Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om Erasmus-programmet for uddannelse, ungdom og idræt

(2019/C 168/08)

Ordfører Ulrike HILLER (DE/PES), medlem af senatet, Freie Hansestadt Bremens repræsentant over for forbundsstaten med ansvar for europæiske anliggender Basisdokument Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om »Erasmus«: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1288/2013 COM(2018) 367 final

I. ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Anbefalet ændring 1

Præambel, betragtning 1

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag I en situation med hurtige og omfattende forandringer som følge af den teknologiske revolution og globaliseringen er investeringer i læringsmobilitet, samarbejde og innovativ politikudvikling inden for uddannelse, ungdom og idræt nøglen til at opbygge inkluderende og sammenhængende samfund med modstandskraft og til at opretholde Unionens konkurrenceevne, og samtidig bidrage til at styrke den europæiske identitet og en mere demokratisk Union. I en situation med hurtige og omfattende forandringer som følge af den teknologiske revolution og globaliseringen er investeringer i udbredelse af viden og kultur , læringsmobilitet, samarbejde og innovativ politikudvikling inden for uddannelse, ungdom og idræt nøglen til at opbygge inkluderende og sammenhængende samfund med modstandskraft og til at opretholde Unionens konkurrenceevne, og samtidig bidrage til at styrke den europæiske identitet og en mere demokratisk Union.

Anbefalet ændring 2

Præambel, betragtning 4

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Den europæiske søjle for sociale rettigheder, som blev højtideligt proklameret og underskrevet den 17. november 2017 i Göteborg af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, fastsætter som første princip, at alle har ret til inkluderende uddannelse og livslang læring af høj kvalitet med henblik på at bevare og tilegne sig færdigheder, der sætter dem i stand til at deltage fuldt ud i samfundslivet og foretage vellykkede overgange på arbejdsmarkedet. Den europæiske søjle for sociale rettigheder, som blev højtideligt proklameret og underskrevet den 17. november 2017 i Göteborg af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, fastsætter som første princip, at alle har ret til inkluderende uddannelse og livslang læring af høj kvalitet med henblik på at bevare og tilegne sig færdigheder, der sætter dem i stand til at deltage fuldt ud i samfundslivet og foretage vellykkede overgange på arbejdsmarkedet. Dette er især vigtigt for alle unge i Europa, som for øjeblikket er arbejdsløse. Lige adgang til uddannelse bør sikres uanset køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder, seksuel orientering eller geografisk opholdssted og under behørig hensyntagen til de sproglige mindretals rettigheder.

Begrundelse

Den europæiske søjle for sociale rettigheder anerkender ikke de uddannelsesmæssige udfordringer for borgere, der bor i fjerntliggende områder, eller som taler et mindretalssprog.

Anbefalet ændring 3

Præambel, betragtning 8

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag I sin meddelelse »Et moderne budget for en Union, der beskytter, styrker og forsvarer — Den flerårige finansielle ramme for 2021-2027«, som blev vedtaget den 2. maj 2018, foreslog Kommissionen at anlægge »et skarpere ungdomsfokus«i den næste flerårige finansielle ramme, navnlig ved mere end at fordoble størrelsen af Erasmus+ 2014-2020, som er en af Unionens mest synlige succeshistorier. Det nye program vil fokusere på inklusion og på at nå ud til flere unge med færre muligheder. Dette vil gøre det muligt for flere unge at flytte til et andet land for at uddanne sig eller arbejde. I sin meddelelse »Et moderne budget for en Union, der beskytter, styrker og forsvarer — Den flerårige finansielle ramme for 2021-2027«, som blev vedtaget den 2. maj 2018, foreslog Kommissionen at anlægge »et skarpere ungdomsfokus«i den næste flerårige finansielle ramme, navnlig ved mere end at fordoble størrelsen af Erasmus+ 2014-2020, som er en af Unionens mest synlige succeshistorier. Det nye program vil fokusere på inklusion og på at nå ud til flere unge med færre muligheder. Dette vil gøre det muligt for flere unge at flytte til et andet land for at uddanne sig eller arbejde. For at princippet om »ingen skolegang eller uddannelse uden at have deltaget i et europæisk projekt«kan realiseres hurtigst muligt, bør programmet også målrettet gå efter at involvere, motivere og uddanne det personale, der varetager ikke-formel læring samt erhvervsfaglig og almen uddannelse, således at de kan motivere det størst mulige antal unge.

Begrundelse

Eftersom personalet inden for både ikke-formel læring samt erhvervsfaglig og almen uddannelse har en »gate keeper«-funktion for personer med færre muligheder, er det en nødvendighed at investere i disse medarbejderes kvalifikationer. Samtidig skal der tages behørigt hensyn til fænomenet hjerneflugt.

Anbefalet ændring 4

Præambel, betragtning 9

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag På denne baggrund er det nødvendigt at oprette et opfølgningsprogram (»programmet«) for programmet Erasmus+ for uddannelse, ungdom og idræt for perioden 2014-2020, som blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1288/2013. Den integrerede karakter af programmet for perioden 2014-2020, der omfatter læring i alle sammenhænge — formel, ikke-formel og uformel og i alle faser af livet — bør opretholdes for at fremme fleksible læringsforløb og give den enkelte mulighed for at udvikle de kompetencer, der er nødvendige for at klare udfordringerne i det enogtyvende århundrede. På denne baggrund er det nødvendigt at oprette et opfølgningsprogram (»programmet«) for programmet Erasmus+ for uddannelse, ungdom og idræt for perioden 2014-2020, som blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1288/2013. Den integrerede karakter af programmet for perioden 2014-2020, der omfatter læring i alle sammenhænge — formel, ikke-formel og uformel og i alle faser af livet — bør opretholdes for at fremme fleksible læringsforløb og give den enkelte mulighed for at få læringserfaring, der styrker den europæiske identitet og forståelsen for Europas kulturelle mangfoldighed, så vedkommende på den måde kan udvikle de kompetencer, der er nødvendige for at klare udfordringerne i det enogtyvende århundrede.

Begrundelse

Det forhold, at udviklingen af fremtidsorienterede faglige kompetencer styrkes gennem læringserfaring i et andet europæisk land og i øvrigt hænger tæt sammen med udviklingen af en europæisk identitet, bør nævnes eksplicit i teksten.

Anbefalet ændring 5

Præambel, betragtning 10

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Programmet bør i endnu højere grad kunne bidrage til gennemførelsen af Unionens politiske målsætninger og prioriteter inden for uddannelse, ungdom og sport. En sammenhængende tilgang til livslang læring er afgørende for at forvalte forskellige overgange, som borgerne vil støde på i løbet af deres liv. Med denne tilgang som udgangspunkt bør det næste program stadig være tæt knyttet til den overordnede strategiske ramme for Unionens politiske samarbejde inden for uddannelses- og ungdomsområdet, herunder de politiske dagsordener for skoler, videregående uddannelse, erhvervsuddannelse og voksenuddannelse, samtidig med at det styrker og udvikler nye synergier med andre relevante EU-programmer og politikområder. Programmet bør i endnu højere grad kunne bidrage til gennemførelsen af Unionens politiske målsætninger og prioriteter inden for uddannelse, ungdom og sport. Derfor bør programmet styrke undervisningen i og accepten af de grundlæggende værdier, der udgør kernen i Den Europæiske Union: respekt for den menneskelige værdighed, frihed (herunder ytringsfrihed), demokrati, ligestilling, retssikkerhed og respekt for menneskerettighederne. Dette er medlemsstaternes fælles værdigrundlag i et samfund præget af pluralisme, ikkeforskelsbehandling, tolerance, retfærdighed, solidaritet og ligestilling mellem kvinder og mænd. En sammenhængende tilgang til livslang læring er desuden afgørende for at forvalte forskellige overgange, som borgerne vil støde på i løbet af deres liv. Med denne tilgang som udgangspunkt bør det næste program stadig være tæt knyttet til den overordnede strategiske ramme for Unionens politiske samarbejde inden for uddannelses- og ungdomsområdet, herunder de politiske dagsordener for skoler, videregående uddannelse, erhvervsuddannelse og voksenuddannelse, samtidig med at det styrker og udvikler nye synergier med andre relevante EU-programmer og politikområder.

Begrundelse

Den foreslåede tilføjelse understreger — i tråd med undervisningsministrenes Pariserklæring om fremme af medborgerskab og de fælles værdier frihed, tolerance og ikkediskrimination ved hjælp af uddannelse — sagens hastende karakter og præciserer »Unionens politiske målsætninger og prioriteter«.

Anbefalet ændring 6

Præambel, betragtning 11

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Programmet er et centralt element i opbygningen af et europæisk uddannelsesområde. Programmet bør kunne bidrage til efterfølgeren af strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet og den nye dagsorden for færdigheder i Europa med et fælles engagement i den strategiske betydning af færdigheder og kompetencer med henblik på at fastholde arbejdspladser, vækst og konkurrenceevne. Programmet bør også støtte medlemsstaternes bestræbelser på at nå målene i Pariserklæringen om fremme af medborgerskab og de fælles værdier frihed, tolerance og ikkediskrimination ved hjælp af uddannelse. Programmet er et centralt element i opbygningen af et europæisk uddannelsesområde. Programmet bør kunne bidrage til efterfølgeren af strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet og den nye dagsorden for færdigheder i Europa med et fælles engagement i den strategiske betydning af færdigheder og kompetencer med henblik på at fastholde arbejdspladser, vækst og konkurrenceevne. Programmet bør også støtte medlemsstaternes bestræbelser på at nå målene i Pariserklæringen om fremme af medborgerskab og de fælles værdier frihed, tolerance og ikkediskrimination ved hjælp af uddannelse, således at de unge også bliver engagerede EU-borgere, der er bevidste om de europæiske værdier, som ved, hvordan de kan fremme disse værdier, og som kan anvende deres rettigheder . Programmet fokuserer på den strategiske betydning af færdigheder og kompetencer med henblik på at fastholde arbejdspladser, vækst og konkurrenceevne.

Begrundelse

Det forhold, at udviklingen af fremtidsorienterede faglige kompetencer styrkes gennem læringserfaring i et andet europæisk land og i øvrigt hænger tæt sammen med udviklingen af en europæisk identitet, bør nævnes eksplicit i teksten.

