RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET Vækst- og beskæftigelsesinitiativet Finansielle støtteforanstaltninger for innovative og jobskabende små og mellemstore virksomheder (SMV'er) (SEC(2001)1139)

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Generelt

2. ETF-iværksætterordningen

2.1. Indledning

2.2. Beskrivelse af ordningen

2.3. Budgetsituationen

2.3.1. Oversigt

2.3.2. Geografisk fordeling

2.3.3. Forpligtelser

2.3.4. Udbetalinger

2.3.5. Tilbagebetalinger ved venturekapitalfondene

2.3.6. Regnskaber

2.4. Finansielle formidlere

2.5. Støttemodtagende SMV'er

2.6. Beskæftigelse

3. JOINT EUROPEAN VENTURE (JEV)

3.1. Indledning

3.2. Beskrivelse af programmet

3.3. Udvikling af JEV

3.4. Budgetsituationen

3.4.1. Oversigt

3.4.2. Geografisk fordeling

3.4.3. Forpligtelser

3.4.4. Udbetalinger

3.4.5. Regnskaber

3.5. Finansielle formidlere

3.6. Analyse af projekterne

3.7. Beskæftigelse

4. SMV-garantifaciliteten

4.1. Indledning

4.2. Beskrivelse af faciliteten

4.3. Budgetsituationen

4.3.1. Oversigt

4.3.2. Geografisk fordeling

4.3.3. Forpligtelser

4.3.4. Udbetalinger til dækning af tab

4.3.5. Regnskaber

4.4. Finansielle formidlere

4.5. Støttemodtagende SMV'er

4.6. Beskæftigelse

5. Konklusioner

5.1. Vækst- og beskæftigelsesinitiativet

5.2. Flerårigt program

Billagene er indbefattet i Kommissionens tjenestegrene arbejdsdokument SEC(2001) 1139.

LISTE OVER FIGURER

2.1. Venturekapitalfondenes fordeling efter land

2.2. Kvartårlige godkendelser af investeringerne i venturekapitalfonde

2.3. Den samlede udvikling i interventionerne

2.4. Udbetalinger til venturekapitalfondene

2.5. Venturekapitalfondenes investeringer i støttemodtagende SMV'er

2.6. Tilbagebetalinger ved venturekapitalfondene

4.1. De finansielle formidleres fordeling efter land

4.2. Kvartårlige EIF-forpligtelser over for finansielle formidlere

4.3. Samlede udvikling i interventionerne

4.4. Lån ydet til SMV'er og tilsvarende investeringer

4.5. Udnyttelse ved finansielle formidlere

LISTE OVER TABELLER

2.1. De støttemodtagende SMV'ers fordeling efter land

2.2. Gennemførte investeringer

2.3. Antal ansatte i de støttemodtagende SMV'er, i hvilke der er foretaget investeringer

2.4. Brancher, der dækkes af de støttemodtagende SMV'er, i hvilke der er foretaget investeringer

2.5. Antal ansatte i de støttemodtagende SMV'er, som indgår i porteføljerne

2.6. Brancher, der dækkes af SMV'er, som indgår i porteføljerne

2.7. Effekten på beskæftigelsen i de støttemodtagende SMV'er

3.1. De finansielle formidleres fordeling efter land

3.2. Projekternes status

3.3. De planlagte joint ventures' fordeling efter land

3.4. Joint venture-partnernes fordeling efter land

3.5. Brancher, der dækkes af de planlagte joint ventures

3.6. Antal ansatte i partner-SMV'er

4.1. De støttemodtagende SMV'ers fordeling efter land

4.2. Antal ansatte i de støttemodtagende SMV'er

4.3. De støttemodtagende SMV'ers fordeling efter stiftelsesår

Vækst- og beskæftigelsesinitiativet

1. Generelt

Årsrapporten 2000 om vækst- og beskæftigelsesinitiativet er udarbejdet i overensstemmelse med artikel 7, stk. 1, i Rådets afgørelse (afgørelse 98/347/EF), som blev vedtaget den 19. maj 1998. Ifølge denne afgørelse skal Kommissionen forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en årsrapport om gennemførelsen af følgende tre finansielle instrumenter: ETF- iværksætterordningen, Joint European Venture (JEV) og SMV-garantifaciliteten. Dette er den anden rapport af denne type, som gør status over udviklingen siden 1999 og skitserer fremtidsudsigterne for initiativet.

Rapporten består af tre kapitler, et for hvert af de finansielle instrumenter. Den er vedføjet bilag, som navnlig indeholder statistikker vedrørende SMV'er, der er støttemodtagere under enten ETF-iværksætterordningen eller SMV-garantifaciliteten. Disse statistikker er baseret på spørgeskemaer og oplysninger vedrørende 1999, som blev fremsendt til Kommissionen i slutningen af 2000. Disse oplysninger, der nu foreligger for første gang, blev ikke vedføjet den første rapport. Endelig gøres der i konklusionen rede for udbygningen af initiativet inden for rammerne af det flerårige program til fremme af initiativ og iværksætterånd 2001-2005 (MAP).

Europa-Parlamentets "Udvalg om Beskæftigelse og Sociale Anliggender" forelagde i november 2000 en betænkning (A5-0335/00) som reaktion på Kommissionens første årsrapport om vækst- og beskæftigelsesinitiativet.

Ifølge formandsskabets konklusioner fra Det Europæiske Råde møde i Lissabon den 23.-24. marts 2000 har EU sat sig nye strategiske mål: at blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden, en økonomi, der kan skabe en holdbar økonomisk vækst med flere og bedre job og større social samhørighed. Ifølge samme konklusioner anses SMV'erne for det strategiske værktøj til udvikling af en dynamisk og konkurrencedygtig videnbaseret økonomi. Foranstaltninger til fremme af SMV'ernes udvikling retter sig mod at forbedre Fællesskabets finansielle instrumenter for SMV'er og mod at skabe et venligere miljø for opstart og udvikling af virksomheder.

Som svar på en anmodning fra Det Europæiske Råd i Lissabon udarbejdede Kommissionen i oktober 2000 en meddelelse vedrørende specifikke finansielle fællesskabsinstrumenter for SMV'er og fastsatte rammerne for den fremtidige fællesskabsindsats, som fortsat bør ydes via fire vinduer (lån, ejerandelsinvesteringer, garantier og tilskud). Rådet (økonomi og finans) hilste meddelelsen velkommen på samlingen den 7. november 2000. Det tilsluttede sig samtidig Kommissionens forslag om at samle lignende finansielle kommissionsinstrumenter under en og samme budgetpost og et og samme retsgrundlag. Følgelig er flere SMV-fællesskabsprogrammer blevet underlagt det flerårige program til fremme af initiativ og iværksætterånd 2001-2005 (MAP), der blev godkendt af Rådet den 20. december 2000 (2000/819/EF). I det nye MAP foreslås ændringer og udvidelser af ETF-iværksætterordningen og SMV-garantifaciliteten, og der lægges op til en forenkling af JEV-programmet og en tilpasning af støttekriterierne, således at der på mere effektiv vis tages hensyn til SMV'ernes behov. Startkapitalordningen (tidligere CREA) udgør en integrerende del af de finansielle instrumenter under MAP.

To af vækst- og beskæftigelsesinitiativets instrumenter varetages på forvaltningsbasis af Den Europæiske Investeringsfond (EIF). I den forbindelse er det værd at nævne, at reformen af EIF i juni 2000 gjorde fonden til EIB-Gruppens specialiserede element i risikovillig kapital og styrkede dens rolle som garant til sikring af en fortsat effektiv støtte til SMV'er. Hensigten er at opfylde Fællesskabets mål på disse nøgleområder for vækst og beskæftigelse i EU-medlemsstaterne og for første gang også i tiltrædelseslandene.

