DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 08.12.2005 
KOM(2005) 637 endelig 
  
GRØNBOG 
"Fremme af sunde kostvaner og fysisk ak tivitet - En europæisk dimension i 
forebyggelsen af overvægt, fe dme og kroniske sygdomme" 
 
DA 2   DA INDHOLDSFORTEGNELSE 
"Fremme af sunde kostvaner og fysisk aktivite t - En europæisk dimension i forebyggelsen 
af overvægt, fedme og kroniske sygdomme" 
I. Den aktuelle situati on på europæisk plan..................................................................... 3 
II. Sundhed og velstand .................................................................................................... 4 III. Høring .................................................................................................................... ...... 5 
IV. Strukturer og redskaber på fællesskabsplan................................................................. 5 IV.1. Den europæiske handlingsplatform for kost, fysisk aktivitet og sundhed ................... 5 
IV.2. Det europæiske netværk vedrøren de ernæring og fysisk aktivitet............................... 6 
IV.3. Sundhed i de forskellige EU-politikker........................................................................ 6 IV.4. Handlingsprogrammet for folkesundhed...................................................................... 7 IV.5. Den Europæiske Fødevare sikkerhedsautoritet (EFSA) ............................................... 7 
V. Indsatsområder ............................................................................................................. 8  
V.1. Forbrugeroplysning, reklamer og markedsføring ........................................................ 8 V.2. Forbrugeruddannelse.................................................................................................... 9 V.3. Fokus på børn og unge ................................................................................................. 9 V.4. Udvalg af fødevarer, fy sisk aktivitet og sundhe dsundervisning på arbejdspladsen... 10 
V.5. Indarbejdelse af forebyggelse og behandli ng af overvægt og fedme i sundhedsvæsenet
............................................................................................................................... ..... 10 
V.6. Indsats mod fedmefremmende miljøer....................................................................... 11 V.7. Socioøkonomiske uligheder....................................................................................... 11 V.8. En integreret og samlet indsats til fre mme af sunde kostvaner og fysisk aktivitet.... 11 
V.9. Anbefalinger vedrørende indtag af næringsstoffer og vedrørende udvikling af 
fødevarebaserede kostråd........................................................................................... 12 
V.10. EU-eksternt samarbejde ............................................................................................. 12 V.11. Andre emner.............................................................................................................. . 13 
VI. De næste skridt........................................................................................................... 1 3 
Annex 1: Figures and Tables.................................................................................................... 14 
Annex 2: Relationship between diet , physical activity and health........................................... 18 
Annex 3: References ............................................................................................................ .... 21 
 
DA 3   DA GRØNBOG 
"Fremme af sunde kostvaner og fysisk aktivite t - En europæisk dimension i forebyggelsen 
af overvægt, fedme og kroniske sygdomme" 
I. D EN AKTUELLE SITUATION PÅ EUROPÆISK PLAN  
I.1. Usunde kostvaner og manglende fysisk aktivitet er de primære årsager til sygdomme, 
der kan undgås, og til for tid lig død i Europa, og den mere og mere udbredte forekomst 
af fedme i hele Europa er foruroligende ud fra et folkesundhedssynspunkt (se 
baggrundsoplysninger i bilag 2) . 
I.2. Rådet har opfordret Kommissionen til at fremme en sund levevis(i)1 og undersøge, 
hvordan en bedre ernæring kan fremmes i Den Europæiske Union, og i givet fald 
fremsætte hensigtsmæssige forslag herom2. Rådet har endvidere opfordret 
medlemsstaterne og Kommissionen til at udforme og gennemføre initiativer med henblik på at fremme su nd kost og fysisk aktivitet
3.  
I.3. Fællesskabets kompetence på området er t ydelig: EF-traktatens ar tikel 152 kræver, at 
der skal sikres et højt sundhedsbes kyttelsesniveau ve d fastlæggelsen og 
gennemførelsen af alle Fællesskabets po litikker og aktiviteter. En række af 
Fællesskabets politikker har relevans for ernæring og fysisk aktivitet, og Rådet har 
bekræftet, at der er behov for at integrer e ernæring og fysisk aktivitet i alle relevante 
politikker på europæisk plan4. 
I.4 Indsatsen på nationalt plan kan med fordel suppleres på fællesskabsplan. Uden at det 
begrænser rækkevidden af den indsats, medl emsstaterne måtte ønsk e at sætte i værk, 
kan Fællesskabets indsats udnytte  synergier og stordriftsfordel e, lette en indsats, der 
omfatter hele Europa, samle ressourcer og formidle bedste praksis og dermed bidrage til den samlede effekt af medlemsstaternes initiativer. 
I.5 Rådet understregede, at da fedmeepidemien har mange forskellige årsager, kræves der 
indsats fra flere aktører
5 - den europæiske handlingsplatform for kost, fysisk aktivitet 
og sundhed ( jf. afsnit IV.1 ) er et godt eksempel herpå - og en indsats på lokalt, 
regionalt, nationalt og europæisk plan6. Rådets udtrykte endvidere tilfredshed med, at 
Kommissionen agtede at fremlægge denne  grønbog og i 2006 frem lægge resultaterne 
af den offentlige høring, som indledes med grønbogen7. 
I.6. Det Europæiske Økonomiske og Sociale U dvalg understregede, at en indsats på 
fællesskabsplan kan styrke virkningen af init iativer fra de nationale myndigheder, den 
private sektor og ngo'erne8. 
I.7. En række medlemsstater er allerede i gang med at gennemføre nationale strategier eller 
handlingsplaner vedrørende kos t, fysisk aktivitet og sundhed9. En indsats fra EU's side 
kan støtte og supplere sådanne aktiviteter,  fremme koordineringen heraf og være med 
                                                 
(i) Henvisninger er samlet i bilag 3 sidst i dokumentet. 
 
DA 4   DA til at kortlægge og formidle god praksis, såle des at andre lande kan drage fordel af 
erfaringerne. 
II. S UNDHED OG VELSTAND  
II.1. Foruden de menneskelig e lidelser er de økonomiske virkninger af den stigende 
forekomst af fedme af stor betydning. Det s kønnes, at fedme i EU tegner sig for op til 
7 % af sundhedsudgifterne10, og dette beløb vil stige yderligere, hvis man skal dømme 
efter den voksende fedmetendens. Der fore ligger ganske vist ikke detaljerede 
oplysninger for alle EU-lande, men unders øgelser peger på de høje økonomiske 
omkostninger ved fedme. I en rapport udarb ejdet i 2001 af National Audit Office i Det 
Forenede Kongerige vurderede man, at fe dme i England alene var skyld i 18 mio. 
dages sygefravær og 30 000 for tidlige dødsfald  og svarede til dire kte sundhedsudgifter 
på mindst 500 mio. GBP årligt. De afledte økonomiske omkostninger, f.eks. lavere 
produktivitet og tabt ou tput, skønnedes til at udgøre yderligere 2 mia. GBP årligt11. I 
2004-rapporten af Det Forenede Kongeriges Ch ief Medical Officer om betydningen af 
fysisk aktivitet og sammenhængen med s undhed skønnedes udgifterne som følge af 
fysisk inaktivitet at udgøre 8,2 mia. GBP årligt (heri medregnet såvel 
sundhedsudgifterne som de afledte økonomi ske omkostninger, f.eks. sygefravær)12. I 
Irland skønnedes de direkte udgifter til behand ling af fedme at udgøre ca. 70 mio. EUR 
i 200213. I USA vurderede CDC, at de fedmer elaterede sundhedsudgift er udgør 75 mia. 
USD14. Hvad angår enkeltpersoner skønnes de t i undersøgelser, at en fed voksen 
person i USA i gennemsnit har årlige udgift er til medicinsk be handling, der ligger 
37 % højere end en normalvægtig persons gennemsnit15. I disse direkte udgifter er ikke 
medregnet nedsat produktivitet som følge af nedsat funktionsevne og for tidlig død. 
II.2. I en analyse fra Staten s folkhälsoinstitut i Sverige konkluderes det, at 4,5 % af 
sygdomsbyrden (disability-adjusted lifeyear s (DALYs)) skyldes dårlig ernæring, mens 
3,7 % og 1,4 % skyldes fedme og fysisk inak tivitet – altså i alt 9,6 % sammenlignet 
med 9 %, der skyldes rygning16. 
II.3. I en ret ny rapport fra Nederlandene s institut for folkesundhed og miljø, RIVM, 
behandledes spørgsmålet om dårlig kostsammensætning og sundhedsforringelse. En af konklusionerne var, at et overdrevet indtag af  de "forkerte" fedttyper, f.eks. mættede 
fedtsyrer og transfedtsyrer, øger sandsynli gheden for at udvikle en hjerte-kar-sygdom 
med 25 %, mens risikoen nedsættes med 25 %, hvis man spiser fisk en eller to gange 
om ugen. I Nederlandene er dårlig kostsamm ensætning hvert år skyld i 38 000 tilfælde 
af hjerte-kar-sygdomme hos voksne på 20 år og derover
17. 
II.4. Det er altså ikke blot ud fra et folkesundhedssynspunkt vigtigt at gøre noget med 
overvægt og fedme, men det vil også reduc ere udgifterne på lang sigt til sundheds-
væsenet og gøre samfundsøkonomien mere stab il, ved at borgerne kan have et 
produktivt liv et godt stykke op i alderen. Gr ønbogen vil være med til at afgøre, om en 
indsats på fællesskabsplan, der supplerer me dlemsstaternes aktivitete r, kan bidrage til 
at reducere sundhedsrisici, dæmpe sundheds udgifterne og forbedre konkurrenceevnen i 
medlemsstaterne. 
 