Anbefalet ændring 7

Præambel, betragtning 12

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Programmet bør være i overensstemmelse med den nye EU-strategi for unge, rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet 2019-2027, der bygger på Kommissionens meddelelse af 22. maj 2018»Engagement. Netværk. Mobilisering: En ny EU-strategi for unge«. Programmet bør være i overensstemmelse med den nye EU strategi for unge, rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet 2019-2027, der bygger på Kommissionens meddelelse af 22. maj 2018»Engagement. Netværk. Mobilisering: En ny EU-strategi for unge«, og tage højde for EU-arbejdsplanen for ungdom .

Begrundelse

For at forbedre sammenhængen mellem de enkelte politikker bør der tages højde for EU-arbejdsplanen for ungdom.

Anbefalet ændring 8

Præambel, betragtning 14

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Programmet bør bidrage til at styrke Unionens innovationskapacitet ved at støtte mobilitets- og samarbejdsaktiviteter, der fremmer udvikling af kompetencer inden for fremtidsorienterede områder eller fag såsom naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik, klimaændringer, miljø, ren energi, kunstig intelligens, robotteknologi, dataanalyse og kunst /design, for at hjælpe folk med at udvikle viden, færdigheder og kompetencer, der er brug for i fremtiden. Programmet bør bidrage til at styrke Unionens innovationskapacitet, navnlig ved at støtte mobilitets- og samarbejdsaktiviteter, der fremmer udvikling af kompetencer inden for fremtidsorienterede områder eller fag såsom naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik, klimaændringer, miljø, ren energi, kunstig intelligens, robotteknologi, dataanalyse, design, kunst og humaniora for at hjælpe folk med at udvikle viden, færdigheder og kompetencer, der er brug for i fremtiden. En sådan bredtfavnende uddannelse vil fremme en større forståelse af demokrati, give et løft til kritisk analyse af nutidens virkelighed og dens interkulturelle dimension og fremme udviklingen af sociale færdigheder, som f.eks. interkulturelle samarbejdsevner, empati, tolerance og evnen til at lære gennem selvstændigt arbejde, som alle er overordentlig vigtige.

Begrundelse

Eftersom Unionens innovationskapacitet ikke kun afhænger af de faglige kompetencer inden for de enkelte fagområder og discipliner, men også kompetencer inden for kunst og humaniora samt udvikling af sociale kompetencer hos de (fremtidige) medarbejdere og ledere, bør programmet tage hensyn til alle disse aspekter på passende vis.

Anbefalet ændring 9

Præambel, betragtning 15

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Synergier med Horisont Europa skal sikre, at de kombinerede ressourcer fra Erasmus og Horisont Europa (1) anvendes til at støtte aktiviteter med henblik på at styrke og modernisere de videregående uddannelsesinstitutioner i Europa. Horisont Europa vil navnlig, hvor det er relevant, supplere programmets støtte til initiativet »Europauniversiteter«, især dets forskningsdimension som led i udviklingen af nye fælles og integrerede langsigtede og bæredygtige strategier for uddannelse, forskning og innovation. Synergier med horisont Europa vil bidrage til at fremme integration af uddannelse og forskning på videregående uddannelsesinstitutioner. Synergier med Horisont Europa skal sikre, at de kombinerede ressourcer fra Erasmus og Horisont Europa anvendes til at støtte aktiviteter med henblik på at styrke og modernisere de videregående uddannelsesinstitutioner i Europa under behørig hensyntagen til de udfordringer, som landdistrikter, regioner i Unionens yderste periferi, områder, der lider af alvorlige naturbetingede eller demografiske ulemper af permanent art, bl.a. øområder, grænseoverskridende områder og bjergområder, og områder i medlemsstaterne, der rammes af naturkatastrofer, står over for . Horisont Europa vil navnlig, hvor det er relevant, supplere programmets støtte til initiativet »Europauniversiteter«, især dets forskningsdimension som led i udviklingen af nye fælles og integrerede langsigtede og bæredygtige strategier for uddannelse, forskning og innovation. Synergier med horisont Europa vil bidrage til at fremme integration af uddannelse og forskning på videregående uddannelsesinstitutioner, også med henblik på at fremme konvergens i denne sektor for regioner med udviklingsefterslæb .

Begrundelse

Uddannelse og forskning er afgørende drivkræfter for socioøkonomisk udvikling og beskæftigelsesegnethed, og derfor skal der også tages behørigt hensyn til fjerntliggende regioner og regioner med udviklingsefterslæb i EU.

Anbefalet ændring 10

Præambel, betragtning 16

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Programmet bør være mere inklusivt ved i højere grad at nå ud til unge med færre muligheder, herunder gennem mere fleksible former for læringsmobilitet og ved at fremme små organisationers deltagelse, navnlig førstegangsdeltagere og lokale græsrodsorganisationer, der arbejder direkte med dårligt stillede lærende i alle aldre. Virtuelle samarbejdsformer, f.eks. virtuelt samarbejde, blandet og virtuel mobilitet bør fremmes for at nå ud til flere deltagere, navnlig deltagere med færre muligheder og deltagere for hvem det vil være en hindring fysisk at rejse til et andet land end deres bopælsland. Programmet bør være mere inklusivt ved i højere grad at nå ud til unge med færre muligheder, herunder gennem mere fleksible former for læringsmobilitet og ved at fremme små organisationers deltagelse, navnlig førstegangsdeltagere og græsrodsorganisationer, herunder på lokalt og regionalt niveau , der arbejder direkte med dårligt stillede lærende i alle aldre. Desuden bør institutioner inden for såvel ikke-formel læring som erhvervsfaglig og almen uddannelse, der arbejder med dårligt stillede lærende, og som aldrig eller i lang tid ikke har været inddraget i EU's programmer, have bedre muligheder for at udvikle et projekt i samarbejde med en ekspertinstans inden for ikke-formel læring på lokalt og regionalt niveau. Virtuelle samarbejdsformer, f.eks. virtuelt samarbejde, blandet og virtuel mobilitet bør fremmes for at nå ud til flere deltagere, navnlig deltagere med færre muligheder og deltagere for hvem det vil være en hindring fysisk at rejse til et andet land end deres bopælsland. Ved støtten til disse virtuelle samarbejdsformer bør der tages højde for, at de kræver adgang til højhastighedsinternet for alle borgere i Europa. Det vil desuden være nødvendigt at overholde de fælles EU-regler om databeskyttelse. Man bør så vidt muligt bestræbe sig på, at ugunstigt stillede personer, navnlig personer med handicap, det være sig fysiske, sensoriske som kognitive, får større mulighed for fysisk mobilitet.

Begrundelse

Den aktive inddragelse af græsrodsorganisationer på lokalt og regionalt plan bør fremmes. Idet undersøgelser viser, at berøringsangsten over for EU-projekter, der opfattes som værende for komplicerede, i mange tilfælde er betydelig, bør der på den måde skabes muligheder for, at de berørte medarbejdere kan videreuddanne sig »on-the-job«gennem et samarbejde med en kompetent instans.

Virtuel mobilitet kan udgøre et nyttigt supplement til fysisk mobilitet, men er imidlertid ikke en ligeværdig erstatning. Adgang til bredbånd i hele EU og fuld overholdelse af databeskyttelsesreglerne er en nødvendig forudsætning. Det skal desuden sikres, at mobilitet er en mulighed for alle, herunder for lærende med handicap, såvel fysiske som kognitive, som ofte har behov for målrettet støtte.

Anbefalet ændring 11

Præambel, betragtning 17

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag I sin meddelelse om styrkelse af den europæiske identitet gennem uddannelse og kultur fremhævede Kommissionen, at uddannelse, kultur og idræt spiller en central rolle med hensyn til at fremme aktivt medborgerskab og fælles værdier blandt de yngre generationer. En styrkelse af den europæiske identitet og fremme af borgernes aktive deltagelse i de demokratiske processer er af afgørende betydning for Europas og vore demokratiske samfunds fremtid. Udlandsophold med henblik på at studere, lære og arbejde eller deltage i ungdoms- og idrætsaktiviteter bidrager til at styrke den europæiske identitet i al dens mangfoldighed og følelsen af at være en del af et kulturelt fællesskab, og bidrager desuden til at fremme aktivt medborgerskab blandt mennesker i alle aldre. Deltagerne i mobilitetsaktiviteter bør engagere sig i deres lokalsamfund og engagere sig lokalsamfundene i deres værtsland for at dele deres erfaringer. Aktiviteter med henblik på at styrke alle aspekter af kreativitet inden for uddannelse og ungdom og på at styrke den enkeltes nøglekompetencer, bør støttes. I sin meddelelse om styrkelse af den europæiske identitet gennem uddannelse og kultur fremhævede Kommissionen, at uddannelse, kultur og idræt spiller en central rolle med hensyn til at fremme aktivt medborgerskab og fælles værdier blandt de yngre generationer. En styrkelse af den europæiske identitet og fremme af borgernes aktive deltagelse i de demokratiske processer er af afgørende betydning for Europas og vore demokratiske samfunds fremtid. Udlandsophold med henblik på at studere, lære og arbejde, gennemføre et kort-, mellem-, eller langsigtet praktikophold som elev på en almen eller erhvervsfaglig uddannelse eller deltage i ungdoms- og idrætsaktiviteter bidrager til at styrke den europæiske identitet i al dens mangfoldighed og følelsen af at være en del af et kulturelt fællesskab, og bidrager desuden til at fremme aktivt medborgerskab blandt mennesker i alle aldre. Deltagerne i mobilitetsaktiviteter bør engagere sig i deres lokalsamfund og engagere sig lokalsamfundene i deres værtsland for at dele deres erfaringer. Organisationer, der arbejder med kontaktformidling mellem studerende og institutioner inden for såvel ikke-formel læring som erhvervsfaglig og almen uddannelse, især organisationer der arbejder med unge med færre muligheder, bør modtage støtte til deres aktiviteter og til oprettelsen af netværk på lokalt og europæisk plan. Aktiviteter med henblik på at styrke alle aspekter af kreativitet inden for uddannelse og ungdom og på at styrke den enkeltes nøglekompetencer, bør støttes.

Begrundelse

Idet praktikophold i tilknytning til erhvervsskoler allerede støttes under det nuværende program Erasmus+ og efterhånden har fået stor betydning, bør denne mulighed videreføres og udvides til at omfatte erhvervsvejledning under de almene uddannelser.

