret landespecifik analyse af tredjelandes undersøgelser af handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter og foranstaltninger, herunder indgreb fra Kommissionen, samt et komplet sæt data fordelt pr. land og pr. type af handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter. 2.Statistik 2.1.Gældende foranstaltninger ved udgangen af 2017 Ved udgangen af 2017 var der 162 tilfælde af gældende handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter, som påvirkede EU's eksport, hvilket udgør en lille stigning i forhold til de 156 foranstaltninger, der var gældende ved udgangen af 2016. Som det fremgår af diagrammet nedenfor, er der ikke desto mindre en klar tendens til en stigning i antallet af gældende foranstaltninger, som har påvirket EU's eksport siden 2010. Samlet antal gældende foranstaltninger ved udgangen af 2017 Kilde: Statistik fra WTO og EU Blot fire af EU's handelspartnere tegner sig fortsat for mere end 50 % af alle gældende handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter over for EU (dvs. USA, Kina, Indien og Brasilien). Rækkefølgen blandt disse lande ændrede sig dog i 2017 i forhold til 2016. I 2017 blev USA den mest aktive bruger af handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter over for EU med i alt 26 gældende foranstaltninger, hvoraf 22 er antidumpingforanstaltninger og fire er antisubsidieforanstaltninger (USA har ikke indført nogen beskyttelsesforanstaltninger i 2017). Herefter følger Indien med 21 foranstaltninger (19 antidumpingforanstaltninger og to beskyttelsesforanstaltninger). På tredjepladsen ligger Kina med 20 gældende foranstaltninger ved udgangen af 2017 (17 antidumpingforanstaltninger, to antisubsidieforanstaltninger og én beskyttelsesforanstaltning), og på fjerdepladsen ligger Brasilien med 16 foranstaltninger (alle antidumpingforanstaltninger). Gældende foranstaltninger ved udgangen af 2017 fordelt pr. land Kilde: Statistik fra WTO og EU Fordelt på instrumenttype er 125 ud af de 162 gældende foranstaltninger antidumpingforanstaltninger, syv er antisubsidieforanstaltninger, og 30 er beskyttelsesforanstaltninger. Meget få handelspartnere har indført antisubsidieforanstaltninger over for EU: kun USA (fire), Kina (to) og Canada (én). Hvad beskyttelsesforanstaltninger angår, opretholdes de primært af østasiatiske lande, nemlig Indonesien og Vietnam (der hvert har fire) samt Thailand, Marokko, Malaysia og Filippinerne (der hvert har tre).

2.2.Nye undersøgelser, der blev indledt i 2017 For så vidt angår nye undersøgelser, der er indledt over for EU eller dets medlemsstater, er situationen i 2017 stabil i forhold til 2016, idet der i 2017 blev indledt i alt 31 nye undersøgelser. Sammensætningen fordelt på instrumenttype ændrede sig dog en smule i 2017. Mens antallet af antidumping- og antisubsidieundersøgelser, der blev indledt i 2017, steg i forhold til 2016, henholdsvis fra 18 til 22 og fra nul til to, faldt antallet af beskyttelsesundersøgelser fra 12 til syv. Det er værd at bemærke, at USA blandt alle lande skiller sig ud som det land, der indledte flest nye undersøgelser: 10 sager, hvoraf seks var antidumpingforanstaltninger. Herefter følger Indien og Tyrkiet, hvert med fire nye undersøgelser. På sektorplan blev seks ud af de i alt 31 undersøgelser, der blev indledt i 2017 over for EU's eksport, indledt i stålsektoren (hvoraf fire blev indledt af USA). Dette står i skarp kontrast til årene 2015 og 2016, hvor henholdsvis 19 og 17 nye undersøgelser i stålsektoren tegnede sig for mere end 50 % af det samlede antal nye undersøgelser. Omvendt er det værd at bemærke, at der blev indført 13 nye undersøgelser over for EU's eksport af kemikalier, der nu skiller sig ud som den sektor, der er genstand for flest undersøgelser.



