Særberetning Har EFRU-støtten til SMV’er 
på e-handelsområdet 
været effektiv?DA 2014  nr. 20
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren ( http://europa.eu )
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2014
ISBN 978-92-872-1319-8
doi: 10.2865/16566
© Den Europæiske Union, 2014
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Printed in Luxembourg
Har EFRU-støtten til SMV’er 
på e-handelsområdet 
været effektiv?
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)SærberetningDA 2014  nr. 20
02
 Indhold
Punkt
 Anvendte termer og forkortelser
I-IV Resumé
1-11  Indledning
1-3 Hvorfor er e-handel vigtig?
4-6 EU’s strategier for informationssamfundet
7-9 Støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) til e-handelsinvesteringer
10 -11  EFRU’s forvaltningssystem
12-16  Revisionens omfang og mål
17- 62  Bemærkninger
17-27  Medlemsstaternes operationelle programmer (OP’er) var et godt grundlag for at støtte små og 
mellemstore virksomheder (SMV’er) inden for e-handel, men ikke for at måle resultaterne
18-19  Alle de udvalgte medlemsstater udarbejdede de reviderede OP’er i overensstemmelse med relevante 
regionale eller nationale strategier for informations- og kommunikationsteknologi (IKT-strategier)
20-27  Alle de reviderede OP’er omfattede e-handelsforanstaltninger og dertil knyttede mål og indikatorer, men 
sene ændringer af sidstnævnte gjorde det undertiden vanskeligt at vurdere resultaterne ordentligt
28-51  Forvaltningsmyndighederne fokuserede mere på output end på resultater i både udvælgelses- og 
overvågningsfasen
29-43  Under projektudvælgelsen blev det sjældent vurderet, om de udvalgte projekter var dem, der 
mest sandsynligt ville bidrage til at udvikle SMV’erne og/eller opfylde EU’s målsætninger for 
informationssamfundet
44-51  I de fleste tilfælde kunne forvaltningsmyndighederne ikke vurdere, hvordan et projekt indvirkede på en 
SMV’s udvikling
03 Indhold
52-62  Samlet set gennemførte SMV’erne projekterne gnidningsløst, men de opnåede resultater var ikke 
altid dokumenteret
53-57  Projekternes output svarede generelt til den applikation, de var forbundet med
58-62  Mange SMV’er anførte, at de havde draget fordel af gennemførelsen af deres projekter, men resultaterne 
blev ikke målt systematisk
63-68  Konklusioner og anbefalinger
 Kommissionens svar
04
 Anvendte termer 
og forkortelser
B2B : Virksomhed til virksomhed.
Bemyndiget organ : Ethvert offentligt eller privat organ eller enhver offentlig eller privat tjeneste, der handler 
under en forvaltningsmyndigheds ansvar eller udfører opgaver på dennes vegne i forhold til støttemodtagere, der 
gennemfører operationer.
Dødvægt : Der er tale om dødvægt, hvis der ydes støtte til en modtager, der også uden støtte ville have handlet 
på samme måde. I sådanne tilfælde kan resultatet ikke tilskrives politikken, og støtten til modtageren har ikke haft 
nogen effekt. Den del af udgifterne, der skaber dødvægt, er således pr. definition ineffektiv, fordi den ikke bidrager 
til at nå målene.
EFRU : Den Europæiske Fond for Regionaludvikling: EFRU yder finansiel bistand for at styrke den økonomiske 
og sociale samhørighed mellem EU’s regioner. EFRU-interventionerne gennemføres primært via operationelle 
programmer, som omfatter en lang række projekter.
EU: Den Europæiske Union.
Forvaltningsmyndighed : En national, regional eller lokal offentlig myndighed eller et offentligt eller privat organ, 
som medlemsstaten har udpeget til at forvalte et operationelt program.
IKT: Informations- og kommunikationsteknologi.
OP: Operationelt program: Et dokument, som godkendes af Kommissionen, og som omfatter en sammenhængende 
række prioriterede områder med flerårige foranstaltninger, der dækker en lang række projekter.
Output : Det, der produceres eller opnås for de midler, der er afsat til en intervention (f.eks. tilskud til SMV’er, 
websteder, der udvikles, og IT-software, der indkøbes).
Resultat : De øjeblikkelige ændringer, som de direkte adressater oplever, når deres deltagelse i en intervention 
er afsluttet (f.eks. øget omsætning, en stigning i antallet af kunder, en stigning i procentdelen af onlinesalg og 
jobskabelse).
SMV’er : Små og mellemstore virksomheder. Kommissionen definerer dem som virksomheder med under 250 
ansatte og en årlig omsætning på under 50 millioner euro og/eller en samlet balance på ikke over 43 millioner euro.