Det arbejde, der udføres af organisationer, der formidler kontakt mellem studerende og almene og erhvervsfaglige uddannelsesinstitutioner, har vist, at en sådan formidling er hensigtsmæssig, idet de Erasmus-studerende får et dybere indblik i værtslandets uddannelsessystem. Desuden får eleverne en mere lettilgængelig »Peer-to-Peer«-tilgang til Europa, hvilket især må formodes at være relevant for unge med færre muligheder.

Anbefalet ændring 12

Præambel, betragtning 18

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Programmets internationale dimension bør fremmes med henblik på at tilbyde et større antal muligheder for mobilitet, samarbejde og politisk dialog med tredjelande, der ikke er associeret til programmet. Med udgangspunkt i den vellykkede gennemførelse af internationale videregående uddannelses- og ungdomsaktiviteter under de foregående programmer inden for områderne uddannelse og ungdom bør de internationale mobilitetsaktiviteter udvides til at omfatte andre sektorer, f.eks. inden for erhvervsuddannelse. Programmets internationale dimension bør fremmes med henblik på at tilbyde et større antal muligheder for mobilitet, samarbejde og politisk dialog med tredjelande, der ikke er associeret til programmet. Med udgangspunkt i den vellykkede gennemførelse af internationale videregående uddannelses- og ungdomsaktiviteter under de foregående programmer inden for områderne uddannelse og ungdom bør de internationale mobilitetsaktiviteter udvides til at omfatte andre sektorer, f.eks. inden for erhvervsuddannelse. I den forbindelse bør der endvidere tages højde for de socioøkonomiske og geografiske karakteristika i de deltagende lande, idet de påvirker jobskabelsen og dermed unges og voksnes iværksætteri og beskæftigelsesegnethed .

Begrundelse

Med ændringsforslaget skabes der en tættere sammenhæng mellem undervisning og uddannelse på den ene side og den sociale og økonomiske virkelighed især i perifere og ugunstigt stillede områder på den anden side.

Anbefalet ændring 13

Præambel, betragtning 19

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Den grundlæggende opdeling af programmet for perioden 2014-2020 i tre kapitler — uddannelse, ungdom og idræt — struktureret omkring tre hovedaktioner har vist sig at fungere godt og bør bibeholdes. Der bør indføres forbedringer for at strømline og rationalisere de aktioner, der støttes af programmet. Den grundlæggende opdeling af programmet for perioden 2014-2020 i tre kapitler — uddannelse, ungdom og idræt — struktureret omkring tre hovedaktioner har vist sig at fungere godt og bør bibeholdes. Der bør indføres forbedringer for at strømline og rationalisere de aktioner, der støttes af programmet. Der bør f.eks. indføres områdespecifikke og ekstremt forenklede ansøgningsprocedurer med det formål at opfylde målet om flere deltagere og øge personalets motivation for at indgive ansøgninger. Dette kræver en intens rådgivning, bistand og støtte på lokalt og regionalt plan, hvor kendskabet til behovene på stedet er størst, samt støtte til mindre partnerskaber, der involverer små, lokale organisationer, og hvor de administrative formaliteter er enkle og begrænsede.

Begrundelse

Tidsforbruget ved indgivelse af en ansøgning anslås — også af erfarne fagfolk — til at ligge på mellem 40 og 80 timer alt efter projekttype. Dette var ikke i samme grad tilfældet for de tidligere programmer, og det kunne være nyttigt at tage udgangspunkt i de daværende standarder. Problematikken vedrører navnlig almene og erhvervsfaglige uddannelser samt ikke-formel læring, idet der her til forskel fra universiteterne ikke findes internationale kontorer, hvilket betyder, at dette arbejde skal gøres i tillæg til det almindelige arbejde.

Anbefalet ændring 14

Præambel, betragtning 20

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Programmet bør udbygge de eksisterende muligheder for læringsmobilitet, navnlig i de sektorer, hvor programmet kunne skabe meget store effektivitetsgevinster, med henblik på at udvide programmets rækkevidde og opfylde den store uopfyldte efterspørgsel. Dette bør især ske ved at øge og lette mobiliteten for studerende på videregående uddannelser, elever og lærende inden for erhvervsuddannelse. Mobilitet for lavtuddannede voksne lærende bør indgå i partnerskaber med henblik på samarbejde. Mobilitetsmulighederne for unge, der deltager i ikke-formelle læringsaktiviteter, bør også udvides for at nå ud til flere unge. Mobilitet for personale inden for uddannelse, ungdom og idræt bør også styrkes i betragtning af mobilitetens løftestangseffekt. I overensstemmelse med visionen om et reelt europæisk uddannelsesområde bør programmet også fremme mobilitet og udvekslinger og fremme studerendes deltagelse i uddannelsesmæssige og kulturelle aktiviteter ved at støtte digitalisering af processer som f.eks. det europæiske studiekort. Dette initiativ kan være et vigtigt skridt i retning af at virkeliggøre mobilitet for alle ved for det første at gøre det muligt for videregående uddannelsesinstitutioner at sende og modtage flere udvekslingsstuderende og samtidig ved at øge kvaliteten i mobiliteten for studerende og ved at lette de studerendes adgang til forskellige tjenesteydelser (bibliotek, transport, indkvartering), før de ankommer til uddannelsesinstitutionen i udlandet. Programmet bør udbygge de eksisterende muligheder for læringsmobilitet, navnlig ved at øge og lette mobiliteten for studerende på videregående uddannelser, elever og lærende inden for erhvervsuddannelse. Mobilitet for lavtuddannede voksne lærende bør indgå i partnerskaber med henblik på samarbejde. Mobilitetsmulighederne for unge, der deltager i ikke-formelle læringsaktiviteter, bør også udvides for at nå ud til flere unge. Mobilitet for personale inden for uddannelse, ungdom og idræt bør også styrkes i betragtning af mobilitetens løftestangseffekt. I overensstemmelse med visionen om et reelt europæisk uddannelsesområde bør programmet også fremme mobilitet og udvekslinger og fremme studerendes deltagelse i uddannelsesmæssige og kulturelle aktiviteter gennem støtte til organisationer, der arbejder med kontaktformidling i værtslandet mellem studerende, ungdomsorganisationer og institutioner inden for såvel ikke-formel læring som erhvervsfaglig og almen uddannelse, især organisationer der arbejder med unge med færre muligheder, og ved at støtte digitalisering af processer som f.eks. det europæiske studiekort. Dette initiativ kan være et vigtigt skridt i retning af at virkeliggøre mobilitet for alle ved for det første at gøre det muligt for videregående uddannelsesinstitutioner at sende og modtage flere udvekslingsstuderende og samtidig ved at øge kvaliteten i mobiliteten for studerende og ved at lette de studerendes adgang til forskellige tjenesteydelser (bibliotek, transport, indkvartering), før de ankommer til uddannelsesinstitutionen i udlandet. For at fremme de studerendes mobilitet generelt bør relevant information systematisk stilles til rådighed for at hjælpe de studerende med at forberede sig. Endvidere bør systematisk indsamling af god praksis, der er nyttig for studerende, fremmes.

Begrundelse

Det arbejde, der udføres af organisationer, der formidler kontakter mellem studerende og almene og erhvervsfaglige uddannelsesinstitutioner, har vist, at de kan bidrage til give eleverne i værtslandet en mere lettilgængelig »Peer-to-Peer«-tilgang til Europa, hvilket især må formodes at være relevant for unge med færre muligheder.

Anbefalet ændring 15

Præambel, betragtning 21

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Programmet bør tilskynde unge til at deltage i det demokratiske liv i Europa bl.a. ved at støtte samfundsdeltagelsesprojekter, så de kan engagere sig og lære at deltage i samfundslivet, ved at skabe større bevidsthed om Unionens fælles værdier, herunder grundlæggende rettigheder, ved at bringe unge mennesker og politikere sammen på lokalt, nationalt og europæisk plan samt ved at bidrage til den europæiske integrationsproces. Programmet bør tilskynde unge til at deltage i det demokratiske liv i Europa bl.a. ved at støtte samfundsdeltagelsesprojekter og ved at konsolidere og udvide eksisterende bedste praksis og foranstaltninger under Erasmus-programmet , så de kan engagere sig og lære at deltage i samfundslivet, ved at skabe større bevidsthed om Unionens fælles værdier, herunder grundlæggende rettigheder, ved at bringe unge mennesker og politikere sammen på lokalt, regionalt , nationalt og europæisk plan samt ved at bidrage til den europæiske integrationsproces.

Begrundelse

Der skal tages hensyn til både lokale og regionale særpræg.

Anbefalet ændring 16

Præambel, betragtning 22

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Programmet bør give unge flere muligheder for at opdage Europa gennem læringserfaringer i udlandet. Unge attenårige, navnlig unge med færre muligheder, bør gives muligheden for at få en førstegangsoplevelse, gennem kortvarig mobilitet for enkeltpersoner eller gruppemobilitet, ved at rejse rundt i Europa inden for rammerne af en uformel uddannelsesaktivitet, der sigter mod at fremme deres følelse af at være en del af Den Europæiske Union og dens kulturelle mangfoldighed. Programmet bør identificere de organer, der er ansvarlige for at nå ud til og udvælge deltagere og støtte aktiviteter med henblik på at fremme læringsaspektet af denne oplevelse. Programmet bør give unge flere muligheder for at opdage Europa gennem læringserfaringer i udlandet. Unge attenårige, navnlig unge med færre muligheder, bør gives muligheden for at få en selvstændig førstegangsoplevelse, gennem kortvarig mobilitet for enkeltpersoner eller gruppemobilitet, ved at rejse rundt i Europa inden for rammerne af en uformel uddannelsesaktivitet, der sigter mod at fremme deres følelse af at være en del af Den Europæiske Union og dens kulturelle mangfoldighed. Det bør være muligt for alle unge at deltage i programmet på lige vilkår uafhængigt af deres bopæl, dvs. også for unge fra regionerne i den yderste periferi og mindre udviklede regioner, og få læringserfaringer over alt i Europa, så unge med forskellig baggrund og fra alle dele af Europa kan mødes. Det kunne indgå i overvejelserne, at unge med færre muligheder i tillæg til rejseudgifter kunne modtage stipendier til kost og logi samt om nødvendigt ledsagelse. Programmet kunne baseres på offentlig-private partnerskabsprojekter for at sikre en hurtigere finansiering, f.eks. fra mobilitets- og turismesektoren. En aktiv inddragelse af civilsamfundsgrupper i ovennævnte partnerskaber og i innovative former for samarbejde kunne give dem mulighed for at spille en dynamisk rolle med henblik på at øge Erasmus-programmets effektivitet og udvide dets anvendelsesområde. Programmet bør identificere de organer på regionalt eller lokalt plan , der er ansvarlige for at nå ud til deltagerne gennem informationsformidling i de passende medier og gennem relevante institutioner inden for uddannelsessystemet og sektoren for ikke-formel læring og støtte aktiviteter med henblik på at fremme læringsaspektet af denne oplevelse.