2. ETF-iværksætterordningen

2.1. Indledning

Teknologibaserede og innovative SMV'er samt nystartede virksomheder har ofte vanskeligheder ved at skaffe sig adgang til traditionelle finansieringsmidler på grund af problemer som f.eks. en relativ høj procentdel immaterielle aktiver og mangel på en stabil pengestrøm. De anses ofte for at udgøre en større risiko end SMV'er inden for de traditionelle sektorer. Der er derfor behov for venturekapital, som bliver en afgørende finansieringskilde for disse SMV'er. Hvad der øger behovet for venturekapital, er, at mange innovative SMV'er vokser eller forventes at vokse meget hurtigt, hvilket gør egenkapitalfinansiering til den bedst egnede til opfyldelse af deres behov.

Der er sket en markant stigning i forekomsten af europæisk venturekapital i de seneste få år. Det oplyses i Den Europæiske Sammenslutning af Ventureselskabers (EVCA's) årbog 2000, at venturekapitalinvesteringerne i 1999 voksede med 70 % i forhold til året før, nemlig til ca. 12 mia. EUR (0,14 % af bruttonationalproduktet - BNP).

Trods den hurtige vækst i EU-venturekapitalmarkedet i de seneste 5 år er den stadig markant svagere end væksten på det tilsvarende amerikanske marked. Der er desuden en tendens til, at EU-aktiemarkedet for private investeringer fokuserer på mere rentable investeringer i et sent stadium end på investeringer i et tidligt stadium i teknologibaserede og innovative SMV'er.

Der har dog i de seneste år været et skift i retning af investeringer i et tidligt stadium og i højteknologiaktier. EVCA-tallene viser, at investeringerne i et tidligt stadium fordobledes i 1999 til 3 mia. EUR i forhold til 1998, og at tallet var ti gange højere end i 1995. En analyse af den forventede tildeling af mobiliseret kapital i 1999 bekræfter denne tendens, idet ca. 5,5 mia. EUR (22 % af den samlede mobiliserede kapital) var øremærket til investeringer i et tidligt stadium.

Ifølge EVCA's undersøgelse medio 2000 befandt 44 % af de europæiske investendvirksomheder sig i det første halvår af 2000 i seed- eller opstartsfasen, og 19 % af de samlede investeringer blev allokeret til disse virksomheder. De gennemsnitlige investeringer udgjorde 1 mio. EUR i seed-virksomheder og 1,4 mio. EUR i nystartede virksomheder. Højteknologivirksomhederne udgjorde knap 50 % af det samlede antal investendvirksomheder, og de modtog 33 % af de samlede investeringer. Den seneste fald i teknologiaktierne vil dog kunne ændre denne tendens i væsentlig grad.

ETF-iværksætterordningen forvaltes af EIF, som bidrager til opnåelsen af Fællesskabets mål; den er bl.a. forpligtet til at medvirke til udviklingen af et vidensbaseret samfund, centreret omkring innovation, vækst og beskæftigelse, fremme af iværksætterånden, regional udvikling og samhørighed inden for Unionen.

EIF handler uafhængigt og kommercielt på markedsvilkår. I henhold til art. 24 i dens vedtægt fokuserer den på passende afkast til sine aktionærer.

De nedenstående kapitler om ETF-iværksætterordningen er blevet udarbejdet på basis af de årsrapporter, som de venturekapitalfonde, der deltager i ETF-iværksætterordningen, har forelagt EIF. Oplysningerne relaterer til den 31. december 2000.

Rapporten er endvidere vedføjet et specifikt SMV-bilag (bilag 2), som er baseret på en undersøgelse, der blev gennemført medio 2000, vedrørende de støttemodtagende SMV'er, som de venturekapitalfonde, der deltager i ETF-iværksætterordningen, investerede i. Det skal bemærkes, at disse oplysninger refererer til 1999.

2.2. Beskrivelse af ordningen

Formålet med ETF-iværksætterordningen er at forbedre innovative SMV'ers adgang til risikokapital under stiftelsen og i et tidligt udviklingsstadium.

EIF investerer i specialiserede venturekapitalfonde, der er etableret specifikt med det formål at skaffe SMV'er aktiekapital eller andre former for risikokapital. Fondene under denne ordning er mindre eller nyetablerede; det gælder navnlig dem, der opererer på regionalt plan, fokuserer på særlige brancher eller teknologier og finansierer udnyttelsen af resultaterne af forskning og udvikling.

Investeringerne sker på lige fod med andre ejerandelsinvestorer og skal udgøre mellem 10 % og 25 % af venturekapitalfondens samlede kapital - op til et loft på 10 mio. EUR.

For at sikre EIF en vis fleksibilitet i dens valg af fonde og ikke udelukke i øvrigt velkvalificerede ansøgere tillader ordningens investeringspolitik venturekapitalfondene at stille en lille procentdel af deres kapital til rådighed for investeringer i tredjelande. I så fald reduceres EIF's deltagelse i venturekapitalfondene med den tilsvarende procentdel.

EIF gennemgår fondenes forslag ud fra kriterier som f.eks. størrelse, graden af involvering fra den private sektors side, investeringsstrategi, målmarked, transaktionsflow, foreslåede vilkår, forventede afkastningsgrad, administratorteamet, som arbejder på projektet, og endelig i hvilket omfang EIF-investeringen i venturekapitalfonden forventes at have en katalysatoreffekt på mobiliseringen af kapital. Der lægges også vægt på at sikre, at programmet som helhed opretholder en afbalanceret geografisk fordeling på hele EU.

Når Kommissionen har godkendt venturekapitalfondens forslag til investeringer, indgår EIF kontrakter med kapitaladministratorerne og venturekapitalfondens øvrige ejerandelsinvestorer. Derefter udbetaler EIF de beløb, det har forpligtet sig til, til venturekapitalfonden med henblik på investeringer i SMV'er.

2.3. Budgetsituationen

2.3.1. Oversigt

Pr. 31. december 2000 udgjorde ETF-iværksætterordningens samlede budgetbevillinger 168 mio. EUR, inklusive 59 mio. EUR, som blev allokeret i 2000.

2.3.2. Geografisk fordeling

Ved udgangen af 2000 blev forslagene om investeringer i 17 venturekapitalfonde i princippet godkendt af EIF og Kommissionens tjenestegrene svarende til et samlet beløb på 110 mio. EUR. Der blev indgået 10 kontrakter med EIF, og to er stadig under behandling. Hvad angår de resterende 5, strandede forhandlingerne. Disse 12 venturekapitalfonde tegner sig for 80,7 mio. EUR, hvilket udgør 48 % af den samlede ETF-iværksætterbudgettildeling. Den samlede maksimale kapital, der mobiliseres af disse venturekapitalfonde, beløber sig til 440 mio. EUR.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

De 12 venturekapitalfondes størrelsesmæssige fordeling efter land var som følger:

Figur 2.1. Venturekapitalfondenes fordeling efter land

De 10 venturekapitalfonde, med hvilke EIF har indgået kontrakter til i alt 71,7 mio. EUR, dækker seks medlemsstater. Heraf er 12,8 mio. EUR betinget af yderligere mobilisering af kapital fra venturekapitalfondenes side. En kort beskrivelse af de venturekapitalfonde, der har indgået kontrakter med EIF, er vedføjet i form af bilag (bilag 1).

Med hensyn til de to fonde, der stadig er under behandling, forventer EIF at afslutte denne i løbet af de kommende få måneder.

Den væsentligste årsag til, at forhandlingerne vedrørende de fem ovennævnte venturekapitalfonde strandede, var, at de endelige investeringsvilkår, som blev foreslået af venturekapitalfondsadministratorerne, ikke stemte overens med støttekriterierne for ETF-iværksætterordningen (f.eks. at andre investorer fik gunstige vilkår, at administrationsgebyret ikke blev beregnet i overensstemmelse med markedspraksis eller overtegning af fonden).

