Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af en varespecifikation i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2022/C 410/10)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen om ændring, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN VÆSENTLIG ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE

Ansøgning om godkendelse af en ændring i overensstemmelse med artikel 53, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

»Formai de Mut dell'Alta Valle Brembana«

EU-nr.: PDO-IT-0009-AM01 — 6.7.2021

BOB (X) BGB ( )

1. Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

Producentsammenslutningen til beskyttelse og markedsføring af »Formai de Mut dell'Alta Valle Brembana« [Consorzio dei Produttori per la Tutela e Valorizzazione del Formai de Mut dell'Alta Valle Brembana] med hjemsted ved handelskammeret i Bergamo, Largo Belotti 16 — 24121 Bergamo. Tlf. +39 354524880. Fax +39 354524881. E-mail: formaidemutavbdop@gmail.com. Certificeret e-mail: formaidemut@pec.it.

Producentsammenslutningen »Formai de Mut dell'Alta Valle Brembana« har ret til at indgive en ændringsansøgning i medfør af artikel 13, stk. 1, i dekret nr. 12511 af 14. oktober 2013 fra ministeriet for landbrugs-, fødevare- og skovbrugspolitik.

2. Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3. Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

☐ Produktets betegnelse

☒ Beskrivelse af produktet

☐ Geografisk område

☒ Bevis for oprindelse

☒ Produktionsmetode

☒ Tilknytning

☒ Mærkning

☒ Andet: ændring af produktspecifikationens form, så den er inddelt i artikler i overensstemmelse med forordningen, tilføjelse af oplysninger om kontrolorganet, emballage.

4. Type ændring(er)

☐ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB.

☒ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende).

5. Ændring(er)

Indledning

Den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Formai de Mut dell'Alta Valle Brembana« blev registreret ved forordning (EF) nr. 1107/96 af 12. juni 1996 (BOB) i henhold til artikel 17 i forordning (EØF) nr. 2081/92.

De dokumenter, der er offentliggjort i EU's register over geografiske betegnelser, består af et enhedsdokument med historiske angivelser, beskrivelse af det geografiske miljø og en kort beskrivelse af forarbejdningsprocessen, ledsaget af kort og suppleret med teknisk dokument nr. 0039 345 81377 af 22. februar 1995, som indeholder følgende (ikke nummererede) afsnit:

— Beskrivelse af produktet

— Geografisk område

— Historik

— Forarbejdningsmetode

— Tilknytning til det geografiske område:

— Inspektionsorgan.

Varespecifikationen for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse (denominazione di origine controllata — DOC) blev godkendt ved præsidentielt dekret af 10. september 1985 og offentliggjort i Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana (Italiens statstidende — GURI) nr. 112 af 16. maj 1986 og indeholder fire artikler, som danner grundlag for den nuværende kontrolplan.

Ovennævnte dokumenter danner grundlag for anmodningen om ændring.

Med denne anmodning om ændring er den nye varespecifikation blevet omskrevet i overensstemmelse med den struktur, der er fastlagt af ministeriet for landbrugspolitik. Nærmere bestemt:

— Artikel 1 »Varebetegnelse« og artikel 3 »Produktionsområde« bibeholdes.

— Artikel 2 i det præsidentielle dekret af 10. september 1985 er blevet opdelt, og der er oprettet en ny artikel 2 med overskriften »Beskrivelse af produktet« og artikel 5 »Produktionsmetode«.

— Der er tilføjet en ny artikel 4 »Bevis for oprindelse«.

— Der er tilføjet en ny artikel 6 »Tilknytning til det geografiske miljø«.

— Der er tilføjet en ny artikel 7 »Kontrol« og artikel 8 »Mærkning«.

Beskrivelse af produktet

— Denne ændring er udelukkende redaktionel og vedrører artikel 1 i den nuværende varespecifikation (præsidentielt dekret af 10. september 1985).

Den nuværende ordlyd:

»Oprindelsesbetegnelsen »Formai de Mut dell'Alta Valle Brembana«-ost anerkendes hermed, og dens anvendelse er forbeholdt det produkt, der opfylder kravene i dette dekret, for så vidt angår forarbejdningsmetoderne, de organoleptiske kendetegn og produktkendetegnene, der stammer fra det produktionsområde, som er defineret i artikel 3 nedenfor.«

Det erstattes med:

» Artikel 1 — Varebetegnelse Oprindelsesbetegnelsen for »Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana«-ost anerkendes hermed, og dens anvendelse er forbeholdt det produkt, der opfylder kravene i denne specifikation, for så vidt angår forarbejdningsmetoderne, de organoleptiske kendetegn og produktkendetegnene, der stammer fra det produktionsområde, som er defineret i artikel 3 nedenfor.«

Begrundelse:

Af hensyn til klarheden bør det eksisterende udtryk »dette dekret«, der henviser til dekret af 10. september 1985, offentliggjort i GURI nr. 112 af 16. maj 1986, erstattes af udtrykket »denne specifikation«.

— Denne ændring vedrører artikel 2 i den nuværende specifikation (præsidentielt dekret af 10. september 1985) og punkt 3.2 i enhedsdokumentet.

Den nuværende ordlyd:

»Oprindelsesbetegnelsen »Formai de Mut dell'Alta Valle Brembana« er forbeholdt ost med følgende kendetegn: Fed, halvkogt ost fremstillet udelukkende af sødmælk fra en eller to daglige malkninger med lavt naturligt syreindhold. Lagringsperioden er mindst 45 dage. Når osten lagres i mindst 6 måneder, anvendes den som bordost. Den har følgende egenskaber:

Form: en lige eller let konveks cylinder med flade eller halvflade sider

Dimension: sidediameter mellem 30 cm og 40 cm, krængningshøjde mellem 8 cm og 10 cm, med udsving i minimums- og maksimumsværdierne afhængigt af de tekniske forhold under fremstillingen

Vægt for en hel rund ost: mellem 8 kg og 12 kg afhængigt af de tekniske forhold under forarbejdningen, med udsving på op til 10 % i minimums- og maksimumsværdierne

Ydre lag: tynd, fast, naturlig skorpe, strågul farve, der bliver mere grå med lagringen

Ostemassens farve: elfenbenshvid, lys stråfarvet

Ostemassens konsistens: kompakt, elastisk med spredte huller med en diameter fra 1 mm til en størrelse kaldet »occhio di pernice« [»øje på en agerhøne«]

Smag: delikat, velduftende, ikke særlig salt, mild, med en karakteristisk aroma

Fedtindhold i tørstof: mindst 45%.

