EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 20.1.2023 COM(2023) 31 final 2023/0008(COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om europæiske befolknings- og boligstatistikker, om ændring af forordning (EF) nr. 862/2007 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 763/2008 og (EU) nr. 1260/2013 (EØS-relevant tekst) {SEC(2023) 38 final} - {SWD(2023) 11 final} - {SWD(2023) 12 final} - {SWD(2023) 13 final} - {SWD(2023) 14 final} - {SWD(2023) 15 final}



BEGRUNDELSE 1.BAGGRUND FOR FORSLAGET •Forslagets begrundelse og formål Der er behov for rettidige, pålidelige, detaljerede og sammenlignelige europæiske statistikker til at udvikle og gennemføre politikker og aktiviteter, som er til gavn for EU på de områder, hvor EU har kompetence, jf. artikel 2 og 3 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). Kommissionen overvåger og rapporterer om den demografiske situation i EU i overensstemmelse med artikel 159 i TEUF. EU-institutionerne har brug for nøjagtige og sammenlignelige befolkningstal til administrative og proceduremæssige formål, f.eks. afstemninger i Rådet, som afgøres ved kvalificeret flertal. Disse statistikker giver også vigtigt input til offentlig forskning ved at skabe indsigt og holde samfundet orienteret om udviklingen. Der er desuden behov for estimerede befolkningstal til at beregne statistiske indikatorer pr. indbygger. Befolkningsstatistik giver input til befolkningsfremskrivninger med henblik på EU's langsigtede økonomiske og budgetmæssige fremskrivninger og EU's økonomiske, sociale og samhørighedsmæssige politikker mere generelt. Befolkningsstatistik er noget, som almenheden let kan forholde sig til, fordi det belyser konkrete forhold og hændelser, som vedkommer den enkelte borger. I forbindelse med dette initiativ forstås ved "europæiske befolkningsstatistikker" officielle statistikker på EU-plan over befolkning, demografiske hændelser og migration samt de forskellige indikatorer, der er baseret på sådanne statistikker. Eurostat har offentliggjort statistikker på disse områder siden 1960, hvor man indførte den første kortlægning af den erhvervsaktive befolknings størrelse og struktur i de daværende medlemsstater. Siden da er befolkningsstatistikkerne hovedsagelig blevet udarbejdet ved at tage resultater fra befolkningsopgørelser i forbindelse med folketællinger og interpolere mellemliggende perioder med oplysninger fra folke- og personregistre vedrørende befolkningsforandringer (dvs. fødsler, dødsfald og migration). Den igangværende overgang fra traditionelle folketællinger, som udføres i marken, til delvist eller helt registerbaserede folketællinger minimerer byrden for den brede offentlighed, idet udarbejdelsen af disse statistikker overvejende baseres på administrative datakilder. Frem til 2007 indberettede medlemsstaterne alle befolkningsdata frivilligt. Dette førte til manglende ensartethed, fuldstændighed eller rettidighed, hvilket også fremgår af den seneste evaluering af situationen. Artikel 338 i TEUF pålægger lovgiveren til at vedtage foranstaltninger til udarbejdelse af officielle statistikker, hvor det er nødvendigt for EU's politikker. Befolkningsstatistikker baseres nu på en retlig ramme, der blev vedtaget mellem 2007 og 2013. For det første blev der ved forordning (EF) nr. 862/2007 fastsat krav til migrationsstatistik i overensstemmelse med handlingsplanen for indsamling og analyse af EF-statistikker på migrationsområdet. Forordningens artikel 3 omfatter statistikker over indvandring til og udvandring fra medlemsstaternes område, herunder befolkningsbevægelser fra en medlemsstats område til en andens, og befolkningsbevægelser mellem en medlemsstats og et tredjelands område, statistikker over statsborgerskab og fødeland for personer med sædvanlig bopæl på medlemsstaternes område samt statistikker over erhvervelse af statsborgerskab. For det andet blev der ved forordning (EF) nr. 763/2008 fastsat fælles regler for indsendelse hvert tiende år af omfattende data fra folke- og boligtællinger i EU. Herved sikres det, at der kompileres detaljerede data om forudbestemte demografiske, sociale og økonomiske karakteristika for personer, familier og husstande samt om nationale, regionale og lokale boligmæssige karakteristika. Endelig blev der ved forordning (EU) nr. 1260/2013 fastsat fælles regler for europæiske demografiske data, herunder datakrav for befolkningsopgørelser og vitale hændelser såsom fødsler og dødsfald. Forordning (EU) nr. 1260/2013 forpligter også medlemsstaterne til at forsyne Kommissionen (Eurostat) med harmoniserede data om den samlede befolkning på nationalt plan, som skal anvendes til at fastsætte stemmevægtningen ved afstemninger i Rådet, som afgøres ved kvalificeret flertal. Den evaluering, som Kommissionen har foretaget, har vist, at den nuværende retlige ramme for de tre ovennævnte retsakter generelt har forbedret de europæiske befolkningsstatistikker betydeligt. EU-merværdien er blevet højnet betydeligt, og alle EU's politiske og institutionelle behov for befolkningsstatistik er blevet tilgodeset. Evalueringen har imidlertid også afsløret, at relevans, sammenhæng, ensartethed og sammenlignelighed mellem medlemsstaternes befolkningsdata og ‑statistik er mindsket og fortsat mindsker, hvilket har negative konsekvenser for den beslutningstagning, der baseres på dem. Der er derfor behov for et nyt retsgrundlag for at skabe en langsigtet ramme for den udvikling, der er nødvendig for en yderligere harmonisering af de europæiske befolkningsstatistikker. Rammen bør ligeledes give tilstrækkelig fleksibilitet til bedre at kunne tilpasses skiftende politiske behov og udnytte de muligheder, der opstår som følge af nye datakilder. Der kan også opstå muligheder for forvaltningsmæssig forenkling og procesintegrering i stedet for den nuværende fragmenterede situation på dette område. Dette initiativ indgår derfor i Kommissionens arbejdsprogram for 2022 som et initiativ til målrettet regulering (Refit). Som det fremgår af evalueringen, er statistiske data om EU's befolkning – herunder demografiske hændelser og migrationshændelser og oplysninger om familier, husstande og boligforhold – afgørende for evidensbaseret politikudformning. Statistikker af høj kvalitet for samtlige medlemsstater er afgørende for mange af EU's politikområder og initiativer. Ud over de langsigtede anvendelsesområder, der er nævnt ovenfor, er der desuden for fire ud af seks af Kommissionens prioriteter for 2019-2024 konstateret et klart behov for specifikke statistikker over EU's befolkning som datagrundlag for deres politikker. Disse fire prioriteter er: Den europæiske grønne pagt,

Fremme af vores europæiske levevis, Nyt skub i europæisk demokrati og En økonomi, der tjener alle. Også i de endelige forslag fra konferencen om Europas fremtid blev der konstateret et behov for en styrket EU-indsats for at indsamle sådanne data. I evalueringen, som blev bekræftet under høringen af interessenter, blev der desuden konstateret adskillige alvorlige mangler i den nuværende statistiske ramme, navnlig utilstrækkelig geografisk og statistisk detaljeringsgrad og manglende rettidighed og hyppighed i statistikproduktionen. Evalueringens konklusioner blev bekræftet under høringen af interessenter, som inddrog institutionelle brugere og andre fagprofessionelle brugere på EU-plan og på andre niveauer. I konsekvensanalysen blev de politiske løsningsmodeller for dette initiativ vurderet ud fra deres evne til at udbedre disse mangler. Dette lovgivningsforslag bygger på de detaljerede konklusioner i evalueringen og konsekvensanalysen for at udbedre disse mangler effektivt og forholdsmæssigt. For at tilgodese nye statistiske behov begyndte Kommissionen (Eurostat) i 2014 at modernisere socialstatistikkerne med støtte fra medlemsstaternes nationale statistiske kontorer. Dette førte til, at der ved forordning (EU) 2019/1700 blev oprettet en fælles retlig ramme for europæiske statistikker vedrørende personer og husstande baseret på data på individniveau, som indsamles gennem stikprøver af personer og husstande. Denne ramme er afgørende for at skabe et solidt grundlag på europæisk plan for indsamling af data fra stikprøver. Dette initiativ om europæiske befolkningsstatistikker er det andet centrale element i denne moderniseringsproces. Tidlig opbakning til initiativet på højt plant inden for det europæiske statistiske system (ESS) kom til udtryk i Budapestmemorandummet fra 2017, som støttede tiltag til fleksibel tilpasning til skiftende behov, yderligere harmonisering af begreber og definitioner og udvidelse af den årlige dataindsamling, bl.a. med hensyn til migrationsdata og geografisk detaljeringsgrad. På grundlag af konklusionerne i evalueringen og konsekvensanalysen indeholder dette lovgivningsforslag ambitiøse elementer, som skal styrke forbindelserne og den overordnede ensartethed mellem alle EU's socialstatistikker baseret på personer og husstande. Forslaget indeholder bestemmelser, som sigter på at udvikle en harmoniseret definition af "befolkning" baseret på velfunderede statistiske begreber for al statistikproduktion og lette adgangen til tilgængelige datakilder, der vil forbedre produktionsprocesserne og socialstatistikkernes overordnede kvalitet. Forslaget indeholder også bestemmelser om i højere grad at tilpasse befolkningsstatistikker og statistikker over internationale migration til statistikker over administrative og retlige hændelser i forbindelse med asyl, lovlig og irregulær migration i henhold til artikel 4, 5, 6 og 7 i forordning (EF) nr. 862/2007. 2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET •Retsgrundlag Retsgrundlaget for dette forslag er artikel 338, stk. 1, i TEUF, som også udgør retsgrundlaget for europæiske statistikker. Europa-Parlamentet og Rådet vedtager i henhold til den almindelige lovgivningsprocedure foranstaltninger til udarbejdelse af statistikker, hvor det er nødvendigt for, at EU kan udøve sin virksomhed. I henhold til artikel 338 skal udarbejdelsen af statistikker være karakteriseret ved upartiskhed, pålidelighed, objektivitet, videnskabelig uafhængighed, omkostningseffektivitet og de statistiske oplysningers fortrolighed og må ikke medføre uforholdsmæssigt store byrder for erhvervslivet, myndigheder og offentligheden. •Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence) ESS leverer infrastruktur for statistiske oplysninger. Systemet er udformet til at tilgodese behovene hos et stort antal brugere i demokratiske samfund. Et af de vigtigste kvalitetskriterier, som de europæiske statistiske data skal opfylde, er at være ensartede og sammenlignelige. Det er særdeles vigtigt, at befolknings- og boligstatistikkerne er sammenlignelige, i kraft af deres afgørende rolle med hensyn til at støtte evidensbaserede økonomiske, sociale og samhørighedspolitikker. Medlemsstaterne kan ikke opnå den fornødne ensartethed og sammenlignelighed uden en klar europæisk ramme i form af lovgivning på EU-plan, der fastlægger fælles statistiske begreber, indberetningsformater og kvalitetskrav. Målet med det foreslåede tiltag kan ikke i tilfredsstillende grad opfyldes af medlemsstaterne hver for sig. Tiltag bliver mere effektive på EU-plan, når de har form af en EU-retsakt, som sikrer sammenlignelighed af statistiske oplysninger for de statistikområder, der er omfattet af den foreslåede retsakt. Selve dataindsamlingen kan imidlertid godt varetages af medlemsstaterne.

