BEGRUNDELSE

1. BAGGRUND FOR FORSLAGET

Indtil 1982 blev Grønland i kraft af sit tilhørsforhold til Danmark betragtet som en del af Den Europæiske Union (EU), hvilket gav EU-skibe adgang til at fiske i Grønlands farvande. Efter 1982 trak Grønland sig ud af EU og blev på grundlag af Grønlandstraktaten associeret med EU som et af de oversøiske lande og territorier (OLT). Grønlandstraktaten understregede behovet for at bevare de tætte forbindelser mellem EU og Grønland, navnlig af hensyn til Grønlands udviklingsbehov og EU's fiskerirettigheder.

En fiskeriaftale blev undertegnet den 13. marts 1984. Ifølge konklusionerne fra mødet i Det Europæiske Råd (2003) efter midtvejsrevisionen af den fjerde fiskeriprotokol skal den ordning, der indføres, tage hensyn til fiskeriets betydning og strukturproblemerne i Grønland. De fælles mål for et nyt partnerskab blev fastlagt i en fælleserklæring fra EU, Grønland og Danmark, som dannede det politiske grundlag for Rådets afgørelse 2006/526/EF, der definerede rammerne om samarbejdet mellem parterne i perioden 2007-2013. Det partnerskab, der blev fastlagt i Rådets afgørelse 2006/526/EF, udløber den 31. december 2013.

Med forbehold af den eksisterende fiskeripartnerskabsaftale mellem EU og Grønland gør Grønlands øgede geostrategiske betydning, den arktiske regions betydning for EU og dens klimabaserede øgede tilgængelighed samt Grøndlands strukturelle svagheder det nødvendigt at indføre et nyt instrument for at tilgodese denne udvikling.

Parterskabet mellem Den Europæiske Union, Grønland og Danmark skal lette samråd og politikdialog om de målsætninger og samarbejdsområder, der defineres i denne afgørelse. Partnerskabet skal i særdeleshed fastlægge rammerne om en politikdialog om spørgsmål af fælles interesse for partnerne og danne grundlag for et bredt samarbejde og dialog på bl.a. følgende områder:

- Globale spørgsmål såsom energi, klimaændringer og miljø, naturressourcer, herunder råmaterialer (undtagen fiskeriprodukter), søtransport, forskning og innovation

- Arktiske spørgsmål på områder af interesse for Den Europæiske Union.

Partnerskabets specifikke formål er:

- at hjælpe Grønland med at imødegå de store udfordringer, det står over for, især bæredygtig økonomisk diversificering, nødvendigheden af at forbedre arbejdsstyrkens kompetencer, bl.a. på det videnskabelige område, og af at forbedre Grønlands informationssystemer inden for ikt.

- at styrke den grønlandske forvaltnings kapacitet til at formulere og gennemføre nationale politikker, især på nye områder af fælles interesse som nærmere defineret i de i artikel 4, stk. 2, omhandlede programmeringsdokumenter for bæredygtig udvikling (PDBU).

Partnerskabet skal have følgende samarbejdsområder:

a) uddannelse, turisme og kultur

b) naturressourcer[1], herunder råvarer

c) energi, klima, miljø og biodiversitet

d) internationalt samarbejde om arktiske spørgsmål, bl. a. Det Arktiske Råd, søtransport og udnyttelse af naturressourcer

e) den sociale sektor, arbejdsstyrkens mobilitet, socialsikringssystemer, fødevaresikkerhed og fødevaresikkerhedsspørgsmål

f) forskning og innovation inden for bl.a. energi, klimaændringer, modstandsdygtighed over for katastrofer, naturressourcer, herunder råvarer, og bæredygtig udnyttelse af levende ressourcer.

Inden for rammerne af det nye partnerskab skal man også søge at imødekomme EU's og Grønlands behov for i fællesskab at tage fat på de udfordringer, som globale spørgsmål i forbindelse med klimaændringer og miljø, søtransport, forskning og udvikling stiller os overfor. Desuden skal partnerskabet bidrage til at afhjælpe den grønlandske økonomis strukturelle svagheder ved at skabe de rette forudsætninger for de kompetente myndigheders formulering og gennemførelse af politikker, der kan føre til en mere diversificeret økonomi.

2. RESULTAT AF HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER

Kommissionen foretog offentlig høring om den fremtidige finansiering af EU's optræden udadtil i perioden fra 26. november 2010 og til 31. januar 2011. Et flertal af høringssvarene udtrykte enighed i, at EU's finansielle indsats giver en betydelig merværdi på de vigtigste politikområder, der støttes via EU's finansielle instrumenter på det eksterne område[2].

Over totredjedele af respondenterne mener, at EU's interesser tilgodeses i tilstrækkeligt omfang i EU's optræden udadtil, som i højere grad bør baseres på EU-værdier og -principper og på partnerlandenes udviklingsmål. Et stort flertal gik ind for mere fleksible geografiske grænser i EU-instrumenterne som en måde, hvorpå man kan imødegå interregionale udfordringer.

EU's samarbejde med de oversøiske lande og territorier har været genstand for adskillige vurderinger og evalueringer, og desuden er der foretaget høring af interessenterne på området. I den forbindelse foretog Kommissionen en offentlig høring, der løb fra juli til oktober 2008[3], bl.a. med en konference i Bruxelles i oktober 2008 med deltagelse af interessenter på området[4]. Der er desuden iværksat en midtvejsevaluering af partnerskabet mellem EU og Grønland (som er under færdiggørelse), hvis konklusioner med hensyn til resultaterne af det nuværende instrument er positive.

I forbindelse med den konsekvensanalyse, der blev foretaget for dette nye partnerskab, blev der analyseret tre muligheder:

1. Intet partnerskab med Grønland

2. Opretholdelse af status quo

3. Et revideret partnerskab, der tager hensyn til Grønlands geostrategiske betydning i relation til globale spørgsmål som global opvarmning, naturressourcer, herunder råvarer, og en øget international bevågenhed om Grønland, og samtidig i fuldt omfang sætter EU i stand til at fremme sine interesser og politikker udadtil.

Dette forslag bygger på den tredje af de ovennævnte muligheder.

3. FORSLAGETS JURIDISKE INDHOLD

Artikel 198-204 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) finder anvendelse på Grønland, medmindre andet følger af de særlige bestemmelser, der er fastsat i den protokol om særlige ordninger for Grønland, som er knyttet som bilag til traktaten (protokol nr. 34).

I en global verden er mange af EU's interne politikker (klimaændringer, miljø, arktisk politik, energi, migration, råvarer, innovation osv.) i stigende grad kommet til at indgå i EU's optræden udadtil, og i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om "Europa 2020 – en strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst" og TEUF må den interne og den eksterne indsats styrke hinanden gensidigt.

Globale spørgsmål såsom klimaændringernes stigende indvirkning på menneskelige aktiviteter og miljøet, søtransport, naturressourcer, herunder råvarer, samt forskning og innovation har givet Grønland en stigende geostrategisk betydning. EU's interesser i relation til arktiske spørgsmål, herunder klimaændringernes virkninger, vil desuden bedre kunne tilgodeses med et nyt, styrket partnerskab med et af territorierne i den arktiske region, som har næsten samme størrelse som Europa, men er tyndt befolket.

Forslaget opfylder kravene i artikel 5 i TEUF i det omfang, hvor det stemmer overens med principperne om subsidiaritet og proportionalitet og indebærer en indsats på EU-plan.

Til trods for, at Danmark hvert år yder en støtte til Grønland, der udgør ca. 450 mio. EUR, støtter Danmark ikke nogen enkelt strategi, men derimod det grønlandske system som helhed. EU's støtte skal gå til nationale strategier, som den grønlandske regering tager initiativ til, vedtager og iværksætter, og vil åbne mulighed for en bredere dialog af strategisk interesse for begge parter.

Hvad finansieringsafgørelsen angår, skal støtten primært bestå af budgetstøtte, hvilket indebærer en regelmæssig dialog om den eller de fokussektorer, som udvælges inden for rammerne af de strategier, der er vedtaget for perioden.