2.3.3. Forpligtelser

Nedenstående graf viser de kvartårlige godkendelser af investeringer i venturekapitalfonde. Det fremgår, at det lave aktivitetsniveau i 2000 er sammenfaldende med den periode, hvor EIF undergik en omstrukturering.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Figur 2.2. Kvartårlige godkendelser af investeringerne i venturekapitalfonde

Nedenstående graf viser den samlede udvikling i de beløb, der i princippet blev godkendt for 17 venturekapitalfonde (110 mio. EUR - ved udgangen af 2000) i forhold til de disponible forpligtelsesbevillinger (168 mio. EUR - ved udgangen af 2000).

Den viser også udviklingen i det samlede beløb for de igangværende interventioner (dvs. indgåede kontrakter samt dem, der stadig er under behandling, svarende til 81 mio. EUR - ved udgangen af 2000).

Den viser endelig de beløb, EIF indgik kontrakter for med venturekapitalfonde (72 mio. EUR - ved udgangen af 2000).

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Figur 2.3. Den samlede udvikling i interventionerne

2.3.4. Udbetalinger

Pr. 31. december 2000 udgjorde de samlede udbetalinger til venturekapitalfonde 32 mio. EUR i sammenligning med 12 mio. EUR ved udgangen af 1999. Den samlede udbetalingsgrad udgør nu 45 % af forpligtelserne.

Det er værd at bemærke, at de første ETF-iværksætterventurekapitalfonde, der indgik en kontrakt med EIF (i de første to kvartaler af 1999), fremviser en gennemsnitlig udbetalingsgrad på 63 %. I betragtning af at den gennemsnitlige investeringsperiode for disse venturekapitalfonde er 4-5 år, kan udbetalingsgraden betragtes som ganske tilfredsstillende.

Den følgende graf viser udviklingen i udbetalingerne af budgetforpligtelserne til venturekapitalfondene pr. 31. december 2000 i forhold til de beløb, de indgåede kontrakter repræsenterer. EIF's udbetalinger sker på linje med alle øvrige investorer i venturekapitalfondene i forhold til deres investeringstilsagn. Udbetalingerne anvendes af venturekapitalfondene til deres investeringer i SMV'er.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Figur 2.4. Udbetalinger til venturekapitalfondene

Nedenstående graf viser de investeringer, venturekapitalfondene foretog i de støttemodtagende SMV'er i sammenligning med EIF-udbetalingerne til venturekapitalfondene. Ved udgangen af 2000 var forholdet mellem ordningens bidrag og venturekapitalfondenes investeringer 1/4.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Figur 2.5. Venturekapitalfondenes investeringer i støttemodtagende SMV'er

2.3.5. Tilbagebetalinger ved venturekapitalfondene

Nogle ETF-iværksætterventurekapitalfonde har påbegyndt tilbagebetalingen til EIF efter salget af deres kapitalandele i en række driftige SMV'er.

I 2000 tilbagebetalte venturekapitalfondene i alt 9,6 mio. EUR til EIF i sammenligning med 0,7 mio. EUR i 1999.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Figur 2.6. Tilbagebetalinger ved venturekapitalfondene

Ifølge EIF er ovennævnte resultater forholdsvis opmuntrende, i betragtning af at den første ETF-iværksætterkontrakt med en venturekapitalfond blev indgået i januar 1999. Ikke desto mindre kunne forværringen af markedsforholdene ved udgangen af 2000 have en indvirkning på visse virksomheders fortjeneste og videre udvikling. Faldet i teknologiaktierne har nemlig betydet et fald i værdien af visse investendvirksomheder, medens andre måtte udsætte den planlagte optagelse på børslisten.

Nærmere oplysninger om de virksomheder, der er berørt af disse tilbagebetalinger, er indeholdt i nedenstående afsnit 2.5.

Ifølge Rådets afgørelse kan overskuddet fra investeringerne geninvesteres i de første fire år af ordningens levetid. Reinvesteringsperioden kan forlænges med op til tre år afhængig af en tilfredsstillende udvikling i ordningen 48 måneder efter dens vedtagelse.

2.3.6. Regnskaber

Regnskabsopgørelserne for ordningen er indeholdt i bilag 7.

2.4. Finansielle formidlere

De fleste venturekapitalfonde, der har indgået kontrakter med EIF, har et nationalt - eller regionalt - virkefelt; nogle har endog mulighed for at foretage investeringer på fælleseuropæisk plan. De sigter primært mod investeringer i et tidligt stadium på højteknologiområder, som f.eks. informations- og kommunikationsteknologi, Internettet, sundhed og biovidenskab. Dette falder i tråd med ETF-iværksætterordningens struktur og støttekriterier.

En kort beskrivelse af de venturekapitalfonde, der har indgået kontrakter med EIF, er vedføjet som bilag (bilag 1).

Hvad landerepræsentationen angår, er der stadig syv EU-lande, der ikke er dækket af ETF-iværksætterordningen, nemlig Østrig, Grækenland, Irland, Italien, Nederlandene, Portugal og Spanien. Bortset fra Nederlandene er der tale om lande, hvor venturekapitalmarkedet - navnlig hvad angår seed- og opstartsfasen - er knap så udviklet. I løbet af de seneste måneder er man dog i færd med at behandle et stigende antal forslag fra disse lande, og der er iværksat særlige operationelle bestræbelser på at fremme transaktionerne i lande, hvor der indtil videre ikke er gjort brug af ETF-iværksætterordningen.

Hvad Østrig angår, er der i april forelagt en intervention for EIF's bestyrelse.

I Grækenland er markedsforholdene således, at det er vanskeligt at kortlægge potentielle investeringer under EIF's mandater.

I Irland er der taget indledende kontakter med henblik på at iværksætte en intervention senere på året.

I Italien er der taget foreløbige kontakter med henblik på en beslutning i 2001. Den tilsvarende anmodning om godkendelse ved Kommissionens tjenestegrene vil blive indgivet til sin tid.

I Nederlandene overvejes en række muligheder inden for rammerne af den udvidede investeringspolitik for ETF-iværksætterordningen (væksthuse, seed-kapitalfonde).

I Portugal har man fundet frem til et team til gennemførelse af en potentiel investering, men der resterer stadig et større arbejde, inden man kan forelægge denne intervention.

I Spanien måtte man for nylig opgive en mulighed, der blev afdækket i slutningen af sidste år, på grund af problemer med at mobilisere den fornødne kapital. Det er i øjeblikket vanskeligt at finde potentielle fonde, der fokuserer på investeringer i et tidligt stadium i højteknologisektorer.

Med disse potentielle investeringer kan der forventes et markant fremskridt både med hensyn til udnyttelsen af ETF-iværksættermidlerne og udvidelsen af ordningens geografiske virkefelt.

2.5. Støttemodtagende SMV'er

Venturekapitalfondene havde pr. 31. december 2000 investeret i 141 SMV'er. Det samlede investerede beløb udgør 128,5 mio. EUR, hvilket svarer til en gennemsnitlig investering på 0,9 mio. EUR pr. virksomhed.

Fordelingen efter land var som følger:

Tabel 2.1. De støttemodtagende SMV'ers fordeling efter land

>TABELPOSITION>

(*) USA, Israel og Schweiz.

Af de 141 virksomheder indgår 128 stadig i venturekapitalfondenes porteføljer, og der er gennemført 13 investeringer. Af disse 13 er de 12 solgt, og én er afskrevet.

Nedenstående tabel indeholder nærmere detaljer om disse 13 investeringer.

