Udtalelse om Kommissionens forslag til Rådets direktiv om indsamling af statistiske oplysninger vedrørende turisme () (95/C 236/06)

Det Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 26. april 1995 under henvisning til forretningsordenens artikel 23, stk. 2 og 3, på eget at fremsætte udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Regionaludvikling og Fysisk Planlægning, som udpegede Giannino Bernabei til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 19. maj 1995.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 326. plenarforsamling af 31. maj og 1. juni 1995, mødet den 31. maj 1995, enstemmigt følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. Den europæiske turistsektor adskiller sig positivt fra de øvrige erhvervssektorer, idet den hele tiden byder på nye udviklingsmuligheder og således yder et betragteligt bidrag til EU's BNP.

1.2. Turismens rolle som redskab til udvikling og økonomisk integration er nu almindeligt anerkendt og kan blandt andet fremmes gennem kendskab til de grundlæggende statistikker vedrørende turisme på fællesskabsplan, på nationalt og navnlig regionalt plan.

1.3. Gennemførelsen af det indre marked vil kunne få en positiv indvirkning på de europæiske borgeres rejselyst, ikke kun i forbindelse med ferie- og forretningsrejser, men også på andre områder (studierejser, forskning, kurophold osv.). Det kan tilskrives fjernelsen af indre grænser og den socioøkonomiske tendens til, at folk har mere fritid at råde over. Det vil desuden blive lettere at udnytte de muligheder, et samlet marked for hele kontinentet kan byde på.

1.4. Hurtig adgang til pålidelige, sammenlignelige og ajourførte data er af afgørende betydning, for at brugeren kan danne sig et overblik over sit arbejdsområde. Det er ligeledes afgørende, hvis man skal kunne bistå offentlige instanser på forskellige niveauer med at udvikle hensigtsmæssige rammer for turismepolitikkerne, hjælpe virksomhederne med at vurdere og udvikle markedsstrategier og give brugerne et bedre overblik over udbud og efterspørgsel, når de skal træffe deres beslutninger.

1.5. Udviklingen af en fælles metodologi for indsamling og behandling af data er en forudsætning for statistikkernes sammenlignelighed, idet det samtidig skal sikres, at systemet er kompatibelt med de internationale standarder, som anvendes af OECD og WTO og i øvrigt giver det mest udtømmende og detaljerede billede af situationen i øjeblikket.

1.6. Man kan ikke udvikle et system for statistiske undersøgelser uafhængigt af de prioriterede områder inden for edb og telematik, som takket være informationsmotorvejene kan mindske de rumlige og tidsmæssige afstande inden for alle sektorer, specielt inden for turistbranchen. Anvendelsen af telematiske værktøjer giver nye arbejdsmetoder, der kan sikre et bedre samspil mellem systemet og de offentlige og private aktører.

1.7. En fortsættelse af EU's indsats for at udvikle harmoniserede metodologiske rammer for turismestatistikker er derfor en afgørende forudsætning for, at en specifik europæisk turismepolitik kan fastlægges og gennemføres. ØSU understreger endnu engang, at der er behov for en fornuftig diskussion om den grønbog om turisme, som Kommissionen offentliggjorde den 4. april 1995 (KOM(95) 97 endelig udg.), navnlig fordi turismepolitikken må forventes stadfæstet ved revisionen af Maastricht-traktaten i 1996.

2. Generelle bemærkninger

2.1. Det er dybt beklageligt, at Rådet ikke har fundet det formålstjenligt at høre ØSU om et emne, der har så stor betydning for udviklingen af en turismepolitik, skønt ØSU flere gange har beskæftiget sig med emnet.

ØSU støtter i store træk Kommissionens forslag om at indføre et harmoniseret EU-system for statistiske oplysninger om udbud og efterspørgsel i turistbranchen. Forslagene imødekommer utallige opfordringer fra ØSU og Europa-Parlamentet og fra Det Europæiske Råd på mødet i Athen den 15. april 1994. De betyder endnu et skridt frem mod en systematisering af begreberne og mod udarbejdelse af mere fuldstændige og pålidelige statistiske oplysninger om turismen. ØSU ønsker imidlertid at vide, om der i fremtiden vil være mulighed for at vedtage mere bindende instrumenter end direktivet med henblik på at harmonisere begreberne fuldt ud og indføre fælles, ensartede referencerammer.

2.2. ØSU gør opmærksom på, at det vil være hensigtsmæssigt allerede nu at udarbejde en statistisk metodologi, der fra starten er kompatibel med allerede eksisterende og/eller planlagte edb- og telematikværktøjer i EU. Anlægsomkostningerne ved et elektronisk statistiksystem vil være dækket ind i løbet af få år (fem til seks), og med et sådant system kan der gennemføres mere avancerede, tidstro analyser uden meromkostninger.

2.3. De foranstaltninger i direktivforslaget, som sigter mod en bedre koordinering mellem de nationale statistiske kontorer, bifaldes, fordi især områder som statistikker for international turisme og dækning af forskellige indlogeringstyper er præget af store forskelle, og metodologierne og de grundlæggende begreber ikke er harmoniserede.