•Proportionalitetsprincippet Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet af følgende grund: Det vil sikre kvaliteten og sammenligneligheden af de europæiske befolknings- og boligstatistikker, der er indsamlet og kompileret under anvendelse af ens principper i samtlige medlemsstater. Det vil ligeledes sikre, at de europæiske befolknings- og boligstatistikker forbliver relevante og tilpasses, så de svarer til brugernes behov. Forordningen vil gøre udarbejdelsen af statistikker mere omkostningseffektiv og samtidig respektere de særlige karakteristika ved medlemsstaternes statistiske systemer. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet går dette forslag til forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå målet. •Valg af retsakt Foreslået retsakt: en forordning. I betragtning af forslagets formål og indhold er en forordning det mest hensigtsmæssige instrument. Centrale EU-politikker såsom de økonomiske, sociale og samhørighedspolitiske politikker afhænger i sagens natur af sammenlignelige og harmoniserede europæiske befolknings- og boligstatistikker af høj kvalitet. Dette kan bedst sikres ved forordninger, som finder umiddelbar anvendelse i medlemsstaterne, og som således ikke behøver at blive gennemført i national ret først. 3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSENTER OG KONSEKVENSANALYSER •Efterfølgende evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning Som led i dette initiativ har Kommissionen evalueret den nuværende retlige ramme for europæiske befolkningsstatistikker. Denne ramme udgøres af forordning (EF) nr. 763/2008, forordning (EU) nr. 1260/2013 og artikel 3 i forordning (EF) nr. 862/2007 samt gennemførelsesbestemmelserne hertil. På plussiden har evalueringen vist, at den nuværende retlige ramme generelt har forbedret de europæiske befolkningsstatistikker betydeligt. EU-merværdien er f.eks. blevet højnet betydeligt, og alle EU's politiske/institutionelle aktuelle behov for befolkningsstatistikker, som var kendt før den foregående intervention (ca. 2005), er blevet tilgodeset. Den nuværende retlige ramme har imidlertid følgende fire svagheder: En af svaghederne i den nuværende retlige ramme er, at den ikke fuldt ud sikrer tilstrækkeligt sammenhængende, sammenlignelige og fuldstændige statistikker. Selv om rammen har fælles definitioner af centrale statistiske begreber, er der ofte fleksibilitet med hensyn til, hvordan medlemsstaterne gennemfører dem. Navnlig opererer de med tre tilladte og begrebsmæssigt forskellige definitioner af befolkningsgrundlaget (sædvanlig bopæl, registreret bopæl og lovlig bopæl), undertiden med forskellige definitioner for forskellige datasæt. Dette har mindsket sammenligneligheden og sammenhængen mellem befolkningsstatistikker fra forskellige medlemsstater på bekostning af dataindsamlingernes EU-merværdi. Visse datamangler udbedres i øjeblikket ved hjælp af data, som medlemsstaterne frivilligt indsender. Dette resulterer i ufuldstændige statistikker på EU-plan, som ikke nødvendigvis stemmer overens med obligatoriske statistikker. Dermed er de frivillige statistikker mindre omkostningseffektive med hensyn til deres EU-merværdi, og det er derfor nødvendigt og magtpåliggende, at de i fremtiden gøres obligatoriske. Frivillig indsamling kan indledningsvist være nyttig, når man udvikler nye statistikker, men der er behov for et klart retsgrundlag for deres fulde gennemførelse som officielle europæiske statistikker. En anden svaghed ved den nuværende retlige ramme er, at den ikke sikrer tilstrækkelig tilgængelighed af befolkningsdata med hensyn til, hvor rettidigt og hvor hyppigt dataene offentliggøres. Den nugældende lovgivning dækker kun årlige demografiske statistikker og migrationsstatistikker. I henhold til gældende lovgivning skal de fleste årlige datasæt blot indberettes inden for 12 måneder efter referenceperiodens udløb, og de tiårige tællingsdatasæt skal blot indberettes inden for 27 måneder efter tællingsårets udgang. Disse hyppigheder og de tilhørende frister lever ikke op til brugernes forventninger og er også ude af trit med de nationale statistiske offentliggørelser eller andre internationale statistiske indberetninger i de fleste medlemsstater. I henhold til gældende lovgivning kan de lovbestemte frister og hyppigheder ikke skærpes f.eks. for at dække andre flerårige europæiske befolknings- og boligstatistikker eller hyppigere end årlige befolkningsstatistikker (dvs. at de indsamles mere end én gang i løbet af et givet år), såsom de befolkningsstatistikker, der for nylig er udviklet om overdødelighed som følge af covid-19. Yderligere en svaghed er, at rammen ikke formår at medregne karakteristika og detaljer vedrørende de emner eller befolkningsgrupper, der i det seneste årti er blevet politisk og socialt relevante. Det skyldes, at den nugældende lovgivning fokuserer på databehovene for politiske prioriteter på det tidspunkt, hvor lovgivningen blev udarbejdet. Men prioriteterne har efterhånden ændret sig, således at de tilgængelige befolkningsstatistikker ikke længere i tilstrækkelig grad dækker politisk relevante karakteristika, emner eller befolkningsgrupper. Navnlig vedrører de mangler, der blev konstateret i høringen af interessenter, karakteristika ved politisk relevante emner og grupper. Eksempler herpå er boligdata til den europæiske grønne pagt, migranter og mobilitet i EU, by- og landbefolkning samt sårbare minoritetsgrupper. Der er også mangler med hensyn til statistikkernes utilstrækkelige geografiske detaljeringsgrad, herunder funktionelle typologier og georefererede data til integrering af byer og landdistrikter og grænseoverskridende analyser. Endelig er rammen ikke fleksibel nok til at kunne tilpasses skiftende politiske behov eller give medlemsstaterne eller EU mulighed for at benytte nye kilder. Det skyldes, at den nugældende lovgivning mangler fleksibilitet til at kunne tilpasses nye statistiske behov. Nye datakilder i medlemsstaterne og på EU-plan (navnlig administrative data, herunder interoperabilitetssystemer og privatejede data) giver potentielle forbedringer med hensyn til omkostninger og rettidighed, men den nugældende lovgivning støtter ikke deres indførelse. Endelig blev der under evalueringen konstateret redundans, der er relevant for Refit, vedrørende overholdelse, håndhævelse og overvågning. Dette skyldes, at den nugældende lovgivning er fordelt over tre retsakter, som ikke blev udarbejdet ved samme lejlighed. Den aktuelle situation, hvor medlemsstaterne udarbejder mange frivillige, men ufuldstændige datasæt (som er næsten, men ikke helt, fuldstændige på tværs af medlemsstaterne), fører til betydeligt ringere effektivitet på EU-plan.

•Høringer af interessenter I høringsstrategien blev de centrale interessentprofiler inddelt i tre hovedgrupper (leverandører af kildedata — f.eks. indehavere af administrative data og andre relevante datakilder; statistikproducenter — hovedsagelig de nationale statistiske kontorer — og statistikbrugere) i forbindelse med høringsaktiviteterne. Høringen bestod i offentlige og målrettede høringer, målrettede workshopper, høringer af ekspertgrupper, interviews med centrale interessenter og dokumentationsundersøgelser. Høringen af interessenter inddrog alle de tilsigtede interessentgrupper, undtagen administrative dataleverandører og medieorganisationer. I betragtning af sagsområdets tekniske art blev respondenternes medvirken samlet set anset for at være tilstrækkelig til at understøtte evalueringen sideløbende med konsekvensanalysen af de europæiske befolkningsstatistikker. Under høringen blev der bakket op om Kommissionens initiativ, og det blev medgivet, at forholdene er blevet væsentligt forbedret siden den forrige politiske indsats inden for statistikker over demografi, international migration og befolkning samt boligtællinger. Der blev imidlertid også konstateret statistiske mangler og fremkomsten af nye statistiske behov, som den nuværende retlige ramme ikke kan tilgodese. Samtlige interessenter bekræftede behovet for at planlægge statistiske forbedringer, selv om de ikke altid var enige om ambitionsniveauet for sådanne forbedringer. Statistikproducenterne var noget mere konservative end statistikbrugere om dette spørgsmål. De statistiske emner, som alle interessentgrupper betragtede som prioriterede emner, var bedre migrationsstatistikker, større geografisk detaljeringsgrad og mere rettidige og hyppigere statistikker. Samtlige interessenter medgav, at en harmonisering af befolkningsgrundlaget er særdeles vigtigt, mens nogle af statistikproducenterne var imod ændringer. De vigtigste statistiske emner, som producenter og brugere havde divergerende holdninger til, vedrørte ligestillingsdata samt spørgsmålet om at gøre dataindsamling, som p.t. er frivillig, obligatorisk. I mindre omfang havde producenterne og brugerne forskellige holdninger til statistikker over boligforhold, lovbestemt abort og børnedødelighed. •Indhentning og brug af ekspertbistand Kommissionen har med jævne mellemrum anmodet sine relevante ekspertgrupper om at indhente rådgivning og input om, hvilke fremskridt der er gjort med hensyn til evaluering og konsekvensanalyse. Udvalget for det Europæiske Statistiske System er ligeledes blevet holdt ajour om udviklingen. De tre ekspertgrupper er (register over Kommissionens ekspertgrupper): –arbejdsgruppen om folke- og boligtællinger ( E01544 ) og dens undergruppe, taskforcen om fremtiden for folke- og boligtællinger, –arbejdsgruppen om befolkningsstatistik ( E03076 ), –de europæiske socialstatistikdirektører ( E01552 ). Kommissionen foretog evalueringen sideløbende med konsekvensanalysen med støtte fra en kontrahentundersøgelse, som var foretaget af ICF SA i Belgien. Med henblik på evalueringen indeholdt støtteundersøgelsen en økonomisk analyse og en analyse ud fra nærhedsprincippet samt casestudier om befolkningsdefinitioner. Med henblik på konsekvensanalysen indeholdt undersøgelsen en kvantitativ omkostningsanalyse og metodologisk støtte til at vurdere og rangordne de politiske løsningsmodeller. Kontrahenten støttede desuden forskellige aktiviteter under høringen af interessenter, herunder den åbne offentlige høring, den målrettede høring af de nationale statistiske kontorer og flere tematiske workshopper med specifikke interessentgrupper. •Konsekvensanalyse Konsekvensanalysen af dette initiativ, som blev drøftet af Udvalget for Forskriftskontrol på et formelt møde den 16. marts 2022, fik en positiv udtalelse med forbehold. En revideret udgave af konsekvensanalyserapporten, som afhjalp de mangler, der var blevet konstateret i udtalelsen, blev godkendt af den tværtjenstlige styringsgruppe på mødet den 16. juni 2022. Det overordnede mål, der er defineret i konsekvensanalysen, er bedre at tilgodese brugernes behov og modernisere og forbedre de europæiske befolkningsstatistikkers relevans, harmonisering og sammenhæng. Dette kan opdeles i fire specifikke mål for at afhjælpe de ovennævnte svagheder, nemlig at: 1)sikre fuldstændige, sammenhængende og sammenlignelige europæiske befolkningsstatistikker 2)sikre rettidige og hyppige statistikker for at tilgodese brugernes behov 3)tilvejebringe statistikker, som er tilstrækkeligt omfattende med hensyn til relevante variabler og tilstrækkeligt detaljerede med hensyn til karakteristika og opdelinger 4)fremme retlige rammer og dataindsamlingsrammer, som er tilstrækkeligt fleksible til at tilpasse datasæt til skiftende politiske behov og udnytte de muligheder, som nye datakilder frembyder.