Ostens egenskaber varierer alt efter lagringsperioden, som kan være på over et år.«

Det erstattes med:

» Artikel 2 — Beskrivelse af produktet "Oprindelsesbetegnelsen »Formai de Mut dell'Alta Valle Brembana« er forbeholdt ost med følgende kendetegn ved afslutning af den som minimum krævede lagringsperiode: Fed, halvkogt ost, der udelukkende er fremstillet af rå sødmælk fra køer med et lavt naturligt syreindhold Form: en lige eller let konveks cylinder med flade eller halvflade sider Dimension: sidediameter mellem 30 cm og 40 cm, krængningshøjde mellem 8 cm og 10 cm, med udsving i minimums- og maksimumsværdierne afhængigt af de tekniske forhold under fremstillingen Vægt for en hel rund ost: mellem 8 kg og 12 kg afhængigt af de tekniske forhold under forarbejdningen, med udsving på op til 10 % i minimums- og maksimumsværdierne Ydre udseende: tynd, fast, naturlig skorpe, strågul farve, der bliver mere udtalt med lagringen Ostemassens farve: elfenbenshvid, lys stråfarvet Ostemassens konsistens: kompakt, elastisk med spredte huller med en diameter fra 1 mm til en størrelse kaldet »occhio di pernice« [»øje på en agerhøne«] små revner i ostemassen er tilladt Smag: delikat, velduftende, ikke særlig salt, mild, med en karakteristisk aroma Fedtindhold i tørstof: mindst 42%. Lagringsperioden er mindst 45 dage. »Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana«-ost kan forsynes med den supplerende angivelse »Riserva«, hvis lagringsperioden er længere end 6 måneder.«

Begrundelse:

— Kravet om at anvende mælk fra en eller to daglige malkninger udgår. Da bedrifterne er i tilbagegang, er mejerierne ikke altid i stand til at opretholde den daglige indsamling af mælk. Der er tale om en lille osteproduktion i bjergområderne, og i årenes løb har mejerierne været nødt til at foretage tilpasninger for at reducere omkostningerne til mælkeindsamling, optimere ruterne og ændre tidspunkterne for indsamlingen, som ikke længere altid finder sted dagligt. Bedrifterne har naturligvis det nødvendige udstyr til at oplagre mælk fra mere end én malkning under optimale betingelser. Producentsammenslutningen har på pilotmejerier påvist, at indsamling på dage med mellemrum ikke ændrer ostens egenskaber.

— Det præciseres nu, at ostens egenskaber er beskrevet for den mindst krævede lagringsperiode på 45 dage.

— Udtrykket »ydre lag« er blevet erstattet af »ydre udseende«, da det er mere retvisende. Udtrykket »der bliver mere grå med lagringen« er blevet erstattet af »der bliver mere udtalt med lagringen«, da det er mere retvisende.

— Det er også blevet tilføjet, at små revner i ostemassen er tilladt. Revnerne skyldes anvendelse af mælk med lavt naturligt syreindhold, som skyldes den naturligt forekommende mikroflora i miljøet (græsningsarealer, kvægstalde, ostemejeri) med den særlige biodiversitet. De forårsager den særlige ostning, som ikke ødelægger ostens egenskaber og kvalitet, men snarere forbedrer den.

— Minimumsværdien for fedtindhold i tørstof er reduceret fra 45 % til 42 %. Køerne fodres efter traditionelle metoder, hvilket betyder, at foderet ikke altid er af samme sammensætning året rundt. På visse tidspunkter, navnlig ved overgangen fra tørfoder til grøntfoder eller omvendt, eller i tilfælde af unormale vejrforhold, der forringer foderets ernæringsmæssige egenskaber, eller når dyrene selv udsættes for pludselige temperaturudsving, kan dette påvirke gæringen i vommen, og det kan føre til en betydelig reduktion af fedtindholdet i mælken og dermed i osten. Osten beholder stadig klassificeringen som »fuldfed ost«.

— Sætningen »Ved lagring i mindst 6 måneder anvendes den som bordost« udgår, da den ikke afspejler forbrugernes nuværende vaner. Desuden er udtrykket »bordost« generisk og ikke specifikt nok til at beskrive produktets egenskaber. For at skabe større klarhed for forbrugerne ønsker vi i stedet at indføre en bestemmelse om lagringstiden, så det ved brug af betegnelsen »Riserva« bliver muligt at identificere ost, der er lagret i mere end 6 måneder. Det anses for mere hensigtsmæssigt at skelne mellem to lagringskategorier: fra 45 dage til 6 måneder og længere end 6 måneder. På grund af den særlige fremstillingsproces er »Formai de Mut dell'Alta Valle Brembana« velegnet til en langvarig lagring, hvor osten får en mere udtalt smag og aroma sammenlignet med den kortere lagring. Denne sondring er indført til gavn for forbrugerne, som dermed bedre kan vælge det produkt, der passer til deres personlige smag.

Bevis for oprindelse

— Der er indsat en ny artikel 4 om oprindelsesbevis for »Formai de Mut dell'Alta Valle Brembana«-ost.

Den nye artikel har følgende ordlyd:

» Artikel 4 — Bevis for oprindelse Producenterne opføres på særlige lister, der føres af kontrolorganet, og er ansvarlige for gennem de fortegnelser, de fører, og som kontrolorganet kan udføre kontrol af, at sikre oprindelsesbevis for produktionsfaserne for »Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana« som omhandlet i artikel 3 og 5. Produktets sporbarhed sikres ved, at alle deltagere i produktkæden medtages i særlige registre, der føres af kontrolorganet, og ved, at de producerede mængder anmeldes til kontrolorganet. Alle fysiske og juridiske personer, der er opført på de relevante lister, kontrolleres af kontrolorganet i overensstemmelse med varespecifikationen og den tilhørende kontrolplan." De fremstillede oste identificeres, mens ostemassen formes i formen. Ved vending af osten stemples fremstillingsdatoen og mejeriets EF-stempel på krængningen.«

Produktionsmetode

— Denne ændring vedrører artikel 2 i den nuværende specifikation (præsidentielt dekret af 10. september 1985) og punkt 3.3 i enhedsdokumentet om kvægets foder.