Nye undersøgelser rettet mod EU i stålsektoren og andre sektorer Kilde: Statistik fra WTO og EU 2.3.Foranstaltninger, der blev indført i 2017 I alt blev der indført 26 nye foranstaltninger over for EU's eksport i 2017. Dette udgør et fald i forhold til 2016 (30) og 2015 (37). Faldet var særligt udtalt for antidumpingforanstaltninger (19 i 2016 og 15 i 2017). Der blev indført to antisubsidieforanstaltninger i 2017 (og kun én i 2016), mens der blev indført ni beskyttelsesforanstaltninger i 2017 (og 10 i 2016). Fordelt pr. land indførte USA seks nye foranstaltninger, efterfulgt af Indien, som indførte fire foranstaltninger over for EU i 2017 (hvoraf otte er antidumpingforanstaltninger og to er antisubsidieforanstaltninger), dernæst efterfulgt af Canada (udelukkende antidumpingforanstaltninger), Malaysia (udelukkende beskyttelsesforanstaltninger), Tyrkiet (udelukkende antidumpingforanstaltninger) og Vietnam (udelukkende beskyttelsesforanstaltninger), der hver især indførte to foranstaltninger. Fordelt pr. sektor tegner stålsektoren sig for 16 foranstaltninger ud af de i alt 26 nye foranstaltninger, der blev indført over for EU's eksport. Med andre ord overgik antallet af nye foranstaltninger i 2017 i stålsektoren antallet af foranstaltninger i alle andre sektorer. De foranstaltninger, der blev indført i 2017, er en direkte konsekvens af den kraftige stigning i antallet af undersøgelser, der er iagttaget i de senere år. I 2015 og 2016 udløste uudnyttet kapacitet og overproduktion i Kina nemlig en global bølge af undersøgelser af handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter, som meget ofte forårsagede utilsigtede følgeskader for EU's interesser i stålsektoren (beskyttelsesforanstaltningers generelle karakter, antidumpingforanstaltningers overdrevent brede anvendelsesområde). 3.Problematiske spørgsmål i 2017 3.1.USA's mere aggressive anvendelse af handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter over hele linjen USA's øgede aktivitet i forbindelse med handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter har unægteligt været kendetegnende for 2017. Selv om denne offensiv ikke primært og specifikt var rettet mod EU's eksport, gik EU's interesser ikke ram forbi, som det fremgår af statistikkerne i afsnit 2 ovenfor. USA, der normalt ikke anvender beskyttelsesinstrumentet, indledte to beskyttelsesundersøgelser i 2017, henholdsvis rettet mod store vaskemaskiner til husholdningsbrug (juni 2017) og fotovoltaiske celler og moduler af krystallinsk silicium (maj 2017). Til trods for at der ikke er nogen eksport fra EU af førstnævnte, og at eksporten af sidstnævnte er relativt begrænset i forhold til asiatiske eksportlande, kan disse foranstaltninger, foruden deres direkte virkninger, forårsage utilsigtede følgeskader for EU-producenterne på grund af omlægninger i samhandelen. Kommissionen understregede, at importen fra EU ikke forårsager nogen skade, da den er kendetegnet ved små mængder og højere priser. Kommissionen rejste tvivl om, hvorvidt foranstaltningen er forenelig med WTO-reglerne, og hvorvidt beskyttelsesinstrumentet er hensigtsmæssigt, når det reelle formål er at forhindre omgåelse af den antidumpingforanstaltning, som USA har indført over for Kina. Kommissionen foreslog en form for foranstaltning, der i mindre grad skader EU's import, såsom en kvote, der tildeles pr. land eller en minimumsimportpris. USA afviste begge forslag og afslog ligeledes at yde nogen form for kompensation for de negative virkninger af beskyttelsesforanstaltningen. I april 2017 indledte USA en undersøgelse