Tabel 2.2. Gennemførte investeringer

>TABELPOSITION>

Fordelingen af de 12 virksomheder efter antal ansatte på tidspunktet for gennemførelsen ("exit") af investeringen var som følger:

Tabel 2.3. Antal ansatte i de støttemodtagende SMV'er, i hvilke der er foretaget investeringer

>TABELPOSITION>

Fordelingen af de 13 SMV'er efter branche var som følger:

Tabel 2.4. Brancher, der dækkes af de støttemodtagende SMV'er, i hvilke der er foretaget investeringer

>TABELPOSITION>

Fordelingen af de 128 SMV'er, der i øjeblikket indgår i venturekapitalfondenes porteføljer, efter antal ansatte var ved udgangen af 2000 som følger:

Tabel 2.5. Antal ansatte i de støttemodtagende SMV'er, som indgår i porteføljerne

>TABELPOSITION>

Fordelingen af de 128 SMV'er efter branche var som følger:

Tabel 2.6. Brancher, der dækkes af de SMV'er, som indgår i porteføljerne

Branche // Antal støttemodtagende SMV'er

Informationsteknologi // 65

Bioteknologi/biovidenskaber // 16

Kommunikation/medier // 11

Elektronik // 2

Medicinalvarer/sundhed // 17

Andre højteknologiske aktiviteter // 3

Andet (ikke-højteknologi) // 11

Ikke-allokeret // 3

I alt // 128

SMV'er på højteknologiområdet udgør 89 % af det samlede antal SMV'er, som i øjeblikket indgår i venturekapitalfondenes porteføljer, idet virksomheder, der er opererer inden for informationsteknologi, tegner sig for over 50 %.

2.6. Beskæftigelse

Ifølge venturekapitalfondene var der i alt 4 796 ansatte ved udgangen af 2000 i 133 investendvirksomheder (eksklusive virksomheder i tredjelande, afskrevne virksomheder og fire gennemførte investeringer). 71 af disse virksomheder (de, der modtog en investering inden udgangen af 1999 eller i begyndelsen af 2000) rapporterede om en vækst i antallet af ansatte fra 1 901 (pr. 31.12.1999) til 2 686 (pr. 31.12.2000). Dette repræsenterer en årlig vækst på 41 %.

Efter offentliggørelsen af resultaterne af den årlige undersøgelse, som blev gennemført medio 2000, kan de 69 berørte SMV'ers forventning, hvad jobskabelse angår, skematiseres som følger:

Tabel 2.7. Effekten på beskæftigelsen i de støttemodtagende SMV'er

>TABELPOSITION>

Bilag 2 indeholder nærmere detaljer.

3. JOINT EUROPEAN VENTURE (JEV)

3.1. Indledning

Udviklingen af nye kommercielle afsætningsmuligheder i andre medlemsstater - enten gennem eksport af varer eller direkte investeringer med fremstillingsvirksomhed på stedet - giver SMV'er en strategisk og proaktiv valgmulighed, som gør det muligt for dem at drage fordel af det indre markeds betydelige fordele. Forholdet er imidlertid det, at europæiseringen og internationaliseringen af handelen i højere grad udnyttes af store virksomheder end af SMV'er, selv i de mindre medlemsstater, hvor SMV'er i mangel af et stort indre marked i højere grad har vendt sig mod andre markeder end markederne i de store medlemsstater. Dette gælder også direkte tværnationale investeringer (internationaliseringen i sin yderste konsekvens), hvor SMV'ernes andel er endnu lavere, end tilfældet er for eksport.

Det Europæiske Observationscenter for SMV'er [1] bekræfter den relative svaghed, der karakteriserer Europas 17 mio. SMV'er, hvad internationalisering angår. Det anfører, at den forholdsmæssige andel af eksportvirksomheder i Italien, Nederlandene, Portugal og Spanien vokser med virksomhedens størrelse. I mangel af pålidelige statistikker oplyser Observationscentret ingen tal for SMV'ernes andel i direkte investeringer, men det påpeger, at direkte investeringer i form af tværnationale investeringer domineres af de 30 000 store virksomheder, og at der er en nær forbindelse mellem eksportvirksomhed og direkte investeringer. En høj direkte investeringsaktivitet går hånd i hånd med en høj eksportaktivitet. Hvert enkelt aspekt af internationaliseringen opfylder et behov hos virksomhederne og har bevist sit værd. SMV'er må helt klart blot tage de nødvendige skridt til opfyldelse af deres mål, hvad internationalisering angår. Men ud over deres begrænsede menneskelige og finansielle ressourcer, skal de løse problemerne med at skaffe sig adgang til et udenlandsk marked. Kultur, traditioner, lovgivning og finansielle rammer er ofte helt anderledes, og SMV'erne har sjældent et særlig godt kendskab til fremmedsprog i begyndelsen af internationaliseringsfasen. På denne baggrund giver samarbejdet med en partner betydelige fordele med hensyn til at nå de opstillede mål i kraft af en omhyggelig forvaltning af de begrænsede ressourcer og udnyttelsen af de gensidige fordele til gavn for begge partnere. Det er op til de kommende partnere at vælge det aspekt, der bedst opfylder deres ønsker og midler. Der kan ikke være nogen tvivl om, at strategiske alliancer mellem SMV'er, når de er grundigt forberedt, giver glimrende resultater.

[1] Den fjerde årsrapport fra Det Europæiske Observationscenter for SMV, 1996, EIM Small Business, Research and Consultancy.

Virkeliggørelsen af det indre marked skabte gunstige rammer for oprettelse af joint ventures. Men denne ufravigelige betingelse synes ikke at være nok til at sætte SMV'er i stand til at etablere joint ventures. Medens mange SMV'er ønsker at etablere joint ventures [2], er det kun få, der faktisk gør det. Blandt de største hindringer for SMV'ers internationalisering er nemlig mangelen på tilstrækkelige finansielle ressourcer efterfulgt af mangelen på tid og forvaltningsressourcer, et begrænset kendskab til fremmedsprog og mangelen på viden om den lovgivning, der gælder på de udenlandske markeder.

[2] 81 % ifølge en undersøgelse gennemført af KPMG, Joint Ventures, A Triumph of Hope over Reality?, KPMG, 1998.

Kommissionen er allerede i besiddelse af en række instrumenter til fremme af søgningen efter informationer om andre markeder i EU og om potentielle partnere fra andre medlemsstater. Imidlertid er gennemførelsen af et partnerskab og - i endnu højere grad - etableringen af et joint venture en kostbar og kompleks affære. De virkelige udfordringer i forbindelse med internationaliseringen starter først med kortlægningen af potentielle partnere. De begrænsede finansielle og menneskelige ressourcer, der traditionelt karakteriserer SMV'erne, samt den generelle mangel på støtte fra de finansielle institutioner på grund af, hvad de betragter som en høj risiko, betyder, at mange tværnationale samarbejdsprojekter ikke realiseres. Denne situation er navnlig beklagelig i tilfælde af gode projekter, som kunne have givet stødet til nye økonomiske aktiviteter og skabt job.

Mange SMV-organisationer beklagede mangelen på et instrument, der kan hjælpe SMV'erne med at overvinde hindringerne, specielt eftersom der fandtes programmer, som tager sigte på oprettelsen af joint ventures med tredjelande. Derfor blev JEV-programmet etableret. Ved at fremme små og mellemstore virksomheders tværnationale investeringer og betro markedsføringen af ordningen og kontakterne med virksomhederne til finansielle institutioner opfylder JEV-programmet subsidiaritetsprincippet.

3.2. Beskrivelse af programmet

JEV-programmet sigter mod at fremme oprettelsen af joint ventures mellem europæiske SMV'er i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og dermed hjælpe dem med at drage fordele af de muligheder, det indre marked giver.

Det er hensigten, at bidraget skal dække nogle af udgifterne i forbindelse med oprettelsen af et joint venture. Beløbet (maks. 100 000 EUR pr. projekt) og de vilkår, på hvilke bidraget ydes, er som følger:

* Den første del af bidraget dækker op til 50 % af de støtteberettigede udgifter med et loft på 50 000 EUR. De støtteberettigede udgifter vedrører udformningen og oprettelsen af et tværnationalt joint venture ved europæiske SMV'er. Disse udgifter inkluderer udgifter til markedsundersøgelse, udarbejdelse af de retlige rammer og forretningsplan, miljøkonsekvensanalyse og enhver anden udgift, som er væsentlig for oprettelsen af det pågældende joint venture.

