ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(28)

Der bør udvises særlig omhu for at sikre, at de aktiviteter, der støttes af Det Europæiske Solidaritetskorps, er tilgængelige for alle unge, herunder navnlig de dårligst stillede unge . dem med færre muligheder som nærmere beskrevet i strategien for inklusion og mangfoldighed, der er udviklet og anvendes inden for rammerne af Erasmus+-programmet . Der bør derfor træffes særlige foranstaltninger , såsom hensigtsmæssige formater for solidaritetsaktiviteter og personlig vejledning, for at fremme social inklusion og deltagelse af de dårligst stillede unge unge med færre muligheder , og for at tage hensyn til de begrænsninger, der er forbundet med den afsides beliggenhed, der kendetegner en række landdistrikter og Unionens fjernområder samt de oversøiske lande og territorier. Med henblik herpå bør unge med begrænsede muligheder, uden at det berører muligheden for at deltage på fuld tid og i et andet land end bopælslandet, også have mulighed for at deltage på deltid eller i bopælslandet, og bør kunne drage fordel af andre foranstaltninger, der har til formål at lette deres deltagelse i programmet. De deltagende lande bør ligeledes tilstræbe at træffe alle hensigtsmæssige foranstaltninger for at fjerne retlige og administrative hindringer for et velfungerende europæisk solidaritetskorps. Dette bør så vidt muligt omfatte at løse administrative problemer, der medfører vanskeligheder med at opnå visa og opholdstilladelse (uden at dette dog tilsidesætter Schengenreglerne eller EU-bestemmelserne om indrejse- og opholdsbetingelser for tredjelandsstatsborgere), samt udstedelsen af et europæisk sygesikringskort i tilfælde af aktiviteter i et andet EU-land. [Ændring 40]
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 27. februar 2019 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
C 23/269

P8_TA(2019)0168

Luftfartssikkerhed for at tage højde for Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. marts 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om visse aspekter af luftfartssikkerhed for at tage højde for Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Unionen (COM(2018)0894 — C8-0514/2018 — 2018/0434(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2021/C 23/56)

Europa-Parlamentet,

— der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0894),

— der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 100, stk. 2 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0514/2018),

— der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

— der henviser til udtalelse af 20. februar 2019 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

— efter høring af Regionsudvalget,

— der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 22. februar 2019 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

— der henviser til forretningsordenens artikel 59,

— der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A8-0061/2019),

1. vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

2. anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag;

3. pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

(1) Endnu ikke offentliggjort i EUT.
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 25. januar 2019 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
(15)

For at sikre korrekt anvendelse af denne forordning bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde: — for at ændre del B i bilag I, med henblik på at inkorporere listen med de lovgivningsmæssige oplysningskrav i medlemsstaternes lovgivning meddelt Kommissionen af medlemsstaterne i overensstemmelse med denne forordning — for at ændre del A i bilag I med henblik på at tage hensyn til enhver delegeret eller gennemførelsesretsakt vedtaget af Kommissionen, der fastsætter nye EU-lovgivningsmæssige oplysningskrav i relation til varetransport — for at ændre del B i bilag I med henblik på at inkorporere nye bestemmelser i relevant national lovgivning, der introducerer ændringer til nationale lovgivningsmæssige oplysningskrav eller fastsætter nye relevante lovgivningsmæssige oplysningskrav, der henhører under denne forordnings anvendelsesområde, meddelt til Kommissionen af medlemsstaterne i overensstemmelse med denne forordning — for at supplere visse tekniske aspekter af denne forordning, nemlig hvad angår reglerne for certificering af eFTI-platforme og eFTI-udbydere — for at fastlægge fælles procedurer, tekniske specifikationer og detaljerede regler for de kompetente myndigheder om adgang til og behandling af de respektive oplysningskrav, der er omfattet af denne forordning, samt detaljerede regler om gennemførelsen af kravene for eFTI-platforme og eFTI-udbydere . [Ændring 14]
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelser af 10. december 2018 og 27. februar 2019 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 20. februar 2019 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Fælles erklæring fra Europa-Parlamentet og Rådet

Europa-Parlamentet og Rådet glæder sig over Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 26/2018 med titlen »En række forsinkelser i IT-systemerne på toldområdet: hvad gik galt?« og over andre nyere relevante rapporter på toldområdet, som har givet medlovgiverne et bedre overblik over årsagerne til forsinkelserne i forbindelse med gennemførelsen af de IT-systemer, der er nødvendige for at forbedre toldoperationer i EU.