2.4. Den geografiske inddeling, som anvendes i EU's statistikker, bør ikke afvige fra WTO's, og den bør under alle omstændigheder ændres under inddragelse af de nye EU-medlemslande, Finland, Sverige og Østrig.

2.5. De foreslåede foranstaltninger vil kunne danne et foreløbigt grundlag for indførelse af et pålideligt delsystem af makroøkonomiske variabler (turismeomkostninger/BNP) med det formål at belyse turistsektorens bidrag til økonomien på regionalt, nationalt og fællesskabsplan. Det vil også kunne fremme turismepolitikkens integration i EU's andre aktiviteter, som ønsket af ØSU i udtalelsen om turismen af 14.-15. september 1994 (CES 1021/94).

3. Særlige bemærkninger

3.1. Artikel 1

ØSU finder, at der bør henvises til elektroniske systemer, ved at følgende indskydes efter ordet »overførsel« i linje 4: »på trykte eller elektroniske medier« (jf. punkt 1.6 ovenfor).

3.2. Artikel 2

I artikel 2, litra a), efter »den kollektive turismes indlogeringskapacitet« bør tilføjes: »samt udnyttelsesgrad«.

Henvisningerne til NACE-nomenklaturerne i forbindelse med de forskellige kollektive indlogeringstyper er ikke særlig tydelige og afviger under alle omstændigheder fra dem, der anvendes i den omtalte forordning (EØF) nr. 761/93. Desuden vil en mere effektiv dækning af de forskellige indlogeringstyper kræve en mere detaljeret inddeling i forskellige kategorier, der også omfatter ferielejligheder, sommerhuse, udlejningsværelser og andre former for leje.

En klarere og mere hensigtsmæssig inddeling kunne f.eks. se således ud:

Diverse typer kollektiv turistindlogering:

a) Hoteller og tilsvarende indlogeringstyper () (NACE, gruppe 55.1)

b) Andre indlogeringstyper, som ikke kan henregnes til hoteller () (campingpladser og andre faciliteter til korttidsophold, NACE, gruppe 55.2), herunder følgende undergrupper:

b) b) 1. Vandrerhjem og bjerghytter (NACE, undergruppe 55.21)

b) b) 2. Friluftsturisme (campingpladser og feriebyer) ()

b) b) 3. Anden hotel- og herbergsvirksomhed (NACE, undergruppe 55.23)

b) b) 3.1. Ferielejligheder () (NACE, undergruppe 55.23)

b) b) 3.2. Andre indlogeringsformer () (NACE, undergruppe 55.23).

3.3. Artikel 2, litra b)

Ordet »turiststrømmen« udgår, og følgende indsættes i stedet: »strømmen af kunder, som rejser i ferieøjemed, i forretningsøjemed eller med et hvilket som helst andet sigte«. Hermed viser man implicit, at turisten er en kunde, der som andre kunder kræver service og tilfredsstillende produkter.

Desuden bør der efter »indadgående turisme« tilføjes »eller international turisme« (jf. OECD's og WTO's nomenklatur).

3.4. Artikel 2, litra c)

National turisme omfatter hjemmehørendes rejser til udlandet og hjemmehørendes ferie- og forretningsrejser og andre former for rejser inden for landets pågældende grænser.

For at gøre billedet mere overskueligt foreslås følgende skematiske opstilling:

>TABELPOSITION>

3.5. Artikel 7, stk. 2

ØSU mener, at fristen for overførsel af årlige data er for lang i forhold til fristen for overførsel af månedlige og kvartalsvise resultater. Alle endelige resultater bør overføres inden for et tidsrum på maksimalt seks måneder.

3.6. Artikel 7, stk. 3

I overensstemmelse med den vægt, der bør lægges på den igangværende, telematiske udvikling, ville en mere koncis formulering være at foretrække, idet »kan ... etablere« ændres til »etablerer«.

3.7. Bilaget

3.7.1. Eftersom den mest udbredte referencestørrelse på turismemarkedet er blevet »værelser«, vil være hensigtsmæssigt, hvis EU endnu engang undersøger muligheden for at føre statistik over antallet af værelser, og i forbindelse med campingpladser antallet af lejrpladser, under kategorien »anden kollektiv indlogering« i bilagets punkt A.1.2.

3.7.2. De i bilagets punkt C.1.2 omhandlede data om rejsens karakteristika bør tilpasses de internationale kategorier.

3.7.3. Med hensyn til bilagets punkt C.1.2.4 bør kategorien »specialiseret indlogering« enten specificeres nærmere eller slettes, og kategorien »anden kollektiv indlogering« bør opdeles mere detaljeret, så man undgår misforståelser.

3.7.4. I forbindelse med turisters forbrug (bilagets punkt C.1.4) skal det endnu engang påpeges, hvor vigtigt det er at indsamle data herom, så man kan afpasse udbudsstrategierne bedre efter efterspørgslen. De nationale statistiske kontorer bør fastsætte fælles, ensartede kriterier for indsamling af data om forbrugets forskellige komponenter.

