KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 31.05.1995 
KOM(95) 232 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
"Styrkelse af forbindelserne meliem Den Europæiske Union og Chile" 

Det Europæiske Råd undersøgte på sit møde på Korfu i juni 1994 samtlige EU's 
forbindelser med de latinamerikanske lande og deres regionale grupper, og det opfordrede 
Kommissionen til at forelægge Rådet forslag til en styrkelse af forbindelserne med 
Mercosur og Mexico uden i øvrigt at nævne Chile. 
Chile har blandt landene på det latinamerikanske kontinent altid peget på sine nære 
forbindelser med Det Europæiske Fællesskabs lande på baggrund af bestående kulturelle, 
politiske og økonomiske affiniteter og forelagde i juli 1994 et non-paper, hvori den 
chilenske regering tydeliggjorde, at den agtede at forbedre sine forbindelser med Den 
Europæiske Union ud over samarbejdsaftalens rammer med sigte på en associeringsaftale, 
der skal omfatte oprettelse af et frihandelsområde mellem Det Europæiske Fællesskab og 
Chile. 
Rådet noterede sig i november 1994 med stor tilfredshed Chiles interesse i at styrke sine 
bilaterale forbindelser med Den Europæiske Union, og at Chile gik ind for en åben 
regionalisme, og det mærkede sig forslagene om en associering med Mercosur med 
henblik på oprettelse af et frihandelsområde med Mercosur. 
Rådet besluttede således at foretage en undersøgelse af EU's forbindelser med Chile i 
første halvår 1995 på basis af en evalueringsrapport fra Kommissionen. 
I denne sammenhæng blev der i EU's svar på ovennævnte non-paper (som troikaen 
forelagde den chilenske udenrigsminister i december 1994) givet udtryk for, at EU var 
rede til at indlede en bredere dialog med Chile med henblik på en senere udvikling. 
Det Europæiske Råd bekræftede i Essen (i december 1994), at Den Europæiske Union var 
rede til at oprette et nyt og udvidet partnerskab med landene i Latinamerika og opfordrede 
Rådet og Kommissionen til at konkretisere overvejelserne over en fremtidig aftalemæssig 
form for forbindelserne med Mexico og en udvidelse af forbindelserne med Chile. 
Målet med denne meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet fra Kommissionen er at 
imødekomme Det Europæiske Råds og Ministerrådets ønsker, idet vægten lægges på: 
en evaluering af situationen og tendenserne tillige med Chiles eksterne forbindelser 
en præsentation af de strategiske valgmuligheder med hensyn til en udvidelse af 
forbindelserne mellem EU og Chile. 
I CHILE: DEN AKTUELLE SITUATION OG TENDENSERNE 
LI Den chilenske model for økonomisk udvikling 
I marts 1994 blev det med den anden chilenske regering for partisamarbejde i 
demokratiets tjeneste (CDP) fastslået, at den demokratiske omstilling og konsolideringen 
af det parlamentariske styre var en succes; de partier, der udgør CDP's politiske spektrum 
(socialister, kristendemokrater og andre centerpartier) har et veletableret flertal i forhold 
til højreoppositionen. Den politiske tendens igennem de seneste år viser en fremtidig 
konfiguration med to store valgkoalitioner, som er kendetegnet ved voksende 
lighedspunkter inden for deres blokke og mellem dem. 
Den omstændighed, at det centrale tema i Chile, som er det økonomiske systems funktion, 
ikke er genstand for nogen konflikt, ansporer til national konsensus. Systemet bygger på 
fri markedsøkonomi med en offentlig administration, der har til opgave at lette den måde, 
hvorpå økonomien fungerer, og på pragmatisk måde at korrigere de negative økonomiske, 
sociale og miljømæssige virkninger af industriudviklingen, markedskræfternes spil eller 
strukturbetingede situation, der skyldes underudvikling. Det chilenske økonomiske system 
og dets institutionelle rammer kan i dag sidestilles med OECD-medlemsstaternes. 
Det chilenske økonomiske system sigter med en konkurrencedygtig produktionsaktivitet 
og en ortodoks makroøkonomisk forvaltning tydeligvis på en langsigtet vækst. 
Chile er prototypen på en lille åben økonomi (14 millioner indbyggere) med en eksport, 
der optager ca. en tredjedel af produktionsaktiviteten (i 1993 27,8% i løbende priser og 
36,2% i 1990-priser), og en lav toldbeskyttelse (en enkelt udlandstarif på 11%). 
I forbindelse med denne handelsåbning har Chile vist sine evner med hensyn til initiativ fra 
den private sektors side med en stærk udvikling i foretagsomheden. 
Den private kapitals reaktion på de markedsmuligheder, det chilenske økonomiske system 
byder på, afspejler sig også i opsparings- og investeringskvoten, som i dag er en af de 
højeste i Latinamerika (over 26% af BNP mod 18% i Latinamerika som helhed). 
Den offentlige opsparing (4,2% af BNP i 1994) er større end de offentlige investeringer; 
den chilenske offentlige forvaltning har dermed kunnet opbygge et budgetoverskud 
(+1,3% i 1994), som har hjuplet til at nedbringe den offentlige gæld (som ved udgangen af 
1994 var på omkring 31% af BNP). 
Pengepolitikken, som den chilenske centralbank har fuldstændig frihed til af føre, er også 
stram. Når inflationen stadig er høj, skyldes det de lovbestemte pristalsordninger, som 
bevirker en vis stivhed i løn- og prisdannelsen; inflationen er dog i de seneste år blevet 
gradvis reduceret (fra 25% i 1990 til 8,9% i 1994). 
Udlandsgælden minus reserverne, som var på 12 mia. USD i 1990 faldt til 8,7 mia. USD i 
1994; renter og afdrag på gælden, som tegnede sig for 17,2% af eksporten i 1990, faldt til 
7,8% i 1994. 
Det skal i denne sammenhæng noteres, at den finansielle og valutariske krise, der ramte de 
fleste europæiske økonomier i første halvdel af 1995, er gået den chilenske økonomi forbi. 
Den nationale valuta har opretholdt sin internationale paritet, og børsnoteringerne har ikke 
været påvirket af tequila-effekten. 
Alle disse økonomipolitiske elementer bidrager til at opretholde en relativ høj Vækst i 
Chile (6,3% i faste priser mellem 1990 og 1994) og en lav arbejdsløshedsrate 
sammenlignet med situationen på verdensplan i øjeblikket (5,6% i 1994). Chile anses i dag 
for at være det land i Latinamerika, hvis økonomi byder på det laveste risikoniveau. Men 
med et gennemsnitlig indkomst pr. indbygger på 3 400 USD er den chilenske økonomi 
dog fortsat udsat for alvorlige problemer med underudvikling. Fattigdom er stadig et så 
stort problem, at det udgør en af regeringens grundlæggende prioriteter. 
Reserverne pr. indbygger af de økonomisk udnyttelige naturressourcer er nogle af de 
største i verden. Chile er nødt til at diversificere sin produktionsstruktur inden for 
forarbejdningsvirksomhed og tjenesteydelser og foretage visse problematiske 
omstruktureringer af det bestående produktionsapparat. Miljøteknologi og 
informationsteknologi til avancerede tjenester betragtes i dag som en væsentlig løftestang 
for diversificeringen af produktionen i Chile. 