4. BUDGETMÆSSIGE KONSEKVENSER

I Kommissionens meddelelse om de fremtidige finansielle rammer for Den Europæiske Union omfatter posten "andet" under udgiftsområde 4 ("Det globale Europa") et beløb på 217,8 mio. EUR til konto 2013 – Partnerskab med Grønland.

2011/0410 (CNS)

Forslag til

RÅDETS AFGØRELSE

om forbindelserne mellem Den Europæiske Union på den ene side og Grønland og Kongeriget Danmark på den anden side

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 203,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet[5]

efter fremsendelse af udkastet til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

efter en særlig lovgivningsprocedure, og

ud fra følgende betragtninger:

1. Ifølge den traktat, der for Grønlands vedkommende ændrer traktaterne om oprettelse af De Europæiske Fællesskaber[6] ("Grønlandstraktaten"), og som trådte i kraft den 1. februar 1985, skal traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde ikke længere finde anvendelse på Grønland, men Grønland skal som en del af en medlemsstat associeres med Den Europæiske Union som et af de oversøiske lande og territorier (OLT).

2. I Grønlandstraktatens præambel hedder det, at der bør indføres en ordning, som gør det muligt at opretholde nære og varige forbindelser mellem Unionen og Grønland samt at tage hensyn til deres gensidige interesser, navnlig behovet for Grønlands udvikling, og at ordningen for OLT, som fastlagt i fjerde del af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, vil være en passende ramme for disse forbindelser.

3. Formålet med associeringen er i overensstemmelse med artikel 198 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at fremme den økonomiske og sociale udvikling i OLT og at etablere nære økonomiske forbindelser mellem disse og Den Europæiske Union som helhed. I overensstemmelse med artikel 204 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde finder artikel 198-203 anvendelse på Grønland, medmindre andet følger af de særlige bestemmelser, der er fastsat i den protokol om særlige ordninger for Grønland, som er knyttet som bilag til traktaten (protokol nr. 34).

4. Gennemførelsesbestemmelserne vedrørende principperne i artikel 198-202 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde findes i Rådets afgørelse 2001/822/EF af 27. november 2001[7], som ændret ved afgørelse 2007/249/EF, om de oversøiske landes og territoriers associering med Det Europæiske Fællesskab ("associeringsafgørelsen"), der fortsat gælder for Grønland på de i afgørelsen fastlagte betingelser.

5. I sine konklusioner af 24. februar 2003 om midtvejsevalueringen af den fjerde fiskeriprotokol mellem Det Europæiske Fællesskab, Danmarks regering og Grønlands landsstyre udtrykte Rådet for Den Europæiske Union i erkendelse af Grønlands geostrategiske betydning for Den Europæiske Union og i anerkendelse af den samarbejdsånd, som følger af Unionens afgørelse om at give Grønland status som oversøisk territorium, enighed om, at der er behov for at udvide og styrke de fremtidige forbindelser mellem EU og Grønland under hensyntagen til fiskeriets betydning og behovet for struktur- og sektorreformer i Grønland. Rådet udtrykte videre et tilsagn om at basere EU's fremtidige forbindelser med Grønland efter 2006 på et globalt partnerskab for bæredygtig udvikling, som skal omfatte en specifik fiskeriaftale, der skal forhandles efter de almindelige regler og principper for sådanne aftaler.

6. Fiskeriaftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på den ene side og den danske regering og det grønlandske landsstyre på den anden side, som blev indgået ved Rådets afgørelse 2006/1006/EF[8], henviser til den samarbejdsånd, der følger af Fællesskabets beslutning om at give Grønland status som oversøisk territorium.

7. I fælleserklæringen fra Den Europæiske Union, Grønlands regering og Danmarks regering fra 2006 henvises der til de tætte historiske, politiske, økonomiske og kulturelle forbindelser mellem Den Europæiske Union og Grønland, og nødvendigheden af yderligere at styrke partnerskabet og samarbejdet mellem parterne understreges.

8. EU er nødt til at opbygge omfattende partnerskaber med nye aktører på den internationale scene for at fremme en stabil og inklusiv verdensorden, sikre fælles globale almene goder og forsvare EU's kerneinteresser såvel som øge kendskabet til EU i disse lande.

9. Et partnerskab mellem EU og Grønland bør åbne mulighed for at bevare de tætte forbindelser mellem partnerne og imødegå de globale udfordringer samt bane vej for udviklingen af en proaktiv dagsorden og fremme gensidige interesser i overensstemmelse med målene for EU 2020-strategien og Den Europæiske Unions arktiske politik, og det bør øge troværdigheden og sammenhængen med Europa 2020-strategien ved at knytte interne politikker, såsom meddelelsen om råvarer, sammen med samarbejdsaktiviteter med Grønland.

10. Unionens bistand bør koncentreres om de områder, hvor virkningen er størst, under hensyntagen til dens kapacitet til at handle globalt og imødegå globale udfordringer såsom udryddelse af fattigdom, fremme af en bæredygtig og inklusiv udvikling og fremme af demokrati, god regeringsførelse, menneskerettigheder og retsstatsprincipper overalt i verden samt dens langsigtede engagement i udviklingsbistand og rolle i samordningen med medlemsstaterne.

11. Rammerne om partnerskabet mellem EU og Grønland bør åbne mulighed for regelmæssige drøftelser af spørgsmål af interesse for EU eller Grønland, såsom globale spørgsmål, hvor drøftelser og eventuelle afstemninger af idéer og holdninger kan være til gavn for begge parter. Klimaændringernes stigende indvirkning på menneskelige aktiviteter og miljøet, søtransport, naturressourcer, herunder råvarer, samt forskning og innovation rejser et behov for dialog og styrket samarbejde.

12. Den finansielle støtte fra Unionen, der ydes via det nye partnerskab, bør tilføre udviklingen af Grønland et europæisk perspektiv og bidrage til at styrke de tætte, langvarige forbindelser med dette territorium og samtidig styrke Grønlands position som en fremskudt forpost for EU på basis af de fælles værdier og den fælles historie, der knytter de to partnere sammen.

13. Unionens finansielle støtte i perioden 2014-2020 bør koncentreres om højst to samarbejdsområder med det formål at give partnerskabet størst mulig virkning og åbne mulighed for skalafordele, synergieffekter og større effektivitet og synlighed af Unionens indsats.

14. Samarbejdet bør sikre, at ressourcestrømmen er forudsigelig og regelmæssig samt smidig og afpasset efter situationen i Grønland. Støtten bør derfor ydes i form af budgetstøtte, hvor det er muligt og hensigtsmæssigt.

15. De finansielle regler for Unionens årlige budget er fastsat i en forordning vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet, som der herefter bør henvises til som "finansforordningen", hvilket altid skal forstås som den seneste, gældende version af denne forordning omfattende de tilsvarende regler vedtaget af Kommissionen til gennemførelse af finansforordningen.

16. Den Europæiske Unions finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger i hele udgiftscyklussen, bl.a. med henblik på forebyggelse, påvisning og undersøgelse af uregelmæssigheder, inddrivelse af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og i givet fald sanktioner. Disse foranstaltninger skal gennemføres i overensstemmelse med gældende aftaler indgået med internationale organisationer og tredjelande.

17. De programmeringsdokumenter og finansielle foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelsen af denne afgørelse, bør vedtages i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser[9]. Under hensyntagen til karakteren af disse gennemførelsesakter, især deres politiske karakter eller finansielle virkninger, bør de vedtages efter undersøgelsesproceduren, undtagen hvor der er tale om tekniske gennemførelsesvirkninger uden større finansielle virkninger.

18. Kommissionen bør i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde have delegeret beføjelse til at vedtage retsakter med henblik på vedtagelse af supplerende regler til denne afgørelse. Det er særlig vigtigt, at Kommissionen foretager relevante høringer under det forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet –

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Første del:

ALMINDELIGE BESTEMMELSER OM FORBINDELSERNE MELLEM DEN EUROPÆISKE UNION OG GRØNLAND

Artikel 1 Formål og anvendelsesområde

19. Partnerskabet mellem Den Europæiske Union, Grønland og Danmark tager sigte på at bevare de tætte, varige forbindelser mellem partnerne og samtidig støtte en bæredygtig udvikling af det grønlandske samfund.