DA 5   DA III. H ØRING  
III.1. Som annonceret i meddelelsen "Fremme af sundhed, sikkerhed og tillid blandt 
borgerne: en strategi for s undhed og forbrugerbeskyttelse"18 er Kommissionen ved at 
udarbejde en række fælles strategier ti l håndtering af de vigtigste sundheds-
determinanter som f.eks. ernæring og fedme. I den forbindelse har denne grønbog til formål at lægge op til en bredtfavnende hør ingsproces og iværksætte en dybtgående 
diskussion, der inddrager EU-institutionerne,  medlemsstaterne og civilsamfundet, med 
det formål at finde ud af, hvordan sunde kostvaner og fysisk aktivitet kan fremmes ved en indsats på EU-plan.  
III.2. Kommissionen opfordrer alle interessered e organisationer til at indsende høringssvar 
om de emner, der behandles i denne grønbog, senest den 15. marts 2006 til følgende adresse (helst pr. e-mail):  
Europa-Kommissionen: 
Generaldirektoratet for S undhed og Forbrugerbeskyttelse 
Kontor C4 - Sundhedsdeterminanter E-mail: SANCO-C4-NUTRITIONGR EENPAPER@cec.eu.int
 
Postadresse: L-2920 Luxembourg Fax: (+ 352) 4301.34975 
Svarene bør ikke være videnskabelige af handlinger, men konkrete, veldokumenterede 
forslag til udformning af en politik, især på EU-plan. Der forventes navnlig svar fra erhvervslivet om emner, der hører under deres specifikke interesseområde (f.eks. 
reklamer og markedsføring samt mær kning), patientforeninger og ngo'er, der 
beskæftiger sig med sundhed og forbrugerbeskyttelse.  
III.3. Medmindre de, der har afgivet høringssvar, er klærer, at de ikke vil have, at deres svar 
eller dele heraf offentliggøres på Kommissione ns websted og/eller citeres i rapporten 
med analyser af resultatet af høringsprocessen
19, går Kommissionens tjenestegrene ud 
fra, at de ikke har noget imod det. 
III.4. Da sygdomme i forbindelse med usunde kos tvaner og fysisk inaktivitet skyldes et 
samspil mellem flere årsager, og da der kræves  en indsats fra flere aktører for at gøre 
noget ved dem, berøres i denne grønbog visse emner, der primært hører under EU-medlemsstaternes kompetence (f.eks. udda nnelse og byplanlægning). Den forventes 
således også at bidrage til at kortlægge områder, hvor EU ikke desto mindre kunne 
betyde en merværdi, f.eks. ved at støtte netværksdannelse for aktører og formidling af 
god praksis. 
IV. S
TRUKTURER OG REDSKABER PÅ FÆLLESSKABSPLAN  
IV.1. Den europæiske handlingsplatform for kost, fysisk ak tivitet og sundhed 
IV.1.1. For at skabe et fælles forum for indsatse n blev den europæiske handlingsplatform for 
kost, fysisk aktivitet og sundhe d oprettet i marts 2005. Platform en samler alle relevante 
aktører på europæisk plan, der er villige t il at forpligte sig - på en måde, der kan 
efterprøves - til at standse og vende de n nuværende tendens til overvægt og fedme. 
Platformen har til formål at virke som kata lysator for erhvervslivets, civilsamfundets 
 
DA 6   DA og den offentlige sektors fr ivillige indsats i hele EU . Blandt medlemmerne af 
platformen er centrale repræsentanter på  EU-plan for fødevare-, detailhandels-, 
catering- og reklamebranchen, forbrugerorg anisationer og ngo'er, der beskæftiger sig 
med sundhed. 
IV.1.2. Det er meningen, at platformen skal væ re et eksempel på en koordineret men 
selvstændig indsats fra forskellige dele af samfundet. Den er udformet med henblik på 
at stimulere andre initiativer på nationalt,  regionalt eller lokalt plan, og samarbejde 
med lignende fora på nationalt plan. Samtidig  kan platformen skabe input, med henblik 
på at indsatsen mod fedmeproblemet integr eres i en bred vifte af EU-politikker. 
Kommissionen betragter platformen for at være  den mest lovende metode til en indsats 
af ikke-lovgivningsmæssig art, da den egner sig fortrinligt, til at opbygge tillid mellem de centrale aktører. De første resultater fr a platformen er opmuntrende. De øvrige EU-
politikker inddrages i vidt omfang, og pl atformens medlemmer har planer om 
vidtrækkende forpligtelser fo r 2006. Der afholdes et fælles møde med aktører fra USA, 
som vil bidrage til udveksling af god praksis. Dertil kommer, at der er opnået enighed 
blandt sportsministrene om at yde støtte til platformen. Resultaterne af platformen 
bliver evalueret første gang i midten af 2006
20. 
IV.2. Det europæiske netværk vedrø rende ernæring og fysisk aktivitet 
IV.2.1. Kommissionens tjenestegre ne oprettede i 2003 et netv ærk vedrørende ernæring og 
fysisk aktivitet, som består af eksperte r udnævnt af medlemsstat erne, WHO og ngo'er 
på forbruger- og sundhedsområdet, med de t formål at rådgive Kommissionen om 
udviklingen af Fællesskabets aktiviteter for at forbedre ernæringen, reducere og 
forebygge kostrelaterede sygdomme, fremme fysisk aktivitet og bekæmpe overvægt og 
fedme. Netværket vil i høj grad blive inddrag et i arbejdet med at analysere reaktionerne 
på denne grønbog. 
IV.3. Sundhed i de forske llige EU-politikker 
IV.3.1. Forebyggelse af overvægt og fedme forudsæ tter en integreret i ndsats for at skabe 
sundhed, og denne indsats skal kombi nere fremme af sund levevis med 
foranstaltninger, der tager fat på sociale og  økonomiske uligheder og  det fysiske miljø, 
og det skal være en forpligtelse at søge  sundhedsmål opfyldt også via andre EU-
politikker. En sådan indsats må nødvendigvi s gennemføres på tværs af en række EU-
politikker (f.eks. landbrugs-, fiskeri-, uddann elses-, sports-, forbruger-, erhvervs-, 
forsknings-, social- og arbejdsmarkeds-, miljø - og av-politik og politikken for det indre 
marked) og aktivt fremmes af disse politikker.  
IV.3.2. Kommissionen har for sit vedkommende ivær ksat en række mekanismer med henblik 
på at sikre, at sundhed indarbejdes i andre EU-politikker: 
• Generaldirektoratet for Sundhed og Forb rugerbeskyttelse høres  systematisk, når 
andre af Kommissionens tjenestegrene fr emsætter vigtige forslag vedrørende et 
politikområde. 
• I den interne sundhedsgruppe deltager alle berørte tjenestegrene i Kommissionen i 
drøftelser om sundhedsrelaterede spørgsmål. 
• Kommissionen har indført proc eduren med konsekvensanalyse,  der er et redskab til 
at forbedre kvaliteten og sammenhængen i udviklingen af politikken, og som bl.a. 
omfatter vurdering af vir kningerne for sundheden. 
 