Den nuværende ordlyd:

»Kvægets foder skal bestå af grønfoder eller hø fra enge, græsgange, græsningsarealer eller blandede græsgange i produktionsområdet. Det kan suppleres med en blanding af korn og, om vinteren, med majs eller græsensilage.«

Det erstattes med:

» Artikel 5 — Produktionsmetode Køernes foder skal bestå af grønfoder og/eller hø fra enge, græsgange eller græsningsarealer, størstedelen af foderet (mindst 50 %) skal komme fra det afgrænsede geografiske område. Det kan suppleres med korn, kraftfoder og/eller proteinkager. Det er tilladt at benytte mineral- og vitamintilskud.«

Begrundelse:

Foderets oprindelse, hvoraf størstedelen (mindst 50 %) skal stamme fra det afgrænsede geografiske område, er mere præcist beskrevet. Affolkningen af bjergene har ført til en gradvis øgning af skovarealerne på bekostning af græsgange og græsningsarealer. I de få lavlandsområder i dalen er der også sket en omfattende urbanisering, og tilbage er kun de mere utilgængelige områder, som er vanskelige at dyrke, og som ofte heller ikke kan anvendes til græsning af kvæg. Dette har reduceret de lokale fodermængder og tvunget nogle bedrifter til at købe foder uden for området. Uheldigvis er der også sket en nylig tilstrømning af ikkehjemmehørende vilde arter, såsom vildsvin, hvilket også lægger pres på de reducerede tilbageværende græsningsarealer, og de skader, de forårsager på græsdækket, reducerer yderligere den tilgængelige lokale foderproduktion. Som bekendt udvides skovområderne også konstant, da landbruget mangler arbejdskraft og arealforvaltningen derfor ikke er tilstrækkelig til at bevare græsengene. Det anses også for nødvendigt at fjerne valgmuligheden at fodre køerne med ensilage, da brugen heraf er et kritisk problem for ostefremstillings- og lagringsprocessen, da det er en mulig kilde til Clostridium-sporer. Når denne mulighed udgår, kan det blive nødvendigt at anvende kraftfoder med oprindelse uden for oprindelsesområdet som erstatning for det ernæringsmæssige tilskud via ensilage.

Der foreslås også mulighed for at give køerne kosttilskud. En afbalanceret kost til genetisk sunde køer samt at opfylde deres ernæringsmæssige behov bidrager til at sikre køernes trivsel og sundhed, og det har positiv indvirkning på mælkens kvalitet. En afbalanceret kost giver mælk med et højt fedt- og proteinindhold og et lavt antal somatiske celler, og det øger ostefremstillingskapaciteten og gør det muligt at opnå ost af høj kvalitet.

— Denne ændring vedrører artikel 2 i den nuværende specifikation (præsidentielt dekret af 10. september 1985) om fremstillingsmetoden.

Den nuværende ordlyd:

»Den produceres hele året. Mælken koaguleres ved en temperatur på mellem 35 °C og 37 °C, og løbe tilsættes til fremstilling af ostemassen inden for 30 minutter. Osten skal fremstilles efter traditionelle metoder. Under forarbejdningen omrøres ostemassen første gang, hvorefter blandingen halvkoges op til en temperatur på 45-47 °C og derefter tages af varmen og omrøres. Den skal også presses i egnede ostepresser for at dræne vallen. Derefter anvendes passende forme, såkaldte »fassere«. Saltningen kan foretages som tørsaltning eller i saltlage, og processen gentages hver anden dag i 8-12 dage.«

Det erstattes med:

»»Formai de Mut dell'Alta Valle Brembana« produceres hele året. Mælken koaguleres ved en temperatur på mellem 35 °C og 37 °C, og bovin løbe tilsættes til fremstilling af ostemassen inden for cirka 30 minutter. Naturlig mælkesyrekultur eller udvalgte gærtyper kan tilsættes. Osten skal fremstilles efter traditionelle metoder. Under forarbejdningen omrøres ostemassen første gang, hvorefter blandingen halvkoges op til en temperatur på 43-50 °C, hvorefter den tages af varmen og omrøres. Derefter anvendes passende forme, såkaldte »fassere«. Den skal også sættes under passende pres for at dræne vallen. Saltningen kan foretages som tørsaltning eller i saltlage.«

Begrundelse:

Det er blevet præciseret, at den anvendte løbe skal være bovin, hvilket normalt er tilfældet, for at forhindre, at der anvendes andre typer løbe, der er tilgængelige på markedet. For så vidt angår den tid, det tager at forme ostemassen, er ordet »cirka« blevet tilføjet, da varigheden af osteløbets enzymvirkning let kan påvirkes af råvarens naturlige egenskaber og forholdene i det miljø, hvor den anvendes.

Der er indført mulighed for at anvende naturlig mælkesyrekultur eller udvalgte gærtyper. Dette var ikke medtaget i den tidligere udgave. Denne tilføjelse skyldes, at bakterietallet i den mælk, der ankommer til mejerierne, er faldet betydeligt i årenes løb som følge af forbedringer af sundheds- og hygiejneforholdene på bedrifterne, malkningsforholdene og opbevaringsbetingelserne for mælk. Et lavere bakterietal betyder, at mælken i ostekarret er mindre reaktiv i forhold til behovet for den hurtige syrning, som er nødvendig for at dehydrere ostemassen korrekt og hindre udviklingen af mikroorganismer, der er skadelige for ostefremstillingsprocessen. Den lokale mikroflora, der findes i naturligt i miljøet i kostalde og mejerier, bevares og styrkes i de efterfølgende forarbejdningstrin, hvilket giver osten »Formai de Mut dell'Alta Valle Brembana« de typiske egenskaber for en halvkogt ost fremstillet af råmælk.