20. Det anerkender Grønlands geostrategiske placering i den arktiske region, tilgodeser spørgsmålene om efterforskning efter og udnyttelse af naturressourcer, herunder råvarer, og sikrer et styrket samarbejde og en styrket politikdialog om disse spørgsmål.

Artikel 2Generelle principper for partnerskabet

21. Parterskabet mellem Den Europæiske Union, Grønland og Danmark skal lette samråd og politikdialog om de målsætninger og samarbejdsområder, der defineres i denne afgørelse.

22. Partnerskabet skal i særdeleshed fastlægge rammerne om en politikdialog om spørgsmål af fælles interesse for partnerne og danne grundlag for bredt samarbejde og dialog på bl.a. følgende områder:

23. Globale spørgsmål, såsom energi, klimaændringer og miljø, naturressourcer, herunder råmaterialer, søtransport, forskning og innovation.

24. Arktiske spørgsmål på områder af interesse for Den Europæiske Union.

25. Ved gennemførelsen af denne afgørelse skal sammenhængen med EU's andre eksterne foranstaltninger og andre relevante EU-politikker sikres. Med henblik herpå skal de foranstaltninger, der finansieres i henhold til denne afgørelse, programmeres på grundlag af EU's samarbejdspolitikker som fastlagt i aftaler, erklæringer og handlingsplaner og i overensstemmelse med de samarbejdsstrategier, der vedtages efter artikel 4.

26. Samarbejdsaktiviteter vedtages i nært samråd mellem Kommissionen, den grønlandske regering og den danske regering. Disse samråd forgår i fuld overensstemmelse med hver af partnernes respektive institutionelle, juridiske og finansielle beføjelser. Gennemførelsen af denne afgørelse forvaltes med henblik herpå af Europa-Kommissionen og den grønlandske regering i overensstemmelse med hver af parternes rolle og ansvar som fastlagt i de i artikel 8, stk. 4, omhandlede finansieringsaftaler.

Artikel 3Mål og hovedområder for samarbejdet

27. Partnerskabets specifikke formål er:

a) At hjælpe Grønland med at imødegå de store udfordringer, det står overfor, især bæredygtig økonomisk diversificering, nødvendigheden af at forbedre arbejdsstyrkens kompetencer, bl.a. på det videnskabelige område, og af at forbedre Grønlands informationssystemer inden for ikt. Realiseringen af disse mål måles på grundlag af handelsbalancens procentvise andel af BNP, fiskerisektorens procentvise andel af den samlede eksport og resultaterne af uddannelsesstatistiske indikatorer.

b) At styrke den grønlandske forvaltnings kapacitet til at formulere og gennemføre nationale politikker, især på nye områder af fælles interesse som defineret i de i artikel 4, stk. 2, omhandlede programmeringsdokumenter for bæredygtig udvikling (PDBU). Realiseringen af dette mål måles på grundlag af antallet af administrative medarbejdere, der har fuldført deres uddannelse, og den procentvise andel af offentligt ansatte, der er fastboende i Grønland.

28. De vigtigste samarbejdsområder er:

a) uddannelse, turisme og kultur

b) naturressourcer, herunder råvarer

c) energi, klima, miljø og biodiversitet

d) internationalt samarbejde om arktiske spørgsmål

e) den sociale sektor, arbejdsstyrkens mobilitet, socialsikringssystemer, fødevaresikkerhed og fødevaresikkerhedsspørgsmål

f) forskning og innovation inden for bl.a. energi, klimaændringer, modstandsdygtighed over for katastrofer, naturressourcer, herunder råvarer, og bæredygtig udnyttelse af levende ressourcer.

Anden del:

PROGRAMMERING OG GENNEMFØRELSE Artikel 4 Programmering

29. Inden for rammerne af partnerskabet påtager den grønlandske regering sig ansvaret for formuleringen og vedtagelsen af sektorpolitikker på de i artikel 3, stk. 2, fastlagte samarbejdsområder. Den sørger tillige for en tilstrækkelig opfølgning.

30. På grundlag heraf udarbejder og fremlægger den grønlandske regering et vejledende programmeringsdokument for bæredygtig udvikling i Grønland (herefter betegnet "PDBU"). PDBU tager sigte på at tilvejebringe en sammenhængende ramme om samarbejdet mellem Unionen og Grønland, som stemmer overens med Den Europæiske Unions overordnede formål, målsætninger, principper og politikker.

31. PDBU udarbejdes og gennemføres i overensstemmelse med principperne for effektiv bistand: nationalt ejerskab, partnerskab, koordination, harmonisering, tilpasning til de nationale systemer og resultatorientering.

32. PDBU vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 11, stk. 2. Denne procedure finder også anvendelse ved enhver større revision, som vil indebære en væsentlig ændring af strategien eller programmeringen. Den finder ikke anvendelse på mindre ændringer af PDBU i form af tekniske tilpasninger, omfordeling af midler inden for de vejledende tildelinger til de enkelte prioriterede områder eller forhøjelser eller nedsættelser af den oprindelige vejledende tildeling med under 20 %, forudsat at disse ændringer ikke påvirker de i dokumentet fastlagte prioriterede områder og mål. I sådanne tilfælde underrettes Europa-Parlamentet og Rådet senest inden en måneds udløb om tilpasningerne.

Artikel 5Gennemførelsesbestemmelser

De nærmere gennemførelsesbestemmelser til denne afgørelse vedtages af Europa-Kommissionen senest tre måneder efter afgørelsens ikrafttrædelse i overensstemmelse med den delegation af beføjelser og den procedure, der er fastsat i henholdsvis artikel 9 og 10 i denne afgørelse.

Artikel 6Finansieringens omfang

Der kan inden for rammerne af de af den grønlandske regering fastlagte sektorpolitikker ydes finansiel støtte til følgende aktiviteter:

a) reformer og projekter, der stemmer overens med de i artikel 4, stk. 2, omhandlede PDBU-dokumenter

b) institutionsudvikling, kapacitetsopbygning og integration af miljø- og klimaaspekter

c) programmer for fagligt samarbejde.

Artikel 7Finansielle bestemmelser

Unionens finansielle bistand ydes hovedsagelig i form af budgetstøtte.

Artikel 8 Beskyttelse af Unionens finansielle interesser

33. Kommissionen træffer egnede foranstaltninger til at sikre, at Unionens finansielle interesser bliver beskyttet, når der gennemføres aktioner, der finansieres i henhold til denne afgørelse; beskyttelsen skal sikres ved foranstaltninger til forebyggelse af svig, bestikkelse og andre ulovlige aktiviteter, ved effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved sanktioner, der skal være effektive, forholdsmæssige og have afskrækkende virkning.

34. Kommissionen og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter, som har modtaget EU-midler.

Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan efter procedurerne i forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 foretage kontrol og inspektion på stedet hos økonomiske aktører, der direkte eller indirekte er berørt af finansieringen, for at klarlægge, om der er begået svig, bestikkelse eller andre ulovlige aktiviteter, der berører Unionens finansielle interesser, i forbindelse med en aftale om tilskud, en afgørelse om ydelse af tilskud eller en kontrakt om EU-finansiering.

Samarbejdsaftaler med tredjelande og internationale organisationer, aftaler om tilskud, afgørelser om ydelse af tilskud og kontrakter som følge af gennemførelsen af denne afgørelse skal udtrykkeligt give Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage denne kontrol og inspektion på stedet; denne bestemmelse berører ikke første og andet afsnit.

35. Grønland foretager regelmæssig kontrol for at sikre, at de foranstaltninger, der finansieres via Den Europæiske Unions budget, er blevet gennemført korrekt. Foruden den årlige indberetning af resultaterne af sektorpolitikkerne afgiver Grønland en årlig erklæring om udgifternes lovlighed og formelle rigtighed. Det træffer passende foranstaltninger til at forebygge uregelmæssigheder og svig og indleder eventuelt retsforfølgning for at inddrive midler, der er udbetalt uretmæssigt.