DA 7   DA Kommissionen ønsker bl.a. svar på følgende spørgsmål: 
– Hvilke konkrete tiltag kan EU-polit ikområder evt. bidrage med for at 
fremme sunde kostvaner og fysisk aktivitet og for at skabe miljøer, der 
gør sunde valg til nemme valg?  
– Hvilke slags foranstaltninger på EU-plan eller på nationalt plan kan 
bidrage til at forbedre udbuddet af og adgangen til frugt og grøntsager og 
gøre dem billigere og mere attraktive?  
– På hvilke områder i forbindelse med er næring, fysisk aktivitet, udvikling af 
redskaber til analyse af hermed forbundne lidelser samt forbrugeradfærd 
er der behov for mere forskning?  
IV.4. Handlingsprogrammet for folkesundhed 
IV.4.1. Betydningen af ernæring, fysisk aktivitet og fedme fremgår også af 
handlingsprogrammet for folkesundhed21 og de årlige arbejdsplaner herunder. Under 
punktet vedrørende information på sundhedsområdet støtter programmet aktiviteter, der tager sigte på at indsamle mere robuste data om fedmeepidemiologi og 
adfærdsaspekter
22. I programmet opstilles et sæt af  sammenlignelige indikatorer for 
sundhedsstatus, herunder fysisk aktivitet og fedme i forbindelse med indtagelse via 
kosten.  
IV.4.2. Under punktet vedrørende sundhedsde terminanter støtter programmet fælles-
europæiske projekter, der har til formål at fremme sunde kostvaner og fysisk aktivitet, 
herunder tværgående og integrerende tiltag, der bevirker en integrering af tiltag 
vedrørende levevis og indarbejder miljømæ ssige og socioøkonomiske betragtninger, 
idet der fokuseres på centrale målgrupper og centrale miljøer, og arbejdet knytter an til 
forskellige sundhedsdeterminanter23. 
IV.4.3. I Kommissionens forslag til et nyt handlingsprogram for sundhed og 
forbrugerbeskyttelse24 lægger der særlig vægt på fremme og forebyggelse bl.a. 
vedrørende ernæring og fysisk aktivitet, og de r foreslås et nyt aktionsfelt vedrørende 
forebyggelse af bestemte sygdomme. 
Kommissionen ønsker bl.a. svar på følgende spørgsmål: 
– Hvordan kan data om fedme gøres mere tilgængelige og 
sammenlignelige, navnlig med henblik på at kortlægge præcist, hvordan 
fedme er udbredt geografisk og socioøkonomisk?  
– Hvordan kan programmet bidrage til at give beslutningstagere, fagfolk i 
sundhedssektoren, medierne og den brede offentlighed øget kendskab til 
sunde kostvaners og fysisk aktivitets evne til at reducere risikoen for 
kroniske sygdomme?  
– Hvilke kanaler er bedst egnet til formidling af den eksisterende viden?  
IV.5. Den Europæiske Fødevares ikkerhedsautoritet (EFSA) 
IV.5.1. Den Europæiske Fødevaresi kkerhedsautoritet kan i høj grad  medvirke til at understøtte 
de foreslåede foranstaltninger vedrørende  ernæring (f.eks. vedr ørende anbefalede 
 
DA 8   DA indtag af næringsstoffer eller kommunikati onsstrategier om ernæ ringens betydning for 
sundheden rettet mod fagfolk i sundhedsse ktoren, ledere af virksomheder i 
fødevarekæden og den brede offentlighed) i form af videnskabelig rådgivning og bistand (se nærmere i afsnit V.9 om EFSA's rolle i forbindelse med udformningen af 
fødevarebaserede kostråd) .  
V. I
NDSATSOMRÅDER  
V.1. Forbrugeroplysning, reklamer og markedsføring 
V.1.1. Forbrugerpolitikken har til formål at sætte befolkningen i stand til at træffe 
kvalificerede valg vedrørende kosten. Et vi gtigt element i den forbindelse er oplysning 
om varernes næringsindhold. Klare og kons ekvente næringsoplysni nger om fødevarer 
kan sideløbende med relevant forbrugerudda nnelse fungere som fundamentet for et 
kvalificeret kostvalg. Med det for øje har Kommissionen fremsat et forslag til en 
forordning om harmonisering af re glerne om sundhedsanprisninger25. Det omfatter 
princippet om fastsættelse af ernæringsprofiler, så man ka n undgå, at fødevarer med et 
stort indhold af visse næringsstoffer (f.eks . salt, fedt, mættet fedt og sukker) anprises 
med henvisning til deres gavnlige vi rkning for ernæringen eller sundheden. 
Kommissionen overvejer des uden ændringer af de ek sisterende regler om 
næringsdeklaration. 
V.1.2. Hvad angår reklame og markedsføring skal de t sikres, at forbrugerne ikke vildledes, og 
især at sårbare forbrugere, især børns , godtroenhed og begrænsede kendskab til 
medierne ikke misbruges. Det gælder især  reklamer for fødevarer med højt indhold af 
fedt, salt og sukker, f.eks. energirige sn acks og læskedrikke sødet med sukker, og 
markedsføring af sådanne produkter på skoler26. Selvregulering i erhvervslivet kunne 
være den foretrukne metode på dette områ de, da den set i forhold til lovgivning er 
forbundet med en række fordele med hensyn  til hurtighed og flek sibilitet. Det vil 
imidlertid være nødvendigt at tage andre muligheder i betr agtning, hvis man ikke opnår 
tilfredsstillende resultater via selvregulering. 
 
DA 9   DA Kommissionen ønsker bl.a. svar på følgende spørgsmål: 
– Hvilke er de vigtigste næringsstoffer og varekategorier, der skal lægges 
vægt på i næringsoplysningerne til forbrugerne, og hvorfor?  
– Hvilken slags forbrugeroplysning/uddannelse skal der til, for at 
forbrugerne fuldt ud kan forstå oplysningerne på mærkningen af 
fødevarerne, og hvem skal give sådanne oplysninger?  
– Er frivillige regelsæt ("selvregulering") en passende metode til at 
begrænse reklamer for og markedsføring af fødevarer med højt 
energiindhold og lavt indhold af mikronæringsstoffer? Hvilke alternativer 
kan komme på tale, hvis selvregulering ikke fungerer?  
– Hvordan kan man definere, gennemføre og overvåge effektivitet i 
forbindelse med selvregulering? Hvilke foranstaltninger bør man træffe 
for at sikre, at sårbare forbrugeres godtroenhed og begrænsede 
kendskab til medierne ikke misbruges i forbindelse med reklamer, 
markedsføring og salgsfremstød?  
V.2. Forbrugeruddannelse 
V.2.1. En forudsætning for, at en ernæringspolit ik, på såvel nationalt plan som på EU-plan, 
kan lykkes, er en forbedring af befol kningens viden om forholdet mellem kost og 
sundhed samt mellem energiindtag og ener giforbrug, om kostvaner, der nedsætter 
risikoen for kroniske sygdomme, og om valg  af sunde fødevarer. Der er behov for at 
udvikle konsekvente, sammenhængende, enkle og  klare budskaber, der skal formidles 
via flere kanaler og i forskellig udformning, der er afstemt efter lokal kultur, alder og 
køn. Forbrugeruddannelse bidrager også til at forbedre kendskabet til medierne og 
sætte forbrugerne i stand til bedre at forstå næringsdeklarationerne. 
Kommissionen ønsker bl.a. svar på følgende spørgsmål for at kortlægge bedste 
praksis: 
– Hvordan kan man bedst sætte forbrugerne i stand til at foretage 
kvalificerede valg og handle effektivt?  
– Hvordan kan partnerskaber mellem offentlige og private bidrage til 
forbrugeruddannelse?  
– Hvilke centrale budskaber skal forbrugerne modtage vedrørende 
ernæring og fysisk aktivitet, og hvor dan skal de formidles, og hvem skal 
gøre det?  
V.3. Fokus på børn og unge 
V.3.1. Allerede i barndommen og ungdommen træ ffer man vigtige livsstilsvalg, der har 
betydning for sundhedsrisikoen, når man er voksen. Det er derfor af afgørende 
betydning, at børn får vejledning i sund adfær d. Skolen anses for at være et vigtigt 
miljø for sundhedsfremmende foranstaltninger, og den kan bidrage til at beskytte børns 
sundhed ved at fremme sunde kostvaner og fysi sk aktivitet. Der er desuden mere og 
mere dokumentation for, at sund kost også forbedrer konc entrations- og 
indlæringsevnen. Skolen har desuden mulighed for at tilskynde børn til at være fysisk 
 