* Den anden del af bidraget dækker op til 10 % af den samlede investering.

Dertil kommer, af JEV støtter aktioner, der fremmer programmet fra idé til udvikling og distribution af reklamemateriale af enhver art og/eller afholdelse af arrangementer, som skal fremme samarbejdet med henblik på oprettelse af nye tværnationale joint ventures inden for EU.

Maksimumsbeløbet for et bidrag til fremmeforanstaltninger er 10 000 EUR for reklamemateriale og 20 000 EUR for arrangementer til fremme af samarbejdet. Det skal bestå af 50 % af alle støtteberettigede udgifter og skal have form at et tilskud.

Enheder, som er berettigede til at ansøge om et bidrag under en JEV-fremmeforanstaltning er finansielle formidlere, nationale eller regionale sammenslutninger af SMV'er, handelskamre, Euro-Info-Centre, erhvervsfremme- og innovationscentre og alle andre nonprofit-enheder fra EU, som f.eks. brancheforeninger, offentlige organer og andre enheder, der støtter investeringer, som er støtteberettigede under JEV-programmet.

3.3. Udvikling af JEV

Det generelle administrative klima i år 2000 var temmelig dårligt for udviklingen af JEV-programmet. I starten af året besluttede Kommissionen at nedlægge fællesskabsprogrammerne for joint ventures med SMV'er i Central- og Østeuropa og Samfundet af Uafhængige Stater (JOP) og for joint ventures for landene i Latinamerika, Asien, Middelhavsområdet og Sydafrika (ECIP). Da JOP- og ECIP-programmerne havde eksisteret siden begyndelsen af 1990'erne, medens JEV-programmet blev lanceret i 1998, kom de fleste af JEV-netværkets finansielle formidlere fra JOP- og ECIP-netværk. Nedlæggelsen af de to joint venture-programmer med tredjelande fik bankerne til at nedskære det personale, som var involveret i disse interventioner.

Udviklingen af JEV-programmet var noget begrænset i 2000. Dette skyldtes primært nedlæggelsen af lignende programmer, usikkerheden omkring JEV-programmets fremtid lige fra starten af, de bureaukratiske procedurer og støttekriterierne, som ikke altid var tilpasset SMV'ernes markedsbehov.

Da Kommissionen i april 2000 fremlagde udkastet til forslag til et nyt flerårigt program til fremme af initiativ og iværksætterånd, navnlig for SMV'er (2001-2005), foreslog den da heller ikke samtidig, at man forlængede JEV. De andre to instrumenter under vækst- og beskæftigelsesinitiativet - ETF-iværksætterordningen og garantifaciliteten - blev imidlertid fuldt integreret i Kommissionens forslag. Dette skabte en vis forvirring omkring JEV's fremtid efter udgangen af år 2000, og følgelig støttede et betydeligt antal finansielle formidlere ikke længere JEV. For i det sene efterår tilføjede Kommissionen - efter anmodning fra Europa-Parlamentet - JEV-programmet til sit forslag. Rådet godkendte da integreringen af JEV i sin afgørelse af 20. december 2000 om et flerårigt program til fremme af initiativ og iværksætterånd, navnlig for SMV'er (2001-2005).

Desuden var erhvervsklimaet for JEV ikke gunstigt, og SMV'erne måtte vente længere end forventet på betaling og godkendelse, da Kommissionen måtte iværksætte meget stramme tidsrøvende og besværlige kontrolmekanismer for at beskytte det europæiske budgets interesser.

Dette forklarer, hvorfor antallet af nye forslag fra SMV'ere var lavere end forventet.

Fremtidsudsigterne er imidlertid positive af forskellige grunde. Det nye JEV-program vil blive forenklet på grundlag af det mandat, Rådet har givet. Dette vil betyde, at SMV'ernes anmodninger om et finansielt bidrag vil blive behandlet hurtigere både af de finansielle formidlere og af Kommissionens tjenestegrene, og vil sikre, at Kommissionens ressourcer anvendes korrekt. Endvidere vil JEV's støttekriterier blive tilpasset, og ansøgerlandene vil få adgang til programmet.

3.4. Budgetsituationen

3.4.1. Oversigt

Den oprindelige budgetbevilling til JEV-programmet udgjorde i alt 89 mio. EUR inklusive 5 mio. EUR, som blev allokeret til JEV-pilotaktionen i 1997. Af dette samlede beløb blev der givet tilsagn om 57 mio. EUR, som blev stillet til rådighed for projekterne. Den resterende del blev overført til SMV-garantifaciliteten.

3.4.2. Geografisk fordeling

Da JEV-projekterne pr. definition er tværnationale, er den geografiske fordeling af budgetbevillingerne efter medlemsstat ikke relevant. Derfor behandles den geografiske fordeling i forbindelse med analysen af projekterne under nedenstående punkt 3.6.

3.4.3. Forpligtelser

Kommissionens tjenestegrene havde ved udgangen af 2000 givet tilsagn om 8,8 mio. EUR af de disponible budgetmidler til de endelige støttemodtagende SMV'er.

3.4.4. Udbetalinger

Pr. 31. december 2000 beløb de samlede udbetalinger til støttemodtagende SMV'er sig til 1,1 mio. EUR. Denne tilsyneladende lave udbetalingsgrad skyldes, at der behøves tid til joint venture-forberedelsesfasen og til den endelige gennemførelse af investeringerne.

3.4.5. Regnskaber

Regnskabsopgørelserne for ordningen er indeholdt i bilag 7.

3.5. Finansielle formidlere

JEV-programmet implementeres gennem et netværk af finansielle institutioner. Dette netværk, der blev etableret efter en indkaldelse af interessetilkendegivelser (EFT S 42 af 28.2.1998), består af 85 finansielle formidlere. En udtømmende liste over disse finansielle formidlere er vedføjet (bilag 3).

Nedenstående tabel indeholder en oversigt over de finansielle formidlere efter land:

Tabel 3.1. De finansielle formidleres fordeling efter land

Land // Antal finansielle formidlere

Østrig // 7

Belgien // 6

Danmark // 2

Finland // 1

Frankrig // 10

Tyskland // 10

Grækenland // 2

Irland // 1

Italien // 23

Luxembourg // 3

Nederlandene // 1

Norge // 1

Portugal // 2

Spanien // 13

Sverige // 1

Det Forenede Kongerige // 2

I alt // 85

En SMV, der ønsker at indsende en ansøgning under denne ordning, skal kontakte en af de finansielle formidlere i netværket. Formidleren har til opgave af bedømme ansøgningen og sende den videre til Kommissionens tjenestegrene. Disse vil da kontrollere, om ansøgningen opfylder kravene om modtagelse af støtte, og vurdere den eventuelle effekt på beskæftigelsen.

Af disse 85 finansielle formidlere er kun en del aktive, medens de øvrige kan betegnes som "sleeping" partnere. De 10 mest aktive finansielle formidlere tegner sig for 90 % af projekterne.

3.6. Analyse af projekterne

Siden starten i 1998 og indtil den 31. december 2000 er der modtaget 186 projekter, og 129 er blevet godkendt. Blandt disse var 46 erhvervsfremmeprojekter, og 83 var forberedende projekter og investeringsprojekter. Nedenstående tabel viser udviklingen med hensyn til projekterne:

Tabel 3.2. Projekternes status

>TABELPOSITION>

JEV-programmets første år (1998) blev anvendt af Kommissionens tjenestegrene til at opbygge et netværk af finansielle formidlere og til at implementere ordningen. I programmets andet år blev der modtaget 81 projekter, hvilket er fire gange mere end i 1998. I 2000 lå antallet af modtagne projekter på samme niveau som året før. Dette var lavere end forventet.