36. Den grønlandske regerings nærmere forpligtelser med hensyn til forvaltningen af midlerne fra Den Europæiske Union nedfældes i finansieringsaftaler, som indgås med Kommissionen med henblik på denne afgørelses gennemførelse. Finansieringsafgørelserne skal navnlig fastlægge sektorindikatorerne, med angivelse af de betingelser, der skal være opfyldt for udbetalinger, og kontrolmetoderne for indberetning af fremskridt i relation til sektorindikatorerne og for sikring af, at disse betingelser overholdes.

Tredje del:

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 9 Delegation af beføjelser til Kommissionen

Europa-Kommissionen skal have beføjelse til i overensstemmelse med artikel 10 at vedtage en delegeret retsakt om gennemførelsesbestemmelserne til denne afgørelse.

Artikel 10

Udøvelse af de delegerede beføjelser

37. De delegerede beføjelser i artikel 9 tillægges Kommissionen for hele denne afgørelses gyldighedsperiode.

38. Delegationen af disse beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i afgørelsen, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen herom i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af de delegerede retsakter, der allerede er trådt i kraft.

39. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den Rådet meddelelse herom.

40. En delegeret retsakt træder kun i kraft, hvis Rådet ikke senest to måneder efter at have fået den meddelt har gjort indsigelse, eller hvis Rådet inden udløbet af denne frist har meddelt Kommissionen, at det ikke agter at gøre indsigelse. Fristen kan forlænges med to måneder på Rådets initiativ.

Artikel 11Udvalgsprocedure

41. Europa-Kommissionen bistås af Grønlandsudvalget (i det følgende benævnt "udvalget"). Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

42. Når der henvises til stk. 1, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.

43. Hvor komitéens udtalelse skal indhentes ved skriftlig procedure, afsluttes den skriftlige procedure uden noget resultat, hvis formanden træffer beslutning herom eller et simpelt flertal af komitéens medlemmer anmoder herom inden for tidsfristen for afgivelse af udtalelsen.

44. Når der henvises til stk. 3, finder artikel 8 i forordning (EU) nr. 182/2011 sammenholdt med artikel 5 i nævnte forordning anvendelse.

Den vedtagne afgørelse forbliver i kraft, så længe det dokument, det handlingsprogram eller den foranstaltning, der er vedtaget eller ændret, er i kraft.

Artikel 12

Evaluering og rapporter

45. Senest den 31. december 2017 foretager Europa-Kommissionen, den grønlandske regering og den danske regering en midtvejsgennemgang af partnerskabet og dets virkninger for Grønland som helhed. Kommissionen inddrager alle relevante interessenter, herunder ikke-statslige aktører og lokale myndigheder, i evalueringen af Unionens bistand ydet i henhold til denne forordning.

46. Senest ved midten af 2018 udarbejder Kommissionen en rapport om realiseringen af målene i denne afgørelse og den tilførte EU-merværdi på grundlag af resultat- og virkningsindikatorer for effektiviteten af de anvendte ressourcer, med henblik på at træffe afgørelse om forlængelse, ændring eller ophævelse af de foranstaltninger, der finansieres i henhold til denne afgørelse. Rapporten skal desuden omhandle eventuelle muligheder for forenkling, den interne og eksterne sammenhæng i det samarbejde, der er etableret på grundlag af denne afgørelse, målenes fortsatte relevans og det bidrag, disse foranstaltninger yder til Unionens prioriterede mål om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. Den skal tage hensyn til enhver konklusion og lære, der er draget af den tidligere afgørelses langsigtede virkninger.

47. Denne rapport forelægges Europa-Parlamentet og Rådet, eventuelt sammen med et lovgivningsforslag med de ændringer af denne afgørelse, der måtte være nødvendige.

48. Vurderingen af, i hvilket omfang målene i denne afgørelse er blevet realiseret, foretages på grundlag af værdierne pr. 1. januar 2014 af de i artikel 2 fastlagte indikatorer.

49. Grønland skal på Kommissionens forlangende udlevere alle de data og oplysninger, der i overensstemmelse med de internationale forpligtelser angående bistandseffektivitet er nødvendige for overvågning og evaluering af de relevante foranstaltninger.

50. De mere langsigteede virkninger af denne afgørelse og deres bæredygtighed evalueres efter aftalens udløb efter de til den tid gældende regler og procedure.

Artikel 13 Finansielt referencebeløb

Det vejledende beløb til gennemførelsen af denne afgørelse udgør for perioden 2014-2020 217,8 mio. EUR.

Artikel 14Offentliggørelse

Denne afgørelse træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Den anvendes fra den 1. januar 2014.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Rådets vegne

Formand

FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET

1. FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME

1.1. Forslagets/initiativets betegnelse

1.2. Berørt(e) politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen

1.3. Forslagets/initiativets art

1.4. Mål

1.5. Forslagets/initiativets begrundelse

1.6. Varighed og finansielle virkninger

1.7. Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r)

2. FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER

2.1. Bestemmelser om tilsyn og rapportering

2.2. Forvaltnings- og kontrolordning

2.3. Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder

2.4 Anslåede omkostninger og fordele ved kontrollen

3. FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNING

3.1. Udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme og berørt(e) udgiftspost(er)

3.2. Anslåede virkninger på udgifterne

3.2.1. Sammenfatning af de anslåede virkninger på udgifterne

3.2.2. Anslåede virkninger på aktionsbevillingerne

3.2.3. Anslåede virkninger på administrationsbevillingerne

3.2.4. Forenelighed med den nuværende flerårige finansielle ramme

3.2.5. Tredjeparts bidrag til finansieringen

3.3. Anslåede virkninger på indtægterne

FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET

1. FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME

1.1. Forslagets/initiativets betegnelse

Partnerskab mellem EU og Grønland

1.2. Berørt(e) politikområde(r) i ABM/ABB-strukturen [10]

21 07: Udviklingssamarbejde og ad hoc-programmer

1.3. Forslagets/initiativets art

( Forslaget/initiativet vedrører en ny foranstaltning

( Forslaget/initiativet drejer sig om en ny foranstaltning som opfølgning på et pilotprojekt/en forberedende foranstaltning[11]

( Forslaget/initiativet vedrører en forlængelse af en eksisterende foranstaltning

( Forslaget/initiativet vedrører en foranstaltning, der overføres til en ny foranstaltning

1.4. Mål

1.4.1. Det eller de af Kommissionens flerårige strategiske mål, som forslaget/initiativet vedrører

Partnerskabet mellem EU og Grønland tager sigte på at bevare de tætte, varige forbindelser mellem partnerne og samtidig støtte en bæredygtig udvikling af det grønlandske samfund.

1.4.2. Specifikke mål og berørte ABM/ABB-aktiviteter

Mål 1 : At hjælpe Grønland med at imødegå de store udfordringer, det står overfor, især bæredygtig økonomisk diversificering, nødvendigheden af at forbedre arbejdsstyrkens kompetencer, bl.a. på det videnskabelige område, og af at forbedre Grønlands informationssystemer inden for ikt.

Mål 2 : At styrke den grønlandske forvaltnings kapacitet til at formulere og gennemføre nationale politikker, især på nye områder af fælles interesse som nærmere defineret i de i artikel 4, stk. 2, omhandlede programmeringsdokumenter for bæredygtig udvikling (PDBU).

Berørte ABM/ABB-aktiviteter

21 07 Udviklingssamarbejde og ad hoc-programmer (se punkt 1.2).

1.4.3. Forventede resultater og virkninger

Resultater med hensyn til mål 1: At hjælpe Grønland med at imødegå de store udfordringer, det står overfor, især bæredygtig økonomisk diversificering, nødvendigheden af at forbedre arbejdsstyrkens kompetencer, bl.a. på det videnskabelige område, og af at forbedre Grønlands informationssystemer inden for ikt.

- et øget antal internetudbydere og internettilslutninger

- bedre uddannet og mere fleksibel arbejdsstyrke, med de kompetencer, der kræves for en diversificeret økonomi

- bedre balance i eksporten, med en nedbringelse af den traditionelle sektors andel af landets samlede eksport og en forøgelse af naturressourcers, herunder råvarers, andel af den samlede eksport

- en økonomi, der er mindre afhængig af støtte fra EU og Danmark.