DA 10   DA aktive hver dag27. Man kunne overveje at træffe relevante foranstaltninger på et 
passende niveau. 
V.3.2. For at undgå, at børn udsættes for mods tridende budskaber, er det nødvendigt, at 
forældrenes og skolernes indsats for sundheds undervisning understø ttes af en indsats 
fra medierne, sundhedsvæsenet, civilsamfunde t og de relevante gren e af erhvervslivet 
(positive rollemodeller)  (se nærmere i afsnit V.1 om markedsføring rettet mod børn) . 
Kommissionen ønsker bl.a. svar på følgende spørgsmål for at kortlægge bedste 
praksis: 
– Hvilke gode eksempler på forbedring af skolemadens næringsværdi 
findes der, og hvordan kan forældrene blive oplyst om, hvordan 
næringsværdien af måltiderne derhjemme forbedres?  
– Hvad er god praksis, når det drejer si g om regelmæssig fysisk aktivitet på 
skolerne?  
– Hvad er god praksis, når det drejer sig om at skabe sunde kostvalg på 
skolerne, navnlig vedrørende overdrevet indtag af energirige snacks og 
læskedrikke sødet med sukker?  
– Hvordan kan medierne, sundhedsvæsenet, civilsamfundet og de 
relevante erhvervsgrene understøtte skolernes indsats for 
sundhedsundervisning? Hvilken rolle kan partnerskaber mellem offentlige 
og private spille i den forbindelse?  
V.4. Udvalg af fødevarer, fysisk aktivitet og sundhedsundervisning på arbejdspladsen 
V.4.1. Arbejdspladserne er et miljø, hvor der er gode muligheder for at fremme sunde 
kostvaner og fysisk aktivitet. Kantiner med et sundt udvalg og arbejdsgivere, der 
skaber miljøer, som gør det lettere at være fysisk aktiv (f.eks. ved at stille brusere og omklædningsrum til rådighed), kan i høj gr ad medvirke til at fremme sundhed på 
arbejdspladsen. 
Kommissionen ønsker bl.a. svar på følgende spørgsmål for at kortlægge 
bedste praksis: 
– Hvordan kan arbejdsgiverne skabe et sundt udvalg i kantinerne på 
arbejdspladserne?  
– Hvilke foranstaltninger kan tilskynde til og lette fysisk aktivitet i pauser og 
undervejs til og fra arbejde?  
V.5. Indarbejdelse af forebyggelse og behandling af overvægt og fedme i 
sundhedsvæsenet 
V.5.1. Sundhedsvæsenet og fagfolk i sundhedssektoren  har i høj grad mulighed for at forbedre 
patienternes kendskab til for holdet mellem kost, fysisk ak tivitet og sundhed og for at 
foranledige de fornødne ændringer i levevis.  Patienterne kunne blive kraftigt ansporet 
til sådanne ændringer, hvis fagfolk i sundhe dssektoren som led i den rutinemæssige 
kontakt gav praktiske råd til pa tienter og familier om fordelene ved gode kostvaner og 
 
DA 11   DA mere fysisk aktivitet. Der skal desuden ta ges fat på de forskellige muligheder for 
behandling af fedme28. 
Kommissionen ønsker bl.a. svar på følgende spørgsmål: 
– Hvilke foranstaltninger, og på hvilket niveau, er nødvendige for at sikre, at 
tiltag, der har til formål at fremme sunde kostvaner og fysisk aktivitet, i 
højere grad bliver en integreret del af sundhedsvæsenet?  
V.6. Indsats mod fedmefremmende miljøer 
V.6.1. Fysisk aktivitet kan indarbej des i den daglige rutine (f.eks. gå eller cykle til skole eller 
arbejde i stedet for at bruge motorkøret øjer). Transport- og byplanlægningspolitikken 
kan sikre, at man let og sikkert kan gå, cykle eller bevæge sig på anden måde, og 
fremme transport, der foregår på andre må der end ved motorkøretøjer. Sikre stier til 
cyklister og fodgængere kunne være  et af de tiltag, der skal  til for at gøre noget ved de 
særdeles foruroligende tendenser  til overvægt og fedme hos børn. 
Kommissionen ønsker bl.a. svar på følgende spørgsmål: 
– Hvordan kan det offentliges indsats bidrage til at sikre, at fysisk aktivitet 
"indarbejdes" i den daglige rutine?  
– Hvilke foranstaltninger er nødvendige for udviklingen af miljøer, der 
fremmer fysisk aktivitet?  
V.7. Socioøkonomiske uligheder 
V.7.1. Valget af fødevarer bestemmes af både  individuelle præferencer og socioøkonomiske 
faktorer29. Social situation, indkomst og uddannels e er af betydning for kost og fysisk 
aktivitet. Visse lokalområder kan virke hæmmende for fysisk aktivitet, mangler 
rekreative faciliteter og har større konsekvenser for de m med få midler end for dem, 
der har råd til eller har adgang til transport. Et lave re uddannelsesniveau og dårligere 
adgang til relevante oplysninge r gør det sværere at foreta ge kvalificerede valg.  
Kommissionen ønsker bl.a. svar på følgende spørgsmål: 
– Hvilke foranstaltninger, og på hvilket niveau, kunne fremme sunde 
kostvaner og fysisk aktivitet hos befolkningsgrupper og husholdninger i 
visse socialklasser og sætte sådanne grupper i stand til at gå over til en 
mere sund levevis?  
– Hvordan kan man gøre noget ved den "ophobning" af usunde vaner, der 
ofte er blevet påvist hos grupper i visse socialklasser?  
V.8. En integreret og samlet indsats til frem me af sunde kostvane r og fysisk aktivitet 
V.8.1. En integreret og samlet indsats, der har t il formål at gøre sunde valg praktisk mulige, 
økonomisk overkommelige og attraktive, inde bærer, at ernæring og fysisk aktivitet 
tages i betragtning i alle relevante politikke r på lokalt, regionalt,  nationalt og europæisk 
plan, idet man skal skabe de fornødne befordrende miljøer, og udvikle og anvende passende redskaber til at vurdere virkningen af andre politikker på ernæringsrelateret 
sundhed og fysisk aktivitet
30. 
 
