Resumé

Konsekvensanalyse af Kommissionens forslag til forordning om strakskreditoverførsler i euro

A. Behov for handling

Hvad er problemstillingen, og hvorfor er det et problem på EU-plan?

Problemet er den utilstrækkelige udbredelse af straksbetalinger i euro, dvs. kreditoverførsler, hvor der overføres midler til betalingsmodtageren inden for højst ti sekunder efter ordren fra betaleren. Selv om der siden 2017 har eksisteret et fælles regelsæt (en ordning) og infrastruktur for straksbetalinger i euro, tilbydes disse kun af omkring to tredjedele af EU's betalingstjenesteudbydere og udgør kun ca. 11 % af alle kreditoverførsler i euro i EU. Denne lave udbredelse er problematisk, fordi den medfører urealiserede effektivitetsgevinster og begrænset udvalg af betalingsmidler ved interaktionspunktet med de handlende. Årsagerne til problemet er utilstrækkelige incitamenter for betalingstjenesteudbydere til at levere straksbetalinger i euro og relaterede netværkseksternaliteter, transaktionsgebyrer, der har afskrækkende virkning for betalere, et højt antal afviste straksbetalinger på grund af falske hit i forbindelse med sanktionsscreening og betalerens frygter for risikoen for svigagtige og fejldirigerede straksbetalinger.

Hvilke resultater skal der opnås?

Målet er at øge udbredelsen af straksbetalinger betydeligt, således at størstedelen af kreditoverførslerne i euro vil ske straks. Dette vil blive opnået ved at gøre straksbetalinger i euro tilgængelige for alle relevante betalingstjenesteudbydere i euroområdet, fjerne prisafskrækkelser over for brugen af straksbetalinger, fjerne mislykkede straksbetalinger som følge af falsk positive hit i forbindelse med sanktionsscreening og mindske forbrugernes frygt for svig og fejl i forbindelse med straksbetalinger ved at give mulighed for at reducere dem. Initiativet forventes at forbedre effektiviteten af detailbetalingsmarkedet og frigøre fordelene ved straksbetalinger for EU's borgere og virksomheder. Det bør også lette grænseoverskridende handel inden for EU og styrke integrationen af det indre marked og understøtte genopretningen af den europæiske økonomi.

Hvad er merværdien ved at handle på EU-plan (nærhedsprincippet)?

I betragtning af netværkseffekterne hindrer manglen på straksbetalinger i euro fra mange relevante betalingstjenesteudbydere en effektiv indførelse af grænseoverskridende straksbetalinger i euro. Den ringe brug af straksbetalinger i flere medlemsstater kan ikke løses på nationalt plan. Initiativet vil styrke det eksisterende fælles eurobetalingsområde (SEPA) og tage form af en ændring af SEPA-forordningen.

B. Løsninger

Hvilke løsninger er der overvejet for at nå målene? Foretrækkes en bestemt løsning frem for andre? Hvis ikke, hvorfor ikke?

Den foretrukne løsning er en kombination af en forpligtelse for alle relevante betalingstjenesteudbydere til at tilbyde straksbetalinger i euro, et krav om mindst lige prissætning af straksbetalinger og traditionelle kreditoverførsler, harmonisering af reglerne om sanktionsscreening af straksbetalinger baseret på hyppig (minimal daglig) ajourføring af kundelister i forhold til sanktionslister (uden at svække effektiviteten af sanktionsscreeningen) og en forpligtelse for betalingstjenesteudbydere til at tilbyde en tjeneste, der verificerer overensstemmelsen mellem IBAN og betalingsmodtagerens navn for at mindske fejl og svig i forbindelse med straksbetalinger. Afviste løsninger omfatter referencescenariet og mere interventionistiske løsninger som f.eks. udfasning af traditionelle kreditoverførsler og krav om, at straksbetalinger skal tilbydes gratis.

Hvad er de forskellige interessenters synspunkter? Hvem støtter hvilken løsning?

Forbrugerorganisationerne går stærkt ind for et initiativ vedrørende straksbetalinger, der forpligter betalingstjenesteudbydere til at tilbyde straksbetalinger til samme pris som traditionelle kreditoverførsler, og foretrækker mere vidtrækkende muligheder end dem, der er valgt med hensyn til forbrugerbeskyttelse (herunder tilbagebetalingsrettigheder i forbindelse med straksbetalinger). Handels- og erhvervssektorerne, herunder SMV'erne, støtter i høj grad straksbetalinger, som de mener kan give flere valgmuligheder og dermed sænke omkostningerne ved at foretage og modtage betalinger, navnlig ved interaktionspunktet. Betalingstjenesteudbydernes tilgang afhænger af deres nuværende situation og navnlig af, om de allerede tilbyder straksbetalinger i euro, og til hvilken pris for betalerne: Dem, der allerede tilbyder straksbetalinger i euro uden merpris, støtter initiativet, mens dem, der ikke tilbyder dem eller kun tibyder dem til en merpris, foretrækker en frivillig tilgang. Alle betalingstjenesteudbydere støtter i høj grad harmoniserede regler om sanktionsscreening. Medlemsstaterne støtter i det store og hele initiativet.