Der er udviklet politiske løsningsmodeller ved at samle detaljerede politiske foranstaltninger til at nå de specifikke mål ud fra fire karakteristika: harmonisering af statistikker med hovedfokus på at definere befolkningsgrundlaget, integrering af de statistiske processer, statistikproduktion samt fleksibilitet i rammen. –Løsningsmodel A er referencescenariet med særskilte statistiske processer, særskilt lovgivning, begrænset harmonisering af befolkningsdefinitionen og ingen ny statistikproduktion. –De vigtigste elementer i løsningsmodel B.1 og B.2 er en opgradering, med stigende ambitionsniveau, af statistikproduktionen og rammernes fleksibilitet, men kun begrænset harmonisering af befolkningsgrundlaget. –Løsningsmodel C.1 og C.2 er identiske med hhv. løsningsmodel B.1 og B.2, med den ene forskel, at de indeholder et mere ambitiøst forsøg på at harmonisere befolkningsgrundlaget. Løsningsmodel B.2 og C.2 indebærer en mere omfattende opgradering af statistikproduktionen og fleksibilitet i rammen end løsningsmodel B.1 og C.1. –Endelig vil løsningsmodel D.1 og D.2 indebære fuld harmonisering og en omfattende opgradering af statistikproduktionen samt tilstrækkelig fleksibilitet til, at den fremtidige udvikling af statistikker kan tilgodese nye behov. Løsningsmodel D.2 indebærer endvidere, at der oprettes et statistisk folkeregister i samtlige medlemsstater. Omkostningerne ved alle løsningsmodellerne er blevet kvantificeret så vidt muligt ud fra følgende kriterier: i) graden af harmonisering af befolkningsgrundlaget, ii) opgradering af statistikproduktionen og iii) integrering af de statistiske processer i nationale statistiske folkeregistre. Endelig blev fordelene udspecificeret, men de fleste af dem kunne ikke kvantificeres på grund af deres ofte indirekte eller spredte karakter og blev derfor vurderet kvalitativt. Da der ikke forelå kvantificerede fordele, var det ikke muligt at foretage en direkte rangordning af løsningsmodellerne. Effektivitetsvurderingen viste imidlertid kvalitativt, at ingen af løsningsmodellerne er åbenlyst mere omkostningseffektiv end de andre. De giver snarere stigende fordele (direkte for statistikbrugere og indirekte for samfundet som helhed) med stigende omkostninger (hovedsagelig for statistikproducenter, dvs. de nationale statistiske produktionssystemer). Den store forskel mellem statistikproducenter og brugere afspejler dette, da producenterne fokuserede på omkostningerne, mens brugerne var mere optaget af fordelene. Vurderingen har imidlertid klart vist, at ambitiøse tiltag for at tilgodese databehovene i forbindelse med EU's politiske prioriteter indebærer en omkostning i form af de yderligere ressourcer, som statistikproducenterne behøver, og som er betydelige i forhold til de nuværende omkostninger under referencescenariet (op til ca. 10 % for løsningsmodel D.2). Vel at mærke er det kun de mest ambitiøse løsningsmodeller (D.1 og D.2), der indeholder vidtrækkende foranstaltninger til at tilgodese behovene på centrale EU-politikområder såsom integrering af byer og landdistrikter, den europæiske grønne pagt og grundlæggende rettigheder og ikkeforskelsbehandling. Hertil kommer, at det kun er løsningsmodel D.2, der omfatter statistiske folkeregistre for at gøre statistikproduktionen mere effektiv og dermed bidrage til at nå de ambitiøse mål for statistikproduktion. Alt taget i betragtning er den foretrukne løsningsmodel derfor D.2. Det er den mest ambitiøse med hensyn til statistikproduktion og fleksibilitet i rammen, og den giver det bedste resultat takket være en tilsvarende ambitiøs forenkling og integrering af systemerne til statistikproduktion og bæredygtige effektiviseringsfordele på længere sigt. Der er dog fortsat uafklarede forhold med hensyn til nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, og hertil kommer de betydelige tilpasningsomkostninger, der er forbundet med at oprette interoperable statistiske folkeregistre i samtlige medlemsstater. Derfor ville en alternativ (konservativ) tilgang med C.2 som foretrukken løsningsmodel også være rimelig, såfremt der i løsningsmodel D.2 lægges større vægt på proportionalitets- og effektivitetsproblemer. Dette ville også være mere acceptabelt for statistikproducenterne, da det er disse interessenter, der primært vil skulle stå for gennemførelsen. Dette lovgivningsforslags mest markante fravigelser fra konsekvensanalysens foretrukne løsningsmodeller er det lavere ambitionsniveau for ligestillingsdata og for oprettelsen af statistiske folkeregistre i medlemsstaterne. Med hensyn til sidstnævnte nævner konsekvensanalysen ganske vist konkrete betænkeligheder i forhold til proportionalitetsprincippet og nærhedsprincippet ved at kræve sådanne statistiske folkeregistre i samtlige medlemsstater. Forslaget følger således i overvejende grad tilgangen i løsningsmodel C.2 ved at fokusere mere på de aspekter ved de statistiske infrastrukturer, der vedrører statistikproduktion, uden at specificere proceduremæssige begrænsninger. De hørte eksperter fra de nationale statistiske kontorer har ligeledes givet udtryk for, at de langt foretrækker en sådan tilgang, som har fokus på statistikproduktion. Forslaget vil stadig styrke retsgrundlaget og tilskynde til udvikling af innovative løsninger, som gør det muligt at udveksle data imellem medlemsstaterne for at tilrette grænseoverskridende kvalitetsproblemer i forbindelse med EU-borgernes frie bevægelighed. Navnlig støttes teknologier til beskyttelse af privatlivets fred udtrykkeligt med henblik på, at udvekslingen af data sker i fuld overensstemmelse med EU's lovgivning om beskyttelse af personoplysninger (se "Grundlæggende rettigheder" nedenfor). •Målrettet regulering og forenkling De foretrukne løsningsmodeller (D.2 eller C.2) vil sandsynligvis skabe et vist manøvrerum for mulige omkostningsbesparelser af relevans for Refit-systemet som følge af forenkling, strømlining og integrering af de statistiske processer. Der forventes forenklinger, navnlig med hensyn til udveksling af data mellem kildedataejere og nationale statistiske kontorer, lovgivningsmæssige tilpasninger til de nationale statistiske kontorers og Eurostats ændrede databehov samt procedurer for de nationale statistiske kontorer indberetning af data til Eurostat. Brugerne vil drage fordel af forenklet og centraliseret adgang til statistikker på Eurostats websted. I overensstemmelse med den foretrukne løsningsmodel (C.2) kræves der i dette forslag ikke statistiske folkeregistre, men derimod styrkes de juridiske og tekniske forudsætninger for udveksling af data mellem medlemsstaterne. Udveksling af data ved hjælp af moderne teknologier kan være mere effektive og produktive løsninger til statistisk kvalitetssikring på længere sigt. •Grundlæggende rettigheder I konsekvensanalysen blev der identificeret to hovedkilder til potentielle indirekte virkninger for de grundlæggende rettigheder. På den ene side gav forskellige interessentgrupper under høringen af interessenter udtryk for betænkeligheder ved de eventuelle øgede risici med hensyn til beskyttelsen af personoplysninger i forbindelse med forbedrede og moderniserede statistiske infrastrukturer, der effektivt forbinder alle former for relevante kilder og muliggør udveksling af data mellem medlemsstaterne. På den anden side vil øget tilgængelighed og bedre kvalitet af statistikker over sociale fænomener (herunder bedre data om sårbare gruppers socioøkonomiske karakteristika eller om årsager til forskelsbehandling) forbedre politikkerne for grundlæggende rettigheder. Dette forslag tager hensyn til disse konklusioner ved at foreslå forholdsmæssigt afpassede og målrettede forbedringer af den relevante statistikproduktion, samtidig med at principperne for — og under hensyntagen til de retlige konsekvenser af — EU-lovgivningen om beskyttelse af personoplysninger i forordning (EU) 2016/679 og (EU) 2018/1725 overholdes. 4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET Forslaget omfatter ikke finansiering af regelmæssige dataindsamlinger, men indeholder bestemmelser om EU-medfinansiering af relevante moderniseringstiltag, herunder pilot- og gennemførlighedsundersøgelser i medlemsstaterne. Kommissionen (Eurostat) forpligter sig også til at udvikle en sikker infrastruktur til udveksling af data. Endelig vil det være nødvendigt at øge de menneskelige og operationelle (it-)ressourcer i Kommissionen (Eurostat) for at håndtere den øgede arbejdsbyrde i forbindelse med regulerings-, overvågnings- og produktionsaktiviteter, som de væsentligt forbedrede dataindsamlinger vil afstedkomme. Forslagets samlede finansielle virkninger er af ubegrænset varighed. De anslåede budgetmæssige virkninger i de første ti år efter forordningens ikrafttræden fremgår af finansieringsoversigten. 5.ANDRE FORHOLD •Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering

Den foreslåede forordning forventes vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet i 2023, og Kommissionen forventes snarest herefter at vedtage gennemførelsesforanstaltninger. Forordningen vil finde direkte anvendelse i alle EU's medlemsstater uden behov for nogen gennemførelsesplan. Medlemsstaterne forventes at begynde at indberette data til Kommissionen i henhold til den nye forordning i 2026. I overensstemmelse med konsekvensanalysen vil gennemførelsen af den vedtagne forordning blive overvåget og evalueret regelmæssigt. Konsekvensanalysen indeholder desuden overvågningsordninger, herunder forslag til, hvilke indikatorer der skal anvendes. •Nærmere redegørelse for de enkelte bestemmelser i forslaget Den foreslåede forordning fastlægger en ny ramme for de europæiske befolknings- og boligstatistikker. Ved at integrere de nuværende statistikker over demografi, migration og folketællinger præciseres det, at medlemsstaterne skal indberette statistikker, der dækker 3 områder (demografi, boligforhold, familier og husstande), 11 relaterede emner og 23 detaljerede emner. Disse skal understøttes af artiklerne om forslagets genstand, definitioner, statistisk population, statistiske enheder, hyppighed og referencetider, datakilder og metoder, herunder specifikke katalysatorer for genanvendelse af administrative datakilder, statistisk fortrolighed, kvalitetsspecifikationer, udveksling af data, pilot- og gennemførlighedsundersøgelser og potentielle finansielle bidrag. Som et centralt aspekt af definitionerne har dette forslag til formål at løse et strukturelt problem i den nugældende lovgivning, som blev konstateret i evalueringen, nemlig den manglende harmonisering i definitionen af befolkningsgrundlag. Det nye forslag bygger på en fælles definition af befolkning baseret på det statistiske begreb "sædvanlig bopæl", som udgangspunkt uden undtagelser. Derudover opfordres der udtrykkeligt til, at videnskabelige statistiske estimeringsmetoder (såsom "livstegn" eller "andel forblevne tilflyttere") skal give mulighed for at gennemføre definitionen med udgangspunkt i administrative datakilder. En harmoniseret befolkningsdefinition, der gennemføres korrekt i samtlige medlemsstater, vil i høj grad forbedre sammenligneligheden og sammenhængen mellem de europæiske befolkningsstatistikker i overensstemmelse med de i konsekvensanalysen foretrukne løsningsmodeller. De nærmere detaljer i datakravene vil blive præciseret i gennemførelsesretsakter, men den foreslåede forordning gør det muligt at ændre i listen over detaljerede emner og deres hyppighed og referencetider ved hjælp af delegerede retsakter. Forslaget giver også mulighed for at opfylde kommende datakrav med ad hoc-dataindsamlinger. Endelig kræver den foreslåede forordning, at der iværksættes pilot- og gennemførlighedsundersøgelser, hvor det er relevant, og der er mulighed for samfinansiering med henblik på yderligere at modernisere de statistiske produktionssystemer og afprøve nye emner. Disse gennemførelsesbeføjelser og delegerede beføjelser, som Kommissionen tillægges, samt muligheden for at iværksætte pilot-/gennemførlighedsundersøgelser foreslås, således at der bevares en vis fleksibilitet i den nye ramme for at tage hensyn til nye brugerbehov og mulighederne fra nye datakilder i et længere fremtidsperspektiv. Desuden beskrives det i artiklen om udveksling af data, hvordan fortrolige data kan udveksles i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 specifikt med henblik på at udarbejde befolkningsstatistikker. På den ene side har tidligere erfaringer vist, at der er behov for grænseoverskridende samarbejde mellem de nationale statistiske kontorer ved brug af deres individuelle registerdata for effektivt at løse problemer med utilstrækkelig dækning i forbindelse med EU-borgernes frie bevægelighed. På den anden side begrænser forordning (EU) 2016/679 strengt udveksling af data i denne forbindelse på grundlag af seks principper, heriblandt formålsbegrænsning, dataminimering samt integritet og fortrolighed. For at muliggøre effektiv udveksling af data til kvalitetsformål i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679 kræver dette forslag afprøvning og anvendelse af teknologier til beskyttelse af personoplysninger, som i kraft af deres udformning gennemfører dataminimering. Kommissionen (Eurostat) skal også etablere en sikker infrastruktur for at lette en sådan udveksling af data, samtidig med at databehandlingens tekniske integritet og fortrolighed sikres. Endelig tjener den del af forslaget, der ændrer forordning (EF) nr. 862/2007, tre forskellige formål: 1)at begrænse dens statistiske anvendelsesområde ved at slette artikel 3, hvis statistiske emner overføres til den nye ramme for europæiske befolkningsstatistikker 2)at tilføje flere retlige katalysatorer for statistiske myndigheder med hensyn til rettidig adgang til og genanvendelse af administrative datakilder med henblik på nævnte forordning i overensstemmelse med de udvidede katalysatorer, der tilføjes selve den foreslåede forordning om europæiske befolkningsstatistikker 3)at sikre, at de lister over lande og områder, der anvendes med henblik på nævnte forordning, harmoniseres med de lister, der anvendes i den nye ramme for europæiske befolkningsstatistikker. For at sikre ensartethed er det nødvendigt at ændre forordning (EF) nr. 862/2007 gennem den foreslåede forordning om europæiske befolkningsstatistikker, fordi statistiske emner vil blive overført fra den nævnte forordning til den nye ramme for europæiske befolkningsstatistikker. Der er tungtvejende statistiske og metodologiske årsager til denne tilgang: – "Migration", som i øjeblikket er omfattet af artikel 3, stk. 1, litra a)-c), i forordning (EF) nr. 862/2007, henviser til det grundlæggende demografiske begreb at personer flytter deres bopæl til et andet land, dvs. en del af de befolkningsbevægelser, der ændrer et lands befolkningssammensætning. Den foreslåede forordning om europæiske befolkningsstatistikker sigter mod — for første gang nogensinde — at indføre et samlet, sammenhængende retsgrundlag for alle elementer i befolkningssammensætningen. Dette bør omfatte alle befolkningsbevægelser, herunder vitale hændelser (fødsler og dødsfald), men også migrationsstrømme og opgørelser over migrantbefolkning — dvs. flytning af bopæl fra et land til et andet. –"Erhvervelse og tab af statsborgerskab", som i øjeblikket er omfattet af artikel 3, stk. 1, litra d), i forordning (EF) nr. 862/2007, er et statistisk emne, der i sagens natur er tæt forbundet med befolkningssammensætningen, da det supplerer vitale hændelser med forandringer i antallet af egne statsborgere, der er fastboende hvert land. Alle de andre foreslåede ændringer af forordning (EF) nr. 862/2007 (ændring af titlen samt udeladelse af stykkerne om forslagets genstand i artikel 1 og af definitionerne i artikel 2) er en konsekvens af forordningens begrænsede anvendelsesområde som følge heraf. 2023/0008 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om europæiske befolknings- og boligstatistikker, om ændring af forordning (EF) nr. 862/2007 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 763/2008 og (EU) nr. 1260/2013