Virkning : De socioøkonomiske konsekvenser på længere sigt, som kan konstateres et stykke tid efter, at en 
intervention er afsluttet. Disse konsekvenser kan have virkning for de direkte adressater eller for de indirekte 
adressater, som ikke falder ind under interventionen, og skabe vindere eller tabere.
05
 Resumé
I
E-handelsteknologier betragtes som et middel til 
fremskyndelse af den økonomiske vækst, til yderligere 
udvikling af det indre marked og til fremskyndelse af 
europæisk integration. Dette er særlig relevant for små 
og mellemstore virksomheder (SMV’er), som stadig 
halter bag efter store virksomheder, når det drejer sig 
om indførelse af informations- og kommunikationstek -
nologi (IKT).
II
Kommissionen har derfor i stigende grad lagt vægt på 
behovet for at fremme e -handelsudviklinger, navnlig 
gennem et af sine flagskibsinitiativer, den digitale 
dagsorden for Europa. På EFRU -budgettet er der afsat 
cirka tre milliarder euro til fremme af SMV’ers indfø -
relse af IKT i programmeringsperioden 2007-2013.
III
Revisorerne undersøgte, om EFRU -støtten til SMV’er 
inden for e -handel var effektiv, og konkluderede, at 
EFRU -støtten til e -handelsprojekter bidrog til at øge 
tilgængeligheden af onlineforretningsydelser. Mangler 
ved overvågningen gjorde det imidlertid umuligt at 
vurdere, i hvor høj grad støtten bidrog til opfyldel -
sen af EU’s og medlemsstaternes IKT -strategier samt 
SMV’ernes udviklingsmål. Desuden resulterede svage 
udvælgelsesprocedurer i samfinansiering af projekter, 
som sandsynligvis ikke ville give valuta for pengene.IV
Retten anbefaler derfor, at Kommissionen:
a) sikrer, at den får konsekvente og pålidelige oplys -
ninger fra medlemsstaterne om OP’ernes frem -
skridt, ikke kun i finansiel henseende, men også 
med hensyn til resultater, med særlig vægt på 
resultatindikatorer og mål
b) insisterer på, at de udvælgelseskriterier og -proce -
durer, medlemsstaterne har indført, sikrer udvæl -
gelse af projekter, der maksimerer merværdien for 
ansøgerne med hensyn til at fremme udviklingen 
af e -handel i SMV’er og at nå målene for den digi -
tale dagsorden for Europa, og samtidig sikrer, at 
disse procedurer er egnede til støttemodtagermål -
gruppen for så vidt angår den tid og den admini -
strative arbejdsbyrde, de kræver
c) kræver, at forvaltningsmyndighederne i med -
lemsstaterne indfører forvaltningsværktøjer til 
overvågning af tilskuddets virkning på de støttede 
SMV’ers virksomhedsudvikling.
06
 Indledning
Hvorfor er e -handel 
vigtig?
01 
Elektronisk handel (i det følgende be -
nævnt »e -handel«) er salg eller køb af 
varer eller tjenesteydelser, det være sig 
mellem virksomheder, husholdninger, 
enkeltpersoner eller private organisa -
tioner, gennem elektroniske transakti -
oner, der foregår over internettet eller 
andre computerbaserede (onlinekom -
munikations)net1.
02 
E-handelsteknologier betragtes som et 
middel til fremskyndelse af den økono -
miske vækst, til yderligere udvikling af 
det indre marked og til fremskyndelse 
af europæisk integration. Dette er 
særlig relevant for små og mellemsto -
re virksomheder (SMV’er), hvis rolle 
i den europæiske økonomi gentagne 
gange er blevet bekræftet af Rådet, 
Europa -Parlamentet og Kommissionen, 
men som stadig halter bag efter store 
virksomheder, når det drejer sig om 
indførelse af informations- og kommu -
nikationsteknologi (IKT).
03 
Fremme af indførelsen af IKT, navnlig 
e-handel, er derfor afgørende for at 
forbedre den overordnede udvikling 
og konkurrenceevne, navnlig for 
SMV’er, og skabe arbejdspladser2, som 
det er konstateret i flere af Kommissio -
nens dokumenter3.EU’s strategier for 
informationssamfundet
04 
Siden 2000 har Kommissionen opstillet 
flere forskellige strategier for udvik -
ling af informationssamfundet i EU: 
Den lancerede e -Europainitiativet4 og 
strategien for et europæisk informati -
onssamfund i 2010 (i2010-strategien)5 
inden for rammerne af Lissabonstra -
tegien, og i 2010 lancerede den den 
digitale dagsorden for Europa, som er 
et af de syv flagskibsinitiativer i den 
nuværende Europa 2020-strategi, der 
sigter mod vækst og beskæftigelse 
(jf. figur 1 ).