Europa-Parlamentet og Rådet mener, at enhver fremtidig revision foretaget af Den Europæiske Revisionsret med en vurdering af de rapporter, som Kommissionen har udarbejdet på grundlag af artikel 278a i EU-toldkodeksen, kan bidrage positivt til at undgå yderligere forsinkelser.

Europa-Parlamentet og Rådet opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage fuldt hensyn til sådanne revisioner.

Erklæring fra Kommissionen

Kommissionen glæder sig over, at Europa-Parlamentet og Rådet er nået til enighed om forslaget om at forlænge fristen for den midlertidige anvendelse af andre midler end elektroniske databehandlingsteknikker, der er fastsat i EU-toldkodeksen.

Kommissionen anerkender den fælles erklæring fra Europa-Parlamentet og Rådet, hvori det bemærkes, at Den Europæiske Revisionsrets fremtidige revisioner af de rapporter, som Kommissionen udarbejder i medfør af artikel 278a i EU-toldkodeksen, kan bidrage positivt til, at yderligere forsinkelser undgås.

Skulle Den Europæiske Revisionsret beslutte at revidere Kommissionens rapporter, vil Kommissionen, jf. artikel 287, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, samarbejde fuldt ud med Den Europæiske Revisionsret og tage resultaterne af revisionerne til fuld efterretning.
C 23/209

P8_TA(2019)0144

Protokol om ændring af aftalen om søtransport mellem EU og Kina (Kroatiens tiltrædelse) ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. marts 2019 om udkast til Rådets afgørelse om undertegnelse på vegne af Unionen og medlemsstaterne af protokollen om ændring af aftalen om søtransport mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og regeringen for Folkerepublikken Kina på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (05083/2015 — C8-0022/2019 — 2014/0327(NLE))

(Godkendelse)

(2021/C 23/36)

Europa-Parlamentet,

— der henviser til udkast til Rådets afgørelse (05083/2015),

— der henviser til udkast til protokol om ændring af aftalen om søtransport mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og regeringen for Folkerepublikken Kina på den anden side (05880/2015),

— der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 100, stk. 2, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0022/2019),

— der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og 4, og artikel 108, stk. 7,

— der henviser til henstilling fra Transport- og Turismeudvalget (A8-0168/2019),

1. godkender indgåelsen af protokollen;
BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

ERKLÆRING FRA KOMMISSIONEN OM DEFINITIONEN AF SAMKØRINGSLINJE

»Kommissionen noterer sig medlovgivernes aftale vedrørende det omarbejdede eldirektiv og den omarbejdede elforordning, hvori der vendes tilbage til den i direktiv 2009/72/EF og forordning (EF) nr. 714/2009 anvendte definition af »samkøringslinje«. Kommissionen er enig i, at elmarkederne adskiller sig fra andre markeder såsom naturgas, f.eks. ved handelsprodukter, der i øjeblikket ikke nemt kan lagres, og som produceres af en lang række produktionsanlæg, herunder anlæg på distributionsplan. Som følge heraf varierer betydningen af forbindelser til tredjelande væsentligt mellem el- og gassektorerne, og der kan vælges forskellige reguleringsmæssige tilgange. Kommissionen vil yderligere undersøge virkningerne af denne aftale og om nødvendigt yde vejledning om anvendelsen af lovgivningen. Af hensyn til den juridiske klarhed ønsker Kommissionen at fremhæve følgende: Den i eldirektivet fastsatte definition af samkøringslinje henviser til udstyr, der forbinder elsystemer. Med denne ordlyd skelnes der ikke mellem forskellige reguleringsordninger eller tekniske situationer, hvorfor alle elektriske forbindelser til tredjelande på forhånd er omfattet af anvendelsesområdet. For så vidt angår den i eldirektivet fastsatte definition af samkøringslinje understreger Kommissionen, at integrationen af elmarkeder kræver en høj grad af samarbejde mellem systemoperatører, markedsdeltagere og reguleringsmyndigheder. Selv om anvendelsesområdet for de gældende regler kan variere alt efter graden af integration i det indre marked for elektricitet, bør en tæt integration af tredjelande i det indre marked for elektricitet, som f.eks. deltagelse i markedskoblingsprojekter, være baseret på aftaler, der kræver anvendelse af relevant EU-ret.«

KOMMISSIONENS ERKLÆRING OM ALTERNATIV TVISTBILÆGGELSE

Kommissionen noterer sig enigheden mellem Europa-Parlamentet og Rådet med hensyn til artikel 26 om på EU-plan at fastsætte bestemmelser om, at det skal være obligatorisk for leverandører af energitjenester at deltage i alternativ tvistbilæggelse. Kommissionen beklager denne afgørelse, fordi dens forslag i overensstemmelse med den tilgang, der er vedtaget i direktiv 2013/11/EU om alternativ tvistbilæggelse i forbindelse med tvister på forbrugerområdet (ATB-direktivet) og under hensyntagen til nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet ville have overladt beslutningen til medlemsstaterne.