Hvad angår det aspekt, at temperaturområdet for kogning af ostemassen hæves til mellem 43 °C og 50 °C, er det blevet bemærket, at det undertiden er nødvendigt at sænke eller hæve temperaturen for at forbedre ostefremstillingsprocessen, sikre korrekt dræning af ostemassen og optimere den efterfølgende ostningsproces. Behovet herfor hænger sammen med den varierede sammensætning af floraen i foderet eller med, hvor modne de planter, der indgår i foderet, er, samt udsving i isoleringsevnen i miljøet eller i de kar, som osten fremstilles i. Osteproducenterne bruger deres erfaring og faglige ekspertise til at afgøre, hvilke parametre der er optimale, samtidig med at de holder sig inden for et interval, der er acceptabelt og defineret i varespecifikationen, men som er mindre restriktivt på grund af mælkens fysiske egenskaber og de ekstreme miljøforhold.

Forpligtelsen til at »anvende egnede ostepresser« udgår for at gøre det muligt for små osteproducenter, navnlig i bjergegnene, at anvende andre manuelle redskaber, der udfører samme funktion som en presse. Den traditionelle proces påvirkes heller ikke af den metode, der anvendes til at dræne vallen, selv om dette skal gøres korrekt, for at osten kan bevare de egenskaber, der er fastsat i varespecifikationen.

Henvisningen til saltningens varighed udgår, fordi den tidligere henvisning var generisk og kun henviste til tørsaltning, hvilket kunne give anledning til misforståelser med hensyn til saltning i saltlage, som teknisk set ikke kan udføres hver anden dag i 8-12 dage. I betragtning af forskellen mellem de to saltningsteknikker med hensyn til vending og saltoptag er det desuden umuligt at give producenterne en specifik angivelse af den metode, der skal anvendes. Det er i den enkelte producents interesse at salte produktet korrekt for at opnå et ideelt resultat ved at anvende den bedst mulige metode og det bedst mulige tidspunkt til saltning af produktet på grundlag af deres egne erfaringer og produktionslokalernes karakteristika, som har indvirkning på saltoptagelsen. Det er derfor op til den enkelte producent at vælge type af saltningsproces og varighed for at opnå det bedst mulige produkt.

Tilknytning

— Da det er nødvendigt at omstrukturere varespecifikationen for at bringe den i overensstemmelse med den nye struktur, som ministeriet for landbrug, fødevarer og skovbrug har godkendt, er der indført en ny artikel 6 i varespecifikationen — punkt 5 i enhedsdokumentet. Denne artikel er baseret på en sammenfatning af oplysningerne i registreringsdokumenterne og de supplerende dokumenter nr. 0039 34581377 af 4. februar 1995, s. 3 og 4, offentliggjort i EF og på webstedet for ministeriet for landbrug, fødevarer og skovbrug, samt historiske, tekniske og videnskabelige publikationer om Brembana-dalen.

Tekst om tilknytningen fremgår nedenfor:

» Artikel 6 — Tilknytning til det geografiske miljø Historisk set har den øvre del af Brembana-dalen [L’Alta Valle Brembana] været en administrativ enhed siden 1364 med egen lovgivning og egne systemer, som blev udvidet og ajourført i perioden med det venezianske styre. Det geografiske miljø, hvor »Formai de Mut« har oprindelse og produceres, er det geografiske miljø i den øvre del af Brembana-dalen i Bergamo. Det er et velafgrænset geografisk område omkranset af bjergtoppe fra Monte Ortighera og Monte Menna til Pizzo dei Tre Signori og Monte Venturosa, og som afgrænses af dalene Serina og Seriana mod øst, Valtellina-dalen mod nord og Taleggio-dalen og Valsassina-dalen mod vest. Højden varierer fra 440 m over havets overflade i kommunen Lenna til 2 916 m over havets overflade ved Pizzo del Diavolo di Tenda i kommunen Carona. I århundreder har områdets vigtigste råvarer og tilhørende aktiviteter været i tilknytning til skovområder, græsningsarealer og miner. Bergamo Alperne, som danner den øvre del af Brembana-dalen, består af bjergtoppe og pas, der ikke er let tilgængelige, og et komplekst system af dale og skråninger med forskellige højdeprofiler og eksponeringer, og det har haft stor indflydelse på, hvordan befolkningen og produktionssystemerne er blevet etableret og forankret gennem tiden. Brembana-dalen var hovedsagelig en dal med hyrder og dyr, og ostefremstillingen, som var hovedformålet med kvægopdræt i området, fremgår af en række historiske dokumenter. Traditionen afspejles i dag stadig i fremstillingen af den karakteristiske lokale ost »Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana«. Et af de vigtigste træk ved klimaet i Bergamo Alperne er de fugtige luftstrømme fra Middelhavet, som bremses af Alperne. Dette resulterer i nedbørsmængder og snefald, der stiger gradvist fra dalbunden til dalens top og skråningerne. Klimaet giver grønne græsgange og gode forhold for opdræt af malkekvæg. Forholdene kan dog variere betydeligt fra år til år, hvilket er typisk for det tempererede klimaområde. På grund af de miljø- og klimamæssige kendetegn, der er beskrevet ovenfor, er bjergområdet i den øvre del af Brembana-dalen kendetegnet ved dale, skråninger og græsgange i bjergene, der giver usædvanlig geologisk og plantemæssig mangfoldighed. Gennem århundreder er de blevet udnyttet af mennesker til årstidsbestemt græsning i bjergene med højdemæssigt græsningsskifte, nemlig med græsning på bjerggræsgangene i sommermånederne, og tilbagevenden til dalen resten af året, hvor vejret er koldere. Traditionen afspejler sig tydeligt i ostemassens markante og typiske farve ved fremstilling af »Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana«, der skifter fra elfenbenshvid, når kvæget fodres med hø i vintersæsonen, til strågul, når kvæget fodres med grønt græs om sommeren. Brembana-dalen rummer en lang række plantearter, og sammensætningen afhænger af beliggenhed, miljøforhold, højde og vandressourcer. Floraen i Bergamo Alperne er en af de rigeste og mest interessante i Alperne. Den tæller et betydeligt antal arter, både hvad angår kvantitet og kvalitet, og mange endemiske arter er vigtige på grund af deres betydning og omdømme. Årsagen til Bergamo Alpernes særlige flora findes i de historiske og geologiske begivenheder, der har fundet sted i området. Gletsjernes kommen og gåen har haft stor indflydelse på sammensætningen af områdets flora. Bergamo Alperne, navnlig foralperne, har tjent til at bevare mange alpine arter og gamle arter (paleo-endemier), samtidig med at nye arter er fremkommet (neo-endemier) på grund af den geografiske isolation. Miljøforholdene har historisk været og vil fortsat være gunstige for kvægets mælkeproduktion. Græsgangene i bjergene, dvs. græsningsarealer over skovgrænsen, er ofte opdelt i flere »stationer« med de nødvendige faciliteter til både kvæg og mennesker. På hver station flyttes dyrene med årelang ekspertise mellem græsgangene alt efter foderets kvalitet og mængde og de vandressourcer, der er nødvendige til dyrene. Det er netop alpehyrdernes erfaring, der er nedarvet fra generation til generation, som bestemmer besætningernes græsningsskifte og græsningsmetoden (som varierer alt efter de daglige vejrforhold og kvaliteten, modningsgraden og de forskellige græsningsområders kvalitet), så foderressourcerne udnyttes bedst muligt, og man opnår den bedste ost. Hyrderne bor i såkaldte »baite«, hvor mælken også forarbejdes. Osteproducenterne baserer sig på deres erfaring og kunnen, når de vælger de optimale tids- og temperaturparametre, der anvendes i ostefremstillingen, samtidig med at de holder sig inden for de traditionelle intervaller. De relevante værdier fastsættes efter isoleringen af produktionslokalerne, det areal, hvor køerne har græsset, og sommetider også mælkens særlige kemiske og fysiske egenskaber, som igen bestemmes af ekstreme miljøforhold (kraftigt temperaturfald, haglvejr og/eller snevejr). Når græsgangene på en station er græsset ned, roterer dyrene til det næste sted og finder nye græsningsarealer, undertiden i højder over 2 000 meter. Den fremstillede ost lagres i ostelageret kaldet »casera«. Der er ofte kun ét casera til samtlige alpegræsgangene, der er placeret på det logistikmæssigt mest favorable sted. Hvert casera bygges og forvaltes, så man sikrer ideelle temperatur- og fugtighedsforhold til fremstilling af et kvalitetsprodukt. Afhængigt af samspillet mellem temperatur og luftfugtighed fastsætter osteproducenten tidsintervaller, ostevending og børstning, så osten lagres korrekt, og de typiske egenskaber ved »Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana« bevares. I slutningen af bjerggræsningsperioden bringes ostene fremstillet i bjergene ned til dalen til færdiglagring, som kan være flere år. Besætningen vender også tilbage til udgangspunktet, hvor der igen er grønt græs på engene, og hvor der suppleres med hø på bedrifterne i vinterperioden. I dag foregår græsningen i bjergene samt osteproduktionen i bjergene i bjerghytter, der er angivet i den regionale plan for bjergområderne, fra maj til oktober, afhængigt af miljø- og klimaforholdene. Resten af produktionen, som kan finde sted fra 1. januar til 31. december, foregår i dalen, men altid inden for bjergområdet. Oprindelig var græsningsskifte en udbredt praksis, hvor nogle hyrder flyttede dyrene til det milanesiske lavland om vinteren og vendte tilbage til bjerggræsgangene om sommeren. Hyrderne i området blev kaldt »bergami«, mens besætningen blev kaldt »bergamina«. Udtrykkene indgår stadig i dag i det lokale ordforråd. Produktion af hø var en sekundær aktivitet, der var nødvendig for at have dyreopdræt. Engene blev gødet med naturlig gødning og blev slået to gange i sommersæsonen. Tidligere tiders bjerghyrder eller »bergami« er blevet erstattet af dalbesætninger, som lejer græsgangene i området og lader deres eget kvæg eller lejet kvæg gå der. Det har ført til et overvejende »lokalt« græsningsskifte, hvor besætningerne flyttes fra dalen til bjerggræsgangene. Som følge heraf bruges græsningsarealerne i dalen, hvor der nu ikke går kvæg om sommeren, til dyrkning af hø til vintersæsonen. Kombinationen af de faktorer, der er knyttet til den særlige biodiversitet i det afgrænsede geografiske område, og de traditionelle avlsmetoder er afgørende for mælkens særlige karakter, som bliver særligt tydelig, da der kun anvendes råmælk til fremstilling af osten. Det betyder, at alle oprindelsesområdets ernæringsmæssige, sensoriske og mikrobiologiske egenskaber forbliver intakte i »Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana«. Især under lagring af ostene påvirker den oprindelige mikroflora i den råmælk, der anvendes til fremstilling af osten, og i produktionsmiljøet ostens modning og giver den karakteristiske smag. »Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana« produceres af sødmælk. Næsten hele mælkens oprindelige fedtindhold og dermed de fedtopløselige aromatiske molekyler, der er specifikke for den lokale smag, er koncentreret i osten. Det giver en mærkbar overførsel af aromaer og dufte fra produktionsmiljøet til produktet, hvilket yderligere karakteriserer det.«

Mærkning

— Denne ændring vedrører artikel 4 i den gældende specifikation (præsidentielt dekret af 10. september 1985) og punkt 3.6 i enhedsdokumentet.

Den nuværende ordlyd:

»Ostene med betegnelsen »Formai de Mut dell'Alta Valle Brembana« skal være forsynet med den relevante mærkning eller anden særlig mærkning med angivelse af ostens oprindelsesbetegnelse og nærmere oplysninger om følgende dekret.«

Det erstattes med:

» Artikel 8 — Mærkning Overensstemmelsesmærket er en papiretiket, der er påsat en af ostens to flade sider efter lagring i mindst 45 dage og forsynet med et rødt mærke (CMYK: C = 0, M = 95, Y = 85, K = 0 — billede 1) for produkter fremstillet i dalen fra 1. januar til 31. december og med et blåt mærke (CMYK: C = 98, M = 72, Y = 12, K = 0 — billede 2) for produkter fremstillet i bjergene fra 20. maj til 20. oktober. Etiketten er designet som en cirkel med en stiliseret tegning af en koklokke i midten, hvori der er en rund ost med en trekant skåret ud. Omkring koklokken er en del af navnet på oprindelsesbetegnelsen skrevet, »Formai de Mut D.O.P.«, og resten af navnet er skrevet langs inderkanten af cirklen med koklokken, »dell’Alta Valle Brembana«, sammen med den juridiske registreringshenvisning, »Reg. C.E. 1107/96«. Udenom cirklen er der tegnet 22 stiliserede klokker indrammet af endnu en cirkel. Ved det blå mærke er cirklen inden for de 22 klokker erstattet med ordet »d’alpeggio« [fra bjerggræsgangene] i gentagelse (billede 2). For »Formai de Mut dell'Alta Valle Brembana«, der er lagret i mere end 6 måneder, er etiketten som beskrevet ovenfor, men med ordet »Riserva« gentaget omkring cirklen inden for de 22 klokker (billede 3 og 4). Billede 1 Billede 2 Billede 3 Billede 4 Der kan anvendes fødevarelim til påsætning af mærket. Når ostene markedsføres med henblik på konsum, skal den enkelte pakning og/eller emballage med »Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana« BOB være forsynet med betegnelsen »Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana« og de ovenfor beskrevne mærker med de i loven krævede oplysninger. Hvis der er særlige forhold ved trykningen, kan mærkerne angives i sort/hvid eller med kontrastfarve.«

Begrundelse:

Mærkningsmetoderne er beskrevet mere detaljeret.

Andet

Inspektioner

— Da det er nødvendigt at omstrukturere varespecifikationen for at bringe den i overensstemmelse med de nye bestemmelser, som ministeriet for landbrug, fødevarer og skovbrug har godkendt, er der indført en artikel om kontrol i varespecifikationen med oplysninger om navn og kontaktoplysninger for kontrolorganet.

Følgende tekst er blevet tilføjet:

» Artikel 7 — Kontrol Kontrol af, om produktet er i overensstemmelse med varespecifikationen, foretages i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1151/2012 af kontrolorganet Certiprodop S.r.l. — hjemsted: Via del Macello 26, Crema Administrationskontor: Via del Commercio 29 — 26013 Crema (Cremona) Tlf. og Fax +39 373229628; E-mail: info@certiprodop.it.«

Emballering

— Da det er nødvendigt at omstrukturere varespecifikationen for at bringe den i overensstemmelse med de nye bestemmelser, som ministeriet for landbrug, fødevarer og skovbrug har godkendt, er der foretaget en tilføjelse til punkt 3.5 i enhedsdokumentet og artikel 8 i varespecifikationen vedrørende overgang til forbrug.

Den nyligt tilføjede tekst har følgende ordlyd:

»Ost med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Formai de Mut dell'Alta Valle Brembana« kan overgå til forbrug som hel ost eller i portioner. Udskæring og emballering kan finde sted uden for oprindelsesområdet.«

ENHEDSDOKUMENT

»Formai de Mut dell'Alta Valle Brembana«

EU-nr.: PDO-IT-0009-AM01 — 6.7.2021

BOB (X) BGB ( )

1. Betegnelse(r) [på BOB eller BGB]

»Formai de Mut dell'Alta Valle Brembana«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype [jf. bilag XI]

Kategori 1.3. Oste

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Oprindelsesbetegnelsen »Formai de Mut dell'Alta Valle Brembana« er forbeholdt ost med følgende kendetegn ved afslutning af den som minimum krævede lagringsperiode:

Fed, halvkogt ost, der udelukkende er fremstillet af rå sødmælk fra køer med et lavt naturligt syreindhold.

Form: en lige eller let konveks cylinder med flade eller halvflade sider

Dimension: sidediameter mellem 30 cm og 40 cm, krængningshøjde mellem 8 cm og 10 cm, med udsving i minimums- og maksimumsværdierne afhængigt af de tekniske forhold under fremstillingen

Vægt for en hel rund ost: mellem 8 kg og 12 kg afhængigt af de tekniske forhold under forarbejdningen, med udsving på op til 10 % i minimums- og maksimumsværdierne

Ydre udseende: tynd, fast, naturlig skorpe, strågul farve, der bliver mere udtalt med lagringen

Ostemassens farve: elfenbenshvid, lys stråfarvet

Ostemassens konsistens: kompakt, elastisk med spredte huller med en diameter fra 1 mm til en størrelse kaldet »occhio di pernice« [»øje på en agerhøne«] små revner i ostemassen er tilladt

Smag: delikat, velduftende, ikke særlig salt, mild, med en karakteristisk aroma

Fedtindhold i tørstof: mindst 42%.

Lagringsperioden er mindst 45 dage. »Formai de Mut dell'Alta Valle Brembana«-ost kan forsynes med den supplerende angivelse »Riserva«, hvis lagringsperioden er længere end 6 måneder.«

3.3. Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Køernes foder skal bestå af grønfoder og/eller hø fra enge, græsgange eller græsningsarealer, størstedelen af foderet (mindst 50 %) skal komme fra det afgrænsede geografiske område. Det kan suppleres med korn, kraftfoder og/eller proteinkager. Det er tilladt at benytte mineral- og vitamintilskud.

Andelen på 50 % berettiges som følger: Affolkningen af bjergene har ført til en gradvis øgning af skovarealerne på bekostning af græsgange og græsningsarealer. I de få lavlandsområder i dalen er der også sket en omfattende urbanisering, og tilbage er kun de mere utilgængelige områder, som er vanskelige at dyrke, og som ofte heller ikke kan anvendes til græsning af kvæg. Dette har reduceret de lokale fodermængder og tvunget nogle bedrifter til at købe foder uden for området. Uheldigvis er der også sket en nylig tilstrømning af ikkehjemmehørende vilde arter, såsom vildsvin, hvilket også lægger pres på de reducerede tilbageværende græsningsarealer, og de skader, de forårsager på græsdækket, reducerer yderligere den tilgængelige lokale foderproduktion. Som bekendt udvides skovområderne også konstant, da landbruget mangler arbejdskraft og arealforvaltningen derfor ikke er tilstrækkelig til at bevare græsengene. Det anses også for nødvendigt at fjerne valgmuligheden at fodre køerne med ensilage, da brugen heraf er et kritisk problem for ostefremstillings- og lagringsprocessen, da det er en mulig kilde til Clostridium-sporer. Når denne mulighed udgår, kan det blive nødvendigt at anvende kraftfoder med oprindelse uden for oprindelsesområdet som erstatning for det ernæringsmæssige tilskud via ensilage.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Bedrifter, der opdrætter kvæg, hvis mælk anvendes til fremstilling af »Formai de Mut dell'Alta Valle Brembana«, skal være beliggende i det afgrænsede geografiske område.