I løbet af de tre år blev knap ét ud af fire projekter afvist eller tilbagekaldt af de finansielle formidlere. De fleste tilbagekaldelser skyldes de administrative krav til behandlingen af sagsakterne. Med hensyn til afvisninger skyldtes de fleste en utilstrækkelig effekt på beskæftigelsen, manglende opfyldelse af SMV-kriterierne eller et partnerskab i ubalance.

En kort beskrivelse af nogle af de godkendte projekter er vedføjet (bilag 4).

Nedenstående tabel viser de planlagte joint ventures' beliggenhed:

Tabel 3.3. De planlagte joint ventures' fordeling efter land

>TABELPOSITION>

Det fremgår, at næsten alle EU-landene er inddraget, og at nogle tegner sig for en forholdsmæssig meget stor andel af projekterne. Der er her tale om de lande, hvor de finansielle formidlere er mere aktive.

Nationaliteten for de partnere, der er involveret i projekterne, var som følger:

Tabel 3.4. Joint venture-partnernes fordeling efter land

>TABELPOSITION>

Antallet af planlagte joint ventures efter branche var som følger:

Tabel 3.5. Brancher, der dækkes af de planlagte joint ventures

>TABELPOSITION>

Det er også værd at bemærke, at af de 181 udvalgte SMV'er vedrørte 54 % SMV'er med under 10 ansatte, medens 31 % vedrørte SMV'er med 10 til 49 ansatte. Dette viser, at JEV imødekommer små virksomheders behov.

Størrelsen af de SMV'er, der var involveret i de godkendte joint venture-projekter (indtil den 31. december 2000), var som følger:

Tabel 3.6. Antal ansatte i partner-SMV'er

>TABELPOSITION>

3.7. Beskæftigelse

Ved udgangen af 2000 var der oprettet ca. 10 nye joint ventures; dette svarer til forventningerne. Der forløber i gennemsnit mellem 18 måneder og to år fra den forberedende fase til den faktiske oprettelse af det pågældende joint venture. JEV-programmet blev iværksat i slutningen af 1998, men det er først nu, at de første joint ventures ser dagens lys.

Selv om det er for tidligt at måle effekten på beskæftigelsen, er de første tegn positive. I henhold til oplysninger fra ansøgerne forventes den gennemsnitlige effekt på jobskabelsen at udgøre ca. 14 job pr. projekt.

4. SMV-garantifaciliteten

4.1. Indledning

Ifølge den sjette årsrapport fra Det Europæiske Observationscenter for SMV [3] støder SMV'er på særlige problemer i deres forsøg på at få adgang til kapital. Bankkreditter er almindelige og er den eneste eksterne finansieringskilde for mange virksomheder. Hovedgrunden til problemerne med at skaffe sig adgang til kapital synes at være mangelen på sikkerhed.

[3] Det Europæiske Observationscenter for SMV - Sjette årsrapport, Luxembourg.

Selv om situationen har forbedret sig i de seneste år, har bestemte virksomheder, såsom mikrovirksomheder, nystartede virksomheder, innovative virksomheder og hurtigt voksende SMV'er, stadig vanskeligt ved at skaffe sig adgang til kapital. Disse virksomheder frembyder et stort jobskabelsespotentiale. I henhold til de senest foreliggende tal [4] tegnede meget små virksomheder med 1 til 9 ansatte sig for den største vækst, hvad angår jobskabelse i EU. Små virksomheder udviser en højere jobskabelsestakt, og de beskæftiger også flere kvinder og unge arbejdstagere.

[4] Eurostat, Statistics in focus, Industry, Trade and services, Theme 4, 11/2000.

En tilfredsstillende udvikling for SMV-garantifaciliteten afspejler den kløft, der dominerer markedet, og forklarer det forhold, at aktørerne på markedet efterfølgende accepterer denne form for fællesskabsinvolvering. Under SMV-garantifaciliteten udgør små virksomheder med 1 til 9 ansatte over 90 % af de SMV'er, der udnyttede faciliteten.

De følgende kapitler vedrørende SMV-garantifaciliteten er blevet udarbejdet under anvendelse af to typer af oplysninger:

- Aggregerede tal som f.eks. samlede forpligtelser og garantier. Disse oplysninger refererer til den 31. december 2000.

- Detaljerede oplysninger vedrørende de finansielle formidleres interventioner til fordel for SMV'er. Disse tilgængelige oplysninger fra de finansielle formidlere refererer til den 30. september 2000.

Denne rapport er vedføjet et særligt SMV-bilag (bilag 6), der indeholder aggregerede data for de støttemodtagende SMV'er fra slutningen af 1998 til udgangen af 1999. Dataene er baseret på oplysninger, der er indeholdt i en særlig rapport, Kommissionens tjenestegrene forelægger EIF hvert år i september. Det er vigtigt at understrege, at de oplysninger, der blev modtaget i september 2000, refererer til 1999.

4.2. Beskrivelse af faciliteten

Formålet med SMV-garantifaciliteten er at stimulere jobskabelsen ved at støtte SMV'ers investeringsaktiviteter i EU gennem bedre muligheder for lånefinansiering. Dette opnås ved at øge kapaciteten for de garantiordninger, der findes i medlemsstaterne, og relaterer til både nye og eksisterende porteføljer. Denne facilitet sikrer de finansielle formidleres eksisterende garantiprodukter flere garantier, giver et større antal små virksomheder adgang til kapital via et større udvalg af investeringer og stiller garanti for mere risikobetonede lån. Faciliteten dækker en del af de tab, der måtte opstå i forbindelse med garantierne op til en på forhånd fastsat beløb. Faciliteten varetages af Den Europæiske Investeringsfond (EIF) på forvaltningsbasis. Den står for kontakterne med de finansielle institutioner, der er interesseret i at deltage i faciliteten, evaluerer og fremsender de udvalgte forslag til Kommissionens tjenestegrene med henblik på godkendelse af støtten. Et passende samarbejde med medlemsstaterne sikres gennem kontakter mellem EIF og de pågældende nationale myndigheder.

SMV-garantifaciliteten giver forrang til virksomheder med op til 100 ansatte. Der lægges navnlig vægt på at finansiere SMV'ernes immaterielle aktiver. De finansielle formidlere har muligvis strammere kriterier for støtten til SMV, afhængigt af deres særlige garanti- eller låneprodukter. Under alle omstændigheder har de udvalgte finansielle formidlere det fulde ansvar for godkendelsesprocessen, hvad angår de endelige støttemodtagende SMV.

4.3. Budgetsituationen

4.3.1. Oversigt

De oprindelige budgetbevillinger til SMV-garantifaciliteten udgjorde i alt 168 mio. EUR for tre år, inklusive tildelinger på 59 mio. EUR i 2000. Som følge af den hurtige udvikling, faciliteten undergik, blev yderligere budgetmidler på i alt 30,56 mio. EUR overført fra JEV-programmet til faciliteten i december 2000, hvilket øgede dens samlede ressourcer til 198 56 mio. EUR.

4.3.2. Geografisk fordeling

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

EIF havde ved udgangen af 2000 givet tilsagn om 130 mio. EUR af de disponible budgetmidler. Den geografiske fordeling af disse forpligtelser er som følger: Figur 4.1. De finansielle formidleres fordeling efter land

4.3.3. Forpligtelser

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

De kvartårlige EIF-forpligtelser over for finansielle formidlere fremgår af nedenstående graf:

Figur 4.2. Kvartårlige EIF-forpligtelser over for finansielle formidlere

Nedenstående graf viser udviklingen i EIF-forpligtelserne (130 mio. EUR ved udgangen af 2000) i forhold til de disponible forpligtelsesbevillinger (198,56 mio. EUR ved udgangen af 2000). Den viser desuden den faktiske udnyttelse af budgetmidlerne ved de finansielle formidlere.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Figur 4.3. Samlede udvikling i interventionerne

Garantiordninger har generelt en stor løftestangseffekt. Pr. 31. december 2000 udgjorde de samlede lån til SMV'er under garantifaciliteten i alt 3,4 mia. EUR Samtidig udgjorde den faktiske udnyttelse af budgetmidlerne ved de finansielle formidlere 62 mio. EUR, hvilket gav en løftestangseffekt på 54. Ifølge de finansielle formidleres prognoser vil der blive ydet lån for over 6,6 mia. EUR på basis af forpligtelserne på 130 mio. EUR.