Begrundelse

Hvis dette tilbud om uformel læring rent faktisk skal nå ud til arbejdsløse eller fysisk handicappede unge, vil det ikke være tilstrækkeligt at anvende de almindelige kanaler til formidling af information. Desuden ville det være nyttigt ikke kun at finansiere rejseudgifterne, men også at give stipendier, der kan dække de udgifter, der automatisk følger med. Samtidig bør mindre udviklede regioner også betragtes som en destination for læringserfaringer i udlandet, så det er vigtigt også at vække de unges interesse og skabe entusiasme for disse regioner.

Anbefalet ændring 17

Præambel, betragtning 23

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Programmet bør også fremme sprogindlæring, navnlig gennem øget brug af onlineredskaber, idet e-læring tilbyder yderligere fordele for sprogindlæring i form af tilgængelighed og fleksibilitet. Programmet bør også fremme sprogindlæring, navnlig gennem øget brug af onlineredskaber, idet e-læring tilbyder yderligere fordele for sprogindlæring i form af tilgængelighed og fleksibilitet. I den forbindelse bør der under programmet være tilstrækkelig fokus på regional- og mindretalssprog i kraft af bl.a. artikel 22 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder vedrørende kulturel, religiøs og sproglig mangfoldighed.

Begrundelse

Lovgiveren bør lægge vægt på den kulturelle og identitetsmæssige dimension af regional- og mindretalssprog i medfør af artikel 22 i EU's charter om grundlæggende rettigheder og Europarådets europæiske pagt om regionale sprog eller mindretalssprog (1992), som 16 EU-medlemsstater har undertegnet.

Anbefalet ændring 18

Præambel, betragtning 24

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Programmet bør støtte foranstaltninger, der styrker samarbejdet mellem institutioner og organisationer, der er aktive på uddannelses-, ungdoms- og idrætsområdet , og anerkende deres grundlæggende rolle i arbejdet med at give borgerne den viden og de færdigheder og kompetencer, de har brug for i en verden i forandring, og til at kunne udnytte potentialet for innovation, kreativitet og iværksætteri, navnlig i den digitale økonomi . Programmet bør støtte foranstaltninger, der styrker samarbejdet mellem institutioner og organisationer, der er aktive inden for såvel ikke-formel læring som erhvervsfaglig og almen uddannelse samt idræt, og som arbejder på specifikke uddannelsesområder og gennemsigtigt på tværs af sektorer på lokalt plan , og anerkende deres grundlæggende rolle i arbejdet med at give borgerne den viden og de færdigheder og kompetencer, de har brug for i en verden i forandring, og til at kunne udnytte potentialet for innovation, kreativitet og iværksætteri.

Begrundelse

Også uden for den digitale økonomi findes der kreative og innovative uddannelsesinstitutioner, og derfor vil det være uberettiget kun at fokusere på én bestemt sektor.

Anbefalet ændring 19

Præambel, betragtning 32

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag For at understrege betydningen af at tackle klimaændringer i henhold til Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen, og for at nå FN's mål for bæredygtig udvikling vil programmet bidrage til at integrere klimaindsatsen i Unionens politikker og til opnåelsen af det overordnede mål, nemlig at 25 % af udgifterne i EU-budgettet går til finansiering af støtte til klimamål. Relevante aktioner identificeres under programmets udarbejdelse og gennemførelse og revurderes i forbindelse med de relevante evalueringer og gennemgange. For at understrege betydningen af at tackle klimaændringer i henhold til Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen, og for at nå FN's mål for bæredygtig udvikling vil programmet bidrage til at integrere klimaindsatsen i Unionens politikker og til opnåelsen af det overordnede mål, nemlig at 25 % af udgifterne i EU-budgettet går til finansiering af støtte til klimamål. Relevante aktioner, herunder klimarelateret undervisning og kompetenceoverførsel til unge europæere , identificeres under programmets udarbejdelse og gennemførelse og revurderes i forbindelse med de relevante evalueringer og gennemgange.

Begrundelse

Det er vigtigt at uddanne unge inden for forebyggelse, modvirkning og mindskelse af risici på klimaområdet, herunder de naturkatastrofer, der er en følge af klimaændringerne.

Anbefalet ændring 20

Præambel, betragtning 37

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Tredjelande, der indgår i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), kan deltage i Erasmusprogrammet inden for rammerne af det samarbejde, der er etableret ved aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), hvori det bestemmes, at Unionens programmer kan gennemføres ved beslutning, der træffes i henhold til denne aftale. Tredjelande kan også deltage med hjemmel i andre retsforskrifter. Denne forordning bør tildele de fornødne rettigheder og den fornødne adgang til den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Revisionsret, således at de i fuld udstrækning kan udøve deres respektive beføjelser. Tredjelandes fulde deltagelse i programmet bør være underlagt de betingelser, der er fastsat i de konkrete aftaler om tredjelandets deltagelse i programmet. Fuld deltagelse indebærer desuden forpligtelsen til at oprette et nationalt agentur og forvaltning af visse af programmets aktioner på decentralt plan. Enkeltpersoner og enheder fra tredjelande, der ikke er associeret til programmet, bør være i stand til at deltage i visse af programmets aktioner, som fastlagt i arbejdsprogrammet og indkaldelser af forslag, der offentliggøres af Kommissionen. Ved gennemførelsen af programmet kan der tages højde for specifikke ordninger med hensyn til enkeltpersoner og enheder fra mikrostater i Europa. Tredjelande, der indgår i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), kan deltage i Erasmusprogrammet inden for rammerne af det samarbejde, der er etableret ved aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), hvori det bestemmes, at Unionens programmer kan gennemføres ved beslutning, der træffes i henhold til denne aftale. Tredjelande kan også deltage med hjemmel i andre retsforskrifter og andre rammer for struktureret samarbejde som Unionens makroregionale strategier . Denne forordning bør tildele de fornødne rettigheder og den fornødne adgang til den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Revisionsret, således at de i fuld udstrækning kan udøve deres respektive beføjelser. Tredjelandes fulde deltagelse i programmet bør være underlagt de betingelser, der er fastsat i de konkrete aftaler om tredjelandets deltagelse i programmet. Fuld deltagelse indebærer desuden forpligtelsen til at oprette et nationalt agentur og forvaltning af visse af programmets aktioner på decentralt plan. Enkeltpersoner og enheder fra tredjelande, der ikke er associeret til programmet, bør være i stand til at deltage i visse af programmets aktioner, som fastlagt i arbejdsprogrammet og indkaldelser af forslag, der offentliggøres af Kommissionen. Ved gennemførelsen af programmet kan der tages højde for specifikke ordninger med hensyn til enkeltpersoner og enheder fra mikrostater i Europa.

Begrundelse

Med tilføjelsen understreges den makroregionale dimension af EU-politikkerne, idet bl.a. de tredjelande, der er omfattet af de eksisterende makroregionale strategier, deltager i Erasmusprogrammet.

Anbefalet ændring 21

Præambel, betragtning 38

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag I henhold til meddelelsen fra Kommissionen »Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi«skal programmet tage hensyn til de særlige forhold i disse regioner. Der vil blive truffet foranstaltninger til at øge deltagelsen i alle aktioner for regionerne i den yderste periferi. Mobilitetsudvekslinger og samarbejde mellem personer og organisationer fra disse regioner og tredjelande, navnlig nabolandende, bør tilskyndes. Disse foranstaltninger vil blive overvåget og evalueret løbende. »I henhold til artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og meddelelsen fra Kommissionen »Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi«skal programmet tage hensyn til de særlige forhold i disse regioner. Der vil blive truffet foranstaltninger til at øge deltagelsen i alle aktioner for regionerne i den yderste periferi. Mobilitetsudvekslinger og samarbejde mellem personer og organisationer fra disse regioner og tredjelande, navnlig nabolandende, bør tilskyndes. Disse foranstaltninger vil blive overvåget og evalueret løbende.«

Begrundelse

Betragtningen bør omfatte retsgrundlaget i artikel 349 TEUF, da hensynet til de særlige forhold, der gør sig gældende i regionerne i den yderste periferi, er forankret i denne artikel. Det foreslås derfor at ændre ordlyden af betragtningen.

Anbefalet ændring 22

Præambel, betragtning 38

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Endvidere skal der i forbindelse med enhver foranstaltning under programmet tages højde for behovet for at øge deltagelsen af regioner, der lider af alvorlige naturbetingede eller demografiske ulemper af permanent art, bl.a. øområder, grænseoverskridende områder og bjergområder, som anført i artikel 174, stk. 3, i TEUF.

Begrundelse

Giver sig selv.

Anbefalet ændring 23

Præambel, betragtning 42

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Passende former for opsøgende virksomhed, oplysning og formidling af de muligheder og resultaterne af de aktioner, der støttes af programmet, bør sikres på europæisk, nationalt og lokalt plan. Opsøgende virksomhed, oplysning og formidling bør foregå via alle de organer, der gennemfører programmet, herunder, hvis det er relevant, med støtte fra andre vigtige interessenter. Passende former for opsøgende virksomhed, oplysning og formidling af de muligheder og resultaterne af de aktioner, der støttes af programmet, bør sikres på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan. Opsøgende virksomhed, oplysning og formidling bør foregå via alle de organer, der gennemfører programmet, herunder, hvis det er relevant, med støtte fra andre vigtige interessenter.

Begrundelse

Der skal tages hensyn til både lokale og regionale særpræg.