Staten søger i dag efter formler, som kan hjælpe til i højere grad at inddrage den private 
sektor, virksomhederne og civilsamfundet i almindelighed i udviklingen af sociale 
infrastrukturer og institutioner. 
12 International indpasning af Chile: åben regionalisme 
Et af Chiles hovedmål på området internationale forbindelser er at fortsætte processen for 
internationalisering af den chilenske økonomi. 
Grundlaget for denne politik er den "åbne regionalisme", dvs. forhandling om regionale 
aftaler til at fremme en udvidelse af handelen og investeringerne med sigte på en generel 
liberalisering af verdenshandelen. 
Chile udviser en total åbenhed over for verden med meget intense forbindelser inden for 
handel, investeringer og samarbejde med OECD-landene og med Latinamerika og mange 
asiatiske lande. 
- Eksport/handel 
Eksporten udgør den drivende kraft i Chiles økonomiske udvikling og 
naturressourcerne tegner sig for over 90% af denne eksport. Eksporten af råstoffer 
er især koncentreret på OECD-landene, medens de vigtigste afsætningsmarkeder 
for den chilenske eksport af forarbejdede varer og tjenesteydelser ligger i 
Latinamerika (som aftager over 40% af den chilenske eksport af forarbejdede 
varer). 
Mellem 1980 og 1994 er den chilenske eksport i værdi blevet ganget med 2,3 og 
udgør nu 11 mia. USD; i samme periode blev eksporten til de asiatiske lande 
ganget med 7 og nåede op på 3,5 mia. USD, medens eksporten til USA blev 
ganget med 3 og udgjorde 1,9 mia. USD. De europæiske markeder registrerede en 
lavere vækst (eksporten voksede med det halve mellem 1980 og 1994), men de er 
fortsat af stor betydning for Chile. Den faldende relative betydning af eksporten til 
Europa føltes særlig fra og med 1990, til dels på grund af forringelsen af det 
chilenske bytteforhold og det økonomiske tilbageslag i Europa. Ifølge oplysninger 
fra Eurostat repræsenterede EU's import fra Chile i 1990 0,56% af den samlede 
eksport (intra-europæiske forbindelser ikke medregnet) og blot 0,40% i 1993, idet 
det skal bemærkes, at visse varer dog fortsat er følsomme (se bilag III). 
Dynamikken på det* chilenske marked blev derimod bedre mærket af de 
europæiske producenter; Chiles andel af den samlede EU-eksport til lande uden 
for Unionen voksede således jævnt fra 0,28% i 1990 til 0,35% i 1993. De 
Forenede Stater er dog fortsat den største leverandør til dette marked (23% af den 
samlede import i 1994). 
Hvis man betragter handelen som helhed, er strukturen efter zone i god balance 
med 26% med EU, 18% med De Forenede Stater, 23% med Latinamerika og 22% 
med Asien i 1993. 
Den Europæiske Union er fortsat Chiles største handelspartner. 
Handelsligevægten i Chiles åbning over for udlandet er den vigtigste faktor, der 
forklarer den seneste udvikling i den chilenske handelspolitik, der på den ene side 
er kendetegnet ved en lav beskyttelse af hjemmemarkedet og på den anden side en 
systematisk indsats for at opnå præferencebehandling i alle zoner i verden. 
Chile har ikke tøvet med ensidigt at nedsætte sin toldtarif (fra 30% i 1984 til 11% i 
1990) og at gå ind for en større liberalisering af handelen med varer og 
tjenesteydelser under GATT-forhandlingerae. Også inden for rammerne af ALADI 
er det Chile, der har arbejdet mest aktivt for fremme af aftaler om økonomisk 
komplementaritet med i visse tilfælde med mere generelle formler for frihandel, 
særlig i aftalerne med Mexico (1991), Colombia og Venezuela (1993), Argentina 
(1991), Bolivia (1993) og for nylig Ecuador (1994). Der er forhandlinger i gang 
med Peru. 
Disse handelsaftaler med de latinamerikanske lande har utvivlsomt bidraget til den 
betragtelige forøgelse af samhandelen, der er registreret i de seneste måneder, 
særlig med forarbejdede varer. 
I 1994 gav den nye chilenske regering sig i kast med en politik for tilnærmelse af 
de store handelsblokke med en fortsættelse af forhandlingerne med Mercosur, med 
overvejelser om at tiltræde NAFTA, ved at blive medlem af APEC (forum for 
Asian-Pacific Economic Cooperation) og ved at anmode om en ny form for 
associering med EU. 
Mercosur 
Tiltrædelse af Mercosurs toldunion er meget problematisk i øjeblikket, fordi 
unionens toldtarif umiddelbart vil være uensartet (mellem 0% og 30% og i 
gennemsnit meget højere end Chiles) (tanken om en ændring i retning af en 
forhøjelse er i dag utænkelig for regeringen og for erhvervslivet som helhed); Chile 
agter at forhandle om en form for associering, som i det mindste giver mulighed 
for frihandel med Mercosur, samtidig med at Chile opretholder sin eksterne tarif. 
Chile regner med i 1995 at indgå en associeringstraktat med Mercosur, som kan 
befæste de gældende handelsfordele med Argentina tillige med en 
præferenceåbning til andre medlemslande, og som fastsætter en præcis tidsplan for 
udvikling i retning af frihandel, men der findes forhindringer, der i den sidste tid 
har bremset forhandlingerne. 
NAFTA 
Aftalen med NAFTA (Chile, som har en frihandelstraktat med Mexico, kunne have 
forhandlet individuelt med USA, men valgte blot at tiltræde NAFTA), afhænger i 
første række af den nordamerikanske position og følger en proces, der også er 
blevet bremset af den økonomiske krise i Mexico samt af interne politiske årsager 
forbundet med den nye sammensætning af det amerikanske Repræsentanternes 
Hus. 
Nås der til en aftale, er den mest optimistiske kvantitative evaluering en forøgelse 
af den chilenske eksport med 115 mio. USD som det endelige resultat af den 
amerikanske handelsåbning, der er forudset i NAFTA. Andre analytikere mener, at 
det snarere vil. få følger for den chilenske import med en omlægning af handelen til 
USA's fordel. 
APEC 
Handelsforbindelserne med Stillehavsområdet forventes at blive befæstet med den 
gradvise udvikling af APEC, der forudser et frihandelsområde mellem 
medlemmerne i 2015. Chile har indledt forhandlinger med New Zealand om 
indgåelse af en frihandelstraktat. 
EU 
Disse chilenske diplomatiske bestræbelser på handelsområdet er nødvendigvis 
blevet fulgt op af en anmodning til EU om indgåelse af en associeringsaftale 
omfattende en handelsliberalisering mellem parterne. 
I øjeblikket består 82% af EF-importen fra Chile af råstoffer, som kan indføres i 
Fællesskabet uden told og kvantitative restriktioner. De vigtigste hindringer for 
den chilenske eksport til Europa er kontingenterne for nogle landbrugsprodukter. 
Den gennemsnitlige told i EU på importen fra Chile er på 2,4% (15% af denne 
import har hidtil været henført under den generelle præferenceordning). En 
undersøgelse af handelskonflikter i de seneste år viser, at den chilenske eksport har 
været udsat for større hindringer i De Forenede Stater og Japan end på EF-
markederne. 