Resultater med hensyn til mål 2 : At styrke den grønlandske forvaltnings kapacitet til at formulere og gennemføre nationale politikker, især på nye områder af fælles interesse som nærmere defineret i de i artikel 4, stk. 2, omhandlede PDBU.

- orøgelse af den grønlandske forvaltnings kapacitet til at formulere og gennemføre nationale politikker, herunder politikker på nye områder og om globale spørgsmål

- regelmæssig efteruddannelse på relevante områder i den grønlandske forvaltning

- mindre personaleudskiftning i den grønlandske forvaltning.

I relation til dialog og samråd med de relevante interessenter og modtagere, f.eks. lærere, studerende, fagforeninger og arbejdsgiverorganisationer, understreges det, at de regelmæssigt høres af den grønlandske regering ved særlige arrangementer tilrettelagt med henblik herpå. Europa-Kommissionen bestræber sig desuden på at være til stede under disse arrangementer for at få indtryk af synspunkterne hos de direkte og indirekte modtagere af EU-støtte og tilkendegive sin egen holdning til de spørgsmål, der drøftes.

1.4.4. Virknings- og resultatindikatorer

Indikatorer med hensyn til mål 1 : At hjælpe Grønland med at imødegå de store udfordringer, det står overfor, især bæredygtig økonomisk diversificering, nødvendigheden af at forbedre arbejdsstyrkens kompetencer, bl.a. på det videnskabelige område, og af at forbedre Grønlands informationssystemer inden for ikt.

- antal internetudbydere

- antal internettilslutninger

- udgifter til uddannelse i procent af de samlede offentlige udgifter

- samlet antal afslutninger af uddannelsesforløb

- handelsbalancens procentvise andel af BNP

- fiskerisektorens procentvise andel af eksporten

- budgetunderskud uden tilskud i procent af BNP

- naturressourcers, herunder råvarers, procentvise andel af den samlede eksport.

Indikatorer med hensyn til mål 2: At styrke den grønlandske forvaltnings kapacitet til at formulere og gennemføre nationale politikker, især på nye

- antal offentlige ansatte, der har afsluttet uddannelsesforløb

- antal indførte eller reviderede nye politikker

- antal lærlingepladser i europæiske industrier (enten i eller uden for Grønland)

- antal offentligt ansatte under efteruddannelse i europæiske offentlige forvaltninger.

- procentvis andel af offentligt ansatte, der er fastboende i Grønland.

1.5. Forslagets/initiativets begrundelse

1.5.1. Behov, der skal dækkes på kort eller lang sigt

Det fremtidige partnerskab mellem EU og Grønland tager sigte på den grønlandske befolkning generelt. Hvis fokussektoren fortsat skal være uddannelse og erhvervsuddannelse, vil der blive lagt særlig vægt på målgruppen grundskoleuddannelse og ufaglærte.

1.5.2. Merværdien ved en indsats fra EU's side

Det foreslåede partnerskab mellem EU og Grønland vil sikre en bevarelse af de tætte forbindelser mellem partnerne. Formålet er at medvirke til at imødegå de globale udfordringer, bane vej for udvikling af en proaktiv dagsorden og fremme gensidige interesser i overensstemmelse med målene for EU 2020-strategien og EU's arktiske politik.

Det vil skabe øget troværdighed og styrke sammenhængen med EU 2020-strategien ved at knytte samarbejdsaktiviteter med Grønland sammen med interne politikker som f.eks. meddelelsen om råvarer.

Da EU er den eneste donor ud over Kongeriget Danmark, vil den støtte, der ydes gennem det nye partnerskab, tilføre Grønlands udvikling et EU-perspektiv og bidrage til at styrke de tætte og langvarige forbindelser med dette territorium.

Grønlænderne er statsborgere i den medlemsstat, som de har forfatningsmæssigt tilhørsforhold til (Danmark), og er derfor også EU-borgere, hvilket gør, at traktatbestemmelserne herom finder anvendelse på dem. Støtten fra EU styrker Grønlands position som en fremskudt forpost i EU, med fælles værdier og en fælles historie, der binder de to partnere sammen.

1.5.3. Erfaringer fra lignende, tidligere gennemførte foranstaltninger

Med partnerskabet mellem EU og Grønland blev der sat gang i en proces, der med tiden har ført til forbedringer, bl.a. gennem udvikling af overvågningsredskaber til vurdering af de fremskridt, der blev gjort på hovedsamarbejdsområderne, og en politisk dialog, der finder sted to gange om året.

I overensstemmelse med Rådets afgørelse er man desuden ved at færdiggøre en midtvejsevaluering af den valgte strategi (uddannelse og erhvervsuddannelse) på grundlag af en ekstern evaluering, der fandt sted i 2010. Denne evaluering bekræftede det hensigtsmæssige i valget af målsektor, og det blev anbefalet at bevare denne målsektor også efter 2013. Det blev desuden anbefalet, at der under fremtidige forhandlinger bør tages behørigt hensyn til andre politikområder såsom den sociale sektor, forskning og innovation, naturressourcer, herunder råvarer, samt miljø.

Den grønlandske regering foretager regelmæssigt høring af de relevante interessenter, bl.a. lærere, studerende, den private sektor og fagforeninger. Drøftelserne tager sigte på at finjustere strategien og få overblik over interessenternes synspunkter på de prioriterede områder. Kommissionen deltager aktivt i disse høringer og drøftelser.

1.5.4. Sammenhæng med andre relevante instrumenter og mulig synergivirkning

I en global verden er EU's interne politikker (bl.a. klimaændringer, arktisk politik, miljø, biodiversitet, naturressourcer, herunder råvarer, energi, migration osv.) i stigende grad blevet en del af EU's optræden udadtil.

Det nye partnerskab skal fortsat danne rammen om dialog mellem Den Europæiske Union og Grønland på områder af særlig betydning for begge parter, bl.a. sundhed og forbrugerbeskyttelse, naturressourcer, herunder råvarer, arktiske spørgsmål, energi, forskning og innovation, industri osv.

Under det nye partnerskab foreslås det at videreføre et omfattende samarbejde mellem EU og Grønland på grundlag af Grønlands status som oversøisk territorium og i overensstemmelse med bestemmelserne i den OLT-associeringsafgørelse, der kommer til at gælde efter 2013.

Veterinæraftalen mellem EU og Grønland (2011/408/EU) tager sigte på gensidig anerkendelse af produktionsstandarder og fødevaresikkerhedsforanstaltninger for fiskerivarer som f.eks. levende toskallede bløddyr. Denne ordning vil øge samhandelen og mindske omkostningerne ved produktion, inspektion og certificering.

Under det nye partnerskab skal samarbejdet med Grønland desuden afstemmes med de prioriterede mål i Europa 2020-strategien samt målene for EU's arktiske politik[12].

Inden for sikkerhed, især i forbindelse med offshore-olieboringer, lægges der i EU's interne politikker stor vægt på beskyttelse af miljøet gennem internationalt samarbejde og kapacitetsopbygning i tredjelande.

Denne rådsafgørelse omfatter ikke fiskerisektoren. Den er omfattet af en særlig partnerskabsaftale mellem EU og den grønlandske regering. Udfaldet og virkningerne af denne og fremtidige fiskeripartnerskabsaftaler mellem EU og Grønland vil blive undersøgt nærmere ved gennemførelsen af denne rådsafgørelse.

1.6. Varighed og finansielle virkninger

( Forslag/initiativ af begrænset varighed

- ( Forslag/initiativ gældende fra 1.1.2014 til 31.12.2020

- ( Finansiel virkning fra 1.1.2014 til 31.12.2020.

( Forslag/initiativ af ubegrænset varighed

- Iværksættelse med en indkøringsperiode fra ÅÅÅÅ til ÅÅÅÅ

- derefter gennemførelse i fuldt omfang

1.7. Påtænkte forvaltningsmetoder [13]

( Central forvaltning - varetaget direkte af Kommissionen.