(EØS-relevant tekst) EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 338, stk. 1, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget, efter den almindelige lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: (1)Der er behov for europæiske befolknings- og boligstatistikker til at udforme, gennemføre og evaluere Unionens politikker — navnlig dem, der vedrører demografiske forandringer og den grønne og den digitale omstilling — og til at fremme energieffektivitet og økonomisk, social og territorial samhørighed og at nå målene for bæredygtig udvikling i FN's 2030-dagsorden. (2)Befolkningsstatistikker er en central fællesnævner for en lang række politiske indikatorer og anvendes som reference på tværs af de europæiske statistikker, navnlig med henblik på at tilvejebringe stikprøvegrundlag for at foretage repræsentative undersøgelser af personer og husstande i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1700. (3)Rådet for Økonomi og Finans giver regelmæssigt Udvalget for Økonomisk Politik mandat til at vurdere de offentlige finansers kvalitet og bæredygtighed på længere på grundlag af befolkningsfremskrivninger, som Eurostat udarbejder. Befolkningsfremskrivningerne anvendes også til politikanalyse i forbindelse med det europæiske semester. Kommissionen (Eurostat) bør råde over alle de statistikker, der er nødvendige for at udarbejde og offentliggøre befolkningsfremskrivninger i overensstemmelse med Unionens informationsbehov. (4)I henhold til artikel 175, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) skal Kommissionen hvert tredje år aflægge rapport til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om de fremskridt, der er gjort med hensyn til at opnå økonomisk, social og territorial samhørighed. Regionale og lokale data — herunder for forskellige typer af områder såsom grænseregioner, byer og deres funktionelle byområder, storbyområder, landdistrikter, bjerg- og øregioner — er nødvendige for udarbejdelsen af disse rapporter og for regelmæssig overvågning af den demografiske udvikling og mulige fremtidige demografiske udfordringer i Unionens områder. (5)Ifølge artikel 16, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) skal kvalificeret flertal blandt Rådets medlemmer bl.a. fastsættes på grundlag af medlemsstaternes befolkningsstørrelse. Med henblik herpå er medlemsstaterne i henhold til artikel 4, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1260/2013 i øjeblikket forpligtet til at forsyne Kommissionen (Eurostat) med data om den samlede befolkning på nationalt plan. (6)I 2017 godkendte Udvalget for det Europæiske Statistiske System (ESSC) Budapestmemorandummet, hvori det påpeges, at der er behov for årlige statistikker over befolkningens størrelse og visse sociale, økonomiske og demografiske karakteristika samt behov for forbedrede migrationsstatistikker. For at overholde principperne om ligestillingsprincippet og princippet om ikkeforskelsbehandling af borgerne i alle aktiviteter og borgernes individuelle rettigheder, som er nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og artikel 10 og 19 i TEUF, har Unionen brug for pålidelige og sammenlignelige statistikker. Ved forordning (EU) 2019/1700 blev der fastlagt en ramme for indsamling af data fra stikprøver, som gør det muligt at indsamle data om ligestilling og ikkeforskelsbehandling, for så vidt dette er muligt på grundlag af stikprøver, og at analysere visse aspekter af ligestilling og forskelsbehandling ved at udarbejde socioøkonomiske indikatorer og oplysninger om erfaringer med forskelsbehandling. I tillæg hertil foretager Agenturet for Grundlæggende Rettigheder og Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder særlige undersøgelser og målrettede spørgeundersøgelser, som kan give endnu bedre adgang til ligestillingsstatistikker på EU-plan. Det fremtidige samarbejde og den fremtidige koordinering mellem medlemsstaterne, Eurostat og disse agenturer bør styrkes for at imødekomme brugernes stigende efterspørgsel efter pålidelige og omfattende data om ligestilling og mangfoldighed i Unionen. (7)For at nå målene i den europæiske grønne pagt og udvikle og evaluere effektive politikker er der behov for bedre statistikker over husholdningernes energiforbrug og energieffektivitet, detaljerede geografiske data om befolkningens fordeling samt tilbundsgående undersøgelser af forholdet mellem befolkning og boligforhold. Covid-19-pandemien viste, at der er behov for pålidelige, hyppige og rettidige statistikker over dødsfald i Unionen. Selv om databehovene blev opfyldt med en frivillig dataindsamling fra medlemsstaterne til Kommissionen (Eurostat), har Unionen brug for en passende mekanisme til obligatorisk indsamling af sådanne data inden for det europæiske statistiske system (ESS) med den fornødne hyppighed, rettidighed og detaljeringsgrad. (8) De Forenede Nationers Økonomiske og Sociale Råd vedtager hvert tiende år på anmodning af De Forenede Nationers Statistiske Kommission resolutioner om den globale folke- og boligtælling og opfordrer FN's medlemsstater til at foretage folke- og boligtællinger i overensstemmelse med internationale og regionale henstillinger og at opretholde integriteten, pålideligheden, nøjagtigheden og værdien af resultaterne fra folke- og boligtællinger. De europæiske befolknings- og boligstatistikker bør tage hensyn til disse henstillinger. (9)Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 blev der fastlagt en ramme for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker baseret på fælles statistiske principper. Forordningen fastlægger kvalitetskriterier og henviser til nødvendigheden af at mindske respondentbyrden og bidrage til at nå det mere generelle mål om at mindske den administrative byrde. En ny retlig ramme for europæiske befolknings- og boligstatistikker bør gennemføre de kvalitetskriterier, der er fastsat i nævnte forordning, og lette mindskningen af byrden ved at indføre effektiv og produktiv genanvendelse af tilgængelige datakilder, f.eks. administrative data. (10)Evalueringen af de eksisterende statistikker over folke- og boligtællinger i Unionen, statistikker over internationale migrationsstrømme, opgørelser over migrantbefolkning og erhvervelse af statsborgerskab samt demografiske karakteristika har vist, at den nuværende retlige ramme, der omfatter Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 862/2007, (EF) nr. 763/2008 og (EU) nr. 1260/2013, har ført til betydelige generelle forbedringer af statistikkerne i forhold til situationen i 2005, hvor den nuværende retlige ramme endnu ikke fandt anvendelse. Denne ramme har imidlertid potentiale for manglende sammenhæng og sammenlignelighed, hvilket bør afhjælpes. (11)Udviklingen i den demografiske situation og de seneste migrationstendenser har skabt efterspørgsel efter mere rettidige, hyppigere og mere detaljerede europæiske statistikker over befolkning, vitale hændelser og boligforhold, herunder detaljerede oplysninger om emner eller grupper, der i løbet af det seneste årti er blevet politisk og samfundsmæssigt relevante. Desuden er den eksisterende retlige ramme ikke tilstrækkelig fleksibel til at kunne tilpasses til udviklingen i de politiske behov og gøre det muligt at benytte nye kilder på nationalt plan og EU-plan. Derudover har strukturen i den eksisterende retlige ramme — i form af tre særskilte forordninger, som er vedtaget på forskellige tidspunkter — ført til en grundlæggende uensartethed imellem statistikkerne. Endelig, da forordning (EU) nr. 1260/2013 ophører med at finde anvendelse den 31. august 2028, er der behov for et nyt retsgrundlag for de demografiske statistikker, der indsamles i henhold til nævnte forordning. Det er således nødvendigt at erstatte den nuværende retlige ramme med en ny, mere sammenhængende og fleksibel ramme, som ændrer relevante dele af forordning (EF) nr. 862/2007 og ophæver forordning (EF) nr. 763/2008 og (EU) nr. 1260/2013.