05 
Den digitale dagsorden for Europa 
bygger på i2010-strategien. Den 
understreger betydningen af EU’s og 
medlemsstaterne samlede fortsatte 
engagement, herunder på regionalt 
plan6. Den omfatter aktioner gruppe -
ret i søjler7. En af søjlerne (»det digitale 
indre marked«) har fokus på bl.a. at 
forenkle elektronisk handel på tværs af 
grænserne.  Tre af dens 13 mål vedrører 
e-handel, og ét har fokus specifikt 
på SMV’er, nemlig at 33 % af SMV’er -
ne skal foretage onlinesalg og -køb 
i 20158. Den seneste resultattavle for 
den digitale dagsorden viste en lang -
som stigning i antallet af SMV’er, der 
sælger og køber online: fra henholds -
vis 12 % og 24 % i 2009 til henholdsvis 
14 % og 26 % i 2013.1 Eurostats og OECD’s fælles 
definition.
2 Internetøkonomien menes at 
skabe 2,6 arbejdspladser for 
hver mistet arbejdsplads og 
kan tegne sig for 25 % af 
nettoforøgelsen af 
beskæftigelsen (hvilket anses 
for at have været tilfældet 
i Frankrig i perioden 1995-
2010). McKinsey, »Impact 
d’Internet sur l’économie 
française« (internettets 
indvirkning på den franske 
økonomi), marts 2011.
3 KOM(2010) 245 endelig/2 af 
26. august 2010 — En digital 
dagsorden for Europa, 
KOM(2011) 777 endelig af 
15. november 2011 — 
Kommissionens 
arbejdsprogram for 2012 og 
COM(2013) 739 final af 
22. oktober 2013 — 
Kommissionens 
arbejdsprogram for 2014.
4 KOM(99) 687 endelig af 
8. december 1999 — eEurope 
— Et informationssamfund for 
alle.
5 KOM(2005) 229 endelig af 
1. juni 2005 — i2010 — Et 
europæisk 
informationssamfund som 
middel til vækst og 
beskæftigelse.
6 KOM(2010) 245 endelig/2, s. 7.
7 I 2010 omfattede den digitale 
dagsorden for Europa 
101 aktion grupperet i syv 
søjler. I 2012 vedtog 
Kommissionen som del af sin 
ajourføring syv nye 
prioriterede mål og yderligere 
31 aktioner.
8 De to andre mål er, at i 2015 
skal 50 % af borgerne købe 
online og 20 % af borgerne 
købe online på tværs af 
grænser.
07 Indledning
9 Formålet var inden 2015 at 
fordoble e -handelens andel af 
detailhandelen (3,4 % i 2010) 
og internetsektorens andel af 
det europæiske BNP (under 
3 % i 2010). KOM(2011) 942 
endelig af 11. januar 2012 
— En sammenhængende 
ramme til styrkelse af tilliden 
til det digitale indre marked 
for e -handel og 
onlinetjenester.Figur 1EU’s strategier for informationssamfundet
v
2000 2005 2015 2010 2020Lissabonstrategien (2000)
Formål: at gøre Europa til den mest konkurrencedygtige 
og dynamiske økonomii verden i 2010
Strategien fremhæver, at Europa skal udnytte de muligheder, som 
den digitale økonomi og internettet giver
e-Europainitiativet og 
e-Europahandlings-
planerne
Formål: at stimulere 
udviklingen af tjenester, 
applikationer og 
internetindhold. Initiativet 
omfatter 10 prioriterede 
områder, hvoraf ét er at 
fremskynde udviklingen af 
e-handelInformationssam-
fundsstrategien 
(i2010-strategien)
Formål: at fremme 
konvergens i IKT frem til 
2010 gennem gennem-
førelse af tre delprogram-
mer, hvoraf ét drejer sig om 
udvikling af et europæisk 
område for informationFormål: at skabe intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst 
gennem syv »ﬂagskibs« initiativer, hvoraf ét er »en digital 
dagsorden for Europa« Europa 2020: en ny europæisk strategi for 
beskæftigelse og vækst (2010)
Den digitale dagsorden for Europa
Formål: at sætte nyt skub i EU’s økonomi og hjælpe Europas 
borgere og erhvervsliv med at udnytte de digitale teknologier 
bedst muligt
Mål: 13 mål — tre speciﬁkke e-handelsmål
Kilde: Den Europæiske Revisionsret.
06 
Desuden vedtog Kommissionen i ja -
nuar 2012 meddelelsen om e -handel 
og onlinetjenester med henblik på at 
fordoble mængden af e -handel i EU 
inden 20159.