C. Den foretrukne løsnings virkninger

Hvilke fordele er der ved den foretrukne løsning (hvis en bestemt løsning foretrækkes – ellers fordelene ved de vigtigste af de mulige løsninger)?

En lang række fordele som følge af bedre likviditet og pengestrømme vil komme alle modtagere af kreditoverførsler til gode, herunder forbrugere, handlende, virksomheder og offentlige forvaltninger, bl.a. skattemyndigheder. Dette vil øge den økonomiske effektivitet betydeligt på både makro- og mikroplan. På nuværende tidspunkt er milliarder af euro i transit i betalingssystemer på et hvilket som helst givet tidspunkt og er ikke til rådighed til forbrug eller investeringer. Øget brug af straksbetalinger vil også stimulere udviklingen af nye betalingsløsninger, der gør det muligt at anvende dem til køb af varer og tjenesteydelser på interaktionspunktet, navnlig på tværs af grænserne, hvilket vil øge udvalget af betalingsmetoder og medføre omkostningsreduktioner for de handlende, som potentielt kan komme forbrugerne til gavn. Den nye tilgang til sanktionsscreening vil indebære store omkostningsbesparelser for betalingstjenesteudbydere, som i vid udstrækning udligner betalingstjenesteudbydernes omkostninger i forbindelse med andre af pakkens komponenter.

Hvilke omkostninger er der ved den foretrukne løsning (hvis en bestemt løsning foretrækkes – ellers omkostningerne ved de vigtigste af de mulige løsninger)?

Der vil være væsentlige, men forholdsmæssige, engangsgennemførelsesomkostninger for de fleste betalingstjenesteudbydere ved at tilbyde en tjeneste, der verificerer overensstemmelsen mellem IBAN og betalingsmodtagerens navn, og for de betalingstjenesteudbydere, der ikke allerede gør det, ved at tilbyde straksbetalinger. De løbende omkostninger for betalingstjenesteudbydere bør begrænses. Samlet set forventes omkostningsvirkningerne for betalingstjenesteudbydere at være neutrale over tid i lyset af besparelserne i forbindelse med sanktionsscreening, en reduceret indsats i forbindelse med opfølgning på svig og fejl, reducerede omkostninger i forbindelse med håndtering af kontanter og checks og muligheden for at konkurrere mere effektivt med de etablerede operatører og tilbyde innovative interaktionspunkt-løsninger baseret på straksbetalinger, herunder for grænseoverskridende betalinger.

Hvordan påvirker den foretrukne løsning SMV'er og konkurrenceevnen?

SMV'er, der er betalingstjenesteudbydere, har lavere omkostninger ved at tilbyde straksbetalinger end større betalingstjenesteudbydere. SMV'er, som er erhvervsbrugere af betalinger (virksomheder), forventes at drage fordel af bedre pengestrømme uden at pådrage sig væsentlige tilpasningsomkostninger. SMV'er, der er handlende, vil dele de potentielle fordele ved større konkurrence ved interaktionspunktet. Straksbetalinger forventes at gøre EU's økonomi mere konkurrencedygtig internationalt set. Et større udvalg af betalingsmidler på interaktionspunktet forventes at mindske EU's afhængighed af internationale kortordninger og BigTechs på dette område.

Vil den foretrukne løsning få væsentlige virkninger for de nationale budgetter og myndigheder?

Der vil ikke komme væsentlige omkostninger for de nationale budgetter og myndigheder? De offentlige myndigheder vil som brugere af betalingssystemer også få fordele i form af hurtigere modtagelse af indtægter, herunder skatteopkrævning, og reduktion af skatteunddragelse.

Vil den foretrukne løsning få andre væsentlige virkninger?

Den påtænkte tjeneste, der kontrollerer overensstemmelsen mellem betalingsmodtagerens navn og IBAN, forventes at bidrage til at mindske omfanget af svig i forbindelse med straksbetalinger og kan også tilbydes af betalingstjenesteudbydere i forbindelse med andre typer kreditoverførsler.

Hvordan opnås proportionalitet?

Der opnås først og fremmest proportionalitet ved at udelukke de betalingstjenesteudbydere, der ikke er relevante, dvs. enten dem, der ikke tilbyder betalingstjenester til kunder, eller dem, der ikke nødvendigvis har direkte adgang til betalingssystemer, og for hvilke det kan være vanskeligere eller dyrere at tilbyde straksbetalinger, fra forpligtelsen til at tilbyde straksbetalinger. For det andet er der differentierede frister for indførelse af tjenester til modtagelse og afsendelse af straksbetalinger og for betalingstjenesteudbydere i og uden for euroområdet.

D. Opfølgning

Hvornår vil foranstaltningen blive taget op til fornyet overvejelse?