Udenlandske investeringer 
Udviklingen i retning af et markedsøkonomisk system er blevet understøttet af 
voksende udenlandske direkte investeringer i produktion. I perioden 1974 -1994 
modtog Chile næsten 12 mia. USD i direkte investeringer, heraf halvdelen i 
minsektoren. De Forenede Stater og Canada tegnede sig for 48,8% af disse 
investeringer, Europa for 25,4%, landene i Stillehavet 14,6% og landene i resten af 
Latinamerika 8,2%. Hvis man kun betragter det europæiske bidrag til 
forarbejdningssektoren og tjenesteydelser, udgør andelen af europæiske 
investeringer af de samlede udenlandske investeringer 44%, hvilket betyder, at de 
europæiske virksomheder er stærkt repræsenteret i fremtidens sektorer i Chile. 
13 Samarbejdet mellem EF og Chile 
De samarbejdsforbindelser, som Chile har med EF, kan betegnes som udmærkede. 
Fællesskabets tilstedeværelse med hensyn til samarbejde (gavebistand) er ganske 
betydelig, når man sammenligner procenttallene for den samlede gavebistand mellem 1990 
og 1994: 
Det Europæiske Fællesskab 65,7% 
Internationale organisationer 5,1% 
De Forenede Stater 6,1% 
Japan 15,6% 
Statskuppet i 1973 og de gentagne krænkelser af menneskerettighederne, der fulgte i 
kølvandet deraf, foranledigede Fællesskabet og alle dets medlemsstater til at tage afstand 
fra general Pinochets regering. Dog var der til trods for de politiske fortrædeligheder i 
landet aldrig tale om en afbrydelse af forbindelserne. EF var repræsenteret i det chilenske 
civilsamfund i første række med sin fødevarehjælp gennem humanitære organisationer (ca. 
20 mio. ECU i perionde 1988-1992). Derefter placerede Europa-Parlamentet sig i første 
række i Fællesskabets bestræbelser for en tilbagevenden til demokrati derved, at der siden 
1988 er opført en særlig budgetpost på EF-budgettet til fordel for ikke-statslige 
organiationer (NGO'er), der opererer i Chile, og oprettelse af en ny budgetpost til støtte af 
demokratiseringsprocessen i Chile og Latinamerika, som blev videreført og forhøjet i 
1993. 
På basis af disse to aktioner er der bevilget støtte til aktiviteter til fordel for befolkningen, 
hovedsagelig de dårligst stillede befolkningsgrupper, og budgetposten vedrørende støtte af 
demokratiet har specielt bidraget til at hjælpe Chile tilbage på vejen til demokrati og siden 
politisk stabilitet. 
Den rammeaftale om samarbejde, der blev undertegnet den 20. december 1990, er en 
aftale af avanceret type (tredje generation), i henhold til hvilken forbindelserne mellem EF 
og Chile baseres på respekten for de demokratiske principper og menneskerettighederne, 
og den indeholder en række nyskabelser. Heriblandt kan nævnes udvidede bestemmelser 
om samarbejdet om videnskab og teknologi, erhvervsuddannelse og miljø. Nye 
bestemmelser åbner mulighed for et samarbejde på det sociale og kulturelle område, 
offentlig forvaltning tillige med information og kommunikation. 
Samarbejdsforanstaltningerne med Chile androg i 1991 et samlet beløb på omkring 18 
mio. ECU (13,2 mio. ECU i 1990). Blandt de vigtigste initiativer i 1991 på området 
økonomisk samarbejde af fælles interesse kan nævnes oprettelsen i Chile af et center for 
økonomisk samarbejde og teknologioverførsel, "Fondaciôn Empresarial CE-Chilew. Dette 
center har i første række til opgave at præstere tjenesteydelser til små og mellemstore 
virksomheder, at støtte med teknisk, økonomisk og finansiel information, at udbrede 
erfaringer og teknologi fra Fællesskabet og i almindelighed at fremme kontakterne mellem 
erhvervsdrivende i Den Europæiske Union og i Chile. 
I 1992 androg samarbejdsforanstaltninger med Chile omkring 25,5 mio. ECU. Med 
udvidelsen af anvendelsesområdet, navnlig i sektormæssig og geografisk henseende, for 
den finansielle og faglige bistand i henhold til de nye retningslinjer for EU's samarbejde fik 
Chile for første gang adgang til et integreret program for finansiel og faglig bistand for 
regionerne i den nordlige del af landet. 
Fra og med 1993 har samarbejdet (hvortil bistanden i dette år udgjorde ca. 24 mio. ECU) 
især været samlet om foranstaltninger for økonomisk samarbejde på basis af projekter for 
diversificering af landbrugseksporten, fremme af investeringerne, industri- og 
energisamarbejde og overførsel af teknologi. 
I 1994 fortsatte tendensen med et bistandsbeløb på ca. 15 mio. ECU mod et samarbejde i 
højere grad rettet mod erhvervssektorer og teknologi. Samtidig blev der fastlagt tre større 
strategiske indsatsområder: 
bekæmpelse af fattigdom 
fortsættelse af statsreformen 
internationalisering af produktionssystemet. 
II. DE FREMTIDIGE FORBINDELSER MELLEM EU OG CHILE: 
STRATEGISKE VALG 
II. 1 Tendenserne i økonomisk og institutionel henseende 
Evalueringen generelt af de økonomiske forbindelser i den seneste tid mellem Chile og EU 
er i almindelighed positiv. EU indtager en fremtrædende stilling i handels-, investerings-
og samarbejdsforbindelserne med Chile. Der består nære kulturelle og økonomiske 
forbindelser; trods afstanden er Chile at betragte som en nær nabo til Europa i politisk, 
økonomisk og kulturel henseende. 
Men den relative nedgang i den del af den chilenske eksport, der går til Europa, og den 
opfattelse, der efterhånden gør sig gældende i Chile, at de store europæiske virksomheder 
ikke investerer tilstrækkeligt i landet, har bidraget til at give mange blandt de økonomiske 
beslutningstagere i Chile det indtryk, at Europa efter Chiles tilbagevenden til demokrati 
ikke længere har den samme tilstedeværelse eller er så interesseret i Chiles fremtid som 
tidligere. 
Hvis man ekstrapolerer de aktuelle tendenser uden nogen korrigering, ser man få positive 
tegn på en harmonisk udvikling af forbindelserne med Europa. Chiles eventuelle optagelse 
i NAFTA vil kunne få en omlægning af handelen til umiddelbar følge, som vil kunne 
påvirke eksporten af europæiske investeringsgoder og varige forbrugsgoder, selvom 
toldbeskyttelsen på 11% ikke er høj. En intensivering af Chiles forbindelser med de andre 
latinamerikanske lande, særlig gennem associeringen med Mercosur, vil kunne anspore til 
en koncentration af den ikke-traditionelle chilenske eksport i denne zone og 
forholdsmæssigt reducere betydningen af det europæiske marked for en diversificering af 
den chilenske produktion. 
Disse tendenser bør dog ikke overvurderes. Det europæiske erhvervsliv er faktisk til stede 
i kraft af deres investeringer i ekspanderende sektorer i den chilenske økonomi. Desuden 
skyldes det relative fald i andelen af den chilenske eksport i Fællesskabets handel en 
stigning i Chiles eksport til lande i Latinamerika og Asien, hvilket er et tegn på den 
chilenske økonomis dynamiske virkemåde. 