( Central forvaltning varetaget indirekte ved delegation af gennemførelsesopgaver til:

- ( gennemførelsesorganer

- ( organer oprettet af Fællesskaberne[14]

- ( nationale offentligretlige organ/organer med offentlige tjenesteydelsesopgaver

- ( personer, som har fået pålagt at gennemføre specifikke aktioner i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union, og som er identificeret i den relevante basisretsakt, jf. artikel 49 i finansforordningen

( Delt forvaltning med medlemsstaterne

( Decentral forvaltning i samarbejde med tredjelande

( Fælles forvaltning med internationale organisationer ( angiv nærmere )

2. FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER

2.1. Bestemmelser om kontrol og rapportering

Inden for rammerne af det eksisterende partnerskab er der mellem parterne aftalt et sæt indikatorer, der skal åbne mulighed for at følge den samlede udvikling i den grønlandske økonomi og det grønlandske samfund. I det nye, styrkede partnerskab mellem EU og Grønland vil den vejledende liste over indikatorer kunne blive suppleret med de yderligere indikatorer, der måtte vise sig nødvendige for at få et bedre overblik over de nye samarbejdsområder. Det skal drøftes nærmere med de grønlandske myndigheder.

Europa-Kommissionens overvågnings- og evalueringssystemer fokuserer i stigende grad på resultater. Såvel internt personale som eksterne eksperter medvirker heri.

I forbindelse med EU's støtte til Grønland ydes der bistand til udvikling af indikatorer, der åbner mulighed for at følge udviklingen i partnerskabet og de politikker, der ydes støtte til, for så vidt angår uddannelsesprogrammet. Der er særligt fokus på resultatbaserede indikatorer, og der er planer om at øge brugen af indikatorer for virkningerne i det fremtidige partnerskab. Udbetalingen af variable budgetstøtterater foregår på basis af et sæt indikatorer med definerede mål, der skal realiseres i et givet år.

Ligesom hidtil vil der blive foretaget en midtvejsevaluering af både det nye programmeringsdokument og rådsafgørelsen i nært samarbejde mellem de relevante interessenter.

De ansvarlige Task Managers følger løbende gennemførelsen af projekterne og programmerne på forskellig vis, herunder også gennem besøg på stedet, hvor det er muligt. Denne overvågning giver værdifulde oplysninger om udviklingen, og den giver mulighed for at identificere faktiske og potentielle flaskehalse og gribe ind.

EU's eksterne foranstaltninger vurderes af eksterne, uafhængige eksperter via tre forskellige systemer. Disse vurderinger bidrager til at øge ansvarligheden og forbedre de igangværende foranstaltninger, de åbner også mulighed for at tage ved lære af hidtidige erfaringer med henblik på fremtidige politikker og foranstaltninger. Alle disse værktøjer er baseret på internationalt anerkendte OECD-DAC evalueringskriterier, der også omfatter (potentielle) virkninger.

På projektniveau giver det resultatorienterede overvågningssystem (ROM), der foregår i Kommissionens hovedsæde, først et kort, fokuseret øjebliksbillede af kvaliteten af et udsnit af foranstaltninger. Ved hjælp af en meget struktureret, standardiseret metodologi giver uafhængige ROM-eksperter projekterne karakterer, der er udtryk for projektets styrker og svagheder, med anbefalinger om, hvordan de kan gøres mere effektive.

Evalueringer på projektplan giver en mere detaljeret og dybtgående analyse og hjælper projektlederne til at forbedre igangværende projekter og forberede fremtidige. Eksterne, uafhængige eksperter med ekspertise inden for de de relevante tematiske og geografiske områder får til opgave at foretage analyser og indhente feedback og vidnesbyrd fra alle interessenter, ikke mindst de endelige modtagere.

Kommissionen foretager også strategiske evalueringer af sine politikker, ligefra programmering og strategi og til gennemførelse af foranstaltninger i en konkret sektor (f.eks. sundheds- eller uddannelsessektoren), i et land eller en region eller i forbindelse med et bestemt instrument. Disse evalaueringer yder et væsentligt bidrag til formuleringen af politikker og udformingen af instrumenter og projekter. Alle evalueringer offentliggøres på Kommissionens hjemmeside, og et resumé af dem gives i Kommissionens årsberetning til Rådet og Europa-Parlamentet.

2.2. Forvaltnings- og kontrolordning

2.2.1. Konstaterede risici

Risikokontekst

Den operationelle kontekst, hvori støtten under dette instrument ydes, er præget af følgende risici for manglende opfyldelse af instrumentets mål, suboptimal finansiel forvaltning og/eller manglende overholdelse af de gældende regler (legalitetsmangler og uregelmæssigheder):

- økonomisk/politisk ustabilitet og/eller naturkatastrofer kan føre til problemer med og forsinkelser i udformningen og gennemførelsen af foranstaltninger, især i skrøbelige stater

- mangel på institutionel og administrativ kapacitet i partnerlande kan føre til problemer med og forsinkelser i udformningen og gennemførelsen af foranstaltninger

- projekter og programmer præget af geografisk spredning (omfattende mange stater (territorier/regioner) kan skabe logistiske/ressourcemæssige vanskeligheder for kontrollen og især vanskeliggøre opfølgning på stedet

- er der mange forskellige partnere/modtagere med forskellige interne kontrolstrukturer, kan det føre til fragmentering og dermed mindske effektiviteten af de ressourcer, Kommissionen kan sætte ind til at støtte og overvåge gennemførelsen

- kvalitativt og kvantitativt utilstrækkelige data om resultaterne og virkningerne af den eksterne bistand eller nationale udviklingsplaner i partnerlandene kan gøre det vanskeligt for Kommissionen at rapportere om resultaterne og tage ansvaret for dem

- mangel på administrative bevillinger kan bevirke, at der ikke er ressourcer nok til en ordentlig forvaltning af instrumentet.

Forventet risikoniveau ved manglende overholdelse af gældende regler

Målet for dette instrument er at holde risikoen for manglende overholdelse af reglerne (fejlprocenten) i DEVCO-porteføljen på det hidtidige niveau, som (på et flerårigt grundlag efter alle planlagte kontroller og korrektioner af afsluttede kontrakter) svarer til en netto-restfejlfrekvens på under 2 %. Det har traditionelt betydet en anslået fejlprocent på 2-5 % i den årlige stikprøvekontrol, Den Europæiske Revisionsret foretager med henblik på sin årlige revisionserklæring (DAS). Efter DEVCO's opfattelse er dette den lavest mulige fejlrisiko i den højrisikokontekst, der opereres i, når der tages hensyn til de administrative byrder og i betragtning af den omkostningseffektivitet, kontrollen med overholdelsen nødvendigvis må have.

2.2.2. Påtænkt(e) kontrolmetode(r)

DEVCO's interne kontrolstrukturer

DEVCO's interne kontrol- forvaltningsproces er udformet således, at den giver rimelig sikkerhed for at nå målene om effektivitet i indsatsen, regnskabernes pålidelighed og overholdelse af alle relevante bestemmelser og procedurer.

Effektivitet og virkning

For at sikre effektiviteten og virkningen af sine aktiviteter (og mindske den høje risiko i forbindelse med ekstern bistand) har DEVCO ud over alle de elementer, der indgår i Kommissionens strategiske politikudformmnings- og planlægningsproces, den interne revision og de andre krav i Kommissionens interne kontrolstandarder, indført et sæt skræddersyede rammer for forvaltning af bistand inden for alle sine instrumenter, og de rammer vil den fortsat følge:

- decentral forvaltning af størsteparten af den eksterne bistand i EU's delegationer i marken

- en klar og formaliseret fordeling af det finansielle ansvar (fra den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede (generaldirektøren)) via en subdelegation fra den ved subdelegation anvisningsberettigede (direktøren) i hovedsædet til lederen af delegationen

- regelmæssige rapporter fra EU-delegationerne til hovedsædet (rapporter om forvaltning af den eksterne bistand), med delegationslederens årlige revisionserklæring

- et omfattende uddannelsesprogram for personalet både i hovedsædet og delegationerne

- betydelig støtte og vejledning mellem hovedsædet og delegationerne (bl.a. via internettet)

- regelmæssige kontrolbesøg hos decentrale delegationer hvert 3.-6. år

- en metode til styring af et projekts og programs livscyklus, herunder:

- kvalitetsstøtteredskaber til udformning af foranstaltningen, gennemførelsesmetoden, finansieringsmekanismen, forvaltningssystemet, vurdering og udvælgelse af alle gennemførelsespartnere m.m.