4. Konklusion

4.1. ØSU glæder sig over Kommissionens hidtidige indsats, men mener, at der bør tages hensyn til ovennævnte synspunkter, når emnet som påkrævet uddybes yderligere.

4.2. Harmoniseringen af de eksisterende statistikker og en forbedring af de data, der er til rådighed for et mere effektivt og dækkende europæisk system for turismestatistikker vil efter ØSU's opfattelse kunne bidrage til at højne servicekvaliteten, sikre offentlige og private instanser, specielt små og mellemstore virksomheder, en mere pålidelig, fælles referenceramme og dermed styrke deres beslutningsgrundlag. Samtidig opnår man værdifulde elementer til udformningen af den europæiske turismepolitik.

4.3. I overensstemmelse med ØSU's initiativudtalelse om turismen (cit.), hvor det anbefales at udvikle nye former for turisme med henblik på at inddrage en større del af Europas borgere i forskellige turistaktiviteter, ønskes en gradvis udvidelse af de harmoniserede statistiske systemer, for eksempel med hensyn til efterspørgslen inden for kulturel turisme, billigere former for turisme, ungdomsturisme og turisme i landdistrikterne, hvorom både ØSU og Regionsudvalget har udtalt sig (jf. Regionsudvalgets initiativudtalelse CdR 19/95 af 2. februar 1995).

4.4. ØSU gør endnu en gang opmærksom på, at der er behov for en omfattende debat om grønbogen om turisme med henblik på at give sektorens aktører, herunder de små og mellemstore virksomheder en dynamisk, fælles referenceramme, så de kan tilpasse deres strategier til de stadige forandringer i turistsektoren. Debatten om grønbogen er en nødvendig forudsætning for turismepolitikkens stadfæstelse ved revisionen af traktaten.

Bruxelles, den 31. maj 1995.

Carlos FERRER

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

() EFT nr. C 35 af 11. 2. 1995, s. 5.

() Hoteller udgør den mest pålidelige kategori, når det gælder statistiske oplysninger, men der er betydelige forskelle fra land til land (Tyskland har f.eks. ingen hotelklassifikation) og fra region til region (der anvendes forskellige inddelingskriterier i de italienske regioner).

Derfor foreslås, at man anvender betegnelsen »hoteller og tilsvarende indlogeringstyper« uden at specificere, om det er hoteller eller moteller, og om det er med eller uden restauration, idet det er vanskeligt at dække dette kriterium. Ved hoteller og andre lignende indlogeringstyper forstås: indlogeringstyper, hvor »hotel« (Italien: albergo) indgår som en del af navnet, hotellejligheder, moteller, pensionater (og i Spanien: hostales). De nationale, statistiske kontorer afgør, hvad de forskellige typer dækker.

() Herved forstås gruppen af indlogeringsformer, som ikke kan henregnes til hoteller, på det laveste aggregeringsniveau.

De nationale, statistiske kontorer kan desuden vælge at undersøge en enkelt af de anførte undergrupper og skal i så fald anføre hvilken. Nogle lande kan eventuelt vælge ikke at føre statistik over indlogeringsformer uden for hotelsektoren.

() Punkt b) 2 henviser til alle former for friluftsturisme, herunder også feriebyer, som ellers ville falde ind under kategorien andre indlogeringstyper.

Også i dette tilfælde er det op til de nationale statistiske kontorer at anføre, hvad de enkelte typer dækker.

() Ved udlejning af ferielejligheder til turister forstås udlejning af lejligheder og værelser, feriehuse, hytter og andre lignende indlogeringsformer.

Der kan indsamles og indberettes statistiske oplysninger om hver enkelt kategori.

Selv om et statistisk kontor anvender den overordnede kategori b) 3, skal det oplyse, hvad de forskellige undergrupper dækker, og anføre inddelingskriterier og eventuelle problemer i forbindelse med undersøgelsen.

Dette er et af de mest omstridte spørgsmål i forbindelse med de statistiske undersøgelser, både i de enkelte lande og på fællesskabsplan. Man må derfor udvise den størst mulige forsigtighed. Man kan imidlertid ikke se bort fra, at dette område, ifølge pålidelige skøn, i mange lande dækker to tredjedele af det samlede antal værelser og sengepladser i turistsektoren. Feriehuse og lejligheder, som benyttes af ejeren selv eller dennes venner og familie, er ikke medtaget i de statistiske undersøgelser. Udlejning til turister omfatter også turisme i forretningsøjemed, mens udlejning til studenter i almindeligt studieøjemed ikke hører til denne kategori.

Den foreslåede inddeling skal ses som et eksperiment.

() Til denne kategori hører andre uspecificerede undergrupper, f.eks. sengepladser og kahytter på krydstogtsskibe, religiøse institutioner osv. Det er op til det enkelte statistiske kontor at anføre, hvad der dækkes.

Det skal desuden understreges, at visse indlogeringstyper ikke er medtaget, f.eks. bondegårdsferie, da det er en specificeret betegnelse, der relaterer til efterspørgslen. Der er således tale om privat-udlejning af specifik art, fordi den finder sted i landområder. Statistiske oplysninger om denne kategori indsamles i forbindelse med analyser af efterspørgslen.