Mercosur og NAFTA åbner med to sideløbende processer for oprettelse af en toldunion 
og et frihandelsområde, der er kendetegnet ved markedsøkonomiske systemer, nye 
perspektiver for integration, både i Nord- og Sydamerika og mellem dé to regioner. Side 
om side hermed har De Forenede Stater og Brasilien bebudet 2005 som året for en 
konkretisering af et udbredt frihandelsområde, der skal dække hele kontinentet. I 
betragtning af udviklingen i de seneste år forekommer dette at være tilstrækkelig realistisk 
og vil utvivlsomt blive lettet af den igangværende proces, som omfatter integration af flere 
lande (NAFTA med Canada, USA og Mexico, G-3 med Mexico, Colombia og Venezuela, 
Andespagten med Bolivia, Ecuador, Peru og Colombia, Mercosur med Brasilien, 
Argentina, Paraguay og Uruguay), eller bilaterale frihandelsaftaler (som f.eks. aftalerne 
mellem Chile og G3-medlemmerne hver især og andre medlemslande af Mercorsur og 
Andespagten). Hvis man til denne udvikling føjer den multilaterale udvikling inden for 
rammerne af Verdenshandelsorganisationen, giver alt anledning til at tro, at problemerne 
med handelsbeskyttelse, i det mindste i Amerika, ikke vil være særlig vigtige ved 
århundredets udgang. 
I denne sammenhæng vil den største hindring for Chiles fulde tiltrædelse af Mercosur 
(forskellen i beskyttelsesniveau) efterhånden forsvinde, og det er sandsynligt, at Chile i de 
kommende ti år formelt vil integrere sig i denne gruppe, som udgør det naturlige marked 
for landets forarbejdningsindustri. 
Hvad angår Stillehavsområdet, er de frister, APEC har sats sig, længere (frihandel i 2015), 
men man kan også forvente en lang række bilaterale aftaler (som eksempel: de mulige 
aftaler i dag mellem Chile og New Zealand). Dog skal man erindre sig, at de asiatiske 
lande har politiske og økonomiske strukturer, der afviger ret meget fra Chiles, og at 
integrationsprocessen sandsynligvis vil blive meget langsommere end med det amerikanske 
kontinent. 
Medens Chiles internationale økonomiske integration indgår perfekt i en klart definerbar 
regional udvikling, er integrationen med Europa til trods for dens ubestridelige 
økonomiske, politiske og kulturelle betydning i dag mindre tydelig. 
Tendensen i udviklingen i forbindelserne mellem Chile og EU fører således til en relativ 
afstand både på det handelsmæssige plan og hvad angår de øvrige økonomiske aktiviteter. 
Det er ønskeligt, og begge parter ønsker det, at den fremtidige udvikling af de 
institutionelle rammer for disse forbindelser bidrager til at rette op på disse tendenser. 
EF-projektet med forhandlinger med Mercosur om i første række at indgå en 
mellemregional aftale om handelsmæssigt og økonomisk samarbejde og til sin tid en 
mellemregional associering vil kunne ændre på udviklingstendenserne og åbne nye 
perspektiver også for forbindelserne mellem Chile og EU. 
II.2 Strategiske valg for EU 
EU har på møderne i Rio-gruppen klart redegjort for sin positive holdning til en udvikling 
af integrationsprocessen i Latinamerika, som Fællesskabet er rede til at bakke op med 
institutionel støtte baseret på egne integrationserfaringer og ved at lette en gensidig 
markedsåbning. 
På det handelsmæssige plan agter EU strengt at følge de procedurer for liberalisering, der 
er nedfældet i GATT-aftalerne og WTO-overenskomsten og forsøge at undgå en 
behandling, der fører til forskelsbehandling eller omlægninger af handelen. Det er i denne 
sammenhæng, at man må placere de fremtidige forbindelser mellem EU og Chile, og at 
EU's strategiske valg bør undersøges, dels hvad angår de mellemregionale forbindelser (i 
forbindelse med forhandlingerne med Mercosur), dels hvad angår de direkte bilaterale 
forbindelser med Chile. 
A. MELLEMREGIONALE VALGMULIGHEDER: EU-MERCOSUR-CHILE 
•I udsigten til, at forbindelserne mellem Chile og Mercosur i nærmeste fremtid vil tage form 
af en associering med en vigtig aftale om liberalisering og på mellemlang sigt fuldstændig 
tiltrædelse, må man betragte EU's forhandlinger med Mercosur som et element, der bliver 
afgørende for ELTs bilaterale forbindelser med Chile. 
Den omstændighed, at det forhold, der i øjeblikket overvejes mellem Chile og Mercosur 
snarere er et associeringsforhold end ren og skær tiltrædelse, kræver en specifik aftale 
mellem Chile og Mercosur for at sikre en koordination af deres forhandlinger med 
Fællesskabet eller en direkte inddragelse af Chile i disse forhandlinger. 
I denne forbindelse gør følgende sig gældende: 
- på grund af den betydning, forbindelserne med Europa har for Chile, kan man forestille 
sig, at en tilnærmelse mellem EU og Mercosur på sin side kan fremme den regionale 
integration mellem Chile og Mercosur; 
- at Chiles specifikke interesser tilgodeses under forhandlingerne mellem EU og Mercosur 
vil ikke komplicere disse forhandlinger, fordi den chilenske eksport til Europa ligger i 
mindre følsomme sektorer end Mercosurs, og den chilenske import fra Europa er udsat for 
lavere barrierer end i Mercosur; 
- de eventuelt andre kapitler foruden handel med varer (f.eks. om investeringer og 
tjenesteydelser) i forhandlingerne mellem EU og Mercosur vil også være af umiddelbar 
interesse og let kunne overføres til Chile, som i almindelighed har mere liberale 
institutionelle rammer end Mercosur. 
Fra EU's synspunkt er de valgmuligheder, der i sidste ende er bedst egnet i henseende til 
den igangværende geopolitiske udvikling i regionen, som følger: 
Valgmulighed IA: konvergens i forskelligt tempo 
I dette tilfælde bestemmes Chiles deltagelse i forhandlingerne med Mercosur og i 
resultaterne af disse forhandlinger på forskellig måde alt efter område (det politiske, det 
handelsmæssige, investeringer, samarbejde), idet der under alle omstændigheder skal 
forudses et fuldstændigt og umiddelbart politisk samarbejde (med inddragelse af Chile lige 
fra begyndelsen i de politiske møder mellem Den Europæiske Union og Mercosur). På det 
handelsmæssige plan skal tempoet i forhandlingerne med Chile afpasses efter forløbet af 
forhandlingerne om aftaler mellem Chile og Mercosur. 
Denne valgmulighed er i overensstemmelse med den betydning, EU i sin generelle 
støttepolitik tillægger bestræbelser for regional integration. 
Konkretisering heraf forudsætter en intensivering af trekantskonsultationerne mellem EU, 
Mercosur og Chile. Hvis denne valgmulighed skulle vinde tilslutning, vil Kommissionen 
efter en indgående undersøgelse af dens økonomiske konsekvenser fremlægge forslag til 
udvikling af denne strategi. 