Mælken skal fremstilles, og osten skal forarbejdes og lagres inden for det afgrænsede geografiske område.

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Ost med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Formai de Mut dell'Alta Valle Brembana« kan overgå til konsum som hel ost eller i portioner. Udskæring og emballering kan finde sted uden for oprindelsesområdet."

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Overensstemmelsesmærket er en papiretiket, der er påsat en af ostens to flade sider efter lagring i mindst 45 dage og forsynet med et rødt mærke (CMYK: C = 0, M = 95, Y = 85, K = 0 — billede 1) for produkter fremstillet i dalen fra 1. januar til 31. december og med et blåt mærke (CMYK: C = 98, M = 72, Y = 12, K = 0 — billede 2) for produkter fremstillet i bjergene fra 20. maj til 20. oktober. Etiketten er designet som en cirkel med en stiliseret tegning af en koklokke i midten, hvori der er en rund ost med en trekant skåret ud. Omkring koklokken er en del af navnet på oprindelsesbetegnelsen skrevet, »Formai de Mut D.O.P.«, og resten af navnet er skrevet langs inderkanten af cirklen med koklokken, »dell'Alta Valle Brembana«, sammen med den juridiske registreringshenvisning, »Reg. C.E. 1107/96«. Udenom cirklen er der tegnet 22 stiliserede klokker indrammet af endnu en cirkel. Ved det blå mærke er cirklen inden for de 22 klokker erstattet med ordet »d'alpeggio« [fra bjerggræsgangene] i gentagelse (billede 2).

For »Formai de Mut dell'Alta Valle Brembana«, der er lagret i mere end 6 måneder, er etiketten som beskrevet ovenfor, men med ordet »Riserva« gentaget omkring cirklen inden for de 22 klokker (billede 3 og 4).

Billede 1

Billede 2

Billede 3

Billede 4

Der kan anvendes fødevarelim til påsætning af mærket.

Når ostene markedsføres med henblik på konsum, skal den enkelte pakning og/eller emballage med »Formai de Mut dell'Alta Valle Brembana« BOB være forsynet med betegnelsen »Formai de Mut dell'Alta Valle Brembana« og de ovenfor beskrevne mærker med de i loven krævede oplysninger. Hvis der er særlige forhold ved trykningen, kan mærkerne angives i sort/hvid eller med kontrastfarve.

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det område, hvor ovennævnte ost fremstilles og lagres, omfatter hele det administrative område i nedennævnte kommuner, som alle tilhører provinsen Bergamo: Averara, Branzi, Camerata Cornello, Carona, Cassiglio, Cusio, Foppolo, Isola di Fondra, Lenna, Mezzoldo, Moio de' Calvi, Olmo al Brembo, Ornica, Piazza Brembana, Piazzatorre, Piazzolo, Roncobello, Santa Brigida, Valleve, Valnegra og Valtorta.

5. Tilknytning til det geografiske område

Historisk set har den øvre del af Brembana-dalen [L'Alta Valle Brembana] været en administrativ enhed siden 1364 med egen lovgivning og egne systemer, som blev udvidet og ajourført i perioden med det venezianske styre. Det geografiske miljø, hvor »Formai de Mut« har oprindelse og produceres, er det geografiske miljø i den øvre del af Brembana-dalen i Bergamo. Det er et velafgrænset geografisk område omkranset af bjergtoppe fra Monte Ortighera og Monte Menna til Pizzo dei Tre Signori og Monte Venturosa, og som afgrænses af dalene Serina og Seriana mod øst, Valtellina-dalen mod nord og Taleggio-dalen og Valsassina-dalen mod vest. Højden varierer fra 440 m over havets overflade i kommunen Lenna til 2 916 m over havets overflade ved Pizzo del Diavolo di Tenda i kommunen Carona.

I århundreder har områdets vigtigste råvarer og tilhørende aktiviteter været i tilknytning til skovområder, græsningsarealer og miner. Bergamo Alperne, som danner den øvre del af Brembana-dalen, består af bjergtoppe og pas, der ikke er let tilgængelige, og et komplekst system af dale og skråninger med forskellige højdeprofiler og eksponeringer, og det har haft stor indflydelse på, hvordan befolkningen og produktionssystemerne er blevet etableret og forankret gennem tiden.

Brembana-dalen var hovedsagelig en dal med hyrder og dyr, og ostefremstillingen, som var hovedformålet med kvægopdræt i området, fremgår af en række historiske dokumenter. Traditionen afspejles i dag stadig i fremstillingen af den karakteristiske lokale ost »Formai de Mut dell'Alta Valle Brembana«.

Et af de vigtigste træk ved klimaet i Bergamo Alperne er de fugtige luftstrømme fra Middelhavet, som bremses af Alperne. Dette resulterer i nedbørsmængder og snefald, der stiger gradvist fra dalbunden til dalens top og skråningerne. Klimaet giver grønne græsgange og gode forhold for opdræt af malkekvæg. Forholdene kan dog variere betydeligt fra år til år, hvilket er typisk for det tempererede klimaområde.

På grund af de miljø- og klimamæssige kendetegn, der er beskrevet ovenfor, er bjergområdet i den øvre del af Brembana-dalen kendetegnet ved dale, skråninger og græsgange i bjergene, der giver usædvanlig geologisk og plantemæssig mangfoldighed. Gennem århundreder er de blevet udnyttet af mennesker til årstidsbestemt græsning i bjergene med højdemæssigt græsningsskifte, nemlig med græsning på bjerggræsgangene i sommermånederne, og tilbagevenden til dalen resten af året, hvor vejret er koldere. Traditionen afspejler sig tydeligt i ostemassens markante og typiske farve ved fremstilling af »Formai de Mut dell'Alta Valle Brembana«, der skifter fra elfenbenshvid, når kvæget fodres med hø i vintersæsonen, til strågul, når kvæget fodres med grønt græs om sommeren.