Det er ikke Kommissionens opgave at foretage sammenlignende vurderinger af de enkelte alternative tvistbilæggelsesmodeller, som medlemsstaterne har indført. Kommissionen vil derfor i forbindelse med sine generelle forpligtelser til at overvåge gennemførelsen og den effektive anvendelse af EU-retten tage de nationale alternative tvistbilæggelsessystemers overordnede effektivitet i betragtning.
Artikel 6

Foranstaltninger til genopretning

1. Med henblik på artikel 5, stk. 3, sikrer medlemsstaterne, at de godkendte repræsentative organisationer/organer er berettiget til at rejse sager til varetagelse af forbrugerinteresser med henblik på at opnå en eksigibel afgørelse, hvorved den erhvervsdrivende tilpligtes enten at yde kompensation, afhjælpning eller udskiftning, give et forholdsmæssigt afslag, ophæve kontrakten eller tilbagebetale den betalte pris afhængigt af situationen. En medlemsstat kan kræve eller undlade at kræve , at de enkelte berørte forbrugere formelt skal tilslutte sig sagen, inden der kan træffes en retskonstaterende afgørelse eller en afgørelse med henblik på opnåelse af genopretning. [Ændring 60]

1a. Hvis en medlemsstat ikke kræver et samtykke fra den enkelte forbruger med henblik på tilslutning til sagen til varetagelse af forbrugerinteresser, skal medlemsstaten ikke desto mindre tillade de enkeltpersoner, der ikke har deres sædvanlige opholdssted i den medlemsstat, hvor sagen forekommer, at deltage i sagen til varetagelse af forbrugerinteresser, hvis de inden for den gældende tidsfrist gav udtrykkeligt samtykke til at deltage i sagen til varetagelse af forbrugerinteresser. [Ændring 61]

Den godkendte repræsentative organisation/det godkendte repræsentative organ fremlægger tilstrækkelige alle de nødvendige oplysninger som krævet efter national lovgivning til støtte for sagen, herunder en angivelse af de forbrugere, der er berørt af sagen, og de spørgsmål om de faktiske og retlige omstændigheder, der skal besvares. [Ændring 62]
små projekter som beskrevet i artikel 23a i NDICI-forordningen.

Budgetstøtte som omhandlet i stk. 1, litra c), herunder i form af performanceorienterede kontrakter om sektorreform, skal bygge på landenes ejerskab, gensidig ansvarlighed og fælles engagement i universelle værdier, demokrati, menneskerettigheder, kønsligestilling, social inklusion, menneskelig udvikling og retsstatsprincippet, og har til formål at styrke partnerskaber mellem Unionen og partnerlandene. Den skal omfatte styrket politisk dialog, kapacitetsudvikling og forbedret forvaltning, som supplerer partnernes bestræbelser på at indsamle flere midler og bruge dem bedre med henblik på at støtte en bæredygtig og inklusiv socioøkonomisk udvikling, som er til gavn for alle, skabelse af anstændige arbejdspladser, med særlig fokus på unge, mindskelse af ulighed og udryddelse af fattigdom under behørig hensyntagen til lokale økonomier, miljømæssige og sociale rettigheder.
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 13. marts 2019 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 18. januar 2019 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
—

der henviser til, at de kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 6. februar 2019 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
P8_TA(2019)0307

Beskyttelse af arbejdstagere mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer og mutagener ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 27. marts 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2004/37/EF om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer og mutagener (COM(2018)0171 — C8-0130/2018 — 2018/0081(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2021/C 108/44)

Europa-Parlamentet,

— der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0171),

— der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 153, stk. 2, litra b), og artikel 153, stk. 1, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0130/2018),

— der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

— der henviser til udtalelse af 19. september 2018 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

— efter høring af Regionsudvalget,

— der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 18. februar 2019 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

— der henviser til forretningsordenens artikel 59,

— der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelse fra Retsudvalget (A8-0382/2018),

1. vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

2. anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag;

3. pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

(1) EUT C 440 af 6.12.2018, s. 145.
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 7. januar 2019 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
(34) Da målene for denne forordning, nemlig at fastholde og udvikle EU's teknologiske og industrielle kapacitet på cybersikkerhedsområdet, øge konkurrenceevnen i EU's cybersikkerhedsindustri og gøre cybersikkerhed til en konkurrencefordel for EU's øvrige industrier, ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne på grund af den omstændighed, at de nuværende, begrænsede ressourcer er spredt, samt på grund af omfanget af den nødvendige investering, men bedre kan gennemføres på EU-plan for at undgå unødig overlapning af disse bestræbelser og bidrage til at opnå kritisk masse af investeringer og sikre, at de offentlige midler udnyttes bedst muligt, kan EU derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål —

(34) Målene for denne forordning, nemlig at styrke Unionens konkurrenceevne og kapacitet inden for cybersikkerhed gennem — og mindske dens digitale afhængighed ved at øge udbredelsen af cybersikkerhedsprodukter — processer og -tjenester, som er udviklet i Unionen, og fastholde og udvikle EU's teknologiske og industrielle kapacitet på cybersikkerhedsområdet, øge konkurrenceevnen i EU's cybersikkerhedsindustri og gøre cybersikkerhed til en konkurrencefordel for EU's øvrige industrier, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne på grund af den omstændighed, at de nuværende, begrænsede ressourcer er spredt, samt på grund af omfanget af den nødvendige investering, men kan bedre gennemføres på EU-plan for at undgå unødig overlapning af disse bestræbelser og bidrage til at opnå kritisk masse af investeringer og sikre, at de offentlige midler udnyttes bedst muligt . Desuden er det kun aktioner på EU-plan, der kan sikre den højeste grad af cybersikkerhed i alle medlemsstater og dermed lukke de sikkerhedshuller, der findes i nogle medlemsstater, og som skaber sikkerhedshuller for hele Unionen. Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål —
(8)

Migrationskrisen viste og det stigende antal dødsfald i Middelhavet i de seneste år har vist , at der er behov for at reformere det fælles europæiske asylsystem for at sikre effektive asylprocedurer, der skal forhindre sekundære bevægelser og sikre ensartede og passende modtagelsesforhold og indføre såvel et mere fair og effektivt system til at fastlægge medlemsstaternes ansvar for ansøgere om international beskyttelse, ensartede standarder for at give international beskyttelse og passende rettigheder og ydelser til personer, der har fået international beskyttelse som en ramme for medlemsstaternes indsats for så vidt angår genbosætning og indrejse af humanitære årsager med henblik på at øge det samlede antal tilgængelige genbosætningspladser på globalt plan . Samtidig var er der behov for en reform for at indføre et mere fair og mere effektivt system til at fastslå medlemsstaternes ansvar over sikre, at der er tilgængelige effektive og rettighedsbaserede asylprocedurer, og for at tilvejebringe ensartede og passende modtagelsesforhold for ansøgere om international beskyttelse samt en EU-ramme for medlemsstaterne genbosætningsbestræbelser , ensartede standarder for tildeling af international beskyttelse og passende rettigheder og ydelser til personer med international beskyttelse samt effektive og virkningsfulde tilbagesendelsesprocedurer for irregulære migranter . Det er derfor hensigtsmæssigt, at der via fonden ydes øget støtte til medlemsstaternes bestræbelser på fuldt ud og ordentligt at gennemføre det reformerede fælles europæiske asylsystem. [Ændring 13]
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 20. december 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
C 108/877

P8_TA(2019)0319

Fastlæggelse af listen over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser, og listen over de tredjelande, hvis statsborgere er fritaget for dette krav (Kosovo) ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 28. marts 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 539/2001 om fastlæggelse af listen over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser, og listen over de tredjelande, hvis statsborgere er fritaget for dette krav (Kosovo (*1)) (COM(2016)0277 — C8–0177/2016 — 2016/0139(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2021/C 108/50)

Europa-Parlamentet,

— der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0277),

— der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 77, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0177/2016),

— der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

— der henviser til forretningsordenens artikel 59,

— der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Udenrigsudvalget (A8-0261/2016),

1. vedtager sin holdning ved førstebehandling, hvormed Kommissionens forslag overtages;

2. anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag;

3. pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

(*1) Denne betegnelse indebærer ingen stillingtagen til Kosovos status, og den er i overensstemmelse med UNSCR 1244/1999 og ICJ's udtalelse om Kosovos uafhængighedserklæring.