Valgmulighed A2: fælles forhandlinger 
Skulle tilnærmelsen mellem Chile og Mercosur skride hurtigere frem, vil de for Mercosurs 
vedkommende planlagte forhandlingsdirektiver kunne udstrække til Chile som fuld partner 
i dette projekt for regional integration. 
B. BILATERALE VALGMULIGHEDER: EU-CHILE 
Eftersom begge parter har givet udtryk for politisk vilje til at revidere rammeaftalen af 
1990, er tiden inde til at genoverveje dens indhold med henblik på en intensivering af de 
politiske og økonomiske forbindelser. Udviklingsklausulen i aftalen giver under alle 
omstændigheder mulighed for at udvide samarbejdsområderne betydeligt; i lighed med, 
hvad der allerede gør sig gældende for andre partnere, der befinder sig på et økonomisk 
udviklingsniveau svarende til Chiles, vil der inden for rammerne af de disponible 
budgetbevillinger kunne overvejes følgende områder: 
- inden for rammerne af det økonomiske samarbejde, programmer til konsolidering af 
foranstaltninger til fremme af de direkte investeringer, aftaler mellem virksomheder, 
teknologioverførsel og en intensivering af den videnskabelige og teknologiske samarbejde, 
særlig på miljøområdet, inden for de højere uddannelser og forskning (med eventuel 
inddragelse af Chile i EF-samarbejdsprogrammerne); 
- inden for rammerne af den institutionelle støtte, programmer, der sigter på modernisering 
af statsapparatet og på at lette Chiles integration i Latinamerika, og som kan udvides til at 
omfatte en tilnærmelse af de juridiske systemer og de tekniske normer på basis af 
principper om gensidig anerkendelse. 
Ud over de her nævnte spørgsmål kan de bilaterale forbindelser mellem EU og Chile 
intensiveres på det politiske og det handelsmæssige område. 
På det politiske område har Chile og EU samme syn på anliggender som institutionernes 
demokratiske virkemåde, menneskerettighederne, bevarelse af freden og 
statsinstitutionernes funktion i en markedsøkonomi. Det politiske samarbejde, der er 
etableret inden for Rio-gruppen, vil således kunne intensiveres bilateralt, og Chile vil, hvis 
Mercosur giver sin tilslutning hertil, kunne inddrages i dialogen mellem EU og Mercosur. 
Chile og EU eller Chile, Mercosur og EU vil i denne forbindelse i lighed med den 
igangværende proces for en styrkelse af forbindelserne mellem EU og andre 
latinamerikanske partnere kunne underskrive en fælles politisk erklæring. 
På handelsområdet vil der kunne overvejes andre strategiske valg. 
De ovenfor nævnte valgmuligheder udgør en uddybning af de bestående bilaterale 
forbindelser. Man kan henholde sig til enten denne bilaterale fremgangsmåde eller gå 
videre frem i retning af den udvikling af den melleregionale tilgang, der er beskrevet under 
punkt A. 
10 
Valgmulighed Bl: et aktivt handelssamarbejde 
Med denne strategiske valgmulighed overvejes det, hvorvidt udviklingsklausulen i den 
gældende rammeaftale kan bringes i anvendelse til at introducere nye former for 
samarbejde på handelsområdet. 
Bilaterale foranstaltninger vil med held kunne bidrage til at lempe på de økonomiske 
forskrifter og således øge samhandelen, f.eks. med hensyn til deregulering af investeringer, 
standarder, certificering, sektordialog, administrativ praksis osv. 
Som eksempel på to konkrete foranstaltninger, der vil kunne overvejes, kan nævnes: 
- fastlæggelse af en procedure til imødegåelse af konflikter (på linje med de nye WTO-
aktiviteter på dette område. 
Der vil blive tale om en ordning for hurtig varsling, som er forenelig med og supplerer 
tvistbilæggelsesordningen inden for rammerne af WTO. 
- en formel procedure for gensidig information om Chiles og EU's respektive 
forhandlinger med Mercosur (i det tilfælde, hvor valgmulighederne med hensyn til 
mellemregionale forbindelser Al og A2 ikke skulle vinde tilslutning). 
Valgmulighed B2: en aftale om politisk samråd 
og økonomisk partnerskab 
Betragtningerne i det foregående over en udvidelse af det faglige og økonomiske 
samarbejde og en styrkelse af den politiske dialog udgør væsentlige elementer i en aftale 
om politisk samråd og økonomisk partnerskab. 
Denne valgmulighed synes i øjeblikket at opfylde Chiles ønsker. 
Handelsafsnittet af en partnerskabsaftale mellem EU og Chile vil kunne omfatte en gradvis 
og gensidig liberalisering af handelen under hensyntagen til visse varers følsomhed og med 
sikkerhed for forslagenes forenelighed med Fællesskabets internationale forpligtelser, også 
inden for WTO. 
Det er sandsynligt, at den egentlige betydning af en sådan aftale med tiden vil være 
begrænset, navnlig under hensyntagen til oprettelsen af store regionale handelsblikke, og 
fordi aftalerne om handel efterhånden tenderer mod en samling af partnerne. 
Hvis man vælger denne mulighed, vil den faktiske rækkevidde af handelsliberaliseringen 
og retningslinjerne herfor blive fastsat i direktiver til forhandlingerne om en aftale, der skal 
træde i stedet for rammeaftalen af 1990. 
11 
III. PRAKTISKE KONKLUSIONER 
Kommissionen anmoder i lyset af disse betragtninger og i overensstemmelse med 
konklusionerne af Det Europæiske Råd i Essen Rådet om at tage stilling til de ovenfor 
præsenterede strategiske valgmuligheder. 
Kommissionen vil afvente resultatet af Rådets og Europa-Parlamentets drøftelser og 
snarest muligt forelægge forslag, hvori der vil blive taget hensyn til resultatet af 
overvejelserne i disse instanser. 
12 
BILAG-I 
EF ER CHILES STØRSTE HANDELSPARTNER 
1. Intensive handelsforbindelser 
- med EU 
- med USA 
- med Latinamerika 
- med Asien 26% 
18% 
23% 
22% 
Procentdel af de samlede udenlandske direkte investeringer i Chile i sektorer uden 
for mineindustrien, 1974 til 1994 
-fra EU :44.3% 
-fraUSA : 24,7% 
- fra Latinamerika : 17,1% 
-fraJapan : 2,6% 
3. Bistand uden counterpartmidler til forbedring af levevilkårene 
Procentdel af den samlede gavebistand til Chile, 1990 til 1994 
-fra EU :65,7% 
-fraUSA : 6,1% 
-fra Japan : 15,6% 
13 
ANM6X6 II Chi le ' s Trade in I<?QI 
• (US$ million) 
Exportas 
FOB Importa 
CIF Balance 
EU 2444 (26%) 2085 (19%) 359 
HEROOSDR I860 (20%) 
1089 (12%) 2457 (23%) 
1761 (16%) -597 
-672 
ISA 1655 (18%) 2477 (23%) -822 
Japan 1502 (16%) 883 (8%) 619 
Total 9416 10771 -1355 
s) ty 
Chilean Exports: Destination 
(US$ Million FOB) 
Total 
Exports EU USA Japan l^atin 
America 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
"993 3657.2 
3822,8 
4222,4 
5101,9 
7048,7 
8192,7 
8580.3 
9048,4 
10125,5 
9416,2 1060,7 
1226,0 
1441,3 
1668,8 
2591,4 
2945,4 
3203,1 
2881,3 
2931,7 
2443,9 951,2 
870,7 
915,2 
1140,5 
13.93,2 
1456,0 
1469,2 
1596,3 
1649,4 
1655,2 407,7. 