Brembana-dalen rummer en lang række plantearter, og sammensætningen afhænger af beliggenhed, miljøforhold, højde og vandressourcer.

Floraen i Bergamo Alperne er en af de rigeste og mest interessante i Alperne. Den tæller et betydeligt antal arter, både hvad angår kvantitet og kvalitet, og mange endemiske arter er vigtige på grund af deres betydning og omdømme. Årsagen til Bergamo Alpernes særlige flora findes i de historiske og geologiske begivenheder, der har fundet sted i området. Gletsjernes kommen og gåen har haft stor indflydelse på sammensætningen af områdets flora. Bergamo Alperne, navnlig foralperne, har tjent til at bevare mange alpine arter og gamle arter (paleo-endemier), samtidig med at nye arter er fremkommet (neo-endemier) på grund af den geografiske isolation.

Miljøforholdene har historisk været og vil fortsat være gunstige for kvægets mælkeproduktion.

Græsgangene i bjergene, dvs. græsningsarealer over skovgrænsen, er ofte opdelt i flere »stationer« med de nødvendige faciliteter til både kvæg og mennesker. På hver station flyttes dyrene med årelang ekspertise mellem græsgangene alt efter foderets kvalitet og mængde og de vandressourcer, der er nødvendige til dyrene. Det er netop alpehyrdernes erfaring, der er nedarvet fra generation til generation, som bestemmer besætningernes græsningsskifte og græsningsmetoden (som varierer alt efter de daglige vejrforhold og kvaliteten, modningsgraden og de forskellige græsningsområders kvalitet), så foderressourcerne udnyttes bedst muligt, og man opnår den bedste ost.

Hyrderne bor i såkaldte »baite«, hvor mælken også forarbejdes. Osteproducenterne baserer sig på deres erfaring og kunnen, når de vælger de optimale tids- og temperaturparametre, der anvendes i ostefremstillingen, samtidig med at de holder sig inden for de traditionelle intervaller. De relevante værdier fastsættes efter isoleringen af produktionslokalerne, det areal, hvor køerne har græsset, og sommetider også mælkens særlige kemiske og fysiske egenskaber, som igen bestemmes af ekstreme miljøforhold (kraftigt temperaturfald, haglvejr og/eller snevejr).

Når græsgangene på en station er græsset ned, roterer dyrene til det næste sted og finder nye græsningsarealer, undertiden i højder over 2 000 meter.

Den fremstillede ost lagres i ostelageret kaldet »casera«. Der er ofte kun ét casera til samtlige alpegræsgangene, der er placeret på det logistikmæssigt mest favorable sted. Hvert casera bygges og forvaltes, så man sikrer ideelle temperatur- og fugtighedsforhold til fremstilling af et kvalitetsprodukt. Afhængigt af samspillet mellem temperatur og luftfugtighed fastsætter osteproducenten tidsintervaller, ostevending og børstning, så osten lagres korrekt, og de typiske egenskaber ved »Formai de Mut dell'Alta Valle Brembana« bevares. I slutningen af bjerggræsningsperioden bringes ostene fremstillet i bjergene ned til dalen til færdiglagring, som kan være flere år. Besætningen vender også tilbage til udgangspunktet, hvor der igen er grønt græs på engene, og hvor der suppleres med hø på bedrifterne i vinterperioden.

I dag foregår græsningen i bjergene samt osteproduktionen i bjergene i bjerghytter, der er angivet i den regionale plan for bjergområderne, fra maj til oktober, afhængigt af miljø- og klimaforholdene. Resten af produktionen, som kan finde sted fra 1. januar til 31. december, foregår i dalen, men altid inden for bjergområdet.

Oprindelig var græsningsskifte en udbredt praksis, hvor nogle hyrder flyttede dyrene til det milanesiske lavland om vinteren og vendte tilbage til bjerggræsgangene om sommeren. Hyrderne i området blev kaldt »bergami«, mens besætningen blev kaldt »bergamina«. Udtrykkene indgår stadig i dag i det lokale ordforråd. Produktion af hø var en sekundær aktivitet, der var nødvendig for at have dyreopdræt. Engene blev gødet med naturlig gødning og blev slået to gange i sommersæsonen.

Tidligere tiders bjerghyrder eller »bergami« er blevet erstattet af dalbesætninger, som lejer græsgangene i området og lader deres eget kvæg eller lejet kvæg gå der. Det har ført til et overvejende »lokalt« græsningsskifte, hvor besætningerne flyttes fra dalen til bjerggræsgangene. Som følge heraf bruges græsningsarealerne i dalen, hvor der nu ikke går kvæg om sommeren, til dyrkning af hø til vintersæsonen.

Kombinationen af de faktorer, der er knyttet til den særlige biodiversitet i det afgrænsede geografiske område, og de traditionelle avlsmetoder er afgørende for mælkens særlige karakter, som bliver særligt tydelig, da der kun anvendes råmælk til fremstilling af osten. Det betyder, at alle oprindelsesområdets ernæringsmæssige, sensoriske og mikrobiologiske egenskaber forbliver intakte i »Formai de Mut dell'Alta Valle Brembana«. Især under lagring af ostene påvirker den oprindelige mikroflora i den råmælk, der anvendes til fremstilling af osten, og i produktionsmiljøet ostens modning og giver den karakteristiske smag.

»Formai de Mut dell'Alta Valle Brembana« produceres af sødmælk. Næsten hele mælkens oprindelige fedtindhold og dermed de fedtopløselige aromatiske molekyler, der er specifikke for den lokale smag, er koncentreret i osten. Det giver en mærkbar overførsel af aromaer og dufte fra produktionsmiljøet til produktet, hvilket yderligere karakteriserer det."

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Varespecifikationens fulde tekst er tilgængelig på webstedet: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

eller:

ved at gå direkte til hjemmesiden for ministeriet for landbrug, fødevarer og skovbrug (www.politicheagricole.it), klikke på »Qualità« (øverst til højre på skærmen), dernæst på »Prodotti DOP IGP STG« (til venstre på skærmen) og til sidst på »Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE«.

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.