Den følgende graf viser udviklingen i lånene til SMV'er og de tilsvarende beløb, som de støttemodtagende SMV'er har investeret indtil videre:

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Figur 4.4. Lån ydet til SMV'er og tilsvarende investeringer

Det er værd at bemærke, at de første finansielle formidlere, der har indgået kontrakt med EIF (enten i sidste kvartal af 1998 eller i første kvartal af 1999), allerede har anvendt gennemsnitligt 77 % af deres samlede garantiporteføljer pr. 31. december 2000. Dette falder i tråd med de oprindelige prognoser og understreger en tilfredsstillende udvikling af faciliteten. Rent faktisk forhandlede EIF allerede ved udgangen af 1999 og i 2000 med en række af de finansielle formidlere med henblik på at udvide de relevante porteføljer.

4.3.4. Udbetalinger til dækning af tab

De første iværksatte garantier blev udbetalt til de finansielle formidlere i det tredje kvartal af 2000. EIF's andel af de misligholdte lån udgør indtil videre i alt 446 028 EUR. Dette resultat modsvarer arten af de garanti- eller låneprodukter, der dækkes af faciliteten. Det afspejler også den tid, der hengår mellem indgåelsen af garantiaftalerne mellem EIF og de finansielle formidlere og forekomsten af misligholdelse i de underliggende porteføljer. Alle fire pågældende finansielle formidlere (Bürges i Østrig, Finnvera i Finland, Deutsche Ausgleichsbank i Tyskland og Almi i Sverige) indgik en kontrakt med EIF enten ved udgangen af 1998 eller i 1999.

4.3.5. Regnskaber

Facilitetens balance og resultatopgørelse er vedføjet i bilag 7.

4.4. Finansielle formidlere

Det er lykkedes EIF at indgå kontrakter med 21 finansielle formidlere i 12 lande. I visse lande, hvor der ikke findes garantiordninger, og/eller hvor offentlighedens interesse for faciliteten var ringe, viste gennemførelsen ved EIF sig som forventet at være forholdsvis vanskelig. Dette gælder navnlig Grækenland, Irland og Luxembourg.

En liste over de finansielle formidlere og en kort beskrivelse af de finansieringsprodukter, for hvilke der er stillet garanti under SMV-garantifaciliteten, er vedføjet som bilag (bilag 5).

Den følgende graf viser udnyttelsen af EIF-forpligtelserne efter land pr. 30. september 2000. Udnyttelsen er beregnet som forholdet mellem det samlede beløb af de garantier, der indgår i hver enkelt formidlers pågældende SMV-garantifacilitetsportefølje og den maksimale garantiportefølje, der er indgået kontrakt for med formidleren.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Figur 4.5. Udnyttelse ved finansielle formidlere

Nedenfor følger en række kommentater til facilitetens forløb i de enkelte lande:

Østrig

Bürges' interventioner under faciliteten er forløbet særdeles glat, og Bürges vil anmode om en forlængelse af kontrakten og en udvidelse af den relevante portefølje i 2001. De foreløbige data ved årets udgang viser en udnyttelsesgrad på 96 %.

Belgien

Udnyttelsen blev forsinket. Først indførte Fonds de Participation - Participatie Fonds i starten af 1999 en ny långaranti til støtte for SMV'er med op til 50 ansatte og med en erhvervsaktivitet på under 5 år. Da forretningsbankernes anvendelse af dette nye instrument imidlertid viste sig at være utilfredsstillende, indgik EIF en ny kontrakt i sommeren 2000 for at dække ansvarlig indskudskapital til nystartede virksomheder, hvilket umiddelbart medførte en forbedring i udnyttelsen.

Danmark

Anvendelsen af faciliteten har været yderst tilfredsstillende. Vækstfonden indgik en kontrakt med EIF i juni 2000. Med støtte fra faciliteten etablerede Vækstfonden en ny lånegarantiordning, der blev sat i værk i august 2000. Ifølge de foreløbige oplysninger er den nye ordnings udnyttelsesgrad pr. 31. december 2000 25 %, hvad låneudbetalinger angår. Der er imidlertid allerede indgået forpligtelser, hvad angår 90 % af lånene. Der vil derfor blive anmodet om en udvidelse af den relevante portefølje senere i 2001.

Finland

Finnvera anmodede om at inkludere sin garantiordning for små virksomheder i SMV-garantifacilitetsporteføljen ved årets udgang. Et særligt vindue blev etableret for virksomheder, der ejes af unge. Ifølge de foreløbige oplysninger var udnyttelsesgraden 28 % pr. 31. december 2000.

Frankrig

Den valgte portefølje består af tre programmer: virksomhedsetablering, virksomhedsoverdragelse og investering ved mikrovirksomheder (med op til 10 ansatte). EIF har udvidet Sofaris' relevante portefølje for at sætte institutionen i stand til at fortsætte sine aktiviteter. Der er hidtil ydet mere end 13 000 lån.

Tyskland

Som følge af en ekstremt positiv udnyttelse af Deutsche Ausgleichsbanks låneprodukt blev de relevante porteføljer udvidet i august 2000. Hertil kommer, at EIF indgik en kontrakt med Kreditanstalt für Wiederaufbau i december 2000.

Grækenland

Den relevante lov, der vil gøre det muligt at etablere en sådan garantiordning, er endnu ikke blevet godkendt.

Irland

Der foregår stadig konsultationer med de nationale myndigheder om mulige finansielle formidlere.

Italien

EIF har indgået kontrakter med 9 garantiordninger, der opererer på regionalt plan. Udnyttelsen af ordningen er tilfredsstillende, og budgetmidlerne har en meget stor løftestangseffekt. De pågældende garantimængder er for to formidleres vedkommende allerede blevet forøget, således at institutionerne er i stand til at fortsætte deres gode resultater. Yderligere forøgelser vil blive overvejet i 2001.

Luxembourg

Kun en enkelt mulig institution har vist interesse indtil videre. Hvis der kan designes et passende produkt under faciliteten, kan den finansielle formidler indtræde i netværket senere i 2001.

Nederlandene

Udviklingen af faciliteten ved BBMKB (Besluit Borgstelling MKB kredieten) har været mere end tilfredsstillende. Der vil derfor blive anmodet om en udvidelse af den relevante portefølje i 2001.

Portugal

EIF indgik en kontrakt med det portugisiske SPMG (Sociedade de Investimento) i juni 2000. SPMG forvalter en nyligt oprettet national garantiordning. Faciliteten støtter formidleren i dennes bestræbelser på at etablere et gensidigt garantisystem i landet. Udnyttelsesgraden er forholdsvis lav for øjeblikket, da implementeringsfasen for det nye system stadig er i gang.

Spanien

CERSA's (Compañía Española de Reafianzamiento) udnyttelsesgrad på 26 % svarer til forventningerne. Ordningen sikrer dækning til alle nationale gensidige garantiordninger på landsplan. På basis af støtten fra faciliteten ændrede CERSA sit produkt fra en garanti med begrænset ansvar til en garanti med ubegrænset ansvar.

Sverige

Faciliteten satte Almi Företagspartner i stand til at øge sine aktiviteter inden for vækstfinansiering, iværksætterlån og lån til kvindelige iværksættere. I henhold til de foreløbige oplysninger var udnyttelsesgraden 38 % pr. 31. december 2000.

Det Forenede Kongerige

The Prince's Trust indgik først en kontrakt med EIF i december 2000 og har derfor endnu ikke gennemført nogen interventioner, der kunne medtages i denne rapport.