392,5 
420,1 
'561 ,-3 
881,2 
1120,5. 
1388,2 
1644,0 
1707,3 
1502,3 550,0 
554,9 
717*3 
866,5 
925,0 
996,1 
1074,8 
' 1303,0 
1701,7 
- 1859,9 
Chilean Exports: Destination 
(% of total exports) 
EU USA Japan Latin 
America 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 29,0 
32,1 
34,1 
32,7 
36,8 
36,0 
37,3 
31,8 
29,0 
26,0 26,0 
22,8 
21,7 
22,4 
19,8 
17,8 
17,1 
17,6 
16,3 
17,6 JL JL g JL 
10,3 
9,9 
11,0 
12,5 
13,7 
16,2 
18,2 
16,9 
16,0 15,0 
14,5 
17,0 
17,0 
13,1 
12,2 
12,5 
14,4 
16,8 
19,8 
/\S 
Chilean Imports r origin 
(US$ Million CIF) 
Total 
Imports EU USA Japan Latin 
America 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1589 
1990 
1991 
1992 
1993 3480,5 
3006,4 
3156,7 
4023,3 
4924,0 
6734,2 
7272,1 
7685,8 
9670,2 
10771,4 626,7 
439,9 
588,7 
912,8 
989,4 
1518,4 
1407v8 
1847,4 
2085,0 747,8 
654,6 
641,5 
773,1 
1002,1 
1347,9 
1373,4 
1581,9 
1984,9 
2477,4 312,7 
188,5 
296,4 
387,2 
391,8 
737,0 
568,4* 
645,7 
964,7 
882,6 902,7 
787,6 
737,4 
955,7 
1364,4 
1764,2 
1704,6 
2051*3 
2423,0 
2457,1 
Chilean Imports: Origin 
(% of total imports) 
EU USA Japan Latin 
America 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 18,0 
14,6 
18,6 
22,7 
20,1 
19,7 
20,9 
18,3 
19,1 
19,4 21,5 
21, 8 
20,3 
20,4 
20,0 
18,9 
20,6 
20,5 
23,0 9,0 
6,3 
9,4 
9,6 
.8,0 
10,9 
7,8 
8,4 
10,0 
8,2 25,9 
26,2 
23,4 
23,8 
27>7 
26,2 
23,4 
26,7 
25,1 
22,8 
K 
Trade Balancer Chile -
(Exports us$ Million FOB) 
(Imports US$ Million CIF) 
* 
1984 
1985 : 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 Trade 
Balance 
177 
816 
1066 
1079 
2125 
1459 
1308 
1363' 
455 
-1355 EU 
434 
786 
853 
756 
1602" 
1618 
1685 
*1474 
1084 
359 USA 
\ 203 
-216 
274 
367 
391 
108 
96 
- 14 
-336 
-822 Japan 
95' 
204 
124 
174 
489 
384 
820 
998 
743 
620 I*atin 
America 
-353 
-233 
-20 
. -8? 
-439 
-768 
-630 
-748 
-721 
-597 
Liste over de første 50 varer, der indføres i EF fra Chile 
1993 
(i 1 000 ECU) 
Samlet import: 2 057 222 
KN-kode Værdi 
1 7403 11 00 
2 2603 00 00 
3 4703 21 00 
7403 19 00 
0806 10 15 
6 71129000 
7 2301 20 00 
8 7108 12 00 
9 0303 78 10 
10 2601 12 00 
11 0808 10 89 676.646 
147.843 
115.934 
104.315 
100.045 
52.813 
31.791 
30.234 Andelaf 
samlet 
import 
32.89% 
7,19% 
5.64% 
5.07% 
4.86% 
61.869 3,01% 
61.371 2.98% 
2.57% 
1.55% 
1,47% Toldbehandling 
nultold 
nultold 
nultold 
nultold 
18% 
nultold 
30.108 1.46% 5% 
nultold 
15% 
nultold 
6% usSmåJsJm^^—åkOmk 
Varebeskrivelse 
Katoder og dele deraf 
Kobbermalm og 
koncentrater deraf 
Kemisk træmasse 
(natroncellulose eller 
sulfatcellulose) undtagen 
disolvingmasse, 
halvbleget eller bleget, af 
nåletræ 
Raffineret kobber (ikke 
henhørende under 
7403.11.00 til 
7403.13.00), i 
ubearbejdet form 
Friske druer, til 
spisebrug, fra 1. 
november til 14. juli 
(undtagen af varieteten 
Emperor (Vitis vinifera 
cv.) i perioden 
1. december til 31. januar 
Affald og skrot af ædle 
metaller eller af 
ædelmetaldublé 
(undtagen varer 
henhørende under 7112 
10 00 og 7112 20 00) 
Mel, pulver og pellets af 
Tisk, krebsdyr, bløddyr 
eller andre hvirvelløse 
vanddyr, uegnet til 
menneskeføde 
Guld (herunder platineret 
guld, ubearbejdet, i andre 
former end pulver, ikke-
monetært 
Kulmule (Merluccius-
arter), frossen 
Jernmalme og 
koncentrater deraf, 
undtagen brændte, 
naturlige jernsulfider, 
agglomereret 
Friske æbler, fra 1. april 
til 31. juli (undtagen af 
varieterne Golden 
Delicious og Granny 
Smith) 
i* 
12 4703 29 00 24.984 1,21% nultold 
13 0808 20 33 
14 0808 10 83 
15 0302 69 65 
16 0810 9010 
17 2613 1000 
18 081120 31 
19 2905 11 00 
20 7402 00 00 
21 1605 90 10 
22 7106 9190 
23 0303 22 00 
24 0304 20 57 
25 2204 21 29 
26 1504 20 90 
27 0809 40 19 
28 2801 20 00 
29 0808 20 31 
30 2836 91 00 
31 0303 79 97 
32 3102 50 10 
33 2608 00 00 23.632 1.15% 
21.512 1.05% 
20,390 0.99% 
20.253 0.98% 
18.511 0.90% 
16.461 
12.618 
10.380 
10J61 
8.668 
8.577 
8.528 
7.872 
7.822 
7.335 0.80% 
15.528 0.75% 
15.485 0.75% 
13.200 0.64% 
12.942 0.63% 
0,61% 
12.239 0,59% 
10.995 0,53% 
0,50% 
0.49% 
0.42% 
0,42% 
0.41% 
0.38% 
0.38% 
0.36% 5% 
6% 
15% 
11 % 
nultold 
18% 
13% 
nultold 
20% 
nultold 
2% 
15% 
4,5% 
nultold 
8% 
nultold 
10% 
6.2% 
nultold 
nultold 
nultold Kemisk træmasse 
(natroncellulose eller 
sulfatcellulose) undtagen 
disolvingmasse, 
halvbleget eller bleget, 
undtagen af nåletræ 
Pærer fra 1. april til 31. 
juli, friske(*) 
Æbler af varieteten 
Granny Smith, friske, fra 
1. april til 31. juli (*) 
Kulmule, frisk eller kølet 
Kiwifrugter, friske(*) 
Molybdenmalm og 
koncentrater deraf, 
brændt 
Hindbær, ikke tilsat 
sukker eller andre 
sødemidler, også kogte i 
vand eller dampkogte, 
frosne(*) 
Methanol 
(methylalkohol) 
Uraffineret kobber; 
kobberanoder til 
elektrolytisk raffinering 
Bløddyr, tilberedt eller 
konserveret 
Sølv, herunder forgyldt 
og platineret sølv, 
ubearbejdet, af finhed 
999 promille 
Atlanterhavslaks (Salmo 
salar) og donaulaks 
(Hucho hucho), frossen 
(*) 
Filet, frosset, af kulmule 
(Merluccius-arter) 
Vin, bortset fra hvidvin, 
druemost, hvis gæring er 
standset eller forhindret 
ved tilsætning af alkohol, 
med et virkeligt 
alkoholindhold på 13% 
vol eller derunder, i 
beholdere med indhold af 
2 liter eller derunder 
(undtagen varer 
henhørende under pos. 