Anbefalet ændring 24

Præambel, betragtning 44

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag For at sikre en effektiv og virkningsfuld gennemførelse af denne forordning bør programmet gøre optimal brug af de gennemførelsesmekanismer, der allerede er gældende. Gennemførelsen af programmet bør derfor overdrages til Kommissionen og til de nationale agenturer. For at maksimere effektiviteten bør de nationale agenturer, hvis det er praktisk muligt, være det samme organ som det, der er udpeget med henblik på forvaltningen af det foregående program. Omfanget af den forudgående overensstemmelsesvurdering begrænses til krav, der er nye og specifikke for programmet, medmindre andet er berettiget, f.eks. i tilfælde af alvorlige mangler eller utilstrækkelig effektivitet fra det pågældende nationale agenturs side For at sikre en effektiv og virkningsfuld gennemførelse af denne forordning bør programmet gøre optimal brug af de gennemførelsesmekanismer, der allerede er gældende og i højere grad inddrage det regionale niveau . Gennemførelsen af programmet bør derfor overdrages til Kommissionen og til de nationale agenturer, der i højere grad bør samarbejde med det regionale niveau . For at maksimere effektiviteten bør de nationale agenturer, som i højere grad samarbejder med det regionale niveau , hvis det er praktisk muligt, være det samme organ som det, der er udpeget med henblik på forvaltningen af det foregående program. For yderligere at øge effektiviteten og accepten af de foranstaltninger, som de nationale agenturer iværksætter, bør disse i samarbejde med de relevante interessenter oprette rådgivende råd og ombudsmænd på lokalt eller regionalt plan, der kan bidrage til at forbedre de administrative procedurer og beslutninger, og som kan bidrage til at løse eventuelle uoverensstemmelser og tvister mellem de nationale agenturer og brugere på en gennemsigtig, saglig og neutral måde. Omfanget af den forudgående overensstemmelsesvurdering begrænses til krav, der er nye og specifikke for programmet, medmindre andet er berettiget, f.eks. i tilfælde af alvorlige mangler eller utilstrækkelig effektivitet fra det pågældende nationale agenturs side

Begrundelse

De gode erfaringer, som Bundesinstitut für berufliche Bildung (BIBB) (forbundsinstituttet for erhvervsuddannelse) i Tyskland har haft med oprettelsen af et brugerråd, bør også komme de andre nationale agenturer til gode, således at de berørte parter i endnu højere grad kan deltage i programmer og navnlig i gennemførelsen heraf.

Idet der tidligere ofte har været klager over afgørelser truffet af de nationale agenturer, og det ikke giver mening at lade de nationale agenturer selv træffe afgørelse om de indgivne klager, er det oplagt at etablere relevante ombudsmandsfunktioner, som det allerede er tilfældet i Østrig. Disse instanser skal sikre gennemsigtighed i beslutningsprocedurerne og bidrage til sagligt velfunderede og neutrale løsninger.

Anbefalet ændring 25

Præambel, betragtning 46

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Medlemsstaterne bør tilstræbe at vedtage alle hensigtsmæssige foranstaltninger for at fjerne retlige og administrative hindringer for et velfungerende program. Dette omfatter så vidt muligt at løse problemer, der medfører vanskeligheder med at opnå visa og opholdstilladelse, uden at dette dog tilsidesætter EU-bestemmelserne om indrejse- og opholdsbetingelser for tredjelandsstatsborgere. I overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/801 (2) tilskyndes medlemsstaterne til at fremskynde procedurerne for indrejse og ophold. Medlemsstaterne bør vedtage alle hensigtsmæssige foranstaltninger for at fjerne retlige og administrative hindringer for et velfungerende program. Dette omfatter så vidt muligt at fritage stipendier fra beskatning og løse problemer, der medfører vanskeligheder med at opnå visa og opholdstilladelse, uden at dette dog tilsidesætter EU-bestemmelserne om indrejse- og opholdsbetingelser for tredjelandsstatsborgere. I overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/801 (3) tilskyndes medlemsstaterne til at fremskynde procedurerne for indrejse og ophold.

Begrundelse

Dette er i overensstemmelse med betragtning 49.

Anbefalet ændring 26

Præambel, betragtning 49

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag For at forenkle kravene for støttemodtagerne bør den forenklede finansiering så vidt muligt bestå af engangsbeløb, enhedsomkostningsbaserede tilskud eller faste tilskud. De forenklede tilskud til programmets mobilitetsaktioner som defineret af Kommissionen bør tage hensyn til leve- og opholdsomkostningerne i værtslandet. Kommissionen og de nationale agenturer i afsenderlandene bør have mulighed for at justere disse forenklede tilskud på grundlag af objektive kriterier, navnlig med henblik på at sikre unge med færre muligheder adgang til programmet. Medlemsstaterne bør også tilskyndes til , i overensstemmelse med national lovgivning, at fritage disse tilskud fra eventuelle skatter og sociale afgifter. Samme fritagelse bør gælde for offentlige eller private enheder, som yder sådan finansiel støtte til de berørte enkeltpersoner. For at forenkle kravene for støttemodtagerne bør den forenklede finansiering så vidt muligt bestå af engangsbeløb, enhedsomkostningsbaserede tilskud eller faste tilskud. De forenklede tilskud til programmets mobilitetsaktioner som defineret af Kommissionen bør jævnligt revurderes og tilpasses leve- og opholdsomkostningerne i værtslandet og -regionen . Kommissionen og de nationale agenturer i afsenderlandene bør have mulighed for at justere disse forenklede tilskud på grundlag af objektive kriterier, navnlig med henblik på at sikre unge med færre muligheder adgang til programmet. Deres samlede udgifter til deltagelse bør dækkes af sådanne tilskud . Medlemsstaterne bør også, i overensstemmelse med national lovgivning, fritage disse tilskud fra eventuelle skatter og sociale afgifter. Samme fritagelse bør gælde for offentlige eller private enheder, som yder sådan finansiel støtte til de berørte enkeltpersoner.

Begrundelse

Giver sig selv.

Anbefalet ændring 27

Præambel, betragtning 51

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Det er nødvendigt at sikre komplementaritet mellem de aktioner, der gennemføres under programmet, og aktiviteter, der iværksættes af medlemsstaterne, samt andre EU-aktiviteter, navnlig inden for uddannelse, kultur og medier, ungdom og solidaritet, beskæftigelse og social inklusion, forskning og innovation, industri og erhvervsliv, landbrug og udvikling af landdistrikter, samhørighed, regionalpolitik og internationalt samarbejde og udvikling med fokus på unge landbrugere, samhørighed, regionalpolitik og internationalt samarbejde og international udvikling. Det er nødvendigt at sikre komplementaritet mellem de aktioner, der gennemføres under programmet, og aktiviteter, der iværksættes af medlemsstaterne og regionerne , samt andre EU-aktiviteter, navnlig inden for uddannelse, kultur og medier, ungdom og solidaritet, beskæftigelse og social inklusion, forskning og innovation, industri og erhvervsliv, landbrug og udvikling af landdistrikter, samhørighed, regionalpolitik og internationalt samarbejde og udvikling med fokus på unge landbrugere, samhørighed, regionalpolitik og internationalt samarbejde og international udvikling.

Begrundelse

Den bør også tages højde for komplementariteten mellem foranstaltninger under programmet og regionernes aktiviteter.

Anbefalet ændring 28

Præambel, betragtning 52

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Selv om de retlige rammer allerede gjorde det muligt for medlemsstaterne og regionerne at skabe synergier i den foregående programmeringsperiode mellem Erasmus+ og andre EU-instrumenter, såsom de europæiske struktur- og investeringsfonde, som også støtter den kvalitative udvikling af uddannelses- og ungdomssystemerne i Unionen, har dette potentiale hidtil været underudnyttet, hvilket begrænser de projekternes systemiske virkninger for politikken. Der bør sikres effektiv kommunikation og effektivt samarbejde i medlemsstaterne mellem de nationale organer, der er ansvarlige for forvaltningen af disse forskellige instrumenter for at maksimere deres virkning. Programmet bør give mulighed for et aktivt samarbejde med disse instrumenter. Selv om de retlige rammer allerede gjorde det muligt for medlemsstaterne og regionerne at skabe synergier i den foregående programmeringsperiode mellem Erasmus+ og andre EU-instrumenter, såsom de europæiske struktur- og investeringsfonde, som også støtter den kvalitative udvikling af uddannelses- og ungdomssystemerne i Unionen, har dette potentiale hidtil været underudnyttet, hvilket begrænser de projekternes systemiske virkninger for politikken. Der bør sikres effektiv kommunikation og effektivt samarbejde i medlemsstaterne mellem de nationale og regionale organer, der er ansvarlige for forvaltningen af disse forskellige instrumenter for at maksimere deres virkning. Programmet bør give mulighed for et aktivt samarbejde med disse instrumenter.

Begrundelse

Der bør også tages højde for samarbejdet med regionale organer, da visse myndigheder på dette niveau forvalter andre fællesskabsinstrumenter, såsom de europæiske struktur- og investeringsfonde.

Anbefalet ændring 29

Kapitel 1, artikel 2, nr. 6) (Definitioner)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag »breddeidræt«: organiseret idræt, der udøves af amatøridrætsudøvere på lokalt niveau, og idræt for alle »breddeidræt«: organiseret idræt, der udøves af amatøridrætsudøvere på lokalt eller regionalt niveau, og idræt for alle

Begrundelse

Giver sig selv.

Anbefalet ændring 30

Kapitel 1, artikel 2, nr. 14) (Definitioner)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag »partnerskab«: en aftale indgået mellem en gruppe af institutioner og/eller organisationer med det formål at gennemføre fælles aktiviteter eller projekter »partnerskab«: en aftale indgået mellem en gruppe af institutioner og/eller organisationer med det formål at gennemføre fælles aktiviteter eller projekter inden for rammerne af programmet

Begrundelse

Det bør sikres, at ikke enhver form for samarbejde defineres som et »partnerskab«i forordningens forstand.

Anbefalet ændring 31

Kapitel 1, artikel 2, nr. 25) (Definitioner)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag »personer med færre muligheder«: personer, der står over for en række hindringer , som afholder dem fra at få effektiv adgang til muligheder under programmet af økonomiske, sociale, kulturelle, geografiske eller helbredsmæssige årsager, på grund af en migrantbaggrund eller af årsager såsom handicap og uddannelsesmæssige vanskeligheder »personer med færre muligheder«: personer, der står over for en række barrierer , som afholder dem fra at få effektiv adgang til muligheder under programmet af økonomiske, sociale, kulturelle, sproglige , geografiske eller helbredsmæssige årsager, på grund af en migrantbaggrund eller af årsager såsom fysiske, sensoriske og kognitive handicap. Sikring af tilgængelighed er et af programmets hovedmål, som er vigtigere end kvantitative og finansielle aspekter

Begrundelse

Lige adgang til muligheder kræver, at hindringer som f.eks. sprogbarrierer eller indlæringsvanskeligheder imødegås.