08 Indledning
Støtte fra Den Europæiske 
Fond for 
Regionaludvikling (EFRU) 
til e -handelsinvesteringer
07 
I programmeringsperioden 2007-2013 
fastslog Fællesskabets strategiske 
retningslinjer10 betydningen af, at 
virksomheder, navnlig SMV’er, indførte 
IKT med henblik på at øge produktivi -
teten og fremme en åben og konkur -
rencebaseret digital økonomi. Midt -
vejsrevisionen af Lissabonstrategien11 
understregede også betydningen af, at 
alle erhvervssektorer indfører IKT, og 
den rolle, som samhørighedspolitikken 
kunne spille for at fremme indførelsen 
af IKT.
08 
EFRU -budgettet til SMV’ers indførelse 
af IKT i programmeringsperioden 2007-
2013, som omfatter e -handelsinveste -
ringer, er på ca. tre milliarder euro, dvs. 
11 % af den støtte, der er direkte rettet 
mod SMV’er, og 21 % af den støtte, 
der er rettet mod IKT. I november 2013 
var 57 % af ovennævnte budget ifølge 
Kommissionen blevet bevilget til 
udvalgte projekter, hvilket viser en lav 
udnyttelsesgrad sammenlignet med 
85 % for samtlige strukturfonde (jf. 
også punkt 24 og 27).
09 
Der findes ikke tal for de beløb, der er 
tildelt specifikt til e -handelsinvesterin -
ger, fordi de rapporteringskategorier, 
der er fastsat i forordningerne12, ikke 
stiller krav om separat rapportering 
om støtte til e -handel. Desuden inde -
holder den udgiftskategori, der om -
fatter støtte til e -handel, også uddan -
nelse, erhvervsuddannelse, oprettelse 
af netværker samt andre tjenester og 
anvendelser for SMV’er.EFRU’s 
forvaltningssystem
10 
EFRU hører til blandt samhørigheds -
politikkens fonde. Samhørighedspoli -
tikkens fonde implementeres gennem 
flerårige programmer efter ordninger 
med delt forvaltning mellem Kom -
missionen og medlemsstaterne. På 
grundlag af forslag fra medlemsstater -
ne godkender Kommissionen for hver 
programmeringsperiode de operatio -
nelle programmer (OP’er) og de vejle -
dende finansieringsplaner, hvori både 
EU’s og de nationale bidrag indgår.
11 
Projekter finansieret under OP’erne 
udvælges af forvaltningsmyndigheder 
og gennemføres af privatpersoner, 
sammenslutninger, private eller offent -
lige virksomheder eller lokale, regiona -
le og nationale offentlige organer.10 Rådets beslutning 2006/702/
EF af 6. oktober 2006 om 
Fællesskabets strategiske 
retningslinjer for samhørighed 
(EUT L 291 af 21.10.2006, s. 11).
11 KOM(2005) 24 endelig af 
2. februar 2005 — Vækst og 
beskæftigelse: en fælles 
opgave. Et nyt afsæt for 
Lissabonstrategien.
12 Rådets forordning (EF) 
nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 
om generelle bestemmelser 
for Den Europæiske Fond for 
Regionaludvikling, Den 
Europæiske Socialfond og 
Samhørighedsfonden og 
ophævelse af forordning (EF) 
nr. 1260/1999 og 
Kommissionens Forordning 
(EF) nr. 1828/2006 af 
8. december 2006 om 
gennemførelsesbestemmelser 
til Rådets forordning (EF) nr. 
1083/2006 om generelle 
bestemmelser for Den 
Europæiske Fond for 
Regionaludvikling, Den 
Europæiske Socialfond og 
Samhørighedsfonden og til 
Europa -Parlamentets og 
Rådets forordning (EF) nr. 
1080/2006 om Den 
Europæiske Fond for 
Regionaludvikling.
09
 Revisionens  
omfang og mål
12 
Retten undersøgte, om EFRU -støt -
ten til SMV’er inden for e -handel var 
effektiv. Revisorerne fokuserede på tre 
overordnede revisionsspørgsmål:
a) Var de OP’er, der var udarbejdet af 
medlemsstaterne og godkendt af 
Kommissionen, et godt grundlag 
for effektivt at støtte e -handelsfor -
anstaltninger for SMV’er?
b) Har forvaltningsmyndighederne 
udvalgt og overvåget e -handels -
projekter fornuftigt?
c) Er de e -handelsprojekter, EFRU 
medfinansierede, blevet gennem -
ført med succes, og har de givet de 
støttemodtagende SMV’er måleli -
ge fordele?