(12)Artikel 3 i forordning (EF) nr. 862/2007 dækker statistikker over den fastboende befolknings statsborgerskab og fødeland (opgørelser over migrantbefolkning), bopælsforandringer mellem lande (internationale migrationsstrømme) samt erhvervelse af statsborgerskab for den fastboende befolkning, mens de øvrige statistikker i henhold til nævnte forordning vedrører administrative og retlige procedurer i forbindelse med indvandringslovgivning og international beskyttelse. Statistikkerne i henhold til artikel 3 er således tæt forbundne og bør stemme overens med statistikkerne over den fastboende befolkning og dens demografiske forandringer i henhold til forordning (EF) nr. 763/2008 og (EU) nr. 1260/2013. For at sikre grundlæggende sammenhæng bør disse statistikker derfor integreres i et samlet retsgrundlag, samtidig med at artikel 3 i forordning (EF) nr. 862/2007 bør udgå. (13)På grund af den hastigt skiftende karakter af visse befolknings- og boligkarakteristika, navnlig i forbindelse med demografiske fænomener og migrationsfænomener, og det tilsvarende behov for en hurtig målretning og tilpasning af politikkerne er det nødvendigt at gøre statistikkerne tilgængelige rettidigt og kort tid efter referenceperioden. Statistikkernes hyppighed og rettidighed bør derfor skærpes mærkbart. (14)Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1059/2003 blev der indført en kvadratnetbaseret metode til at definere territoriale typologier baseret på befolkningsfordelingen i kvadratnetceller på 1 × 1 km. Som en midlertidig direkte statistisk aktion, der ledsager folke- og boligtællingerne i 2021, blev der ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1799 fastsat et paneuropæisk kvadratnet på 1 × 1 km til folketællingernes hovedresultater. En retlig ramme bør sikre fortsat formidling af georefererede befolkningsstatistikker baseret på kvadratnet og udvidelse heraf til også at omfatte boligstatistikker. (15)Regionale enheder og statistiske kvadratnet bør defineres i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1059/2003. (16)De statistiske enheders tema bør i overensstemmelse med bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF anvendes som georeference til stedbestemmelse. (17)Den nuværende retlige ramme for europæiske befolknings- og boligstatistikker skal ajourføres for at sikre, at de statistiske processer, som for øjeblikket er særskilte, bliver tilstrækkeligt integreret i en fælles ramme, som gør det muligt for ESS at reagere effektivt på nye informationsbehov i Unionen og tilskynde til statistiske innovationer. Statistikproduktionen skal forbedres, så den fortsat er relevant i lyset af demografiske, migrationsmæssige, sociale og økonomiske forandringer i samfundet. (18)De forbedrede regelmæssige (årlige og hyppigere end årlige) europæiske befolknings- og boligstatistikker baseret på administrative kilder bør suppleres med oplysninger fra koordinerede folke- og boligtællinger i Unionen, som foretages hvert tiende år i overensstemmelse med FN's principper og henstillinger. Lige så vigtigt er, at folke- og boligtællinger udgør en enestående mulighed for at synliggøre officielle statistikker, både hvad angår udførelse og resultater. (19)Unionens folketællinger bør blive mere omkostningseffektive ved at gøre fuld brug af det righoldige sæt administrative data, der er tilgængeligt i medlemsstaterne, eller en kombination af forskellige kilder, bl.a. kilder i forbindelse med tingenes internet (IoT) og levering af digitale tjenester. De bør også anvendes til at genskabe det demografiske referencescenarie og omfatte undersøgelser af de administrative datakilders dækningsgrad. (20)Medlemsstaterne og Kommissionen (Eurostat) bør have bæredygtig adgang til den bredest mulige vifte af datakilder med henblik på at udarbejde europæiske befolknings- og boligstatistikker af høj kvalitet og på en omkostningseffektiv måde. I den forbindelse er det afgørende, at de nationale statistikmyndigheder gives rettidig adgang og er i stand til straks at anvende de administrative data, der ejes af offentlige forvaltninger på nationalt, regionalt og lokalt plan, jf. artikel 17a i forordning (EF) nr. 223/2009. Eksempelvis kan statistikker over bygningers energieffektivitet baseres på administrative data vedrørende udstedelse af energiattester for bygninger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU. De nationale statistiske kontorer skal også inddrages i beslutninger om udformning og videreudvikling af relevante administrative datakilder for at sikre, at de kan genanvendes yderligere til udarbejdelse af officielle statistikker. (21)I de seneste år er der blevet udviklet omfattende databaser på EU-plan og interoperabilitetssystemer vedrørende bopæl, vitale hændelser, statsborgerskab samt migration og grænseoverskridende befolkningsbevægelser, svarende til dem, der er oprettet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 910/2014, (EU) 2018/1724, (EU) 2019/817 og (EU) 2019/818. De indeholder værdifulde oplysninger, som kan videreanvendes til udarbejdelse og kvalitetssikring af europæiske befolknings- og boligstatistikker. (22)I den forbindelse er det vigtigt at give Kommissionen (Eurostat) mulighed for kun at videreanvende disse data til statistiske formål under streng overholdelse af reglerne om databeskyttelse og beskyttelse af personoplysninger, som er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725. Dette bør navnlig gælde for de statistiske data, der er lagret i det centrale register for rapportering og statistik (CRRS) i overensstemmelse med formålet med CRRS, jf. artikel 39, stk. 1, i forordning (EU) 2019/817 og artikel 39, stk. 1, i forordning (EU) 2019/818, og i overensstemmelse med forordningerne om oprettelse af de systemer, hvis statistiske data er lagret i CRRS. Navnlig i betragtning af, at CRRS skal levere statistiske data og analytisk rapportering på tværs af systemerne til politikformål, operationelle formål og datakvalitetsformål, bør Kommissionen (Eurostat) så vidt muligt samarbejde med Den Europæiske Unions Agentur for den Operationelle Forvaltning af Store IT-Systemer inden for Området med Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed (eu-LISA) med henblik på at tilvejebringe de nødvendige europæiske statistikker. (23)Privatejede data kan forbedre de europæiske befolknings- og boligstatistikkers dækningsgrad, rettidighed og kriseberedskab eller muliggøre statistisk innovation. Sådanne data har potentiale til at supplere eksisterende demografiske statistikker og migrationsstatistikker, tilføre statistisk innovation og endda anvendes til udarbejdelse af tidlige skøn. De nationale statistiske kontorer og andre kompetente nationale myndigheder samt Kommissionen (Eurostat) bør have adgang til og anvende sådanne data. (24)For at sikre de europæiske befolknings- og boligstatistikkers sammenlignelighed på EU-plan er det afgørende, at fælles befolkningsdefinitioner anvendes og gennemføres på en harmoniseret måde. For at gennemføre det fælles harmoniserede befolkningsgrundlag konsekvent, solidt og omkostningseffektivt, samtidig med at der sikres rettidige resultater, skal der anvendes statistiske metoder og modelleringsteknikker såsom "livstegn" og "andel forblevne tilflyttere". (25)Medlemsstaterne bør indberette deres data og metadata elektronisk i et egnet teknisk format, som stilles til rådighed af Kommissionen. Internationale standarder, såsom initiativet vedrørende udveksling af statistiske data og metadata (SDMX), og statistiske eller tekniske standarder, der er videreudviklet i Unionen, såsom metadata- og valideringsstandarder eller principperne for den europæiske interoperabilitetsramme, bør anvendes i det omfang, det er relevant for de europæiske befolknings- og boligstatistikker. ESSC har godkendt ESS-standarder for metadata og kvalitetsrapporter i overensstemmelse med artikel 12 i forordning (EF) nr. 223/2009. Disse standarder skal bidrage til harmoniseringen af kvalitetssikring og rapportering i henhold til denne forordning og bør derfor indføres. (26)De europæiske befolknings- og boligstatistikker bør opfylde de kvalitetskriterier for relevans, nøjagtighed, aktualitet og punktlighed, tilgængelighed og klarhed, sammenlignelighed samt kohærens, der er fastsat i forordning (EF) nr. 223/2009. Deres kvalitet bør forbedres i takt med, at Unionens behov udvikler sig. Relevante resultater af den kvalitetsvurdering, som Kommissionen (Eurostat) har foretaget, bør være offentligt tilgængelige for statistikbrugerne. Det bør være gratis og let at tilgå disse statistikker via Kommissionens (Eurostats) databaser på dens websted og i dens publikationer. (27)Forordning (EF) nr. 223/2009 indeholder regler om fremsendelse af data fra medlemsstaterne til Kommissionen (Eurostat) og om anvendelse heraf, herunder om fremsendelse og beskyttelse af fortrolige data. Foranstaltninger, der træffes i medfør af nærværende forordning, bør sikre, at fortrolige data udelukkende fremsendes og anvendes til statistiske formål, jf. førnævnte forordnings artikel 21 og 22. (28)Kommissionen (Eurostat) skal respektere den statistiske fortrolighed af de data, som medlemsstaterne indberetter i henhold til forordning (EF) nr. 223/2009. Med hensyn til de befolkningsstatistikker, der indsamles i henhold til denne forordning, bør der udvikles en harmoniseret tilgang til at sikre europæiske aggregater af høj kvalitet og undgå offentliggørelse af fortrolige data i statistikproduktion, således at man så vidt muligt undgår sletning af data. (29)De datakilder, der er tilgængelige på nationalt plan, formår ikke altid med nøjagtighed at medregne fænomener i forbindelse med personers frie bevægelighed i Unionen, personers adgang til grænseoverskridende tjenester vedrørende demografiske vitale hændelser samt udøvelsen af personers ret til at købe og eje boliger i hele Unionen til brug som primær bolig, feriebolig og sekundær bolig. Der forekommer desuden asymmetrier i de bilaterale migrationsstrømme og vanskeligheder med at opgøre størrelsen på befolkningsgrupper, f.eks. migranter, hjemløse eller statsløse. Udveksling af data til udarbejdelse af befolknings- og migrationsstatistikker og sikring af kvaliteten heraf bør derfor styrkes og betragtes som endnu en datakilde. En sådan styrket udveksling af data kan indbefatte en bred vifte af relevante data — fra data, der med al tydelighed ikke gør det muligt at identificere statistiske enheder, hverken direkte eller indirekte, til data, der evt. kan være omfattet af krav om statistisk fortrolighed. Medlemsstaterne bør i deres egen interesse og i de andre medlemsstaters interesse deltage i aktiviteter forbundet med udveksling af data, herunder i pilotprojekter til vurdering af innovative sikre løsninger. Kommissionen (Eurostat) bør også etablere en sikker infrastruktur for at lette en sådan udveksling af data og samtidig sikre alle nødvendige beskyttelsesforanstaltninger. (30)Når udveksling af data indebærer behandling af personoplysninger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 eller forordning (EU) 2018/1725, bør principperne om formålsbegrænsning, dataminimering, opbevaringsbegrænsning samt integritet og fortrolighed anvendes fuldt ud. Navnlig bør mekanismerne for udveksling af data, som er baseret på teknologier til beskyttelse af personoplysninger, der er specifikt udformet til at gennemføre disse principper, foretrækkes frem for direkte indberetning af data. (31)Der bør kun videregives fortrolige data på grundlag af en anmodning, der begrunder nødvendigheden af at videregive disse data i overensstemmelse med kapitel V i forordning (EF) nr. 223/2009.

(32)På længere sigt bør den fælles indsats i det europæiske statistiske system for at afhjælpe grænseoverskridende statistiske kvalitetsproblemer, såsom dobbelttælling af EU-borgere, som benytter sig af deres ret til fri bevægelighed, i videst muligt omfang drage fordel af de fælles digitale identifikatorer, der er fastsat på EU-plan ved forordning (EU) nr. 910/2014. (33)Nærværende forordning berører ikke Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679, forordning (EU) 2018/1725 eller direktiv 2002/58/EF. De nævnte forordninger finder inden for deres respektive anvendelsesområde anvendelse på personoplysninger, som behandles i henhold til nærværende forordning. (34)De europæiske befolknings- og boligstatistikker bør udvikles for at tage hensyn til nye databehov som følge af skiftende politiske prioriteter samt forandringer i den demografiske, migrationsmæssige, sociale eller økonomiske situation i Unionen. Kommissionen (Eurostat) bør foretage pilotundersøgelser, der vurderer gennemførligheden af de pågældende tilpasninger, hvor det er relevant, og bør tage hensyn til aspekter såsom omkostninger og administrativ byrde for medlemsstaterne og tilgængeligheden af passende datakilder. (35)For at tage hensyn til demografiske, økonomiske og sociale forandringer og den teknologiske udvikling bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF med henblik på at ændre listen, beskrivelsen, hyppigheden og referencetidspunkterne for detaljerede emner, der er omfattet af de europæiske befolknings- og boligstatistikker, at ajourføre hyppigheden og referencetiderne i bilaget til denne forordning og at præcisere, hvilke oplysninger medlemsstaterne skal indsende på ad hoc-basis. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen afholder relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer afholdes i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. (36)Unionens finansielle interesser skal beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger, heriblandt foranstaltninger vedrørende forebyggelse, påvisning, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder, herunder svig, vedrørende inddrivelse af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og alt efter omstændighederne vedrørende anvendelse af administrative sanktioner, jf. finansforordningen, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 samt Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95, (Euratom, EF) nr. 2185/96 og (EU) 2017/1939. Navnlig har Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) i overensstemmelse med forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 og (EU, Euratom) nr. 883/2013 beføjelse til at foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, med henblik på at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Unionens finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) er ved forordning (EU) 2017/1939 tillagt beføjelse til at efterforske og retsforfølge strafbare handlinger, som er til skade for Unionens finansielle interesser, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371. I overensstemmelse med finansforordningen skal enhver person eller enhed, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om beskyttelse af Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, Revisionsretten og for så vidt angår de medlemsstater, der deltager i et forstærket samarbejde i henhold til forordning (EU) 2017/1939, EPPO de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at eventuelle tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, tildeler tilsvarende rettigheder. (37)For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af nærværende forordning for så vidt angår specifikationen af data- og metadatakrav, tekniske formater og procedurer for indsendelse af data og metadata samt kvalitetsrapporternes indhold og struktur bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011. (38)Hvis gennemførelsen af nærværende forordning eller af delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der vedtages i henhold hertil, ville kræve omfattende tilpasninger af en medlemsstats nationale statistiske system med henblik på levering af data med en hyppighed på mindre end ti år, bør Kommissionen i behørigt begrundede tilfælde og i en begrænset periode kunne indrømme den pågældende medlemsstat undtagelser. (39)Målet for denne forordning, nemlig en systematisk udarbejdelse af europæiske befolknings- og boligstatistikker i Unionen, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan i kraft af deres ensartethed og sammenlignelighed bedre nås på EU-plan. Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger med henblik på at nå dette mål i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i TEU. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går nærværende forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. (40)Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse er blevet hørt i overensstemmelse med artikel 42, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1725 og afgav en udtalelse den [xxx]. (41)Udvalget for det Europæiske Statistiske System er blevet hørt — VEDTAGET DENNE FORORDNING: Artikel 1