Anbefalet ændring 32

Kapitel 1, artikel 2, nyt nr. 28) (Definitioner)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag »fremmedsprog«: alle andre sprog end den lærendes modersmål

Begrundelse

Programmets støtte til at lære nye sprog bør ikke være begrænset til officielle EU-sprog.

Anbefalet ændring 33

Kapitel 1, artikel 2, nyt nr. 29) (Definitioner)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag »personer med handicap«: personer med en langvarig fysisk, psykisk, intellektuel eller sensorisk funktionsnedsættelse, som i samspil med forskellige barrierer kan hæmme dem i fuldt og effektivt at deltage i samfundslivet på lige fod med andre

Begrundelse

Definition af begrebet i tråd med FN's handicapkonvention artikel 1, stk. 2.

Anbefalet ændring 34

Kapitel II, artikel 4, Nøgleaktion 1 Læringsmobilitet

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag På uddannelsesområdet støtter programmet følgende aktioner under nøgleaktion 1: a) mobilitet for studerende og undervisere på videregående uddannelser b) mobilitet for lærende og undervisere på erhvervsuddannelser c) mobilitet for elever og lærere i skoler/gymnasier d) mobilitet for undervisere på voksenuddannelser e) muligheder for sprogindlæring, herunder dem, der støtter mobilitetsaktiviteter. På uddannelsesområdet støtter programmet følgende aktioner under nøgleaktion 1, som også kan gennemføres i kombination med virtuelle udvekslingsprojekter : a) kort-, mellemlang- eller langsigtet mobilitet for studerende og undervisere på videregående uddannelser b) kort-, mellemlang- eller langsigtet mobilitet for lærende og undervisere på erhvervsuddannelser, især for lærlinge, medarbejdere og undervisere i SMV'er. Der bør udvikles målrettede kurser, der kan forberede lærlingene på de sproglige og interkulturelle udfordringer, og som der kan søges om flere gange om året c) kort-, mellemlang- eller langsigtet mobilitet for elever og lærere i skoler/gymnasier, bl.a. med henblik på praktikophold inden for almene uddannelser d) kort-, mellemlang- eller langsigtet mobilitet for undervisere på voksenuddannelser e) muligheder for sprogindlæring, herunder dem, der støtter mobilitetsaktiviteter. Disse bør tage højde for de særlige behov i de forskellige målgrupper f) mobilitet for voksne og ældre, som er indskrevet på voksenuddannelse eller deltager i andre initiativer for livslang læring g) mobilitet for unge og ungdomsarbejdere med henblik på læring inden for det ikke-formelle uddannelsesområde .

Begrundelse

a)-e) Læringsmobilitet bør navnlig gælde for denne personkreds og dette uddannelsesområde, og et tilbud af høj kvalitet kræver en passende forberedelse.

f) Opmuntring til og fremme af vedvarende læring og uddannelse for voksne og ældre for at udbygge deres viden og kompetencer, højne deres livskvalitet, fremme deres inklusion og fremme den europæiske identitet i alle aldersgrupper.

g) Ændringsforslaget omfatter kun tiltag inden for det formelle og mere akademiske uddannelsessystem, men det er også relevant at medtage et punkt vedrørende unges og ungdomsarbejderes mobilitet under nøgleaktion 1.

Anbefalet ændring 35

Kapitel II, artikel 5, Nøgleaktion 2 Samarbejde mellem organisationer og institutioner

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag På uddannelsesområdet støtter programmet følgende aktioner under nøgleaktion 2: a) partnerskaber med henblik på samarbejde og udveksling af bedste praksis, herunder mindre partnerskaber for at fremme en bredere og mere inklusiv adgang til programmet b) ekspertisepartnerskaber, navnlig Europauniversiteter, erhvervsekspertisecentre og fælles mastergrader c) innovationspartnerskaber med sigte på at styrke Europas innovationskapacitet d) onlineplatforme og -værktøjer til fremme af virtuelt samarbejde, herunder støttetjenester til eTwinning og til den elektroniske platform for voksenuddannelse i Europa. På uddannelsesområdet støtter programmet følgende aktioner under nøgleaktion 2: a) partnerskaber med henblik på samarbejde og udveksling af bedste praksis, herunder mindre partnerskaber i regioner , for at fremme en bredere og mere inklusiv adgang til programmet b) ekspertisepartnerskaber, navnlig Europauniversiteter og erhvervsekspertisecentre, der ikke kun bør befinde sig i de europæiske storbyer. Disse bør under inddragelse af det regionale niveau støtte interessenternes praksisrelaterede samarbejde og udvikle fælles mastergrader c) innovationspartnerskaber med sigte på at styrke Europas innovationskapacitet og promovering af »europæiske virksomheder«, der i særlig grad engagerer sig i, at deres lærlinge får europæiske kvalifikationer d) onlineplatforme og -værktøjer til fremme af virtuelt samarbejde, herunder støttetjenester til eTwinning og til den elektroniske platform for voksenuddannelse i Europa.

Begrundelse

Erhvervsekspertisecentre kan kun opfylde deres målsætninger, hvis de tager udgangspunkt i de eksisterende strukturer og arbejder sammen med og ikke mod interessenterne.

Anbefalet ændring 36

Kapitel II, artikel 6, Nøgleaktion 3 Støtte til politikudvikling og samarbejde

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Nøgleaktion 3 Støtte til politikudvikling og samarbejde På uddannelsesområdet støtter programmet følgende aktioner under nøgleaktion 3: a) udarbejdelse og gennemførelse af Unionens generelle og sektorspecifikke uddannelsesdagsordener, herunder støtte til Eurydice-netværket eller aktiviteter i andre relevante organisationer b) støtte til EU-værktøjer og -foranstaltninger, der fremmer kvalitet, gennemsigtighed og anerkendelse af kompetencer, færdigheder og kvalifikationer (4) c) politisk dialog og samarbejde med vigtige interessenter, herunder EU-dækkende netværk, europæiske ngo'er og internationale organisationer på uddannelsesområdet d) foranstaltninger, der bidrager til kvalitet og inklusivitet i gennemførelsen af programmet e) samarbejde med andre EU-instrumenter og støtte til andre EU-politikker f) formidlings- og oplysningsaktiviteter om Unionens politiske resultater og prioriteter samt om programmet. Nøgleaktion 3 Støtte til politikudvikling og samarbejde På uddannelsesområdet støtter programmet følgende aktioner under nøgleaktion 3: a) udarbejdelse og gennemførelse af Unionens generelle og sektorspecifikke uddannelsesdagsordener, herunder støtte til Eurydice-netværket eller aktiviteter i andre relevante organisationer b) støtte til EU-værktøjer og -foranstaltninger, der fremmer kvalitet, gennemsigtighed og anerkendelse af kompetencer, færdigheder og kvalifikationer (5) c) politisk dialog og samarbejde med vigtige interessenter, herunder EU-dækkende netværk, europæiske ngo'er og internationale organisationer på uddannelsesområdet d) foranstaltninger, der bidrager til kvalitet og inklusivitet i gennemførelsen af programmet e) samarbejde med andre EU-instrumenter og støtte til andre EU-politikker f) formidlings- og oplysningsaktiviteter om Unionens politiske resultater og prioriteter samt om programmet g) støtte til gennemførelse af Unionens makroregionale strategier .

Begrundelse

Erasmusprogrammet bør også have en makroregional dimension og fremme strategierne for økonomisk, socialt og territorialt samarbejde mellem medlemsstaterne og mellem medlemsstater og tredjelande.

Anbefalet ændring 37

Kapitel II, artikel 7 Jean Monnet-aktioner

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Jean Monnet-aktioner Programmet støtter undervisning, læring, forskning og debatter vedrørende den europæiske integration gennem følgende aktioner: a) Jean Monnet-aktionen vedrørende videregående uddannelse b) Jean Monnet-aktionen vedrørende andre uddannelsesområder c) støtte til følgende institutioner, der forfølger et mål af europæisk interesse: Det Europæiske Universitetsinstitut, Firenze, herunder Skolen for Tværnational Forvaltning Europakollegiet (afdelingerne i Brügge og Natolin) Det Europæiske Institut for Offentlig Forvaltning, Maastricht Det Europæiske Retsakademi, Trier Det Europæiske Agentur for Udvikling af Undervisning af Personer med Særlige Behov, Odense, og Det Internationale Center for Europæisk Uddannelse, Nice. Jean Monnet-aktioner Programmet støtter undervisning, læring, forskning og debatter vedrørende den europæiske integration gennem følgende aktioner: a) Jean Monnet-aktionen vedrørende videregående uddannelse b) Jean Monnet-aktionen vedrørende andre uddannelsesområder c) støtte til følgende institutioner, der forfølger et mål af europæisk interesse: Det Europæiske Universitetsinstitut, Firenze, herunder Skolen for Tværnational Forvaltning Europakollegiet (afdelingerne i Brügge og Natolin) Det Europæiske Institut for Offentlig Forvaltning, Maastricht Det Europæiske Retsakademi, Trier Det Europæiske Agentur for Udvikling af Undervisning af Personer med Særlige Behov, Odense, og Det Internationale Center for Europæisk Uddannelse, Nice d) Jean Monnet-aktionen vedrørende uddannelse og forskning inden for miljøbeskyttelse, EU-strategien for bæredygtig udvikling og den overordnede miljø- og klimapolitik, herunder naturkatastrofer med særlig fokus på forebyggelse, modvirkning og mindskelse af skader .

Begrundelse

Tilføjelsen styrker Jean Monnet-aktionerne under programmet.

Anbefalet ændring 38

Kapitel IV, artikel 11, nyt stykke

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Endvidere støttes amatørsportsudøveres mobilitet i forbindelse med deres konkurrencer, især når det gælder sportsfolk fra fjerntliggende områder, øområder og områder i den yderste periferi.

Begrundelse

Det er vigtigt at støtte disse idrætsudøveres mobilitet, da deres konkurrencedeltagelse er forbundet med større rejsemæssige udfordringer på grund af deres oprindelsesområders beliggenhed. Alle idrætsudøvere bør have adgang til mobilitet på lige vilkår.