4.5. Støttemodtagende SMV'er

Pr. 30. september 2000 var det samlede antal SMV'er, der udnyttede SMV-garantifaciliteten, 40 778 i sammenligning med 7 223 det foregående år. Den følgende tabel viser fordelingen efter land og de tilsvarende samlede lånebeløb:

Tabel 4.1. De støttemodtagende SMV'ers fordeling efter land

>TABELPOSITION>

*) SPMG er i færd med at etablere et gensidigt garantisystem i Portugal. Da de gensidige garantifonde endnu ikke er operationelle, har SPMG udstedt garantier til SMV'er inden for rammerne af sine normale aktiviteter.

Ifølge de foreløbige oplysninger fra de finansielle formidlere vil mere end 50 000 SMV'er have udnyttet faciliteten ved udgangen af 2000.

De endelige støttemodtagere med op til 10 ansatte udgjorde 91 % af det samlede antal SMV'er. Det er interessant at sammenligne fordelingen af SMV'er efter størrelse under faciliteten med fordelingen i EU i almindelighed. Ifølge den sjette rapport fra Det Europæiske Observationscenter for SMV'er er 93 % af SMV'erne mikrovirksomheder, 6 % er små virksomheder og 1 % er mellemstore virksomheder. Følgelig svarer sammensætningen af de støttemodtagende SMV'er under SMV-garantifaciliteten til sammensætningen af SMV'er i EU som helhed.

Fordelingen med hensyn til antal ansatte var som følger:

Tabel 4.2. Antal ansatte i de støttemodtagende SMV'er

>TABELPOSITION>

SMV'erne fordelte sig som følger efter stiftelsesår:

Tabel 4.3. De støttemodtagende SMV'ers fordeling efter stiftelsesår

Stiftelsesår

// Antal støttemodtagende SMV'er

<1998 // 16 463

1998 // 1 749

1999 // 6 048

2000 // 8 455

2001*) // 2

i.o.**) // 8 025

I alt // 40 778

*) Lånene blev ydet inden virksomhedens stiftelse som en før-start-finansiering.

**) Disse data vedrører hovedsagelig Sofaris. Det skønnes, at ca. 30 % af Sofaris's garantiportefølje vedrører iværksætterprogrammet. Af de 10 178 SMV'er, for hvilke der ikke foreligger data for stiftelsesåret, er ca. 3 000 således nystartede virksomheder. Heraf skønnes ca. 1 200 virksomheder at være blevet etableret i 2000.

4.6. Beskæftigelse

De 40 778 SMV'er, der udnytter SMV-garantifaciliteten, har indtil videre erklæret, at de tæller 175 174 ansatte. De har også anført, at de forventer en stigning på 19 084 ansatte inden for et år og en yderligere stigning på 33 934 inden for det efterfølgende år. Det skønnes således, at SMV'er, der har udnyttet faciliteten, vil skabe i alt ca. 52 018 nye job inden for to år eller i gennemsnit 1,3 nye job pr. SMV. Dette er vigtigt, hvis man holder sig for øje, at over 80 % af de støttemodtagende SMV'er er meget små virksomheder med op til 5 ansatte.

5. Konklusioner

5.1. Vækst- og beskæftigelsesinitiativet

SMV'er er ikke homogene, hvorfor der under vækst- og beskæftigelsesinitiativet er udviklet forskellige former for støtteforanstaltninger for forskellige kategorier af virksomheder. De tre finansielle instrumenter - ETF-iværksætterordningen, JEV og SMV-garantifaciliteten - bidrager i forskellig grad til udviklingen af SMV'er. De støtter etableringen og udbygningen af virksomheder samt samarbejdet mellem virksomheder.

Der er stor forskel på disse tre instrumenters udviklingsgrad. ETF-iværksætterordningen befinder sig stadig i et tidligt stadium af investeringsfasen. I betragtning af de komplekse procedurer (etablering af nye venturekapitalfonde - ofte med nye administratorteam), må de hidtidige resultater anses for tilfredsstillende. EIF forventer, at der vil være givet tilsagn, for så vidt angår den samlede resterende budgetbevilling, inden starten af 2002 under hensyntagen til de forpligtelser til yderligere venturekapitalfonde, der allerede er genstand for forhandlinger eller befinder sig på et fremskredent stadium, hvad vurderingen angår, samt den støtte strøm af nye forslag fra potentielle kapitaladministratorer og sponsorer.

Hvad JEV angår, er udnyttelsen af programmet af mange årsager lavere end forventet. Det er opfattelsen, at sagsbehandlingen af SMV-ansøgningerne er for langsommelig. Hertil kommer, at de nuværende støttekriterier ikke imødekommer SMV'ernes behov med hensyn til grænseoverskridende investeringer. For nogle SMV'er må samarbejdet med en udenlandsk partner, herunder deling af administrative opgaver, anses for en byrde. Derfor indebærer det nye MAP en forenkling af procedurerne og en udvidelse af de relevante støttekriterier.

Endelig har udnyttelsen af SMV-garantifaciliteten som helhed været tilfredsstillende og afspejler en accept fra aktørerne på markedet og bekræfter, at der er brug for denne type fællesskabsengagement.

Under hensyntagen til de tre instrumenters udnyttelsesgrad har Kommissionen tilpasset tildelingen af midler til ordningerne ved at omdirigere 30,56 mio. EUR fra JEV til SMV-garantifaciliteten.

Rådet besluttede den 20. december 2000 at forlænge de tre finansielle instrumenter under vækst- og beskæftigelsesinitiativet på et nyt retsgrundlag, nemlig det nye flerårige program til fremme af initiativ og iværksætterånd, navnlig for SMV'er 2001-2005 (MAP). Hertil kommer, at startkapitalordningen (tidligere CREA) fortsætter med at være en integrerende del af MAP og vil blive forvaltet af EIF.

5.2. Flerårigt program

De foreslåede bevillinger til de finansielle instrumenter under det nye MAP (317 mio. EUR for perioden 2001-2005) allokeres til SMV-garantifaciliteten, ETF-iværksætterordningen og startkapitalordningen.

For at give tiltrædelseslandene mulighed for at blive fortrolige med fællesskabspolitikkerne og -instrumenterne er MAP blevet udvidet til også at omfatte disse lande. Desuden giver aftalen om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), der er indgået med EFTA/EØS-landene, samt associeringsaftalerne med Cypern, Malta og Tyrkiet disse lande mulighed for at deltage i fællesskabsprogrammerne.

Inden for rammerne af det nye MAP er ETF-iværksætterordningen blevet tilpasset, så den støtter etableringen og finansieringen af SMV'er i deres opstartsfase gennem investeringer i specialiserede venturekapitalfonde og væksthuse.

Hvad SMV-garantifaciliteten angår, er der blevet tilføjet tre nye undervinduer for at udvide udvalget af forhåndenværende instrumenter med henblik på at stille garanti for:

- mikrokreditter; der vil kunne forventes yderligere støtte til finansielle formidlere med det formål delvis at opveje de høje administrative udgifter, sådanne aktiviteter medfører

- ejerandelsinvesteringer og

- lån til dækning af udgifter i forbindelse med IT-udstyr, software og uddannelse på Internet- og e-handel-området.

Det er hensigten, at startkapitalordningen skal støtte seed-kapitalfonde, vækstcentre eller lignende institutioner, EIF deltager i.

Endelig vil JEV-programmet blive forenklet og støttekriterierne tilpasset. Den vil fokusere på tværnationale partnerskaber. Metoden til beregning af bidraget vil blive forenklet gennem anvendelse af et engangsbeløb til dækning af det forberedende arbejde. Desuden vil bidraget blive relateret til både investeringen og antallet af nye job, der skabes.

Denne forenkling vil mindske den administrative byrde og sætte de finansielle formidlere og Kommissionens tjenestegrene i stand til at fremskynde sagsbehandlingen af projekterne. Den vil endvidere gøre det muligt for Kommissionens tjenestegrene at forvalte ordningen uden faglig bistand udefra.

___________________________