Forslagets genstand Ved denne forordning fastlægges der en fælles retlig ramme for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker over befolkning og boligforhold. Artikel 2

Definitioner I denne forordning forstås ved: 1)"statsborgerskab": det særlige retlige bånd, der eksisterer mellem en fysisk person og dennes stat, og som er erhvervet ved fødslen eller gennem naturalisering, uanset om dette er sket ved erklæring, valg, ægteskab, adoption eller ad anden vej i henhold til national ret 2)"sædvanlig bopæl": det sted, hvor en person normalt tilbringer sin daglige hvileperiode, uanset om der forekommer midlertidigt fravær på grund af fritidsaktiviteter, ferie, besøg hos venner og familie, forretningsrejse, lægebehandling eller pilgrimsrejser. Det er kun følgende personer, der skal anses for at have sædvanlig bopæl i et bestemt geografisk område: a)personer, der har boet på deres sædvanlige bopæl det meste af tiden inden for de sidste 12 måneder frem til og med referencedatoen, eller b)personer, der er tilflyttet deres sædvanlige bopæl inden for de sidste 12 måneder frem til og med referencedatoen, og som har til hensigt eller forventes at opholde sig der det meste af tiden i mindst 12 måneder efter tilflytning

3)"livstegn": enhver oplysning, der indikerer en persons faktiske tilstedeværelse og sædvanlige bopæl i det pågældende område. Sådanne oplysninger kan være indhentet fra en passende kilde eller kombination af kilder, f.eks. digitale spor, der leder tilbage til personen 4)"andel forblevne": den andel af de personer, der er ankommet til det pågældende sted i et bestemt tidsrum, og som har opholdt sig på samme sted i mindst 12 måneder, i forhold til det samlede antal personer, der er ankommet til samme sted i samme tidsrum 5)"international migration": den hændelse, hvorved en person tager sædvanlig bopæl i en medlemsstat eller et tredjeland efter at have haft sædvanlig bopæl i en anden medlemsstat eller et andet tredjeland 6)"indvandrer": en person, som i referenceperioden har foretaget international migration med henblik på at tage ny sædvanlig bopæl i det indberettende land 7)"udvandrer": en person, som i referenceperioden har foretaget international migration med henblik på at tage ny sædvanlig bopæl uden for det indberettende land, og som indtil da havde sædvanlig bopæl i det indberettende land 8)"indenrigs migration": den hændelse, hvorved en person skifter sædvanlig bopæl inden for det indberettende lands område 9)"bolig": et midlertidigt eller permanent byggeri, husly eller indkvarteringssted, hvor en eller flere personer bor, uanset om det er udformet eller beregnet til menneskelig beboelse 10)"konventionel bolig": ejendom på et fast sted, som er udformet med henblik på permanent menneskelig beboelse, men som ikke er beregnet til institutions- eller kollektivboliger 11)"bygning beregnet til beboelse": et permanent byggeri bestående af en eller flere konventionelle boliger, eller som er beregnet til institutions- eller kollektivboliger 12)"husstand": en gruppe på to eller flere personer, som deler bolig eller andre specifikke ressourcer, eller en enkeltperson, som ikke indgår i nogen anden husstand 13)"familie": en gruppe på to eller flere personer, som bor i samme husstand, og som er indbyrdes beslægtede gennem forældreskab eller gennem ægteskab, registreret partnerskab eller samlivsforhold 14)"administrative registerdata": data, som er genereret af en ikkestatistisk kilde, oftest et offentligt organ, som ikke har til hovedformål at producere statistik 15)"område": et eller flere datasæt, som dækker specifikke emner 16)"emne": indholdet af de oplysninger, der skal indsamles om de statistiske enheder, hvor hvert emne dækker en række detaljerede emner 17)"detaljeret emne": det detaljerede indhold af de oplysninger, der skal indsamles om de statistiske enheder vedrørende et emne, hvor hvert detaljeret emne dækker en eller flere variabler 18)"datasæt": statistikker i form af en eller flere variabler, der er arrangeret i en struktureret form 19)"folke- og boligtælling": de detaljerede tiårlige datasæt og metadata, der skal indsendes i henhold til denne forordning 20)"statistisk enhed": én ud af en gruppe af enheder (dvs. personer, genstande eller hændelser), om hvilke der indsamles data, og om hvilke der i sidste ende udarbejdes statistikker 21)"variabel": et karakteristikum ved en statistisk enhed, som kan antage mere end ét sæt værdier 22)"opdeling": et foruddefineret, diskret sæt af værdier, som er udtømmende og gensidigt udelukker hinanden, og som kan tildeles variabler, der karakteriserer statistiske enheder

23)"nationalt niveau": for hele en medlemsstats område 24)"regionalt niveau": NUTS 3-niveau som fastsat i forordning (EF) nr. 1059/2003 25)"lokalt niveau": en lokal administrativ enheds niveau (LAU-niveau) som fastsat i forordning (EF) nr. 1059/2003 26)"kvadratnetniveau": inden for et statistisk kvadratnet som fastsat i forordning (EF) nr. 1059/2003 27)"rammer": enhver liste, ethvert materiale eller enhver anordning, som afgrænser og identificerer elementerne i målpopulationen. Afhængigt af anvendelsen kan en ramme give adgang til og/eller angive yderligere karakteristika ved elementerne 28)"referencedato": det tidspunkt, som statistikkerne vedrører 29)"referenceperiode": det tidsrum, som statistikkerne over hændelser vedrører 30)"referencetidspunkt": enten referencedato eller referenceperiode, afhængigt af om statistikkerne vedrører hændelser eller andre statistiske enheder 31)"metadata": oplysninger, der er nødvendige for at kunne bruge og fortolke statistikker, og som beskriver datasæt på en struktureret måde 32)"forhåndskontrollerede datasæt": datasæt, som er verificeret af medlemsstaterne på grundlag af vedtagne fælles valideringsregler 33)"kvalitetsrapport": en rapport, der formidler oplysninger om kvaliteten af et statistisk produkt eller en statistisk proces. Artikel 3

Befolkningsgrundlag 1.Med henblik på denne forordning består befolkningsgrundlaget af alle personer, som på referencedatoen har deres sædvanlige bopæl i Unionen i en given regional enhed i en medlemsstat på nationalt, regionalt eller lokalt niveau eller på kvadratnetniveau. 2.Befolkningsgrundlaget omfatter alle personer med sædvanlig bopæl, uanset statsborgerskab, uanset om personen er eller har været statsløs, og uanset om personens bopæl eller ophold er lovlig(t) eller tilladt af de relevante myndigheder. 3.Befolkningsgrundlaget omfatter ikke personer, der har deres sædvanlige bopæl uden for medlemsstatens område, uanset fødeland eller statsborgerskab, og uanset eventuel familiemæssig, social, økonomisk eller ejendomsmæssig tilknytning, som personen måtte have til medlemsstaten. 4.For personer uden sædvanlig bopæl angives det sted, hvor de befinder sig på referencedatoen, som deres sædvanlige bopæl. 5.Medlemsstaterne anvender den definition af sædvanlig bopæl, der er fastsat i denne forordning, på alle datasæt, der indsendes til Kommissionen (Eurostat) i henhold til denne forordning, og på nationalt, regionalt og lokalt niveau samt på kvadratnetniveau. 6.Ved anvendelsen af definitionen af sædvanlig bopæl anvender medlemsstaterne: a)en kombination af de datakilder, der er anført i artikel 9, stk. 1 b)estimeringsmetoder som f.eks. "livstegn" for at korrigere for den faktiske tilstedeværelse på den formodede sædvanlige bopæl i det meste af tiden i de 12 måneder, der slutter på referencedatoen, og "andel forblevne tilflyttere" for at anslå antallet af personer, der har til hensigt eller forventes at opholde sig et givet sted det meste af tiden i 12 måneder efter tilflytning.

Artikel 4

Statistiske enheder Statistikker i henhold til denne forordning udarbejdes for følgende statistiske enheder: a)personer b)vitale hændelser c)familier d)husstande e)bygninger beregnet til beboelse, boliger og konventionelle boliger. Artikel 5

Statistikkrav 1.De europæiske befolknings- og boligstatistikker dækker følgende områder: a)demografi b)boligforhold c)familier og husstande. 2.Statistikker inden for de i stk. 1 anførte områder inddeles i datasæt efter de emner og detaljerede emner, der er anført i bilaget. 3.Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 17 ved henblik på at ændre listen over de detaljerede emner i bilaget. De delegerede retsakter vedtages mindst 12 måneder forud for starten på det relevante referencetidspunkt. 4.Ved udøvelsen af sin beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i henhold til denne artikels stk. 3 sikrer Kommissionen, at disse retsakter ikke pålægger medlemsstaterne og respondenterne i spørgeundersøgelser en væsentlig og uforholdsmæssigt stor byrde. Ethvert nyt detaljeret emne vurderes med hensyn til dets gennemførlighed ved hjælp af pilotundersøgelser, som foretages af Kommissionen (Eurostat) og medlemsstaterne i overensstemmelse med artikel 14. 5.Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter for at præcisere de tekniske egenskaber ved de datasæt og metadata, der skal indsendes til Kommissionen (Eurostat). I disse gennemførelsesretsakter skal der, om relevant, angives følgende tekniske elementer: a)variablernes titel, tekniske specifikationer og opdelinger b)detaljerede specifikationer for de statistiske enheder og metadata c)de statistiske klassifikationer, som skal benyttes d)indberetningsfrister

e)tekniske formater for indsendelse af datasæt og metadata f)kvalitetsrapporternes indhold, struktur, hyppighed, betingelser og frister samt yderligere specifikationer, når det er nødvendigt og berettiget. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 18, stk. 2, mindst 12 måneder forud for starten på det relevante referencetidspunkt, undtagen for folke- og boligtællinger, for hvilke gennemførelsesretsakterne vedtages mindst 24 måneder forud for starten på det år, hvor referencedatoen falder. Artikel 6