Anbefalet ændring 39

Kapitel IV, artikel 12, litra a)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag a) partnerskaber med henblik på samarbejde og udveksling af bedste praksis, herunder mindre partnerskaber for at fremme en bredere og mere inklusiv adgang til programmet a) partnerskaber med henblik på samarbejde og udveksling af bedste praksis, herunder mindre partnerskaber for at fremme en bredere og mere inklusiv adgang til programmet. For at sikre, at også mindre lokale og regionale aktører kan deltage i programmet bør minimumsantallet af lande, som skal deltage i en foranstaltning, reduceres til 6

Begrundelse

Da mange aktiviteter organiseres af små lokale eller regionale aktører, bør der for sikre en bredere og mere inklusiv adgang sikres mulighed for denne konkrete reduktion.

Anbefalet ændring 40

Kapitel IV, artikel 14, nyt stk. 7

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 6. […] 6. […] 7. De midler til enkeltpersoners læringsmobilitet, der henvises til i artikel 4, tilpasses de regelmæssigt revurderede faktiske leveomkostninger i værtsregionen.

Begrundelse

Det er nødvendigt at tilpasse godtgørelsen af leveomkostninger i et værtsland i lyset af opdaterede faktiske omkostninger i de enkelte værtsregioner, eftersom nationale gennemsnit kan være vildledende.

Anbefalet ændring 41

Kapitel VIII, artikel 22, stk. 1

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag De nationale agenturer, jf. artikel 24, udvikler en sammenhængende tilgang med henblik på effektivt opsøgende arbejde og offentliggørelse og udnyttelse af resultater af aktiviteter, der er støttet under de aktioner, de forvalter under programmet, bistår generelt Kommissionen i forbindelse med offentliggørelsen af information om programmet, herunder oplysninger om aktioner og aktiviteter, der forvaltes på nationalt plan og på EU-plan, og dets resultater og informerer de relevante målgrupper om aktioner og aktiviteter i deres land. De nationale agenturer, jf. artikel 24, udvikler en sammenhængende tilgang med henblik på effektivt opsøgende arbejde og offentliggørelse, der synliggør de enkelte dele af programmet , og udnyttelse af resultater af aktiviteter, der er støttet under de aktioner, de forvalter under programmet, bistår generelt Kommissionen i forbindelse med offentliggørelsen af information om programmet, herunder oplysninger om aktioner og aktiviteter, der forvaltes på nationalt plan og på EU-plan, og dets resultater og informerer de relevante målgrupper fra børnehaveklasse til erhvervsuddannelse og universitet i relevante medier og i samarbejde med interessenterne om aktioner og aktiviteter i deres land.

Begrundelse

Hvis målet om en tredobling af antallet af potentielle deltagere skal opfyldes, vil det være nødvendigt, at der i både den eksterne og interne kommunikation tages et behørigt hensyn til programmets områder, så der på den måde kan skabes en multiplikatoreffekt.

Anbefalet ændring 42

Kapitel IX, artikel 23, stk. 2

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Medlemsstaterne træffer alle de nødvendige og hensigtsmæssige foranstaltninger til at fjerne retlige og administrative hindringer for programmets drift, herunder, hvor det er muligt, foranstaltninger til løsning af problemer, der besværliggør opnåelsen af visum. Medlemsstaterne træffer alle de nødvendige og hensigtsmæssige foranstaltninger til at fjerne retlige og administrative hindringer for programmets drift, herunder foranstaltninger der tager sigte på at undgå beskatning af tilskud, sikre overførslen af rettigheder mellem EU's sociale systemer og , hvor det er muligt, foranstaltninger til at løse problemer, der besværliggør opnåelsen af visum.

Begrundelse

Ordlyden sikrer sammenhæng med de foregående betragtninger.

Anbefalet ændring 43

Kapitel IX, artikel 25, nyt stk. 8

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Kommissionen etablerer et rådgivende råd, hvor vigtige — også lokale og regionale — interessenter kontinuerligt kan rådgive Kommissionen om gennemførelsen af programmet og på den måde bidrage til en bedre opfyldelse af programmets målsætninger.

Begrundelse

De gode erfaringer, som Bundesinstitut für berufliche Bildung (BIBB) (forbundsinstituttet for erhvervsuddannelse) i Tyskland har haft med oprettelsen af et brugerråd, bør også komme Kommissionen til gode, således at de berørte parter i endnu højere grad kan deltage i programmer og navnlig i gennemførelsen heraf.

Anbefalet ændring 44

Kapitel XI, artikel 29, stk. 4

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Foranstaltninger, der er støtteberettigede inden for rammerne af programmet, der er blevet vurderet som led i en indkaldelse af forslag inden for rammerne af programmet og opfylder minimumskravene til kvalitet i den pågældende indkaldelse af forslag, men som ikke finansieres på grund af budgetmæssige begrænsninger, kan udvælges til finansiering af de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fonde). I givet fald finder medfinansieringssatserne og reglerne om støtteberettigelse i denne forordning anvendelse. Disse foranstaltninger gennemføres af den i artikel [65] i forordning (EU) nr. XX [CPR] nævnte forvaltningsmyndighed i overensstemmelse med reglerne i denne forordning og de fondsspecifikke forordninger, herunder reglerne om finansielle korrektioner. Foranstaltninger, der er støtteberettigede inden for rammerne af programmet, der er blevet vurderet som led i en indkaldelse af forslag inden for rammerne af programmet og opfylder minimumskravene til kvalitet i den pågældende indkaldelse af forslag, men som ikke finansieres på grund af budgetmæssige begrænsninger, kan forsynes med et kvalitetsmærke til anerkendelse af deres høje kvalitet . Dette kan lette deres anvendelse og endelige udvælgelse til finansiering fra andre kilder, herunder de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fonde). I givet fald finder medfinansieringssatserne og reglerne om støtteberettigelse i denne forordning anvendelse. Disse foranstaltninger gennemføres af den i artikel [65] i forordning (EU) nr. XX [CPR] nævnte forvaltningsmyndighed i overensstemmelse med reglerne i denne forordning og de fondsspecifikke forordninger, herunder reglerne om finansielle korrektioner.

Begrundelse

Kvalitetsmærket anvendes med succes i forbindelse med FoI-projekter. Derfor kunne det overvejes at udvide ordningen til Erasmus-projekter.

Anbefalet ændring 45

Kapitel XII, artikel 31, stk. 2

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Udvalget kan holde møde i specifikke sammensætninger for at behandle sektorspecifikke spørgsmål. Hvis det er relevant, og i overensstemmelse med udvalgets forretningsorden og på ad hoc-basis, kan eksterne eksperter, herunder repræsentanter for arbejdsmarkedets parter, indbydes til at deltage i møderne som observatører. Udvalget kan holde møde i specifikke sammensætninger for at behandle sektorspecifikke spørgsmål. Hvis det er relevant, og i overensstemmelse med udvalgets forretningsorden og på ad hoc-basis, kan eksterne eksperter, herunder repræsentanter for arbejdsmarkedets parter eller relevante regionale interessenter , indbydes til at deltage i møderne som observatører.

Begrundelse

Giver sig selv.

II. POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALGS

Generelle bemærkninger

1. Det Europæiske Regionsudvalg bifalder det overordnede mål om at støtte borgernes personlige, uddannelsesmæssige og faglige udvikling både i og uden for det erhvervsfaglige, videregående og almene uddannelsessystem i Europa for på den måde at bidrage til at skabe bæredygtig vækst, arbejdspladser og social samhørighed og til at styrke den europæiske identitet. Dette vigtige arbejde begynder på det lokale og regionale niveau og skal forbindes intensivt med indsatsen på europæisk plan;

2. glæder sig over, at Kommissionen foreslår en fordobling af budgettet, men mener, at det vil være vanskeligt at nå de opstillede mål om en tredobling af antallet af deltagere i programmet og en større social inklusivitet under de nuværende forudsætninger. Det vil endvidere være ønskeligt fremover at fjerne de stigende administrative hindringer i tilknytning til programmet. Samtidig anerkender udvalget som god praksis, at en lang række lokale og regionale myndigheder bidrager finansielt til at forbedre den økonomiske hjælp til unge deltagere i Erasmus+-programmet;

3. slår til lyd for en gennemsigtig, ligelig fordeling af budgettet i den syvårige periode, for navnlig i begyndelsen af programmeringsperioden at skabe mulighed for en forhøjelse af bevillingerne og dermed indfri forventningerne til programmet. Budgettet bør ikke blot fordeles mellem de forskellige uddannelsessektorer, herunder universiteterne, men også mellem nøgleaktionerne, så det fremgår, hvilke dele, der forvaltes fra centralt hold af Kommissionen, og hvilke der forvaltes decentralt i medlemsstaterne og regionerne;

4. mener, at stipendier for at fremme deltagelse i programmet bør være fritaget for beskatning, mens deltagelsen af personer med færre muligheder bør være fuldt dækket med tilskud;

5. slår kraftigt til lyd for en betydelig forenkling af ansøgningsproceduren, projektstyringen og dokumentationskravene inden for alle områder af programmet. Udvalget opfordrer til, at støtten til »forberedende besøg«i forbindelse med planlægningen af ansøgninger genindføres. Udvalget anbefaler, at programmets onlineplatform integreres med tjenesterne på andre europæiske programplatforme, f.eks. Horisont 2020, således at støttemodtagerne nyder godt af størst mulig effektivitet og gennemsigtighed både i forberedelsesfasen, ved forelæggelsen af forslag og i forbindelse med projektforvaltningen. Desuden bør kvalitetsmærket, der anvendes med succes i forbindelse med FoI-projekter, også tildeles aktioner af høj kvalitet, der er støtteberettigede under programmet, men som ikke finansieres på grund af budgetmæssige begrænsninger, for at fremme deres anvendelse og endelige udvælgelse med henblik på finansiering fra andre af EU's finansielle instrumenter;

6. fremhæver betydningen af livslang læring. Derfor skal alle aldersgrupper samt formel og ikke formel uddannelse støttes på lige vilkår i programmet. Udvalget fremhæver, at uddannelse ikke kun går ud på at forbedre beskæftigelsesegnetheden, men skal have et mere vidtfavnende mål, der går ud på at udvikle mennesker, færdigheder og kompetencer som en helhed;

7. kan se fornuften i Kommissionens forslag om at gøre programmet mere tilgængeligt for organisationer med begrænset eller ingen erfaring med ansøgningsprocessen og/eller mindre operationel kapacitet. Udvalget bifalder derfor indførelsen af den specifikke aktion »små partnerskaber«;