13 
Revisionen havde fokus på den støtte, 
som blev ydet af EFRU i programme -
ringsperioden 2007-2013, og dækkede 
5 OP’er i følgende fire medlemsstater: 
Grækenland (»digital konvergens«), 
Italien (»Piemonte« og »Emilia -Romag -
na«), Polen (»innovativ økonomi«) og 
Det Forenede Kongerige (»Lowlands 
og Uplands i Skotland«). Tilsammen 
tegnede disse sig for 1,6 milliar -
der euro (51 %) af det EFRU -budget, 
der var afsat til SMV’ers indførelse af 
IKT.
14 
Medlemsstaterne blev udvalgt, fordi 
deres OP’er omfattede e -handelsfor -
anstaltninger, samt på grundlag af 
budgetbevillingen til SMV’ers indførel -
se af IKT og de beløb, der var indgået 
forpligtelse for til dette formål.15 
Revisionen omfattede:
a) en gennemgang af Kommissionens 
strategiske ramme for e -handel og 
informationssamfundet
b) en undersøgelse af de nationale 
og relevante regionale e -handels -
strategipapirer udarbejdet for 
perioden 2007-2013 af de udvalgte 
lande samt en analyse af de relate -
rede OP’er
c) besøg hos nationale og regionale 
myndigheder med ansvar for for -
valtningen af OP’erne i de udvalgte 
medlemsstater
d) en undersøgelse på stedet af 
30 projekter13, der havde været 
operationelle i mindst to år, for at 
virkningen af dem kunne vurderes. 
De reviderede projekters samlede 
støtteberettigede omkostninger 
varierede fra ca. 1 800 euro til 
527 000 euro (hvortil bidraget fra 
EFRU varierede fra 12 % til 74 %). 
Tre projekter havde form af ik -
ke-finansiel bistand, dvs. ydelse af 
konsulentbistand
e) et studiebesøg i en region, 
der gennemførte den så -
kaldte »IKT -kuponordning« 
(jf. tekstboks 2 ), et pilotprojekt, 
som Kommissionen nylig har 
indført, for at vurdere denne 
alternative anvendelse af EFRU og 
sammenholde den med de ud -
vælgelsesprocedurer, der danne -
de grundlag for udvælgelsen og 
gennemførelsen af de reviderede 
projekter.
16 
Der blev indsamlet revisionsbevis fra 
samtaler med ansatte i Kommissio -
nen og i medlemsstaterne samt fra 
projektledere.13 Det skal bemærkes, at 
projekterne i Det Forenede 
Kongerige (Lowlands og 
Uplands i Skotland) blev 
gennemført på to niveauer 
(projektsponsorprojekter og 
SMV -projekter). Kun 
SMV -projekterne er medtaget 
i dette tal.
10
 Bemærkninger
Medlemsstaternes 
operationelle 
programmer (OP’er) var et 
godt grundlag for at 
støtte små og 
mellemstore 
virksomheder (SMV’er) 
inden for e -handel, men 
ikke for at måle 
resultaterne
17 
Retten undersøgte, om:
a) medlemsstaterne udarbejdede de -
res OP’er i overensstemmelse med 
relevante strategier inden for IKT
b) OP’erne fastlagde specifikke mål -
sætninger og foranstaltninger, der 
var rettet mod de identificerede 
behov, samt mål og indikatorer, 
der var velegnede til overvågning 
af deres resultater.
Alle de udvalgte medlems -
stater udarbejdede de 
reviderede OP’er i overens -
stemmelse med relevante 
regionale eller nationale 
strategier for informations- 
og kommunikationstekno -
logi (IKT -strategier)
18 
Da OP’erne blev udarbejdet, havde alle 
de udvalgte medlemsstater opstillet 
en strategisk ramme til afhjælpning af 
deres behov med hensyn til indførelse 
af IKT/informationssamfundet samt 
små og mellemstore virksomheders 
udvikling og konkurrenceevne. Kun 
den gennemgåede græske strategi var 
imidlertid så dækkende, at den om -
fattede en organisatorisk struktur, der 
placerede ansvaret både for gennem -
førelsen af de strategiske mål og for 
de ressourcer, der var nødvendige og 
disponible.19 
Forvaltningsmyndighederne tog ef -
terfølgende strategierne i betragtning 
i OP’erne, men kun OP’erne i Italien 
(Emilia -Romagna) og Grækenland 
nævnte dem udtrykkeligt. Desuden 
henviste kun den græske forvalt -
ningsmyndighed udtrykkeligt til EU’s 
strategier for informationssamfundet 
lige fra starten af programmeringspe -
rioden. Da den digitale dagsorden for 
Europa blev lanceret i maj 2010, tog én 
forvaltningsmyndighed i Det Forenede 
Kongerige behørigt hensyn til den og 
tilpassede sit OP efter den (jf. punkt 23 
og tekstboks 1 ).