DA 12   DA V.8.2. Prævalensen af kroniske lid elser, der hænger sammen med kost og fysisk aktivitet, kan 
variere meget mellem mænd og kvinder, al dersgrupper og socialklasser. Dertil 
kommer, at kostvaner og fysik aktivitet ofte hænger nøje sammen med lokale og 
regionale traditioner. Derfor skal man ve d en indsats for sunde kostvaner og fysisk 
aktivitet tage hensyn til køn og socioøkonomiske og kulturelle forskelle, og man skal 
se alting i et livslangt perspektiv.  
Kommissionen ønsker bl.a. svar på følgende spørgsmål: 
– Hvilke elementer er de vigtigste i en integreret og samlet indsats til 
fremme af sunde kostvaner og fysisk aktivitet?  
– Hvordan skal rollerne fordeles på nationalt plan og på EU-plan?  
V.9. Anbefalinger vedrørende indtag af næ ringsstoffer og vedrørende udvikling af 
fødevarebaserede kostråd 
V.9.1 I WHO/FAO-rapporten31 opstilles der generelle anbefali nger vedrørende befolkningens 
indtag af næringsstoffer og mål for fysisk aktivitet set i relati on til ønsket om at 
forebygge vigtige ikke-ove rførbare sygdomme.  
V.9.2. I forbindelse med Eurodiet-projektet32 blev der foreslået kvantificerede mål for 
befolkningens indtag af næringsstoffer, og man understregede behovet for, at målene 
blev udmøntet i fødevarebaserede kostråd. F ødevarebaserede kostråd skal være baseret 
på sædvanlige kostmønstre og tage hensyn ti l socioøkonomiske og kulturelle faktorer.  
V.9.3. Kommissionen har anmodet Den Europæiske  Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) om 
at opdatere rådgivningen vedr ørende energi, makronæringsst offer og kostfibre. Derpå 
vil EFSA også afgive udtalelse om befo lkningens referenceindtag af mikronærings-
stoffer i kosten, og, hvis det anses for relevant , andre essentielle stoffer, der har en 
ernæringsmæssig eller fysiologisk  virkning, som led i en afba lanceret kost. Desuden vil 
EFSA afgive udtalelse om, hvordan kostråd vedrørende næringsstoffer kan udmøntes i 
anbefalinger vedrørende forskellige fødeva rers bidrag til kosten som helhed, så 
sundheden kan bevares via optimal ernæring.  
Kommissionen ønsker bl.a. svar på følgende spørgsmål: 
– Hvordan kan sociale og kulturelle variationer og forskellige regionale og 
nationale kostvaner tages i betragtning i forbindelse med 
fødevarebaserede kostråd på europæisk plan?  
– Hvordan kan man udligne de store forskelle mellem de foreslåede 
ernæringsmål og de faktiske forbrugsmønstre?  
– Hvordan kan kostråd formidles til forbrugerne?  
– Hvordan kan systemer med point til er næringsprofiler (som man for nylig 
har udviklet i Det Forenede Kongerige33) bidrage til en sådan udvikling?  
V.10. EU-eksternt samarbejde 
V.10.1. På internationalt plan overvejer man for øjeblikket muligheden fo r globalt at inddrage 
Codex Alimentarius34 i spørgsmålet om ernæring. I tråd med opfordringen i WHO's 
 
DA 13   DA globale strategi for kost, fy sisk aktivitet og sundhed støt ter EU synspunktet om, at man 
generelt bør overveje, hvordan ernærings spørgsmål kan integreres i Codex 
Alimentarius' arbejde uden at ændre C odex Alimentarius' nuværende kommissorium. 
V.10.2. Ernæring, kost og fysisk aktivitet bør væ re omfattet af et tæt samarbejde mellem 
lovgivere og andre aktører i EU og i andre lande, hvor de n stigende overvægt og fedme 
er foruroligende35. 
Kommissionen ønsker bl.a. svar på følgende spørgsmål: 
– På hvilke betingelser bør EU indgå i arbejdet for, at EU og lande uden for 
EU udveksler erfaringer og kortlægger bedste praksis? Og på hvilken 
måde?  
V.11. Andre emner 
Kommissionen ønsker bl.a. svar på følgende spørgsmål: 
– Er der emner, der ikke berøres i denne grønbog, men som skal tages i 
betragtning som led i en europæisk dimension i forbindelse med fremme 
af sunde kostvaner, fysisk aktivitet og sundhed?  
– Hvilke af de emner, der behandles i denne grønbog, bør prioriteres 
højest, og hvilke kan betragtes som mindre presserende?  
VI. D E NÆSTE SKRIDT  
VI.1. Kommissionens tjenestegrene vil nøje anal ysere alle bidrag, so m indkommer som svar 
på den høringsproces, der iværksættes ved denne grønbog. Det forventes, at en rapport, 
der sammenfatter alle bidragene, vil blive offentliggjort på Komm issionens websted i 
juni 2006. 
VI.2. På grundlag af resultaterne af hørings processen vil Kommissionen overveje, hvordan 
man bedst kan følge op herpå, og hvilke fo ranstaltninger det måtte være nødvendigt at 
foreslå, og hvilke instrumenter der skal til for at gennemføre dem. Der vil blive 
foretage den fornødne konsekvensanalyse, af hængigt af hvilke type instrumenter der 
vælges. 
 
DA 14   DA ANNEX 1  
 
Figures and Tables 
Table 1 
Prevalence estimates of diabetes mellitus  
 estimate 2003  estimate 2025  
Country prevalence (%)  prevalence (%)  
Austria 9.6 11.9 
Belgium 4.2 5.2 
Cyprus 5.1 6.3 
Czech Re public 9.5 11.7 
Denmar k 6.9 8.3 
Estonia   9.7 11.0 
Finland 7.2 10.0 
France   6.2 7.3 
German y 10.2 11.9 
Greece 6.1 7.3 
Hungary 9.7 11.2 
Ireland 3.4 4.1 
Italy  6.6 7.9 
Latvia 9.9 11.1 
Lithuania 9.4 10.8 
Luxembour g 3.8 4.4 
Malta 9.2 11.6 
Netherlands 3.7 5.1 
Poland   9.0 11.0 
Portu gal  7.8 9.5 
Slovakia 8.7 10.7 
Slovenia   9.6 12.0 
Spain 9.9 10.1 
Sweden  7.3 8.6 
United Kin gdom 3.9 4.7 
source: Diabetes Atlas, 2nd edition, International Diabetes 
Foundation 2003  
 
DA 15   DA Fig. 2: Deaths in 2000 attributable to selected risk factors (European region) 
(source: World Health Report 2002) 
0 500.000 1.000.000 1.500.000 2.000.000 2.500.000
blood pressure
cholesterol
tobacco
high BMI
too low fruit + veg intake
physical inactivity
alcohol
urban air pollution
lead exposure
occupational carcinogens
illicit drugs
unsafe sex
occupational particulates
occupational injuries
 
 
DA 16   DA  
Table 2 - Overweight and obesity among adults in the European Union  
 Males Females 
Country Year of 
Data Collection %BMI
1 
25-29.9 %BMI≥30 %Com-
bined BMI ≥25 %BMI 
25-29.9 %BMI 
≥30 %Combined 
BMI≥25 
Austria 1999 40 10 50 27 14 41 
Belgium 1994-7 49 14 63 28 13 41 
Cyprus 1999-2000 46 26.6 72.6 34.3 23.7 58 
Czech 
Republic 1997/8 48.5 24.7 73.2 31.4 26.2 57.6 
Denmark 1992 39.7 12.5 52.2 26 11.3 37.3 
England2 2003 43.2 22.2 65.4 32.6 23. 55.6 
Estonia  (self 
reported) 1994-8 35.5 9.9 45.4 26.9 15.3 42.2 
Finland 1997 48 19.8 67.8 33 19.4 52.4 
France  (self 
reported) 2003 37.4 11.4 48.8 23.7 11.3 35 
Germany 2002 52.9 22.5 75.4 35.6 23.3 58.9 
Greece 1994-8 51.1 27.5 78.6 36.6 38.1 74.7 
Hungary 1992-4 41.9 21 62.9 27.9 21.2 49.1 
Ireland 1997-99 46.3 20.1 66.4 32.5 15.9 48.4 
Italy (self 
reported) 1999 41 9.5 50.5 25.7 9.9 35.6 
Latvia 1997 41 9.5 50.5 33 17.4 50.4 
Lithuania 1997 41.9 11.4 53.3 32.7 18.3 51 
Luxembourg  45.6 15.3 60.9 30.7 13.9 44.6 
Malta 1984 46 22 68 32 35 67 
Netherlands 1998-2002 43.5 10.4 53.9 28.5 10.1 38.6 
                                                 
