Henstilling med henblik på

RÅDETS HENSTILLING

om oprettelse af nationale konkurrenceevneråd i euroområdet

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 292 sammenholdt med artikel 121, stk. 2 og 136,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen, og

som tager følgende i betragtning:

(1)Der er behov for at forbedre koordineringen og overvågningen af udviklingen i konkurrenceevnen i Unionen, men den seneste krise har samtidig vist, at de medlemsstater, der har euroen som valuta ("eurolandene"), kan være særligt truede af en mulig opbygning og pludselig afvikling af makroøkonomiske ubalancer, der kan brede sig til andre eurolande. I mangel af fleksible nominelle valutakurser har de desuden brug for egnede mekanismer til at tilpasse sig landespecifikke chok. Faktorerne bag konkurrenceevnen er relevante både for akkumuleringen og korrektionen af makroøkonomiske ubalancer (f.eks. underskud på handelsbalancen eller på de løbende poster, stats- eller udlandsgæld) og for en effektiv tilpasning til asymmetriske chok. En forværret konkurrenceevne kan også forringe vækstudsigterne, hvilket gør det vanskeligere at tilbagebetale en høj gæld. En koordinering af de politikker, der påvirker faktorerne bag konkurrenceevnen, vil bidrage til at sikre, at udviklingen i konkurrenceevnen er forenelig med målet om en velfungerende økonomisk og monetær union. Denne henstilling er rettet til eurolandene, men de øvrige medlemsstater tilskyndes til at oprette tilsvarende råd.

(2)Det europæiske semester og navnlig proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer som fastsat i forordning (EU) nr. 1176/2011 og (EU) nr. 1174/2011 danner rammen for en integreret samordning og overvågning af den økonomiske politik. I betragtning af behovet for at gøre fremskridt med gennemførelsen af strukturreformer på området for konkurrenceevne bør disse eksisterende mekanismer understøttes af et større nationalt engagement i reformdagsordenerne. Derfor forekommer det påkrævet at forbedre den uafhængige politiske ekspertise på nationalt plan og styrke den politiske dialog mellem Unionen og eurolandene.

(3)Oprettelsen af nationale konkurrenceevneråd med ansvar for at overvåge resultater og politikker relateret til konkurrenceevnen bør bidrage til et øget ejerskab til de nødvendige politikker og reformer på nationalt plan og til at forbedre vidensgrundlaget for koordineringen af den økonomiske politik i Unionen på området for konkurrenceevne. Disse råd bør ikke alene vurdere udviklingen i konkurrenceevnen og politikkerne relateret hertil, men også yde politisk rådgivning vedrørende gennemførelsen af reformer under hensyn til særlige nationale forhold og etableret praksis.

(4)Konkurrenceevnerådenes virkefelt bør dække konkurrenceevne i meget bred forstand. Rådenes mandat bør omfatte faktorer bag lønudviklingen såvel som faktorer uden for lønnen og produktivitetsfremmende foranstaltninger samt andre dynamiske forhold med relation til investeringer, innovation og økonomiens evne til at tiltrække virksomheder.

(5)Konkurrenceevnerådene bør råde over tilstrækkelig kapacitet til at sikre økonomiske analyser af høj kvalitet, som kan danne basis for deres rådgivning.

(6)Konkurrenceevnerådene bør være uafhængige af de ministerier eller offentlige myndigheder, der beskæftiger sig med konkurrenceevnespørgsmål. Desuden bør konkurrenceevnerådene være uvildige i den forstand, at de ikke udelukkende eller overvejende formidler holdningen blandt bestemte grupper af interessenter. Disse krav om uafhængighed og uvildighed skal sikre, at konkurrenceevnerådenes rådgivende funktion i tilstrækkelig grad afspejler ekspertvurderinger foretaget ud fra den almene interesse.

(7)Konkurrenceevnerådenes egenskaber bør være i overensstemmelse med traktatens artikel 152 og tage hensyn til national praksis og de institutioner, der beskæftiger sig med løndannelse. I overensstemmelse med artikel 28 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder bør deres arbejde ikke berøre retten for arbejdstagere og arbejdsgivere – eller deres respektive organisationer – til at forhandle og indgå kollektive overenskomster på det relevante niveau eller til at træffe kollektive foranstaltninger i overensstemmelse med EU-retten og national lovgivning og praksis.

(8)Kommissionen bør koordinere konkurrenceevnerådenes aktiviteter med henblik på at fremme opfyldelsen af euroområdets målsætninger og tage hensyn til input fra systemet med konkurrenceevneråd i forbindelse med samordningen af den økonomiske politik i Unionen.

(9)Konkurrenceevnerådene bør samle og offentliggøre deres analyser og rådgivning i en årlig rapport. For at sikre at konkurrenceevnerådene i forbindelse med deres arbejde tager højde for euroområdets og Unionens målsætninger, bør der afholdes konsultationer mellem Kommissionen og rådene i forbindelse med udarbejdelsen af disse rapporter og under undersøgelsesbesøg i medlemsstaterne. Rapporterne vil bidrage til Kommissionens analyser som led i det europæiske semester og proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer.

(10)For at lette koordineringen på overnationalt plan bør der være ét identificerbart konkurrenceevneråd i hver medlemsstat. Konkurrenceevnerådene kan dog for at varetage deres opgaver ordentligt ty til andre særskilte eksisterende organer, forudsat at de opfylder de fælles principper, der er nævnt ovenfor.