11 Bemærkninger
Alle de reviderede OP’er 
omfattede e -handelsforan -
staltninger og dertil knyt -
tede mål og indikatorer, men 
sene ændringer af sidst -
nævnte gjorde det under -
tiden vanskeligt at vurdere 
resultaterne ordentligt
20 
Alle forvaltningsmyndighederne havde 
i deres OP’er medtaget foranstalt -
ninger til fremme af e -handel, enten 
specifikt i SMV’er eller som en del af 
bredere foranstaltninger vedrørende 
SMV’ers e -business og indførelse af 
IKT, og sigtede således mod de behov, 
der er påvist i de relaterede strategier 
(jf. punkt 18).
21 
Kommissionen vurderede selv de 
behovsanalyser, OP’erne omfattede, 
og undersøgte, om målene stemte 
overens med disse analyser, og om de 
bidrog til EU’s politikker.22 
Alle forvaltningsmyndighederne havde 
defineret deres egne outputindikato -
rer for de e -handelsforanstaltninger, 
der var beskrevet i deres OP’er, og alle 
bortset fra én havde også defineret 
resultatindikatorer (jf. figur 2 ) samt de 
dertil knyttede målværdier. I starten 
var indikatorerne et godt grundlag for 
overvågning af programgennemfø -
relsen. Alligevel anførte kun to OP’er 
(Italien (»Piemonte«) og Grækenland) 
indikatoren »e -handel for virksomhe -
der« fra den digitale dagsorden for 
Europa. Der var så mange og uensarte -
de indikatorer, at det umuliggjorde en 
kumulering, hvorfra der kunne indhen -
tes oplysninger på et højere niveau.
23 
Retten konstaterede, at Kommissionen 
mellem 2009 og 2013 havde godkendt 
en række ændringer af alle de fem 
undersøgte OP’er. I tre tilfælde (Græ -
kenland, Italien (»Piemonte«) og Polen) 
blev indikatorerne imidlertid ændret 
ved ændringer af OP’et hen imod 
udgangen af programmeringsperio -
den, dvs. i 2012 og/eller 2013 (jf. også 
punkt 19)14.14 OP’et »Piemonte« blev ændret 
fire gange (i 2009, 2010, 2012 
og 2013), og Grækenlands OP 
blev ændret to gange (i 2011 
og 2012), men for begge OP’er 
blev indikatorerne kun ændret 
én gang, i 2012. Polens OP blev 
ændret i 2011 og 2013, og ved 
begge lejligheder blev 
indikatorerne ændret.Eksempel på en passende ændring af et OP efter det nye EU -initiativ: Det Forenede 
Kongerige (Lowlands og Uplands i Skotland)
OP’et »Lowlands og Uplands i Skotland« var i marts 2011 blevet ændret, så det også omfattede foranstaltnin -
ger, der havde til formål at rette det bedre mod målene for et nyt EU -flagskibsinitiativ, den digitale dagsorden 
for Europa.
Det blev ændret for også at kunne omfatte støtte til bredbåndsforbindelse til SMV’er i landdistrikter, og for at 
rette den skotske regerings digitale strategi ind efter den digitale dagsorden for Europa.Tekstboks 1
12 Bemærkninger Figur 2Oplysninger om og ændringer af de resultatindikatorer og målværdier vedrørende 
e-handel, der anvendes i de undersøgte OP’er
Innovativ økonomi
(Polen)Antal medﬁnansierede 
projekter (13 100)
Antal støttede 
virksomheder (11 400) Lowlands og Uplands i Skotland
(Det Forenede Kongerige)Digital konvergens 
(Grækenland)Antal virksomheder, der er ﬁnansieret 
med henblik på integration af IKT 
i deres daglige drift
(13 561 --> nedsat til 7 700)Emilia-Romagna (Italien)Piemonte (Italien)Antal medﬁnansierede 
projekter (125 for levering af 
tjenesteydelser og 250 for 
anvendelse af informations-
tjenester)OP
Antal virksomheder, der modtager 
støtte til e-handel (5 700)Antal støttede virksomheder 
(450)Outputindikatorer (og målværdier)
Finansierede virksomheder, der kan modtage ordrer 
(8,75 %) 
Finansierede virksomheder, der kan modtage 
onlinebetalinger for salg over internettet (1,31 %) 
--> Sammenlagt: ﬁnansierede virksomheder, 
der kan modtage ordrer og/eller onlinebetalin-
ger for salg over internettet (20 %) IngenResultatindikatorer (og målværdier)
Selskaber, der har modtaget onlineordrer (60 %) --> 
Bortfaldet
Selskaber, der har afgivet onlineordrer (26 %)
--> Ændret til: Antal selskaber, der har afgivet 
onlineordrer (90)
Siden starten: antal udviklede 
strategier for e-handel (4 100)
Tekst/tal i halvfed: nugældende
Tekst/tal i ordinær: ikke længere gældendeProcentuel andel af virksomheder, der driver salg til 
virksomheder (B2B) gennem specialiserede 
internetmarkeder (12 %)
Procentuel andel af virksomheder med IT-systemer, der er 
integreret med andre virksomheders IT-systemer (17 %) 
--> Sammenlagt og erstattet med: antal virksomheder 
med et gennemført og/eller integreret B2B-IT-sy-
stem (5 300)
Procentuel andel af virksomheder, der modtager ordrer 
over internettet eller andre netværk (50 %) --> 
bortfaldet
Siden starten: antal nye job, der er skabt som følge 
af gennemførelsen af projekterne (17 500 årsværk)
Siden starten: antal elektroniske tjenester, der er 
parate til levering som resultat af gennemførelsen 
af projekterne (11 000)
Kilde:  Revisionsretten.