8. er enig med Kommissionen i, at det foreslåede Erasmus-program har hjemmel i de mål, som er fastsat i artikel 165 og 166 i TEUF, og at det bør gennemføres i overensstemmelse med nærhedsprincippet. Inddragelsen af de kommunale og regionale myndigheder, de lokale og regionale forvaltninger og beslutningstagere i udformningen, gennemførelsen og forvaltningen af de foreslåede aktioner har stor betydning, eftersom de er tættere på de berørte parter, råder over nøglekompetencer inden for uddannelsespolitikken og spiller en vigtig rolle i ungdoms- og arbejdsmarkedspolitikken. Udvalget anerkender i denne forbindelse, at Kommissionens forslag er i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet;

9. bifalder, at især mobilitetsaktiviteter skal udbygges og fremmes, samtidig med at deltagelsesmulighederne for unge, der er involverede i ikke-formelle læringsaktiviteter, idrætsaktiviteter, kulturelle aktiviteter og forskningsaktiviteter skal forbedres. Udvalget er desuden tilfreds med, at personer, der udfører frivilligt arbejde, også udtrykkeligt nævnes i den sammenhæng;

10. glæder sig over, at Kommissionen har taget hensyn til resultaterne af den foreløbige evaluering af det nuværende Erasmus+-program og bibeholdt strukturen fra det foregående program;

11. konstaterer, at forslaget til forordning er holdt i meget generelle vendinger og giver en høj grad af fleksibilitet i gennemførelsen. Udvalget påpeger i den forbindelse, at gennemførelsesbestemmelserne er vigtige og opfordrer Kommissionen til intensivt at inddrage medlemsstaterne, de nationale agenturer, de regionale myndigheder og interessenterne i udarbejdelsen af disse;

12. beklager, at titlen på programmet ikke længere er »Erasmus+«, men »Erasmus«. Idet »Erasmus«står for »European Region Action Scheme for the Mobility of University Students«, påpeger RU, at der må træffes passende foranstaltninger til at sikre synligheden af de enkelte uddannelses- og interventionsområder for at sikre, at varemærket »Еrasmus«forbindes med alle uddannelsessektorer samt med ungdom og idræt;

13. glæder sig over, at de fleste mobilitetsaktiviteter, herunder alle former for uddannelses- og forskningsrelateret mobilitet og navnlig elevmobilitet, fremover vil være omfattet af nøgleaktion 1 »Læringsmobilitet«;

14. går ind for, at UK efter landets udtræden af Den Europæiske Union fortsat får mulighed for at deltage i programmet under på forhånd fastlagte betingelser og bifalder, at der med artikel 16, stk. 1, litra d) »Tredjelande, der er associeret til programmet«skabes mulighed for dette;

15. opfordrer til, at det overvejes, om dette programs muligheder for virtuelt samarbejde gradvist kan udvides til undervisnings- og uddannelsesprojekter med institutioner i landene i Middelhavsområdet og i Afrika;

16. anbefaler, at der i forbindelse med alle former for læringsmobilitet skabes effektive incitamenter til at anvende miljøvenlige transportformer, så målet om at 25 % af udgifterne i EU-budgettet skal bidrage til opfyldelsen af klimamål kan overholdes;

17. fastholder, at midlerne og de specifikke tilskud til læringsmobilitet bør tilpasses de regelmæssigt revurderede faktiske leveomkostninger i værtsregionen;

18. er på områderne erhvervsuddannelse og almen uddannelse fortaler for at bibeholde og styrke de decentralt forvaltede »strategiske partnerskaber«, da denne form for samarbejde har bevist sit værd, og det nye begreb »partnerskaber med henblik på samarbejde«forekommer mindre ambitiøst;

19. fremhæver sin stærke interesse i at videreføre den tekniske dialog med Kommissionen om dette spørgsmål og understreger i den forbindelse betydningen af den konsekvensanalyse (»impact assessment report«), som Kommissionen vil fremlægge på grundlag af samarbejdsaftalen med RU, når det bliver aktuelt.

Erhvervsuddannelser og almene uddannelser

20. Det Europæiske Regionsudvalg beklager, at virksomheders vilje til sende lærlinge til andre programlande fortsat er beskeden. Her bør der skabes incitamenter, og muligheden bør i højere grad markedsføres hos de økonomiske og institutionelle aktører, f.eks. industri- og handelskamre samt virksomheder med lærlingeuddannelser og disses organisationer og sammenslutninger, navnlig på regionalt og lokalt niveau;

21. opfordrer til, at det overvejes at lancere en pris som »europæisk virksomhed«med det formål at tilskynde virksomheder til i højere grad at tænke europæisk i forhold til deres lærlinge og uddannelsen af disse ved at udnytte mulighederne i Erasmus-programmet, og anbefaler, at Kommissionen med henblik derpå opretter et register over virksomheder, som deltager i Erasmus-programmet, og som kunne forsynes med mærket »Erasmus-virksomhed;

22. er på erhvervsuddannelsesområdet fortaler for, at der ydes støtte til såvel kortere som længere udlandsophold, således at der kan tages højde for arbejdsgangen i SMV'er, men også for de enkelte deltageres muligheder. Derudover bør programmet støtte sproglige og interkulturelle forberedelsesaktiviteter i form af systematisk uddannelsesrådgivning til de berørte lærlinge;

23. gør opmærksom på, at målgruppen for voksenuddannelse er voksne i alle aldre og fra alle sociale baggrunde, ikke kun dem med et lavere (formelt) kvalifikationsniveau;

24. påpeger endvidere, at »voksenuddannelse«skal fremmes generelt i tråd med en bred fortolkning af begrebet uddannelse og ikke begrænses til »erhvervsfaglig videreuddannelse«. Inden for voksenuddannelse bør der tages hensyn til liberale erhverv og personer, der yder frivilligt arbejde;

25. glæder sig over udvidelsen af læringsmobilitet for skoler, især muligheden for individuel mobilitet. Udvalget anmoder imidlertid om, at der samtidig udarbejdes strategiske løsninger, der kan bidrage til en bedre mobilitet for elever og studerende, men også gøre det lettere for dem eventuelt at vende hjem til deres hjemregion;

26. bifalder indførelsen af »Europauniversiteter«, men er klar over, at det på lang sigt kan betyde en forhøjelse af budgettet hertil. Udvalget fremhæver, at de europæiske netværk skal iværksættes, forvaltes og domineres af universiteterne, således at rammevilkårene for de højere læreanstalter i Europa kan styrkes vedvarende ved hjælp af videntrekanten (uddannelse, forskning og innovation), med finansiering fra offentlige forvaltninger, som støtter dem, og med privat finansiering;

27. støtter, navnlig hvad angår erhvervsuddannelser, etableringen af »europæiske skoler«, i Europauniversiteternes ånd, hvilket kunne fremme et varigt samarbejde mellem institutioner fra flere medlemsstater om udveksling af unge og personale, afstemning af læseplaner og virtuelt samarbejde;

28. glæder sig over udvidelsen af Jean Monnet-aktionerne fra de videregående uddannelser til andre områder inden for almen uddannelse og erhvervsuddannelse, således at viden om EU-integration formidles til et bredere publikum.

Ungdom

29. Det Europæiske Regionsudvalg anbefaler, at der i højere grad tages hensyn til eksisterende lokale og regionale institutioner inden for ungdomsarbejde som potentielle støttemodtagere;

30. glæder sig over, at det nye program »DiscoverEU«skal give unge over 18 år mulighed for at tage toget og udforske andre EU-lande i en begrænset periode, men påpeger, at selvom det pågældende program bør have en stærk læringskomponent, må det ikke gennemføres på bekostning af muligheder for læringsmobilitet, som fortsat bør være Erasmus-programmets kerneopgave. Udvalget fremhæver, at det ville være hensigtsmæssigt, hvis alle unge i EU, uafhængigt af forældrenes økonomiske situation, kunne få denne mulighed for at møde andre mennesker og opleve mangfoldighed, kultur og natur. Udvalget opfordrer til, at det prioriteres at finde finansiering ved hjælp af offentlig-private partnerskaber, navnlig med mobilitets- og turistsektoren;

31. bifalder sammenhængen med den nye EU-strategi for unge og andre initiativer på ungdomsområdet, som f.eks. Det Europæiske Solidaritetskorps.

Idræt

32. Det Europæiske Regionsudvalg fremhæver den særlige betydning af almennyttige idrætsarrangementer og mener, at det vil være hensigtsmæssigt at ophæve det hidtidige loft på 10 % af idrætsbudgettet, der kan anvendes til idrætsarrangementer. Udvalget går ind for, at det fremover også skal være muligt at yde støtte til mindre arrangementer, hvor færre end 10 programlande deltager;

33. opfordrer til, at antallet af programlande udvides betydeligt, især for breddeidrætten, idet europæisk idræt traditionelt set rækker langt ud over Den Europæiske Unions grænser.

Bruxelles, den 6. februar 2019. Formand for Det Europæiske Regionsudvalg Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) COM(2018) [].

(2) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/801 af 11. maj 2016 om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på forskning, studier, praktik, volontørtjeneste, elevudvekslingsprogrammer eller uddannelsesprojekter, og au pair-ansættelse (EUT L 132 af 21.5.2016, s. 21).

(3) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/801 af 11. maj 2016 om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på forskning, studier, praktik, volontørtjeneste, elevudvekslingsprogrammer eller uddannelsesprojekter, og au pair-ansættelse (EUT L 132 af 21.5.2016, s. 21).

(4) Navnlig Unionens fælles ramme for større gennemsigtighed i kvalifikationer og kompetencer, den europæiske referenceramme for kvalifikationer; Europæisk referenceramme for kvalitetssikring af erhvervsuddannelse, det europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse, det europæiske meritoverførsels- og meritakkumuleringssystem, det europæiske kvalitetssikringsregister for videregående uddannelser, Den Europæiske Sammenslutning for Kvalitetssikringsorganisationer inden for Videregående Uddannelse, det europæiske net af informationscentre og nationale informationscentre vedrørende akademisk anerkendelse og Euroguidance-netværket.

(5) Navnlig Unionens fælles ramme for større gennemsigtighed i kvalifikationer og kompetencer, den europæiske referenceramme for kvalifikationer; Europæisk referenceramme for kvalitetssikring af erhvervsuddannelse, det europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse, det europæiske meritoverførsels- og meritakkumuleringssystem, det europæiske kvalitetssikringsregister for videregående uddannelser, Den Europæiske Sammenslutning for Kvalitetssikringsorganisationer inden for Videregående Uddannelse, det europæiske net af informationscentre og nationale informationscentre vedrørende akademisk anerkendelse og Euroguidance-netværket.