af importen af stål og aluminium på grundlag af afsnit 232 i den amerikanske Trade Expansion Act fra 1962. Strengt taget er afsnit 232 i den amerikanske Trade Expansion Act fra 1962 ikke et handelspolitisk beskyttelsesinstrument (antidumping-, antisubsidie- eller beskyttelsesforanstaltning). Foranstaltninger i henhold til afsnit 232 har til formål at justere importen, hvis der foreligger en trussel mod den nationale sikkerhed. Konsekvenserne af afsnit 232 har imidlertid stor lighed med konsekvenserne af beskyttelsesforanstaltninger, og Kommissionen betragter derfor foranstaltninger i henhold til afsnit 232 som skjulte beskyttelsesforanstaltninger. I juli 2017 indledte USA en antidumping- og en antisubsidieundersøgelse rettet mod importen af spanske modne oliven (Spaniens eksport beløber sig til ca. 60 mio. EUR). Takket være Kommissionens adskillige tekniske og politiske indgreb i tæt samarbejde med de spanske myndigheder og den spanske erhvervsgren blev antallet af undersøgte påståede subsidieordninger reduceret fra 10 til seks. Flere støtteordninger, som er indført af EU og Spanien, herunder grundbetalingsordningen, som udgør én af hjørnestenene i den reformerede fælles landbrugspolitik, er imidlertid fortsat genstand for undersøgelser. Kommissionen har i løbet af sagen lagt stor vægt på, at de pågældende EU-ordninger under den fælles landbrugspolitik er ikkeforvridende, ikkespecifikke og dermed ikkeudligningsberettigede i henhold til WTO-reglerne. I henhold til WTO-reglerne henregnes disse støtteordninger under kategorien "grøn boks". Kommissionen har deltaget meget aktivt i alle faser af disse undersøgelser og har ydet den nødvendige bistand til de spanske myndigheder, både på centralt og regionalt plan, samt til de berørte eksportører og vil fortsat gøre det for at afskrække de amerikanske myndigheder fra at indføre uberettigede foranstaltninger. Den endelige konstatering af skade forventedes at foreligge senest i juli 2018.

Der er ligeledes dokumentation for, at USA indtager en skrappere holdning til håndhævelsen af antidumpingreglerne, ikke kun med hensyn til antallet af undersøgelser, men også med hensyn til den anvendte metode. I tilfælde hvor en eksportør, der er genstand for en antidumping- eller antisubsidieundersøgelse, ikke forelægger de nødvendige oplysninger, har undersøgelsesmyndigheden i henhold til WTO-reglerne ret til at erstatte disse manglende oplysninger med "bedste foreliggende oplysninger", dvs. oplysninger, som den har indhentet fra en sekundær kilde. USA anlægger dog som regel en strengere tilgang ved ofte af afvise alle de oplysninger, som respondenterne forelægger, ofte på et spinkelt grundlag og ved at anvende negative foreliggende oplysninger. Dette resulterer altid i meget højere toldsatser, end hvis virksomhedens oplysninger eller bedste foreliggende oplysninger var blevet anvendt. USA anvender denne tilgang i mange af sine undersøgelser, og Korea har for nylig anlagt en WTO-tvistbilæggelsessag mod USA (Anti-dumping and countervailing duty determinations on certain products from Korea, WT/DS 539/1), som Kommissionen aktivt vil følge op på. I 2017 fortsatte USA med at anvende den kontroversielle nulstilningsmetode i antidumpingundersøgelser. Der er tale om dumping, når eksportpriserne er lavere end den normale værdi. Begge fastlægges på grundlag af en række transaktioner, der blev foretaget i en given periode. Når de anvender nulstilling, sammenligner undersøgelsesmyndighederne varens pris på eksportmarkedet med varens pris på det nationale marked, men ser bort fra alle