1 BMI = Body Mass Index: a person’s weight in kg divided by (height in metres)2 ; persons with a BMI 
between 25 and 30 are consider ed overweight, persons with a BMI >30 are considered obese 
2 Data from Health Survey for England, which does  not include data for Scotland, Wales and Northern 
Ireland 
 
DA 17   DA Poland  (self 
report) 1996 n/a 10.3 n/a n/a 12.4 n/a 
Portugal 
(urban) Published 
2003 n/a 13.9 n/a n/a 26.1 n/a 
Slovakia 1992-9 49.7 19.3 69 32.1 18.9 51 
Slovenia  (self 
reported) 2001 50 16.5 66.5 30.9 13.8 44.7 
Spain 1990-4 47.4 11.5 58.9 31.6 15.3 46.9 
Sweden 
(adjusted)  1996-7 41.2 10 51.2 29.8 11.9 41.7 
Age range and year of data  in surveys may differ. With the limited data availa ble, prevalen ces are not 
standardised. Self reported surveys may underestimate true prevalence. Sources and references are from 
the IOTF database ( © International Obesity Task Force, London – March 2005) 
 
Fig. 2: Rising prevalence of overweight  in children aged 5-11 (source: IOTF) 
051015202530
1960 1970 1980 1990 2000England
Poland
German yNetherlandsSpain
France
Czech R.USA
 
DA 18   DA  
ANNEX 2 - Relationship between di et, physical activity and health 
1. The relationship between diet, physical ac tivity and health has been scientifically 
established, in particular rega rding the role of li festyles as determinants of chronic non-
communicable diseases and conditions such as  obesity, heart disease, type 2 diabetes, 
hypertension, cancer and osteoporosis36. 
2. Particularly alarming is the increase in the prevalence of diabetes  (cf table 1, Annex 1) . 
Type-2-diabetes, which accounts for over 90% of  diabetes cases worldwide, is related 
to obesity, a sedentary lifestyle and diets high in fat and saturated fatty acids. Both 
prevention and treatment of type-2 diabetes need to focus on lifestyle changes (weight 
loss, physical activity, diets low in  fat and saturated fatty acids)37. 
3. Cardiovascular diseases  (CVD) are together with cancer the most important causes of 
death and disease in Europe. Stopping smoki ng, increasing physical activity levels and 
adopting healthier diets are the most importa nt factors in the primary prevention of 
CVD. The key recommendations for CVD pr evention are maintenance of normal body 
weight, moderate physical activ ity of 30 minutes or more every day and avoidance of 
excess consumption of satura ted fatty acids and salt.  
4. Dietary factors are estimated to account for approximately 30% of all cancers  in 
industrialized countries38, making diet second only to tobacco as a theoretically 
preventable cause of cancer. Consumpti on of adequate amounts of fruits and 
vegetables, and physical activity, appear to be protective against certain cancers. Body 
weight and physical inactivity together are estimated to account for approximately one-
fifth to one-third of several of the most common cancers39. 
5. Osteoporosis  is a disease in which the density of  bones is reduced, increasing the risk 
of fracture. Around the world, it affects one in  three women and one in five men over 
the age of fifty. Although genetic factors wi ll determine whether an  individual is at 
heightened risk of osteoporosis, lifestyle factors can influence the acquisition of bone mass in youth and the rate of bone loss la ter in life. The jo int WHO/FAO expert 
consultation
40 concludes that dietary and lifestyle  recommendations developed for the 
prevention of other chronic diseases may pr ove helpful to reduce osteoporosis risk.  
6. The World Health Report 200241 describes in detail how a few major risk factors  
account for a significant proportion of all d eaths and diseases in most countries (cf 
figure 1, Annex 1) . Six out of the seven most importan t risk factors for premature death 
(blood pressure, cholesterol, Body Mass Index,  inadequate fruit a nd vegetable intake, 
physical inactivity, excessive alcohol consumpti on) relate to diet and physical activity 
(the odd one out being tobacco). Unhealthy diets and lack of physical activity are 
therefore the leading causes of avoidable illness and premature death in Europe. 
7. The underlying determinants  of the risk factors for the major chronic diseases 
portrayed above are largely the same. Dietary risk factors include shifts in the diet 
structure towards diets with a higher energy density (calories per gramme) and with a 
greater role for fat and added sugars in f oods; increased saturated fat intake (mostly 
from animal sources) and excess intake of hydrogenated fats; reduced intakes of complex carbohydrates and dietary fibre; re duced fruit and vegetable intakes; and 
 
DA 19   DA increasing portion sizes of food items. Other important lifestyle-related risk factors, 
apart from smoking and excessive alcohol consumption, include reduced levels of 
physical activity. Of particular concern is the increasingly unhealthy diet and physical 
inactivity of adolescents and children. 
8. As relatively few risk factors cause the majority of the chronic disease burden, the 
related morbidity and mortality is to a great extent preventable. It is estimated that up 
to 80% of cases of coronary heart disease, 90% of type 2 diabetes  cases, and one-third 
of cancers can theoretically be avoided if the whole population followed current 
guidelines on diet, alcohol, physical activity  and smoking. Addressing  lifestyle factors 
such as nutrition and physic al activity therefore has an  enormous potential for the 
prevention of severe morbidity and mortality.  
9. Obesity  (BMI42 >30) is a risk factor for many serious illnesses including heart disease, 
hypertension, stroke, type-2-diabetes, respirat ory disease, arthritis and certain types of 
cancer. The rising prevalence of obesity across Europe (cf. Annex 1, table 2) , 
particularly among young people (cf. Annex 1, fig. 2) , has alarmed health experts, the 
media and the population at large, a nd is a major public health concern. 
10. Evidence from population surveys suggests that obesity levels in the EU have risen by 
between 10-40% over the past decade, and cu rrent data suggest that the range of 
obesity prevalence in EU countries is fr om 10% to 27% in men and up to 38% in 
women43. In some EU countries more than half the adult population is overweight44 
(BMI >25), and in parts of Europe45 the combination of reported overweight and 
obesity in men exceeds the 67% prevalence found in the USA’s most recent survey46. 
Despite efforts by individuals the loss of he alth to the populati on as a whole due to 
unhealthy diets and inactivity is extraordin arily high: a small increase in Body Mass 
Index (BMI), e. g. from 28 to 29, will in crease the risk of morbidity by around 10 % 47. 
11. The number of EU children affected by overweight and obesity is estimated to be 
rising by more than 400,000 a year, adding to  the 14 million-plus of the EU population 
who are already overweight (including at least 3 million obese children); across the 
entire EU25, overweight aff ects almost 1 in 4 children48. Spain, Portugal and Italy 
report overweight and obesity levels exceeding 30% among children aged 7-11. The rates of the increase in childhood overweight and obesity  vary, with England and 
Poland showing the steepest increases
49. 
12. The factors underlying the onset of obesity are widely known (high intake of energy 
dense micronutrient poor foods or sedentary li festyles are the most  convincing factors 
determining obesity risk; high intake of suga rs sweetened soft drinks and fruit juices, 
heavy marketing of energy dense foods or adverse socioeconomic conditions are also 
probable determining factors. High intake of non starch polysaccharides and regular 
physical activity are convincing factors lowe ring obesity risk; br eastfeeding and home 
or school environments supporting healthy f ood choices for children are also probable 
lowering factors). It should how ever be borne in mind that for some people it is going 
to be harder to maintain a healthy weight than for others because they are genetically 
disposed to storing fat, or  because they have genetic dysfunctions which make it 
difficult for them to control the feeling of hunger. In fact, even if some scientists50 
estimate that 40-70% of the variation in fa t mass between individuals is determined by 
genetic factors, environmental factors rema in important and determine the expression 
 