- redskaber til program- og projektforvaltning, kontrol og rapportering, der skal sikre en effektiv gennemførelse, bl.a. med regelmæssig eksterne kontrol på stedet

- omfattende evaluerings- og revisionskomponenter.

Regnskabsaflæggelse og decharge

DEVCO vil fortsat tilstræbe at anvende de højeste standarder for regnskaber og regnskabsaflæggelse ved brug af Kommissionens omkostningsbaserede regnskabssystem (ABAC) samt de specifikke redskaber, der findes inden for ekstern bistand, f.eks. det fælles Relexinformationssystem (CRIS).

Metoderne til kontrol med overholdelsen af den relevante lovgivning og de relevante procedurer er beskrevet i i afsnit 2.3 (Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder).

2.3. Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder

I betragtning af det højrisikomiljø, som EuropeAid opererer i, er det nødvendigt, at dets systemer tager højde for, at der temmelig hyppigt kan forekomme fejl og manglende overholdelse af reglerne (uregelmæssigheder) i forbindelse med transaktioner, og at der er indbygget en høj grad af kontrol, som så tidligt som muligt i betalingsproceduren kan forebygge, påvise og korrigere fejl. Det betyder i praksis, at EuropeAids kontrol med overholdelsen af reglerne først og fremmest vil være baseret på den omfattende forudgående kontrol, der på et flerårigt grundlag foretages af både eksterne revisorer og kommissionspersonale på stedet, inden de endelige projektudbetalinger finder sted (selv om der dog også i et vist omfang fortsat foretages efterfølgende revision og kontrol), hvilket går langt videre end de finansielle sikkerhedsforanstaltninger, der kræves i henhold til finansforordningen. EuropeAids indsats for at fremme overholdelsen af reglerne består bl.a. i følgende:

Forebyggende foranstaltninger

- Obligatoriske grundkurser om svig for personale og revisorer

- Vejledning (bl.a. via internettet), bl.a. i form af Practical Guide to Contracts, EuropeAid Companion og Financial Management Toolkit (til gennemførelsespartnerne)

- Forudgående vurdering for at sikre, at de myndigheder, der forvalter de relevante midler under fælles decentral forvaltning, har truffet tilstrækkelige foranstaltninger til at forebygge, afsløre og bekæmpe svig i forbindelse med forvaltningen af EU-midler

- Forudgående screening af de mekanismer til bekæmpelse af svig, der findes i partnerlandet, som led i vurderingen af det kriterium angående offentlig finansforvaltning, der skal være opfyldt for at modtage budgetstøtte (dvs. aktivt engagement i at bekæmpe svig og korruption, passende tilsynsmyndigheder, tilstrækkelig kapacitet i retsvæsenet og effektive reaktionsmuligheder og sanktionsmekanismer)

- Kommissionen undertegnede i 2008 i Accra det internationale initiativ vedrørende gennemsigtighed i bistanden (IATI), hvori parterne enedes om en standard for gennemsigtighed i bistanden, som sikrer rettidige, detaljerede og regelmæssige oplysninger om bistandsstrømme og dokumenter

- Kommissionen har siden 14. oktober 2011 gennemført første fase af IATI-standarden for offentliggørelse af oplysninger om gennemsigtighed i forbindelse med bistanden inden det næste forum på højt niveau om bistandseffektivitet i Busan i november 2011. Derudover vil Kommissionen i samarbejde med EU-medlemsstaterne arbejde på en fælles webbaseret it-applikation kaldet TR-AID, som omdanner oplysninger om EU-bistand indhentet via IATI og andre kilder til brugervenlige oplysninger om bistand.

Foranstaltninger for at afsløre og korrigere fejl

- Ekstern revision og kontrol (både obligatorisk og risikobaseret), bl.a. fra Den Europæiske Revisionsret

- Retrospektiv kontrol (risikobaseret) og tilbagesøgning

- Suspendering af EU-finansieringen i alvorlige tilfælde af svig, f.eks. hvis der er foregået korruption i stor stil, indtil myndighederne har truffet hensigtsmæssige foranstaltninger for at rette op på og forhindre denne type svig fremover.

EuropeAid vil desuden afpasse sin strategi til bekæmpelse af svig efter Kommissionens nye strategi for bekæmpelse af svig (CAFS), der blev vedtaget den 24. juni 2011, for bl.a. at sikre:

- at EuropeAids interne kontrol til bekæmpelse af svig stemmer fuldt overens med CAFS

- at EuropeAids strategi for styring af risikoen for svig er gearet til at indkredse risikoområder og finde passende modforanstaltninger

- at de systemer, der anvendes ved EU's udbetalinger i tredjelande, gør det muligt at få de oplysninger frem, der er relevante for styringen af risikoen for svig (og f.eks. forhindre dobbeltfinansiering)

- Når det er nødvendigt, vil der blev nedsat netværksgrupper og indført hensigtsmæssige it-redskaber, der er specielt egnede til at analysere tilfælde af svig i relation til ekstern bistand.

2.4 Overslag over omkostninger og fordele ved kontrollen

For EuropeAids portefølje som helhed skønnes omkostningerne til intern kontrol og forvaltning i gennemsnit årligt at beløbe sig til 658 mio. EUR i forpligtelser i budgetplanlægningen for 2014-2020. Heri er medregnet forvaltningen af Den Europæiske Udviklingsfond (EUF), der er integreret i EuropeAids forvaltningsstruktur. Disse "ikke-operationelle" udgifter udgør ca. 6,4 % af de skønnede årlige gennemsnitsudgifter på 10,2 mia. EUR, der er planlagt til EuropeAids samlede forpligtelser (aktionsbevillinger og administrationsbevillinger) i dets udgiftsportefølje, der finansieres over EU's almindelige budget og EUF for perioden 2014-2020.

I disse forvaltningsudgifter er der taget hensyn til al EuropeAids personale i hovedsædet og delegationerne, infrastruktur, rejser, uddannelse, kontrol, evaluering og revision (også revisionskontrakter indgået af modtagerne).

EuropeAid planlægger at øge udgifterne til forvaltningsaktiviteter i forhold til de operationelle aktiviteter over tid inden for rammerne af de forbedrede og forenklede ordninger for de nye instrumenter med udgangspunkt i de ændringer, der sandsynligvis vil blive resultatet af den reviderede finansforordning. De vigtigste formål med disse forvaltningsudgifter er at sikre, at strategiske mål nås, at midlerne anvendes effektivt, og at der træffes robuste omkostningseffektive og forebyggende foranstaltninger og foretages anden kontrol for at sikre en lovlig og formel rigtig anvendelse af midlerne.

Selv om EuropAid fortsat vil stræbe efter at forbedre forvaltningen og målrette kontrollen med reglernes overholdelse bedre, er der som helhed tale om udgifter, der er nødvendige for effektivt at nå målene for instrumenterne med en minimal risiko for, at reglerne ikke overholdes (en restfejlprocent på under 2 %). Disse udgifter er betydeligt lavere end de udgifter, der ville være forbundet med at fjerne eller reducere den interne kontrol på dette højrisikoområde.

3. FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNING

3.1. Berørt(e) udgiftspost(er) i budgettet og udgiftsområder i den flerårige finansielle ramme

- · Eksisterende udgiftsposter i budgettet

I samme rækkefølge som udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme og budgetposterne.