Hyppighed og referencetidspunkter 1.Medlemsstaterne udarbejder europæiske befolknings- og boligstatistikker hvert kvartal, halvårligt, årligt eller flerårligt samt tiårlige folke- og boligtællinger. 2.De årstal, der slutter med "1", er referenceår for den tiårlige folke- og boligtælling. 3.De årstal, der slutter med "1", "5" og "8", er referenceår for flerårige statistikker. 4.Hyppigheden og referencetidspunktet (referenceperiode eller referencedato) for hvert detaljeret emne er fastsat i bilaget. 5.Den første referencedato, for hvilken der skal indberettes årlige statistikker for variablen "befolkningsopgørelser", er den 31. december 2025. Det første referencetidspunkt, for hvilket der skal indberettes andre statistikker i henhold til denne forordning, er i 2026. 6.Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 17 ved henblik på at ændre hyppighederne og referencetidspunkterne i bilaget. Artikel 7

Krav til ad hoc-statistik 1.Medlemsstaterne forsyner Kommissionen (Eurostat) med ad hoc-datasæt og ‑metadata. 2.Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter med henblik på at supplere denne forordning i overensstemmelse med artikel 17 ved at specificere de datasæt og metadata, der skal leveres af medlemsstaterne på ad hoc-basis, hvis indsamlingen af yderligere statistikker anses for nødvendig for at imødekomme yderligere statistiske behov i henhold til denne forordning. 3.Disse delegerede retsakter skal fastsætte følgende: a)hvilke detaljerede emner der skal indberettes ved indsamling af ad hoc-datasæt, og begrundelserne for sådanne yderligere statistiske behov b)referencetidspunkterne. 4.Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i stk. 2 omhandlede delegerede retsakter med 2027 som første referenceår og med mindst to år mellem hver indsamling af ad hoc-data. 5.Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter for at præcisere de tekniske egenskaber ved de i stk. 2 omhandlede ad hoc-datasæt og ‑metadata. I disse gennemførelsesretsakter skal der, om relevant, angives følgende tekniske elementer: a)variablernes titel, tekniske specifikationer og opdelinger b)detaljerede specifikationer for de statistiske enheder og metadata

c)de statistiske klassifikationer, som skal benyttes d)indberetningsfrister. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 18, stk. 2, senest 12 måneder forud for starten på det relevante referencetidspunkt. Artikel 8

Datasæt og metadata, som skal indsendes til Kommissionen 1.Medlemsstaterne indsender forhåndskontrollerede datasæt og metadata i et teknisk format, som er fastsat af Kommissionen (Eurostat). Den fælles indgangsportal anvendes til at indsende datasættene og metadataene til Kommissionen (Eurostat). 2.Når medlemsstaterne offentliggør de statistikker, der kræves i henhold til denne forordning, på nationalt niveau forud for de frister, der er fastsat i henhold til artikel 5, stk. 5, og artikel 7, stk. 5, indsender de dem til Kommissionen (Eurostat) på følgende måde: a)kvartalsvise og halvårlige statistikker senest én arbejdsdag efter den nationale offentliggørelse b)årlige statistikker senest tre arbejdsdage efter den nationale offentliggørelse c)flerårlige og tiårlige statistikker senest syv arbejdsdage efter den nationale offentliggørelse. 3.Medlemsstaterne indsender følgende til Kommissionen (Eurostat): a)reviderede datasæt og metadata, hvis der foretages en revision, efter indsendelsen af de datasæt, der kræves i henhold til denne forordning b)reviderede datasæt og metadata for relevante tidsserier, hvis der foretages en revision af datasæt, der er indsendt til Kommissionen (Eurostat), inden denne forordning finder anvendelse. De reviderede datasæt og metadata indsendes inden for de frister, der er fastsat i denne artikels stk. 2, og suppleres af kvalitetsrapportering i overensstemmelse med artikel 12. Artikel 9

Datakilder og metoder 1.Medlemsstaterne og Kommissionen (Eurostat) anvender en eller flere af følgende datakilder, forudsat at de kan anvendes til at udarbejde statistikker, der opfylder kvalitetskravene i artikel 12: a)administrative datakilder b)statistiske undersøgelser eller andre indsamlinger af statistiske data c)andre kilder, herunder privatejede data d)genanvendelse af data, der hidrører fra udveksling af data mellem nationale statistikmyndigheder og Kommissionen (Eurostat) inden for det europæiske statistiske system. 2.Medlemsstaterne vurderer og overvåger kvaliteten af de anvendte datakilder, herunder administrative registerdata og andre relevante kilder.

3.Medlemsstaterne udvikler løbende innovative kilder og metoder og anvender disse til at forbedre de statistikker, der udarbejdes i henhold til denne forordning, forudsat at de kan anvendes til at udarbejde statistikker, der opfylder kvalitetskravene i artikel 12: 4.De statistikker, der udarbejdes i henhold til denne forordning, baseres på statistisk velfunderede og veldokumenterede metoder, som tager hensyn til internationale henstillinger og bedste praksis såsom "livstegn", "andel forblevne tilflyttere" og andre videnskabeligt baserede statistiske estimeringsmetoder, som anvendes til at beregne befolkningen med sædvanlig bopæl i medlemsstaterne. 5.Efter anmodning af hensyn til vurderingen af den statistiske kvalitet, forelægger medlemsstaterne Kommissionen (Eurostat) resultaterne af vurderingen af datakilderne, dokumentationen af metoderne og de nødvendige præciseringer. Artikel 10

Rettidig adgang til og genanvendelse af administrative data 1.De nationale myndigheder med ansvar for administrative datakilder, der er relevante for denne forordning, giver tilladelse til at genanvende disse data i tilstrækkelig god tid og med tilstrækkelig hyppighed til, at statistikkerne kan udarbejdes og indsendes inden for fristerne og i overensstemmelse med de specifikke kvalitetskrav i henhold til denne forordning. Rettidig adgang til administrative registerdata og de driftsmæssige bestemmelser herfor skal indgå i de samarbejdsaftaler, der indgås mellem de pågældende nationale myndigheder og de nationale statistikmyndigheder. 2.Med henblik på denne forordning har Kommissionen (Eurostat) mulighed for, efter anmodning, rettidigt at tilgå og genanvende relevante data og metadata fra de databaser og interoperabilitetssystemer, der forvaltes af EU-organer og -agenturer, bl.a. i henhold til forordning (EU) nr. 910/2014, (EU) 2018/1724, samt statistiske data, der er lagret i det centrale register for rapportering og statistik (CRRS), i overensstemmelse med forordning (EU) 2019/817 og (EU) 2019/818 og forordningerne om oprettelse af de systemer, hvis statistiske data er lagret i CRRS. I den forbindelse samarbejder Kommissionen (Eurostat) yderligere med de relevante EU-organer og ‑agenturer med henblik på at specificere de skræddersyede statistiske data og metadata, som, hvor det er muligt i henhold til EU-retten, kræves til europæiske befolknings- og boligstatistikker, de driftsmæssige bestemmelser for indsendelsen heraf samt de nødvendige ledsagende fysiske og logiske beskyttelsesforanstaltninger. Artikel 11

Lister over lande og områder 1.Hvis datasættene omfatter oplysninger, som er opdelt efter lande eller områder, anvender medlemsstaterne specifikke opdelinger med henblik på nærværende forordning og forordning (EF) nr. 862/2007. 2.Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter, som præciserer eller ajourfører de lister over lande og regionale enheder, der finder anvendelse på opdelinger af statistikker, som udarbejdes i henhold til denne forordning. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. denne forordnings artikel 18, stk. 2. Disse lister præciseres ud fra kriterierne i forordning (EF) nr. 1059/2003. 3.Gennemførelsesretsakter, som ændrer mere end en tredjedel af opdelingen af kategorier af lande eller områder, finder tidligst anvendelse 12 måneder efter deres ikrafttræden. Artikel 12

Kvalitetskrav og kvalitetsrapporter 1.Medlemsstaterne træffer de fornødne foranstaltninger for at sikre kvaliteten af de indsendte datasæt og metadata. 2.Medlemsstaterne træffer passende og effektive foranstaltninger for at: a)gennemføre de regler vedrørende befolkningsgrundlaget, der er fastsat i denne forordnings artikel 3, på en ensartet måde og uafhængigt af de anvendte datakilder b)medregne eller foretage skøn over befolkningsgrupper, der er vanskelige at nå c)kontrollere fuldstændigheden og nøjagtigheden af den befolkning, der er omfattet, i overensstemmelse med denne forordnings artikel 3 d)fastlægge rammer, der er egnede til formålet med nærværende forordning og artikel 12 i forordning (EU) 2019/1700 e)undgå eventuelle risici for undertælling eller dobbelttælling som følge af personers frie bevægelighed i Unionen, personers adgang til grænseoverskridende tjenesteydelser i forbindelse med vitale hændelser og personers ret til at foretage grænseoverskridende køb og at eje og bruge boliger i hele Unionen f)mindske asymmetrier i migrationsstrømmene g)forsyne Kommissionen (Eurostat) med alle de data, der er nødvendige for at sikre, at de offentliggjorte europæiske statistikker er fuldstændige.

3.For første gang senest den 31. marts 2027 og derefter i alle årstal, der slutter med "0", "3" eller "7" forelægger medlemsstaterne en kvalitetsrapport til Kommissionen (Eurostat), som beskriver kvaliteten af de indsendte statistikker og de statistiske processer for de datasæt, der er indsendt i perioden, herunder navnlig de anvendte datakilder og metoder, anvendelsen af begreberne og definitionerne og de dermed forbundne mulige virkninger på kvaliteten af de udvalgte datakilder, datarevisioner og deres årsager og virkninger, kontrolmetoderne for statistisk offentliggørelse samt en nærmere redegørelse for, hvordan de i stk. 2 anførte kvalitetskriterier er blevet opfyldt, og hvorvidt de i stk. 3 omhandlede foranstaltninger har været effektive. 4.Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter, hvori den praktiske tilrettelæggelse for og indholdet af kvalitetsrapporterne fastsættes. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 18, stk. 2. 5.Medlemsstaterne underretter hurtigst muligt Kommissionen (Eurostat) om alle relevante oplysninger eller ændringer med hensyn til gennemførelsen af denne forordning, der kan påvirke kvaliteten af de indsendte statistikker. 6.Efter anmodning fra Kommissionen (Eurostat) indsender medlemsstaterne yderligere afklarende oplysninger, som er nødvendige for at vurdere statistikkernes kvalitet. Artikel 13

Udveksling af data 1.Data udveksles mellem forskellige medlemsstaters kompetente nationale myndigheder og mellem disse myndigheder og Kommissionen (Eurostat) udelukkende med henblik på at udvikle og udarbejde de europæiske statistikker, der er omfattet af denne forordning, og forbedre deres kvalitet. 2.Af hensyn til sikker udveksling af data inden for ESS træffes alle nødvendige foranstaltninger for at sikre den fysiske og logiske beskyttelse af data. Kommissionen (Eurostat) opretter en sikker infrastruktur for at lette udveksling af de i stk. 1 omhandlede data. De kompetente nationale statistikmyndigheder kan i henhold til denne forordning anvende denne sikre infrastruktur til at udveksle data til de i stk. 1 anførte formål. 3.Hvis de pågældende data er fortrolige data, jf. artikel 3, nr. 7), i forordning (EF) nr. 223/2009, eller personoplysninger, jf. forordning (EU) 2016/679 og (EU) 2018/1725, er det tilladt at videregive sådanne data på frivillig basis, forudsat at: a)de er genstand for en anmodning, der begrunder nødvendigheden af at videregive dataene i hvert enkelt tilfælde, navnlig med hensyn til de kvalitetsspørgsmål, der specifikt skal behandles b)de fortrinsvis er baseret på teknologier til beskyttelse af personoplysninger, der er specifikt udformet med henblik på at gennemføre principperne i forordning (EU) 2016/679 og (EU) 2018/1725, navnlig med hensyn til formålsbegrænsning, dataminimering, opbevaringsbegrænsning, integritet og fortrolighed c)videregivelse af dataene ikke er i modstrid med nogen bestemmelser i kapitel V i forordning (EF) nr. 223/2009. 4.Kommissionen (Eurostat) og medlemsstaterne tester og vurderer ved hjælp af pilotundersøgelser egnetheden af relevante teknologier til beskyttelse af personoplysninger ved udveksling af data. 5.Hvis pilotundersøgelserne i henhold til denne artikels stk. 4 identificerer effektive og sikre løsninger til udveksling af data til de i stk. 1 anførte formål, kan Kommissionen vedtage gennemførelsesretsakter, der fastsætter tekniske specifikationer for udveksling af data og foranstaltninger vedrørende oplysningernes fortrolighed og sikkerhed. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 18, stk. 2. Artikel 14

Pilot- og gennemførlighedsundersøgelser 1.Kommissionen (Eurostat) iværksætter, når det er nødvendigt og hensigtsmæssigt med henblik på denne forordning, pilot- og gennemførlighedsundersøgelser, som sigter på at: a)vurdere tilgængeligheden af datakilder og deres kvalitet, herunder af offentligt og privat ejede data i medlemsstaterne og på EU-plan b)udvikle og vurdere muligheden for i praksis at gennemføre nye emner, detaljerede emner, statistiske enheder, variabler og opdelinger heraf c)udvikle nye metoder og statistiske teknikker for at styrke kvaliteten d)mindske asymmetrier i migrationsstrømmene e)afprøve og vurdere egnetheden af relevante teknologier til beskyttelse af personoplysninger ved sikker udveksling af data inden for ESS i overensstemmelse med artikel 13, stk. 4.