transaktioner, i hvilke varens pris på eksportmarkedet er højere end prisen på det nationale marked, ved at nulstille priserne. Resultatet af denne metode er, at dumpingmargenerne oppustes. Nulstilling har siden 2001 været genstand for WTO-tvistbilæggelse, og WTO's Appelinstans har siden da konsekvent fordømt denne praksis. Senest i 2016 (DS464: US – AD and AS measures on large residential washers from Korea, confirmed in DS471: US – Anti-dumping Methodologies (China)) satte WTO en stopper for USA's sidste tilbageværende nulstillingsmulighed ved at træffe afgørelse om, at nulstillingsmetoden selv i tilfælde af "målrettet dumping" er uforenelig med WTO-reglerne. Kommissionen følger nøje op på denne sag og vil træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at USA i sidste ende overholder WTO-forpligtelserne. 3.2.Forskellige brugere, men stadig den samme problematiske brug af beskyttelsesinstrumentet Som forklaret ovenfor er beskyttelsesinstrumentet det mest handelsbegrænsende instrument, da det finder anvendelse på al import uanset oprindelse. Derfor bør det kun anvendes under nøje definerede og meget usædvanlige omstændigheder for midlertidigt at beskytte den indenlandske erhvervsgren som følge af en pludselig og kraftig stigning i importen. Selv om antallet af beskyttelsesundersøgelser, der indledes, er faldet væsentligt i 2017, deltager Kommissionen fortsat systematisk i alle beskyttelsesundersøgelser, da mange undersøgelsesmyndigheder ikke synes at overholde de strenge regler, der er fastsat i WTO-aftalen om beskyttelsesforanstaltninger. Mange beskyttelsesundersøgelser vedrører import, der rent faktisk har oprindelse primært i ét enkelt land, og således ville antidumping- eller antisubsidieinstrumenter være mere hensigtsmæssige og sikre en mere målrettet imødegåelse af problemet uden unødigt at begrænse markedsadgangen i andre lande. De beskyttelsesforanstaltninger, der var gældende i 2017, var primært indført af sydøstasiatiske lande, nemlig Indonesien og Vietnam (der hvert har fire) samt Thailand, Malaysia og Filippinerne (der hvert har tre). Ofte blev disse beskyttelsesforanstaltninger indført (på uberettiget vis) for at modvirke den massive tilstrømning af kinesiske stålvarer og eventuel omgåelse via andre lande. Men med beskyttelsesforanstaltninger skelnes der ikke mellem oprindelseslande, og de forårsager derfor ofte utilsigtede følgeskader for ikkeskadevoldende handel. Med hensyn til nye beskyttelsesundersøgelser er nyheden i 2017, at sydøstasiatiske lande ikke længere er de primære "initiativtagere" til undersøgelser. I 2017 var de primære "initiativtagere" USA (to nye beskyttelsesundersøgelser vedrørende fotovoltaiske celler og moduler af krystallinsk silicium og store vaskemaskiner til husholdningsbrug) og Tyrkiet (ligeledes to nye beskyttelsesundersøgelser, hvoraf den ene vedrører dæk, som er af betydelig økonomisk interesse for EU, og den anden vedrører tandbørster, som er af begrænset økonomisk interesse for EU). USA's to beskyttelsesundersøgelser er de første beskyttelsesundersøgelser, som USA har indledt i mere end et årti. Kommissionen gjorde gældende, at de ikke burde være blevet indledt, da den påståede kraftige stigning i importen udelukkende havde oprindelse i et begrænset antal asiatiske lande. USA burde således have anvendt mere målrettede instrumenter såsom antidumping- eller antisubsidieinstrumenter for at modvirke denne import og dermed undgå utilsigtede følgeskader for import, der sker på retfærdige vilkår, og som ikke var årsag til problemet. Med hensyn til Tyrkiets beskyttelsesundersøgelser af importen af dæk greb Kommissionen ind med succes og sikrede, at undersøgelsen blev afsluttet uden indførelse af foranstaltninger (se nærmere oplysninger i afsnittet "De vigtigste resultater" nedenfor). 