2204 10 11 til 2204 21 
10), 
Fedtstoffer og olier af 
fisk, samt fraktioner deraf 
(bortset fra olier af 
fiskelever), ikke kemisk 
modificerede 
Blommer fra 1. oktober 
til30.juni,friske(*) 
Jod 
Pærer, fra 1. januar til 31. 
marts, friske(*) 
Lithiumcarbonater 
Saltvandsfisk, til 
konsum, frosne, ikke 
andetsteds tariferet 
Naturligt natriumnitrat 
Zinkmalme og 
koncentrater deraf 
13 
34 1005 1015 7.111 0,35% nultold Majs, til udsæd, 
enkelthybrider 
35 2616 9000 7.055 0,34% nultold Ædelmetalmalm og 
koncentrater deraf, 
undtagen sølvmalm og 
koncentrater deraf 
36 2834 2100 6.869 0,33% 8 % Kaliumnitrater 
37 1605 10 00 6.855 0,33% 16% Krabber, tilberedte eller 
konserverede 
38 0304 20 13 6.645 0,32% 2% Filet af Stillehavslaks 
(Oncorhynchus -arter). 
Atlanterhavslaks (Salmo 
salar) oog donaulaks 
(Hucho hucho) „frosset 
39 081120 59 6.351 0,31% 15% Brombær og morbær, 
ikke tilsat sukker eller 
andre sødemidler, også 
kogte i vand eller 
dampkogte, frosne (*) 
40 9990 99 00 6.333 0,31% 4,9% Varebeskrivelse 
foreligger ikke 
41 8708 40 90 5.958 0,29% 6,9% Gearkasser, til 
enkeltakslede have- og 
landbrugstraktorer, 
motorkøretøjer til 
befordring af mindst 10 
personer (inklusive 
føreren, personbiler, 
automobiler til 
godsbefordring, og 
automobiler til specielle 
formål) 
42 51011100 5.811 0,28% nultold Klippet uld, ikke kartet 
eller kæmmet 
43 0813 30 00 5.370 0,26% 8% Æbler, tørrede (*) 
44 71121000 5.198 0,25% nultold Affald og skrot, af guld, 
også gulddublé, undtagen 
opfejning indeholdende 
andre ædle metaller 
45 7409 19 00 5.111 0,25% 6% Plader og bånd af kobber, 
af raffineret kobber, af 
tykkelse over 0,15 mm 
46 2303 20 11 5.110 0,25% nultold Roeaffald, med 
tørstofindhold på 87 
vægtprocent og derover 
47 0813 40 80 5.028 0,24% 6% Tørrede frugter (undtagen 
varer henhørende under 
pos. 0801 10 10 til 0806 
20 98 og 0813 10 00 til 
0813 40 60(*)) 
48 1605 2000 4.771 0,23% 20% Rejer, tilberedte eller 
konserverede 
49 0710 80 90 4.761 0,23% 18% Grøntsager (undtagen 
varer henhørende under 
pos. 0710 10 00 til 0710 
80 80) også dampkogte 
eller kogt i vand), 
frosne(*) 
50 7403 12 00 4.619 0,22% nultold Trådemner, af raffineret 
kobber 
1 820 018 88,47% 
(*) Varer, der vil kunne betragtes som følsomme. 
ZO 
EF'S HANDEL (EFTER AFSNIT I DEN FÆLLES TOLDTARIF) 
MED 
CHILE 
1 
* IMPORT 
•FTTI 
* FTT II 
* FTT III 
•FTT IV 
*FTTV 
* FTT VI 
* FTT VII 
* FTT VIII 
* FTT IX 
*FTTX 
* FTT XI 
*FTTXII 
•FTT XIII 
•FTTXIV 
•FTT XV 
* FTT XVI 
• FTT XVII 
* FTT XVIII 
•FTT XIX 
"FTT XX 
•FTT XXI 
* 
•IMPORT 1 ALT 1 1989 
VÆRDI 
MIO ECU 
127,36 
276,84 
19,26 
254,15 
213,85 
87,64 
.53 
3,24 
58,67 
103,40 
24,71 
1.73 
,57 
114,90 
1444,39 
2,59 
1.15 
1,79 
,08 
1,29 
3,42 
2751,61 %AF 
TOTAL 
4,6 
10,1 
,7 
9,2 
7,8 
3,2 
.1 
2,1 
3,8 
,9 
,1 
4,2 
52,5 
,1 
,1 
,1 
100,0 1989 
100 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 1990 
VÆRDI 
MIO ECU 
136,54 
357,13 
10,13 
206,92 
187,16 
74,09 
,18 
5,53 
71,93 
106,40 
26,43 
4,69 
.73 
122,74 
1258,92 
6,87 
3,78 
3,44 
,01 
2,25 
3,64 
2608,12 %AF 
TOTAL 
5,2 
13,7 
,4 
7,9 
7,2 
2,8 
,2 
2,8 
4,1 
1,0 
,2 
4,7 
48,3 
.3 
,1 
,1 
.1 
,1 
100,0 1989 
100 
107,2 
129,0 
52,6 
81,4 
87,5 
84,5 
34,1 
170,6 
122,5 
102,9 
106,9 
271,3 
128,7 
106,8 
87,1 
264,9 
327,3 
192,1 
16,4 
174,9 
106,3 
94,7 1991 
VÆRDI 
MIO ECU 
168,06 
457,75 
18,04 
187,33 
248,25 
73.83 
,76 
2.19 
62,82 
89,18 
22.76 
8,43 
,87 
102,44 
1054,76 
3,39 
10.48 
1.41 
.01 
3,14 
3.44 
2528.35 %AF 
TOTAL 
6,6 
18,1 
,7 
7,4 
9.8 
2.9 
,1 
2.5 
3,5 
,9 
,3 
4,1 
41,7 
,1 
,4 
,1 
,1 
,1 
100,0 1989 
100 
131,9 
165,3 
93,6 
73,7 
116,0 
84,2 
142,2 
67,5 
107,0 
86,2 
92,1 
488,0 
152,3 
89,1 
73,0 
130,6 
908,5 
78,7 
17,7 
244,2 
100,5 
91,8 1992 
VÆRDI 
MIO ECU 
145,83 
531,71 
11,22 
193,90 
294,55 
83,77 
,80 
2,22 
40,16 
137,66 
18,62 
4,54 
1,82 
98,49 
833,26 
4,57 
6,26 
3,10 
,11 
5,40 
6,88 
2434,73 %AF 
TOTAL 
6,0 
21,8 
,5 
8,0 
12,1 
3,4 
.1 
1.6 
5,7 
,8 
.2 
,1 
4,0 
34,2 
,2 
,3 
.1 
,2 
,3 
100,0 1989 
100 
114,5 
192,0 
58,2 
76,3 
137,7 
95,5 
150,8 
68,4 
68,4 
133,1 