DA 20   DA of these genes in individuals; addressing the “obesogenic environment” ( cf section V.6 ) 
therefore has a strong po tential to curb obesity51. 
13. While the effects of diet and physical activity  on health often inte ract, particularly in 
relation to obesity, there are ad ditional health benefits fr om physical activity that are 
independent of nutrition and diet. Likewise, th ere are significant nutritional risks that 
are unrelated to obesity. 
14. Weight gain in an individual is the result of an excess of energy consumed as food over 
energy expenditure. There is a strong tende ncy for excess weight to continue to 
accumulate from childhood through to middle ag e. It is therefore important to achieve 
an optimum body weight throughout life through proper diet and daily physical 
activity. In addition to promoting overall f eelings of wellbeing a nd apart from weight 
management aspects, physical exercise ha s also independent positive effects on the 
prevention of diseases such as cardiovascul ar disease, type II diabetes, osteoporosis 
and depression, and contributes to maintain ing muscular strength in older age. 
15. To maintain cardiovascular health, the r ecommended daily amount of exercise is at 
least 30 minutes for most of the days of th e week. There is no general agreement on the 
level of physical activity needed  to prevent weight gain, but  a total of one hour on most 
days of the week is probably needed. Howe ver, all physical activity increases energy 
consumption and contributes to weight management52. 
16. A 2003 Eurobarometer survey53 showed that around 60 % of Europeans (EU 15) had 
no vigorous physical activity at all in a typi cal week, and more than 40 % did not even 
have moderate physical activit y in a typical week. Europe -wide, only about one third 
of schoolchildren appear to be meetin g recognised physical activity guidelines54. 
Exercising seems to be more common among people who claim they eat healthily and 
do not smoke, which is in line with the gene rally observed “cluster ing of good habits”.  
17. The WHO Global Strategy on diet, physical activity and health  was adopted by the 
World Health Assembly in May 200455 as an outcome of a global consultation process 
and consensus-building exercise. The Globa l Strategy underlines  the importance of 
achieving a balanced diet reducing the cons umption of fats, free sugars and salt, of 
increasing the intake of fruits, vegetables, legumes, grains and nuts, and of performing 
moderate physical activity during at least 30 minutes a day. 
18. The Community has actively supported th e WHO Global Strategy process since its 
beginning. The Global Strategy can serve as an extremel y valuable input in the 
development of a comprehensive Community  action on nutrition and physical activity, 
and active use should be made of th e scientific evidence underpinning it56 when 
building the rationale for a broad Community strategy in this area. 
 
DA 21   DA ANNEX 3 – References 
                                                 
1 Council Conclusions of 2 Decem ber 2003 on healthy lifestyles:  education, information and 
communication (2004/C 22/01) - Official Journal of the European Union C 22/1 of 27.1.2004  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/lif e_style/nutrition/documents/ev_20050602_en.pdf 
2 Council Resolution of 14 December 2000 on health and nutrition (2001/C 20/01) - Official Journal of the 
European Communities C 20/1 of 23.1.2001   
3 Council conclusions on obesity, nutrition and physical activity (adopted on 03.06.2005)  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/lif e_style/nutrition/documents/ev_20050602_en.pdf 
4 Council conclusions on obesity, op. cit. 
5 actions which include e. g. the food industry, the advertising industry, the retailers, the caterers, NGOs 
and consumer organisations, local, regional and national Governments, schools and the media 
6 Council conclusions on obesity, op. cit. 
7 Council conclusions on obesity, op. cit. 
8 Opinion of the European Economic and Social Committee on Obesity in Europe – role and responsibilities 
of civil society partners, SOC/201 , September 2005   
http://eescopinions.esc.eu.int/EESCopinionDocument.aspx?identifier=ces\soc\soc201\ces1070-2005_ac.doc&language=EN 
9 Member States launched in recent years a number of  initiatives to promote healthy nutrition and physical 
activity. Some Member States like Ireland ( http://www.healthpromotion.ie/topics/obesity/ ) and Spain 
(http://www.msc.es/home.jsp) established National St rategies to counter obesity, involving Public 
Administrations, independent experts, the food indust ry, the physical activity sector, NGOs etc. in multi-
sectorial actions aimed at promoting healthier diets and physical activity. France launched in 2001 a four year national healthy nutrition plan ( http://www.sante.gouv.fr/
), covering a wide range of measures at the 
inter-sectorial level, with the objective to reduce the prevalence of obes ity and overweight. More recently, 
in March 2005 the Slovenian Parliament approved  a National Nutrition Policy Programme for 2005–2010 
(http://www2.gov.si/mz/mz-splet.nsf ). The Netherlands integrated obesity as one of the priorities of its 
national health care prevention po licy (http://www.minvws.nl/) . Nutrition and physical  activity are also 
mentioned as an important area for public heath action in the United Kingdom’s White Paper Choosing health: making healthier choices eas ier, released in November 2004 
(http://www.dh.gov.uk/PublicationsAndStatistics/Pub lications/PublicationsPolicyAndGuidance/Publicatio
nsPolicyAndGuidanceArticle/fs/en?CONTENT_ID=4094550&chk=aN5Cor ). Germany established a 
national platform for nutrition and physical ac tivity (http://www.ernaehrung-und-bewegung.de/). 
10 Obesity – preventing and managing the global epidemic. Report of a WHO Consultation. Geneva, World 
Health Organization, 1998 (Technical Report Series, No. 894) 
11 National Audit Office (2001), Tackling obesity in England  
http://www.nao.org.uk/publications/nao_reports/00-01/0001220.pdf. 
12 Chief Medical Officer (2004) At least five a week : Evidence on the impact of  physical activity and its 
relationship to health. London: Department of Health  
http://www.dh.gov.uk/assetRoot/04/08/09/81/04080981.pdf 
13 Obesity -  the Policy Challenges: the Report of the National Taskforce on Obesity.  Dublin 2005 
14 Finkelstein, E. A. et al., (2004). State-level esti mates of annual medical expenditures attributable to 
obesity. Obesity Research, 12, 18-24 
15 Finkelstein EA, et al., (2003), National Medical Spen ding Attributable To Overweight And Obesity: How 
Much, And Who’s Paying?, Health Affairs , Vol. 10, No.1377; quoted from: Ad Hoc Group on the OECD 
Health Project, Workshop on the Economics of Prevention, 15 October 2004, Cost-effectiveness of Interventions to prevent or treat Obesity and type-2 diabetes, A preliminary review of the literature in 
OECD countries, SG/ADHOC/HEA(2004)12, 2004 
16 Determinants of the burden of disease in the European Union. Stockholm, National Institute of Public 
Health, 1997; quoted from: Food and health in Europe: a new basis for action. WHO Regional 
Publications European Series, No. 96  http://www.euro.who.int/document/E82161.pdf 
17 The RIVM report 'Measuring Dutch meals: Healthy diet and safe food in the Netherlands' recommends 
increasing fish consumption from the average consumption (1998) of 2 to 3 times per month to 1 or 2 
times per week.  It should be noted that in the Netherlands, consumption of fish (per capita consumption: 20.5 kg/head/year) is at the mid point for EU25; Austria, Germany, Ireland, the United Kingdom, Belgium 
and Luxemburg and all of the new Member States apart from Malta, Cyprus and Estonia are below the 
Dutch level of consumption.  Three Member States (Hungary, Slovakia and Slovenia) are at only one third of the Dutch consumption level. http://www.rivm.nl/bibliotheek/rapporten/270555008.html 
 