2.Medlemsstaterne kan deltage i disse undersøgelser men skal sammen med Kommissionen (Eurostat) sikre, at disse undersøgelser er repræsentative på EU-plan. 3.Resultaterne af disse undersøgelser evalueres af Kommissionen (Eurostat) i samarbejde med medlemsstaterne. Kommissionen (Eurostat) udarbejder i samarbejde med medlemsstaterne rapporter om resultaterne af disse undersøgelser. Artikel 15

Finansiering 1.Der ydes tilskud fra Unionens almindelige budget til de nationale statistiske kontorer og andre nationale myndigheder, der er omhandlet i artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 223/2009, til: a)udvikling og gennemførelse af ny(e) eller forbedret/forbedrede datakilder, metoder, udveksling af data, statistiske enheder, variabler, detaljerede variabler, variabler og opdeling heraf b)medlemsstaternes deltagelse i repræsentative pilot- og gennemførlighedsundersøgelser, jf. denne forordnings artikel 14. 2.Disse finansielle EU-bidrag må ikke overstige 90 % af de støtteberettigede omkostninger. Artikel 16

Beskyttelse af Unionens finansielle interesser Hvor et tredjeland deltager i aktioner, der finansieres under denne forordning, i kraft af en afgørelse, der er vedtaget i henhold til en international aftale eller på grundlag af ethvert andet retligt instrument, skal tredjelandet give den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), Revisionsretten og EPPO de fornødne rettigheder og den fornødne adgang, således at de fuldt ud kan udøve deres respektive beføjelser. Hvad angår OLAF, skal sådanne rettigheder omfatte retten til at foretage undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 Artikel 17

Udøvelse af de delegerede beføjelser 1.Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser. 2.Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 5, stk. 3, artikel 6, stk. 6, og artikel 7, stk. 2, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra [Publikationskontoret: Indsæt venligst den nøjagtige dato for denne forordnings ikrafttræden]. 3.Den i artikel 5, stk. 3, artikel 6, stk. 6, og artikel 7, stk. 2, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om spærring bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft. 4.Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016. 5.Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom. 6.En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 5, stk. 3, artikel 6, stk. 6, og artikel 7, stk. 2, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ. Artikel 18

Udvalgsprocedure 1.Kommissionen bistås af Det Europæiske Udvalg for det Statistiske System, der er nedsat ved artikel 7 i forordning (EF) nr. 223/2009. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011. 2.Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.

Artikel 19

Undtagelser 1.Hvis anvendelsen af denne forordning eller de delegerede retsakter eller gennemførelsesretsakter, der er vedtaget i henhold dertil, vil kræve omfattende tilpasninger af en medlemsstats nationale statistiske system, kan Kommissionen ved brug af gennemførelsesretsakter indrømme medlemsstaterne undtagelser for en periode på højst to år. 2.Når Kommissionen indrømmer undtagelserne, tager den hensyn til sammenligneligheden af medlemsstaternes statistikker og den rettidige beregning af de repræsentative og pålidelige europæiske aggregater, der kræves. Når Kommissionen indrømmer undtagelserne, sikrer den ligeledes, at kravene vedrørende statistikker, metadata og kvalitet, der er omfattet af denne forordning, og som tidligere var omfattet af forordning (EU) nr. 1260/2013 eller af artikel 3 i forordning (EF) nr. 862/2007, videreføres uden afbrydelse. 3.Den pågældende medlemsstat indgiver en behørigt begrundet anmodning om undtagelse til Kommissionen inden for to måneder efter den pågældende retsakts ikrafttræden. 4.Kommissionen vedtager de i denne artikels stk. 1 omhandlede gennemførelsesretsakter efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 18, stk. 2. Artikel 20

Ændring af forordning (EF) nr. 862/2007 I forordning (EF) nr. 862/2007 foretages følgende ændringer: 1)Overskriften affattes således: "Forordning (EF) nr. 862/2007 af 11. juli 2007 om europæiske statistikker over asyl og administrative og retlige procedurer i forbindelse med indvandringslovgivning og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 311/76 om udarbejdelse af statistik over udenlandske arbejdstagere". 2)I artikel 1 udgår litra a) og b). 3)I artikel 2, stk. 1, udgår litra a), b), c), f) og g). 4)Artikel 3 udgår. 5)Følgende indsættes som artikel 9c: "Artikel 9c

Rettidig adgang til og genanvendelse af administrative data 1.De nationale myndigheder med ansvar for administrative datakilder, der er relevante for denne forordning, giver tilladelse til at genanvende disse data i tilstrækkelig god tid og med tilstrækkelig hyppighed til, at statistikkerne kan udarbejdes og indsendes inden for fristerne og i overensstemmelse med de specifikke kvalitetskrav i henhold til denne forordning. Rettidig adgang til administrative registerdata og de driftsmæssige bestemmelser herfor skal indgå i de samarbejdsaftaler, der indgås mellem de pågældende nationale myndigheder og de nationale statistikmyndigheder. 2.Med henblik på denne forordning har Kommissionen (Eurostat) mulighed for, efter anmodning, rettidigt at tilgå og genanvende relevante data og metadata fra de databaser og interoperabilitetssystemer, der forvaltes af EU-organer og -agenturer, bl.a. i henhold til forordning (EU) nr. 910/2014, (EU) 2018/1724, samt statistiske data, der er lagret i det centrale register for rapportering og statistik (CRRS), i overensstemmelse med forordning (EU) 2019/817 og (EU) 2019/818 og forordningerne om oprettelse af de systemer, hvis statistiske data er lagret i CRRS. I den forbindelse samarbejder Kommissionen (Eurostat) yderligere med de relevante EU-organer og ‑agenturer med henblik på at specificere de skræddersyede statistiske data og metadata, som, hvor det er muligt i henhold til EU-retten, kræves til europæiske befolknings- og boligstatistikker, de driftsmæssige bestemmelser for indsendelsen heraf samt de nødvendige ledsagende fysiske og logiske beskyttelsesforanstaltninger." 6)Følgende indsættes som artikel 10a: "Artikel 10a

Lister over lande og områder De lister over lande og områder, der er omhandlet i artikel 11 i [Publikationskontoret: indsæt venligst den korrekte henvisning til nærværende forordning], anvendes ved udarbejdelsen af statistikker i henhold til nærværende forordning for at sikre sammenlignelighed af lande- og områdespecifikke oplysninger på tværs af europæiske statistikker. Medlemsstaterne anvender disse lister for første gang til at udarbejde statistikker, der skal udarbejdes i henhold til denne forordning, begyndende med de dataindberetninger, der har 2026 som referenceår." Artikel 21

Ophævelse Forordning (EF) nr. 763/2008 og (EU) nr. 1260/2013 ophæves med virkning fra den 1. januar 2026, uden at det berører de forpligtelser, der er fastsat i disse retsakter, vedrørende referenceperioder, som helt eller delvist falder før den pågældende dato.

Henvisninger til de ophævede forordninger gælder som henvisninger til nærværende forordning. Artikel 22

Ikrafttræden og anvendelse Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Den anvendes fra den 1. januar 2026. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den […]. På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne Formand Formand FINANSIERINGSOVERSIGT 1.FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1.Forslagets/initiativets betegnelse 1.2.Berørt(e) politikområde(r) 1.3.Forslaget/initiativet vedrører: 1.4.Mål 1.4.1.Generelt/generelle mål 1.4.2.Specifikt/specifikke mål 1.4.3.Forventet/forventede resultat(er) og virkning(er) 1.4.4.Resultatindikatorer 1.5.Begrundelse for forslaget/initiativet 1.5.1.Behov, der skal opfyldes på kort eller lang sigt, herunder en detaljeret tidsplan for iværksættelsen af initiativet

1.5.2.Merværdien ved et EU-tiltag (f.eks. som følge af koordineringsfordele, retssikkerhed, større effekt eller komplementaritet). Ved "merværdien ved et EU-tiltag" forstås her merværdien af EU's intervention i forhold til den værdi, som medlemsstaterne ville have skabt enkeltvis 1.5.3.Erfaringer fra tidligere foranstaltninger af lignende art 1.5.4.Forenelighed med den flerårige finansielle ramme og mulige synergivirkninger med andre relevante instrumenter 1.5.5.Vurdering af de forskellige finansieringsmuligheder, der er til rådighed, herunder muligheden for omfordeling 1.6.Forslagets/initiativets varighed og finansielle virkninger 1.7.Planlagt(e) forvaltningsmetode(r) 2.FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1.Bestemmelser om overvågning og rapportering 2.2.Forvaltnings- og kontrolsystem(er) 2.2.1.Begrundelse for den/de foreslåede forvaltningsmetode(r), finansieringsmekanisme(r), betalingsvilkår og kontrolstrategi 2.2.2.Oplysninger om de konstaterede risici og det/de interne kontrolsystem(er), der etableres for at afbøde dem 2.2.3.Vurdering af og begrundelse for kontrolforanstaltningernes omkostningseffektivitet (forholdet mellem kontrolomkostningerne og værdien af de forvaltede midler) samt vurdering af den forventede risiko for fejl (ved betaling og ved afslutning) 2.3.Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder 3.FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1.Berørt(e) udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme og udgiftspost(er) på budgettet 3.2.Forslagets anslåede finansielle virkninger for bevillingerne 3.2.1.Sammenfatning af de anslåede virkninger for aktionsbevillingerne 3.2.2.Anslåede resultater finansieret med aktionsbevillinger 3.2.3.Sammenfatning af de anslåede virkninger for administrationsbevillingerne 3.2.4.Forenelighed med indeværende flerårige finansielle ramme

3.2.5.Bidrag fra tredjemand 3.3.Anslåede virkninger for indtægterne FINANSIERINGSOVERSIGT 1.FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1.Forslagets/initiativets betegnelse Europa-Parlamentets og Rådets forordning om europæiske befolknings- og boligstatistikker, om ændring af forordning (EF) nr. 862/2007 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 763/2008 og (EU) nr. 1260/2013 1.2.Berørt(e) politikområde(r) 3403 – Udarbejdelse af statistisk information. 1.3.Forslaget/initiativet vedrører: ◻ en ny foranstaltning ◻ en ny foranstaltning som opfølgning på et pilotprojekt/en forberedende foranstaltning ◻ en forlængelse af en eksisterende foranstaltning ☒ en sammenlægning eller en omlægning af en eller flere foranstaltninger til en anden/en ny foranstaltning 1.4.Mål 1.4.1.Generelt/generelle mål Det generelle mål med forslaget er bedre at til