4.De vigtigste resultater USA – Afslutning af antidumping- eller antisubsidieundersøgelser vedrørende store civile fly fra Canada I januar 2018 konstaterede den amerikanske internationale handelskommission, at importen af store civile fly fra Bombardiers C-serie ikke er skadevoldende for USA's erhvervsgren og hindrede indførelsen af toldsatser på 292 % på importen af visse fly fra denne producent, der har sit hovedsæde i Montreal. USA's handelsministerium havde tidligere foretaget undersøgelser og konstateret kumulerede antidumping- og antisubsidiemargener på 292 %. Dette er et resultat af stor betydning for Canada, men også for Det Forenede Kongerige og EU. Tusindvis af jobs stod på spil på Bombardiers anlæg i Nordirland og Irland (hvor vingerne til flyene i C-serien fremstilles) og ligeledes for leverandører længere nede i kæden i andre EU-medlemsstater. Kommissionen bakkede kraftigt op om Bombardier og Det Forenede Kongeriges regering i forbindelse med disse antidumping- eller antisubsidieundersøgelser, som USA havde indledt. Kommissionen gjorde bl.a. indsigelse mod USA's konstateringer af subsidiering, fremførte, at der ikke foreligger nogen trussel om skade for den indenlandske erhvervsgren (dvs. Boeing), og at de vanskeligheder, som den indenlandske erhvervsgren måtte opleve, skyldes andre faktorer, navnlig manglen på den nyeste teknologi og tilpasning til den type fly, der efterspørges. USA's undersøgelse var baseret på en bestilling fra Delta Air Lines fra 2016 på 75 fly fra Bombardiers C-serie (som skulle leveres fra 2018 og fremover), som Boeing påstod var subsidieret og udbudt til en lavere pris på det amerikanske marked end på det canadiske marked. Brasilien - Ophævelse af foranstaltninger over for importen af syntetisk gummi Brasiliens antidumpingforanstaltninger over for EU's eksport af syntetisk gummi (E-SBR), der blev indført og straks efter suspenderet i 2015, blev endelig ophævet i november 2017 af almene hensyn. I samarbejde med EU-erhvervsgrenen og -medlemsstaterne rettede Kommissionen adskillige gange henvendelse til de brasilianske myndigheder og påpegede i den forbindelse det forhold, at EU's eksport ikke forårsager nogen skade for den indenlandske erhvervsgren. Dette blev bl.a. bekræftet ved det faktum, at det i løbet af ovennævnte toårige suspension af foranstaltningerne er lykkedes den indenlandske erhvervsgren at øge sin markedsandel. EU's eksport til Brasilien tegnede sig for 80 mio. EUR i 2013 forud for indførelsen af foranstaltninger. Tyrkiet – Afslutning af beskyttelsesundersøgelse vedrørende dæk uden indførelse af foranstaltninger I januar 2018 afsluttede Tyrkiet beskyttelsesundersøgelsen vedrørende importen af dæk (til personbiler, busser, lastbiler) uden at indføre foranstaltninger. Beskyttelsesundersøgelsen var blevet indledt i april 2017. Kommissionen deltog sammen med erhvervsgrenen i sagen (indlæg, høring) og greb enhver lejlighed på bilaterale møder på højt plan til at drøfte sagen. Som en konsekvens heraf indførte Tyrkiet ikke foreløbige foranstaltninger, som landet oprindeligt havde meddelt, og afsluttede til sidst beskyttelsesundersøgelsen uden at indføre foranstaltninger. Det faktum, at Tyrkiet ikke indførte beskyttelsesforanstaltninger er en stor succes for EU i betragtning af værdien af EU's eksport af dæk til Tyrkiet (450-500 mio. EUR årligt).