DA 22   DA                                                                                                                                                             
18 COM (2005) 115 http://europa.eu.int/eur-lex/lex/ LexUriServ/site/en/com/2005/com2005_0115en01.pdf    
19 A report on the contributions recei ved will be published on the Commi ssion’s website at the following 
address: 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/life_ style/nutrition/green_paper/consultation_en.htm 
20 Further information on the work of the Platform is available at the following internet 
address:http://europa.eu.int/comm/health/ph_determin ants/life_style/nutrition/platform/platform_en.htm  
21 More information on the scope of the Public Health  Action Programme, the conditions for participation in 
the calls launched under the Programme, and on projects financed so far can be found at the following 
internet address: http://europa.eu.int/comm/health/ph_programme/programme_en.htm .   
22 i. a. the Working Party 'Lifestyle and other Health  Determinants' aims at improving the availability of 
comparable information on nutritional habits and ph ysical activity levels in Europe. Its Scientific 
Secretariat can be contacted at [ public.health@mailbox.tu-dresden.de] 
23 Numerous Commission financed projects in particul ar under the former Can cer, Health Promotion and 
Health Monitoring Programmes have developed activities in the field of nutrition, physical activity and 
health. An overview of these initiatives is set out in the Status report on the European Commission’s work 
in the field of nutrition in Europe , 2002  
(http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/lif e_style/nutrition/documents/nutrition_report_en.pdf) 
24 http://europa.eu.int/eur-lex/lex/LexUriServ/site/en/com/2005/com2005_0115en01.pdf  
25 Proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on nutrition and health claims on 
foods COM (2003) 424 final; 16/07/2003 
26 cf  Gerard Hastings et al: Review of research into the effects of food promotion to children - Final Report 
Prepared for the Food Standards Agency;  22 September 2003  
http://www.foodstandards.gov.uk/multimedia /pdfs/foodpromotiontochildren1.pdf 
27 cf also Universität Paderborn, et al. (2004): "Study on young people’s lifestyles and sedentariness and the 
role of sport in the context of education and as a means of restoring the balance" 
http://europa.eu.int/comm/sport/documents/lotpaderborn.pdf 
28 these include dietary ther apy (instruction on how to adjust a diet to reduce the number of calories eaten), 
physical activity, behaviour therapy (acquiring new habits that promote weight loss), drug therapy (to be 
used in high BMI patients or patients with obesity-re lated conditions together with appropriate lifestyle 
modifications and under regular medical control), and surgery (in extremely high BMI patients or patients 
with severe obesity-related conditions, used to modify the stomach and/or intestines to reduce the amount 
of food that can be eaten) 
29 Food and health in Europe: a new basis for action, WHO regional publications. European series  No. 96, 
2004 
30 Information and communication technologies can play an important role in health promotion by providing 
sound and high-quality information on lifestyle and diet . This can be done, for example, through personal 
devices highlighting individualised health information that can give feedback, guidelines, forewarning, 
and can help to avoid acute events  resulting from unhealthy lifestyles. A number of Community supported 
projects have developed information systems relating to health and diet, such as VEPSY UPDATED 
(http://www.vepsy.com/index.htm) and MYHEART  
(http://www.hitech-projects.com/euprojects/myheart/) 
31 Diet, Nutrition and the Prevention of Chronic Diseases, op. cit . The recommendations include: Achieve 
energy balance for weight control; Substantially incr ease levels of physical ac tivity across the life span; 
Reduce energy intake from fat and shift consumption from saturated fats and trans-fatty acids towards unsaturated fats; Increase consumption of fruit and vegetables as well as legumes, whole grains and nuts; 
Reduce the intake of “free” sugars; Reduce salt (sodium ) consumption from all sources and ensure that 
salt is iodized. 
32 EURODIET core report, op. Cit  
(http://europa.eu.int/comm/health/ph_determ inants/life_style/nutrition/report01_en.pdf) 
33 cf Mike Rayner et al: Nutrient profiles: Options for definitions for use in relation to food promotion and 
children’s diets; Final report; British Heart Foundation Health Promotion Research Group, Department of 
Public Health, University of Oxford; October 2004   http://www.food.gov.uk/multimedia/pdf s/nutrientprofilingfullreport.pdf
 
34 The Codex Alimentarius Commission was created in 1963 by the Food and Agriculture Organisation 
(FAO) and the World Health orgnisation (WHO) to develop food standards, guidelines and related texts such as codes of practice under the Joint FAO/WHO Food Standards Programme. The main purposes of 
this Programme are protecting health of the consumers and ensuring fair trade practices in the food trade, 
 
DA 23   DA                                                                                                                                                             
and promoting coordination of all food standards work undertaken by international governmental and non-
governmental organizations. http://www.codexalimentarius.net/web/index_en.jsp 
35 In this context, the scope for more proactive EU-U S cooperation will be examined, and a major review of 
best practices in EU and US will be organised early  2006 with relevant US administration counterparts. 
Also, the broad regulatory EU-US dialogue which has star ted in this field will be intensified. Moreover, a 
plenary meeting of the European Platform for Action on Diet, Physical Activity and Health will be 
convened together with representatives of the US Administration, the American food industry and 
consumer organisations. 
36 cf Diet, Nutrition and the Preven tion of Chronic Diseases , Report of a Joint WHO/FAO Expert 
Consultation, 2003 (http ://www.who.int/dietphysical activity/publications/trs916/ download/en/index.html) 
37 cf Diabetes action now: an initiative of the World Health Organisation and the International Diabetes 
Federation, 2004 
38 Doll R, Peto R. Epidemiology of cancer. In: W eatherall DJ, Ledingham JGG, Warrell DA, eds. Oxford 
textbook of medicine. Oxford, Oxford University Press, 1996:197—221; quoted from: Diet, Nutrition and 
the Prevention of Chronic Diseases, op. cit.  
39 Weight control and physical activity. Lyon, Interna tional Agency for Research on Cancer, 2002 (IARC 
Handbooks of Cancer Prevention, Vol. 6); quoted from: Diet, Nutrition and the Prevention of Chronic 
Diseases, op. cit.  
40 Diet, Nutrition and the Prevention of Chronic Diseases, op. cit.  
41 World Health Organization. The World Health Report: 2002: Reducing risks, promoting healthy life , 
Geneva: World Health Organisation, 2002 
42 BMI = Body Mass Index: a person’s weight in kg divided by (height in metres)2 ; persons with a BMI 
between 25 and 30 are consider ed overweight, persons with a BMI >30 are considered obese 
43 International Obesity Task Force EU  Platform Briefing Paper, March 2005 
44 The European Health Report, World Health Organisation, 2002 
45 Finland, Germany, Greece, Cyprus, th e Czech Republic, Slovakia and Malta  
46 International Obesity Task Force EU  Platform Briefing Paper, op. cit. 
47 Fogel, R. W. (1994), ‘Economic growth, population theory, and physiology: the bearing of long-term 
process on the making of economic policy’, The American Economic Review, 84(3): 369–395; quoted 
from: Suhrcke M. et al, The contribution of h ealth to the economy in the European Union, 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_over view/Documents/health_economy_en.pdf 
48 Childhood Obesity Report, International Obesity Task Force (IOTF), May 2004 
49 International Obesity Task Force EU Platform Briefing Paper, op. cit.  
50 G Barsh, IS Farooqi and S O’Rahilly: Genetics of body weight regulation; Nature 2000;404:644-651 
51 DIABESITY project funded under the EU’s 6th RTD Framework Programme:  
http://www.eurodiabesity.org/ 
52 Diet, Nutrition and the Prevention of Chronic Diseases, op. cit.  
53 European Commission (2003) Physical Activity. Special Eurobarometer 183-6/ Wave 58.2- European 
Opinion Research Group (EEIG.  
http://europa.eu.int/comm/public_opini on/archives/ebs/ebs_183_6_en.pdf) 
54 Health Behaviour in School-Aged Children survey, 2001/2002 
55 http://www.who.int/gb/ebwha/pd f_files/WHA57/A57_R17-en.pdf 
56 Diet, Nutrition and the Prevention of Chronic Diseases, op. cit.