13 Bemærkninger
24 
Navnlig resultatindikatorerne og/eller 
deres målværdier blev ændret væsent -
ligt, hvad der gjorde det vanskeligt at 
vurdere de faktiske resultater af gen -
nemførelsen af projektet. Når målvær -
dierne blev ændret (OP’erne i Græken -
land, Italien (»Piemonte«) og Polen), 
kunne gamle og nye værdier ikke 
sammenlignes, da definitionen af in -
dikatorerne (OP’erne i Grækenland og 
Polen) eller måleenhederne (OP’erne 
i Grækenland og Italien (»Piemonte«)) 
var blevet ændret, og disse ændringer 
var ikke altid blevet begrundet med 
nedskæringer eller eksterne faktorer. 
I to tilfælde var årsagen til ændringen 
den lave efterspørgsel efter de foran -
staltninger, der blev tilbudt, hvilket 
endvidere resulterede i lav absorption 
af midlerne (jf. også punkt 8 og 27).
25 
Retten mener, at sådanne ændringer 
hen imod programmeringsperiodens 
udgang (hvor de faktiske præstationer 
allerede var kendt) rejste tvivl om det 
objektive i målingen af, hvor effektive 
OP’erne er til at udvikle e -handel. Alli -
gevel accepterede Kommissionen disse 
ændringer, da den godkendte OP -æn-
dringerne i 2012 og 2013.26 
Desuden var hovedparten af Kom -
missionens overvågning af OP’erne 
koncentreret om finansielle oplys -
ninger, der er vigtige — om end ikke 
tilstrækkelige — ved evaluering af de 
faktiske fremskridt. Endvidere var de 
finansielle data, som to forvaltnings-
myndigheder (i Grækenland og Det 
Forenede Kongerige) rapporterede til 
Kommissionen, ikke kategoriseret på 
en ensartet måde, idet de ikke altid 
klassificerede e -handelsprojekter kor -
rekt, dvs. i overensstemmelse med den 
kode for udgiftskategori, der er fastsat 
i rådsforordningen15.
27 
Siden 2003 har Kommissionen gjort en 
indsats for at udsende vejledninger16 
med det mål at fremme anvendelsen 
af politiske værktøjer på området 
SMV’ers indførelse af IKT, som omfatter 
e-handel. Hertil kommer, at den i 2013 
også foreslog et alternativt initiativ, 
der ville gøre det nemmere for SMV’er 
at gennemføre IKT -projekter, nemlig 
»kuponordningen til IKT -innovation« 
(jf. tekstboks 2 ). Dette initiativ skulle 
rette op på den langsomme absorp -
tion af de midler, der var stillet til 
rådighed til behandling af spørgsmålet 
om SMV’ers indførelse af IKT17.15 Rådets forordning (EF) 
nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 
om generelle bestemmelser 
for Den Europæiske Fond for 
Regionaludvikling, Den 
Europæiske Socialfond og 
Samhørighedsfonden og 
ophævelse af forordning (EF) 
nr. 1260/1999 (EUT L 210 af 
31.7.2006, s. 25).
16 F.eks. vejledningerne 
»Regional Policy for Smart 
Growth of SMEs« og »Digital 
Agenda Toolbox« (som kan fås 
på den side med platformen 
for intelligent specialisering, 
som Kommissionens Fælles 
Forskningscenter forvalter, på 
http://s3platform.jrc.
ec.europa.eu/guides ).
17 Absorptionsgraden for 
foranstaltninger til fremme af 
SMV’ers indførelse af IKT lå et 
godt stykke under 
EFRU -gennemsnittet.