Israel - Afslutning af antidumpingundersøgelsen vedrørende kakaosmørepålæg fra EU I september 2016 indledte de israelske myndigheder en antidumpingundersøgelse af importen af kakaosmørepålæg fra EU (der udgør en økonomiske interesse på 56 mio. EUR). Den største eksporterende EU-producent er den italienske virksomhed Ferrero, hvis anlæg er beliggende i Italien og Polen. Den eksporterende producent samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og de israelske myndigheder aflagde kontrolbesøg i Italien, Polen og Luxembourg. I tæt samarbejde med de italienske myndigheder deltog Kommissionen aktivt til støtte for den italienske eksporterende producent ved hjælp af skriftlige henvendelser og deltagelse i den offentlig høring. De væsentligste spørgsmål omfattede ifølge Kommissionens beskrivelse en problematisk analyse af skaden og årsagssammenhængen. I januar 2018 udsendte det israelske handelsministerium den officielle meddelelse om afslutning af undersøgelsen uden at indføre foranstaltninger. Marokko – Afslutning af antidumpingundersøgelsen vedrørende eksporten af keramiske fliser Den antidumpingundersøgelse, som Marokko indledte af eksporten af keramiske fliser fra Spanien, blev afsluttet i november 2017 uden indførelse af foranstaltninger. Den spanske erhvervsgren, der var genstand for Marokkos antidumpingundersøgelse, var særdeles bekymret, da den økonomiske interesse udgjorde en årlig eksport til ca. 70 mio. EUR. Kommissionen fremsatte adskillige bemærkninger i samarbejde med de spanske myndigheder og den spanske erhvervsgren og fulgte nøje med i hver enkelt af sagens faser. Kommissionen påpegede især følgende svagheder i undersøgelsen: der er ikke forårsaget nogen skade; der foreligger andre faktorer, som bryder årsagssammenhængen mellem dumping og skade (navnlig importen fra Kina og Egypten, stigningen i produktionsomkostninger og uudnyttet produktionskapacitet). Den koordinerede indsats fra erhvervsgrenen, de spanske myndigheder og Kommissionen resulterede i et positivt udfald for den spanske erhvervsgren, der fremstiller keramiske fliser. Indien – Ophævelse af antidumpingtold på eksporten af melamin Udløbsundersøgelsen af antidumpingtolden på melamin blev indledt i september 2017 (de oprindelige foranstaltninger blev indført i oktober 2012; eksporten beløber sig til ca. 4,5 mio. EUR og kommer primært fra Tyskland). Kommissionen fremsatte skriftlige bemærkninger, da den blev indledt, og fremhævede, at der ikke forelå nogen fortsat/fornyet skade. Den indenlandske erhvervsgren var yderst rentabel, og selv om den udnyttes med fuld kapacitet kunne den ikke dække den indenlandske efterspørgsel, og import var derfor nødvendig for at dække forsyningsunderskuddet. Dette blev bekræftet i februar 2018 af de indiske myndigheder, der afsluttede undersøgelsen uden fornyet indførelse af tolden. Brasilien – Afslutning af antidumpingundersøgelse af importen af dental-røntgenapparater Brasiliens antidumpingundersøgelse af importen af dental-røntgenapparater (EU's økonomiske interesse beløber sig til 4 mio. EUR) fra Tyskland blev afsluttet i februar 2017 uden foranstaltninger, da Brasilien fandt, at der ikke var forårsaget nogen skade for den indenlandske erhvervsgren. Samarbejdet mellem erhvervsgrenen og Kommissionen var afgørende for det positive udfald af denne sag. Ukraine – Afslutning af udløbsundersøgelse af beskyttelsesforanstaltninger over for porcelæn uden forlængelse af foranstaltninger I maj 2017 afsluttede Ukraine den udløbsundersøgelse af beskyttelsesforanstaltninger vedrørende de eksisterende beskyttelsesforanstaltninger over for importen af bordservice og køkkenartikler af porcelæn uden at forlænge de oprindelige foranstaltninger (EU's økonomiske interesse beløber sig til ca. 2 