Udgifts-område i den flerårige finansielle ramme | Budgetpost | Udgiftens art | Bidrag |

Nr. [Betegnelse…...….] | OB/IOB ([15]) | fra EFTA-lande[16] | fra kandidat-lande[17] | fra tredje-lande | jf. finansforordningens artikel 18, stk. 1, litra aa) |

IV | Nr. 21 01: Administrationsudgifter inden for politikområdet udvikling og forbindelser med AVS-lande 21 01 04 20 Udgifter til administrativ støtte på politikområdet udvikling og forbindelser med AVS-lande | IOB | NEJ | NEJ | NEJ | NEJ |

Nr. 21 07: Udviklingssamarbejde og ad hoc-programmer 21 07 02 Samarbejde med Grønland | OB | NEJ | NEJ | NEJ | NEJ |

- Nye budgetposter, som der anmodes om[18]

I samme rækkefølge som udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme og budgetposterne.

Udgifts-område i den flerårige finan-sielle ramme | Budgetpost | Udgiftens art | Bidrag |

Nr. [Betegnelse…..] | OB/IOB | fra EFTA-lande | fra kandidat-lande | fra tredje-lande | jf. finansforordningens artikel 18, stk. 1, litra aa) |

IV | Nr. 21 01: Administrationsudgifter inden for politikområdet udvikling og forbindelser med AVS-lande 21 01 04 20 Udgifter til administrativ støtte til samarbejdet med Grønland | IOB | NEJ | NEJ | NEJ | NEJ |

3.2. Anslåede virkninger på udgifterne

3.2.1. Sammenfatning af de anslåede virkninger på udgifterne

i mio. EUR (3 decimaler)

Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme | Nr. | Udgiftsområde IV – Det Globale Europa |

i mio. EUR (3 decimaler)

- 3.2.3.2. Anslået behov for menneskelige ressourcer

- ( Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af menneskelige ressourcer

- ( Forslaget/initiativet indebærer følgende behov for menneskelige ressourcer:

Overslag angives i hele tal (eller med højst en decimal)

År N | År N+1 | År N+2 | År N+3 | … der indsættes flere år, hvis virkningen varer længere (jf. punkt 1.6) |

( Stillinger i stillingsfortegnelsen (tjenestemænd og midlertidigt ansatte) |

XX 01 01 01 (i hovedsædet og i Kommissionens repræsentationskontorer) | 3,7 | 3,7 | 3,6 | 3,6 | 3,6 | 3,6 | 3,6 |

XX 01 01 02 (delegationer) |

XX 01 05 01 (indirekte forskning) |

10 01 05 01 (direkte forskning) |

(Eksternt personale (i fuldtidsækvivalenter) [23] |

XX 01 02 01 (CA, INT, SNE under den samlede bevillingsramme) | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 |

XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA og SNE i delegationerne) |

10 01 05 02 (CA, INT, SNE – direkte forskning) |

Andre budgetposter (skal angives) |

I ALT | 3,9 | 3,9 | 3,9 | 3,8 | 3,8 | 3,8 | 3,8 |

XX angiver det berørte politikområde eller budgetafsnit.

Personalebehovet vil blive dækket ved hjælp af det personale, som GD'et allerede har afsat til aktionen, og/eller interne rokader i GD'et, hvortil kommer de eventuelle yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige GD i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger.

Opgavebeskrivelse:

Tjenestemænd og midlertidigt ansatte |

Eksternt personale |

3.2.4. Forenelighed med den nuværende flerårige finansielle ramme

- ( Forslaget/initiativet er foreneligt med indeværende flerårige finansielle ramme.

- ( Forslaget/initiativet kræver omlægning af det relevante udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme.

Der redegøres for omlægningen med angivelse af de berørte budgetposter og beløbenes størrelse.

- ( Forslaget/initiativet kræver, at fleksibilitetsinstrumentet anvendes, eller at den flerårige finansielle ramme revideres[25].

Der redegøres for behovet med angivelse af de berørte udgiftsområder og budgetposter og beløbenes størrelse.

3.2.5. Tredjeparts bidrag til finansieringen

- Forslaget/initiativet indeholder ikke bestemmelser om samfinansiering med tredjepart.

- Forslaget/initiativet indeholder bestemmelser om samfinansiering, jf. følgende overslag:

I mio. EUR (3 decimaler)

År N | År N+1 | År N+2 | År N+3 | … der indsættes flere år, hvis virkningen varer længere (jf. punkt 1.6) | I alt |

År N | År N+1 | År N+2 | År N+3 | Indsæt så mange kolonner som nødvendigt for at vise varigheden af virkningerne (jf. punkt 1.6) |

Artikel …. | | | | | | | | | |For diverse indtægter, der er formålsbestemte, angives det, hvilke af budgettets udgiftsposter der berøres. Det oplyses, hvilken metode der er benyttet til at beregne virkningen for indtægterne.

[1] Naturressourcer omfatter ikke fiskeriprodukter, som indgår i en anden aftale mellem EU og Grønland.

[2] Dvs. fred og sikkerhed, fattigdomsbekæmpelse, humanitær bistand, investeringer i stabilitet og vækst i udvidelses- og nabolande, imødegåelse af globale udfordringer, fremme af EU's og internationale standarder og værdier og støtte af vækst og konkurrenceevne i tredjelande

[3] http://ec.europa.eu/development/how/consultation/index.cfm?action=viewcons&id=3841

[4] Høringssvarene er sammenfattet i meddelelse fra Kommissionen af 6. november 2009. Denne meddelelse blev drøftet på det 8. og 9. forum mellem EU og de oversøiske lande og territorier, der fandt sted henholdsvis i marts 2010 og marts 2011.

[5] EUT C…., s.

[6] EFT L 29 af 1.2.1985, s. 1. (2) EFT L 314 af 30.11.2001, s. 1.

[7] Den nugældende afgørelse er Rådets afgørelse 2001/822/EF af 27. november 2001 om de oversøiske landes og territoriers associering med Det Europæiske Fællesskab, EFT L 314 af 30.11.2001, s. 1. Afgørelse som ændret ved afgørelse 2007/249/EF (EUT L 109 af 26.4.2007, s. 33).

[8] EUT L 411 af 30.12.2006, s. 27.

[9] EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

[10] ABM: Aktivitetsbaseret forvaltning – ABB: Aktivitetsbaseret budgettering .

[11] Jf. artikel 49, stk. 6, litra a) eller b), i finansforordningen.

[12] Meddelelse fra Kommissionen om "Den Europæiske Union og den arktiske region", KOM(2008) 763. Kommissionens og Rådets anden meddelelse om EU's arktiske politik er for øjeblikket under udarbejdelse.

[13] Nærmere oplysninger om forvaltningsmetoder og henvisninger til finansforordningen kan findes på Budgetgeneraldirektoratets hjemmeside: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

[14] Som omhandlet i finansforordningens artikel 185.

[15] OB = opdelte bevillinger / IOB = ikke-opdelte bevillinger.

[16] EFTA: Den Europæiske Frihandelsorganisation

[17] Kandidatlande, eventuelt potentielle kandidatlande, på Vestbalkan.

[18] Der er tale om en ændring af betegnelsen for at få Grønland med.

[19] År N er det år, hvor gennemførelsen af forslaget/initiativet starter.

[20] Teknisk og/eller administrativ bistand og udgifter til gennemførelse af EU's programmer og/eller aktioner (tidl. BA-poster), indirekte forskning, direkte forskning

[21] År N er det år, hvor gennemførelsen af forslaget/initiativet starter.

[22] Teknisk og/eller administrativ bistand og udgifter til gennemførelse af EU's programmer og/eller aktioner (tidl. BA-poster), indirekte forskning, direkte forskning

[23] CA= kontraktansatte, INT= midlertidigt ansatte (" Intérimaire") ; JED= " Jeune Expert en Délégation" (unge eksperter i delegationerne); LA= Lokalt ansatte; SNE= Udsendte nationale eksperter.

[24] Under loftet for eksternt personale under aktionsbevillingerne (tidligere BA-poster).

[25] Se punkt 19 og 24 i den interinstitutionelle aftale.

[26] Med hensyn til EU's traditionelle egne indtægter (told, sukkerafgifter) opgives beløbene netto, dvs. efter at der i bruttobeløbet er fradraget 25 % i hvorfra opkrævningsomkostninger.