75,3 
262,9 
319,2 
85,7 
57,6 
176,4 
542,6 
173,4 
135,4 
419,8 
200,9 
88,4 1993 
VÆRDI 
MIO ECU 
124,53 
341,79 
10,70 
121,18 
216.67 
61,09 
.24 
1,25 
19,42 
147,71 
17,57 
4,47 
,93 
133,82 
820,82 
5,74 
7,41 
2,81 
.00 
4,90 
6,53 
2057,22 % SUR 
TOTAL 
6.1 
16,6 
.5 
5.9 
10,5 
3.0 
,1 
,9 
7,2 
,9 
,2 
6,5 
39,9 
.3 
.4 
,1 
,2 
,3 
100,0 1989 
100 
97.7 
123,4 
55,5 
47,6 
101,3 
69,7 
44,4 
38,6 
33.1 
142,8 
71,1 
258,7 
163,5 
116,4 
56,8 
221,3 
642,0 
157,0 
6,3 
380,5 
190,8 
74,7 
FTT Afsnit I Levende dyr; animalske produkter 
FTT Afsnit II 
FTT Afsnit III 
FTT Afsnit IV 
FTT Afsnit V 
FTT Afsnit VI 
FTT Afsnit VII 
FTT Afsnit VIII 
FTT Afsnit IX 
FTT Afsnit X Vegetabilske produkter 
Fedtstoffer og olier 
Produkter fra næringsmiddelindustrien, drikkevarer, ethanol (ethylalkohol) og tobak 
Mineralske produkter 
Produkter fra kemiske og nærtstående industrier 
Plast og varer deraf; gummi og varer deraf 
Huder, skind, læder og pelsskind 
Træ, trækul, kork og kurvemagerarbejder 
Materialer til fremstilling af papir, papir og varer deraf 
FTT Afsnit XI 
FTT Afsnit XII 
FTT Afsnit XIII 
FTT Afsnit XIV 
FTT Afsnit XV 
FTT Afsnit XVI 
FTT Afsnit XVII 
FTT Afsnit XVIII 
FTT Afsnit XIX 
FTT Afsnit XX 
FTT Afsnit XXI Tekstilvarer 
Fodtøj, hovedbeklædning, paraplyer, parasoller, fjer, kunstige blomster, vifter 
Varer af sten, gips, cement, asbest, glimmer og lignende materialer; keramiske produkter; glas og glasvarer 
Naturperler, kulturperler, ædel- og halvædelsten, ædle metaller, bijouterivarer; mønter 
Uædle metaller og varer deraf 
Maskiner og apparater samt mekaniske redskaber, elektrisk materiel 
Transportmidler 
Optiske, fotografiske og kinematograftske instrumenter og apparater; måle-, kontrol- og præcisionsinstnimenter og -apparater; ure; musikinstrumenter, dele og tilbehør dertil 
Våben og ammunition samt dele og tilbehør dertil 
Diverse varer 
Kunstværker, samlerobjekter og antikviteter 
N 
BJLAGJV 
SAMARBEJDE MED CHILE 
Budgetpost 
B7-3010 1 
Finansielt og fagligt samarbejde | 
B7-3011 1 
Okonomisk samarbejde | 
B7-3020 1 
Flygtninge | 
B7-5000 1 
ECIP 1 
B7-5020 1 
Samarbejdsaftaler I 
B7-5230 1 
Demokratisering I 
B7-5040 1 
Milj0beskyttelse I 
B7-5041 1 
Tropiske skove I 
B7-5073 1 
NGO'er Chile 1 
B7-5080 1 
Kampagne mod stofmisbrug I 
B7-20 1 
F0devarehjslp 1 
B7-510 1 
Ntfdhjselp 1 
B7-5046 1 
Beksmpelseaf AIDS 1 
B7-5010 I 
NGO'er 1 
B6-6224 • 
Videnskab OK teknologi • 1990 1 
1 618.814 
1 600.000 
1 • 1 
I • | 
1 • 1 
| • | 
1 - 1 
1 4.996.6891 
I • | 
4.201.2111 
1 
1 
2.610.8861 
181.3571 1 • 1 
1 3 1 
1 ' 1 
1 • 1 
I | 
1 1 
| | 
1 1 
1 69 1 
| • | 
I " | 
1 • 1 
I 
1 
1 1991 
1 • | 
1 1.259.0001 
1 1.900.0001 
1 211.6191 
I | 
1 | 
1 1 
1 • 1 
1 4.954.3381 
| 
4.452.4301 
130.0001 
89.1001 
3.264.2091 
381.1031 1 • 1 
1 4 1 
1 ' 1 
1 ' 1 
I • | 
I • | 
1 ' 1 
I • | 
I « 1 
| 
I 
1 
1 
69 1 
1 1992 
1 10.000.000 
1 1.000.000 
1 
1 632.3571 
1 50.7501 
1 1 
1 1 
1 1 
4.499.6681 
1.074.380] 
2.332.3441 
1 
1 
3.999.7811 
173.1141 \ ' 
1 - 1 
1 
1 9 1 
1 ~ 1 
1 1 
1 1 
1 1 
1 34 1 
1 2 1 
1 1 
1 1 
1 
83 1 
1 1 1993 
I 5.600.0001 
1 560.7001 
1 1 
1 630.6221 
1 594.0001 
1 2.530.0001 
1 1.073.0161 
1 1 
1 4.846.3031 
1 111.8091 
1 1.730.0001 
1 500.0001 
1 423.0001 
2.806.5581 
183.681 I 1 ' 1 
1 4 1 
1 1 
1 9 1 
1 3 1 
1 4 1 
1 4 1 
1 1 
43 1 
1 
1 
1 
2 1 
15 1 
1 1994 | «„| 
1 1.741.227] 
1 1 
1 478.2631 
1 38.9001 
1 1.525.2781 
1 435.0001 
1 1 
3.841.8731 
81.0001 
1 
1 
1 
4.596.8711 
649.770 • 1 ' 
1 7 
1 
1 6 
1 1 
1 6 
2 1 
1 " i 1 i 
52 | 
1 
• | 
-
-
45 
8 
Tjjj - I - I 1.317.8751 8 I 1.800.681 1 il I 2.379.0001 22 I 1.774.0001 B6-8371 1 1 1 1.317.8751 8 1 1.800.6811 H 1 2.379.0001 22 1 1.774.0001 11 
Internationalt samarbejde om videnskab og teknologi 
I I I I I I 1 -\m B4-1041 
Samarbejde på energiområdet 
TILSAMMEN 13.208.957 125 17.959.674 128 25.563.075 144 24.098.364 110 15.260.362 140 | 
-C 

ISSN 0254-1459 
KOM(95) 232 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 11 
Katalognummer : CB-C0-95-265-DA-C 
ISBN 92-77-89527-6 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
ZS