mio. EUR). Beskyttelsesundersøgelsen var blevet indledt i december 2016. Kommissionen deltog i sagen i form af henvendelser og ved at deltage i høringer. Til sidst afsluttede Ukraine beskyttelsesundersøgelsen uden at indføre foranstaltninger. Indien – Ingen indførelse af antidumpingforanstaltninger over for to EU-eksportører af trægulve Antidumpingundersøgelsen af importen af trægulve fra EU blev indledt i februar 2017 (EU's økonomiske interesse beløber sig til ca. 3 mio. EUR). Kommissionen påpegede en række mangler i undersøgelsen, nemlig spørgsmålet om datafortrolighed, det uklare overblik over skaden, manglen på årsagssammenhæng og den uberettigede kumulering af dyr EU-import og billig import fra andre lande. I februar 2018 anbefalede de indiske myndigheder at indføre definitive antidumpingforanstaltninger, dog ikke over for de to samarbejdsvillige eksporterende EU-producenter, som blev vurderet til ikke at have forårsaget væsentlig skade for den indiske erhvervsgren. Australien — Toldnedsættelse for italienske eksportører af forarbejdede tomater I 2016 indførte Australien antidumpingforanstaltninger over for importen af forarbejdede tomater fra Italien (nærmere betegnet fra de to største italienske eksportører, der tegner sig for ca. 45 % af EU's eksport til Australien). EU's samlede eksport af forarbejdede tomater til Australien beløb sig til en værdi af ca. 44 mio. EUR i 2015. Med støtte fra Kommissionen og de italienske myndigheder anfægtede de italienske eksportører en justering af omkostningerne for støtten fra EU's fælles landbrugspolitik. Som et resultat heraf konstaterede det australske antidumpingundersøgelsespanel i januar 2017, at EU's afkoblede indkomststøtte til tomatproducenter i Italien ikke havde en forvridende virkning for prisen på tomater. Dumpingmargenerne for de to eksporterende producenter blev nedjusteret, hvilket resulterede i ingen eller lav told. I en tilsvarende sag vedrørende de øvrige italienske eksportører blev samme spørgsmål igen behandlet, og i februar 2018 konstaterede det australske antidumpingundersøgelsespanel på linje med sin forrige afgørelse, at justeringen af omkostningerne ikke var berettiget. Dette er en stor succes for Kommissionen og det italienske handelsdiplomati, som i fællesskab deltog på teknisk og politisk plan i alle faser af ovennævnte sager. 5.Aktivitet på WTO-plan Kommissionen varetager EU's interesser i særlige sager på WTO-plan for at sikre fuld overholdelse af WTO-reglerne. Hvis handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter, der er indført af andre medlemmer, anses for at være i strid med WTO's regler, kan Kommissionen gøre indsigelse mod dem på WTO-plan gennem tvistbilæggelsesordningen. Dette var tilfældet for de antidumpingforanstaltninger, som Rusland havde indført over for importen af lette erhvervskøretøjer (DS479), hvorom der blev udstedt en panelrapport i januar 2017. Panelet fremførte, at en sådan told er i strid med WTO-reglerne og erklærede sig enigt med EU i alle proceduremæssige krav og anerkendte, at der var en række problemer i den analyse, som Rusland havde foretaget, navnlig fordi den så bort fra massiv overkapacitet i den indenlandske sektor for lette erhvervskøretøjer. I februar 2017 klagede Den Russiske Føderation imidlertid over panelets rapport på vegne af Den Eurasiske Økonomiske Union. EU iværksatte en kontraappel, og høringen fandt sted i november 2017. Rapporten fra WTO's Appelinstans blev udsendt i marts 2018. Kommissionen deltager også aktivt som tredjepart i WTO-procedurer, der involverer andre WTO-medlemmer, for at håndtere og overvåge spørgsmål af systemisk interesse og slå til lyd for højere standarder inden for undersøgelser af handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter på verdensplan.