14 Bemærkninger
Forvaltningsmyndighe -
derne fokuserede mere på 
output end på resultater 
i både udvælgelses- og 
overvågningsfasen
28 
Retten undersøgte, om forvaltnings -
myndigheden sørgede for, at:
a) udvælgelsesproceduren gav den 
tilstrækkelige oplysninger om 
virksomhedernes begrundelse 
for at foretage investeringen og 
om, hvorvidt projektgennemfø -
relsen kunne bidrage til at opfyl -
de OP’ernes mål, så den kunne 
maksimere EFRU -finansieringens 
potentiale til at give merværdi 
i form af såvel fremme af SMV’er -
nes udvikling som medvirken til 
at gennemføre EU’s strategier for 
informationssamfundetb) projekternes præstationer blev 
overvåget både under og efter 
gennemførelsen med henblik på 
at vurdere projekternes bidrag til 
SMV’ernes udvikling og til opfyl -
delsen af de strategiske mål.Kuponordningen til IKT -innovation — en alternativ støtteordning for SMV’er
»Kuponordningen til IKT -innovation« er en forenklet ordning, der skal hjælpe SMV’er til at modernisere deres 
eksisterende forretning gennem indførelse af IKT. I praksis tilbyder den dem en begrænset låneramme, så de 
kan købe på forhånd fastsatte produkter eller tjenesteydelser hos godkendte leverandører. Ordningen sigter 
mod at yde SMV’erne øjeblikkelig støtte og reducere deres administrative byrde.
Den har siden 2013 været under afprøvning i to spanske regioner. I den region (Murcia), hvor pilotprojektet er 
længst fremme, tager proceduren to måneder fra det tidspunkt, hvor en indkaldelse udstedes, til den dato, 
hvor tilskuddene godkendes. Desuden udgør de administrative omkostninger ifølge forvaltningsmyndighe -
den mindre end 10 %.
Retten identificerede imidlertid to mangler. For det første var man ikke tilstrækkeligt opmærksom på at sikre, 
at projektfinansieringen blev styret af SMV’ernes efterspørgsel (og ikke IKT -leverandørernes), og for det andet 
anmodede man ikke de støttemodtagende SMV’er om resultatindikatorer, hvormed man udelukkede en vur -
dering af den virkning, gennemførelsen af et projekt faktisk havde.Tekstboks 2
15 Bemærkninger
Under projektudvælgelsen 
blev det sjældent vurderet, 
om de udvalgte projekter var 
dem, der mest sandsynligt 
ville bidrage til at udvikle 
SMV’erne og/eller opfylde 
EU’s målsætninger for 
informationssamfundet
Forvaltningsmyndighederne 
anmodede sjældent 
om en forretningsplan 
eller kvantificerbare 
mål, når de vurderede 
projektansøgningerne
29 
I programmeringsperioden 2007-2013 
indeholdt EFRU -forordningerne ikke 
noget krav til OP’erne om forretnings -
planer eller andre målbare finansielle 
mål eller virksomhedsmål. Et sådant 
krav anses imidlertid for god praksis 
i forbindelse med vurderingen af, om 
en forretningsvirksomhed vil være le -
vedygtig og relevant. Kun to af forvalt -
ningsmyndighederne (i Polen og Det 
Forenede Kongerige) for de undersøg -
te OP’er bad — om end ikke syste -
matisk — om at få forretningsplaner 
forelagt sammen med projektansøg -
ningerne. Derfor fremlagde kun seks 
af de 30 virksomheder, hvis projekter blev undersøgt, en forretningsplan el -
ler andre målbare finansielle mål eller 
virksomhedsmål (jf. tekstboks 3 ).
30 
Ud over de seks ansøgere, som fore -
lagde en forretningsplan, havde otte 
af de 30 virksomheder, hvis projekter 
blev revideret, i deres projektan -
søgninger medtaget kvantificerbare 
virksomhedsmål, som gav et solidt 
grundlag for projektovervågningen 
(jf. punkt 44-46).
31 
For så vidt angår de sidste 16 un -
dersøgte projekter (ud af 30), havde 
forvaltningsmyndigheden ikke de 
relevante oplysninger om virksom -
hedens begrundelse for at foretage 
investeringen. Det bør bemærkes, at 
i disse tilfælde omfattede de oplysnin -
ger, som forvaltningsmyndigheden 
udbad sig, ikke en forretningsplan eller 
kvantificerbare virksomhedsmål.
Eksempel på en omfattende forretningsplan i en projektansøgning
I Polen blev alle projekter, der blev finansieret under foranstaltningen til fremme af virksomhed til virksom -
hed -løsninger (B2B -løsninger), bedt om at fremlægge en omfattende forretningsplan sammen med deres 
projektansøgninger.
Forretningsplanen skulle give detaljerede oplysninger, der omfattede en beskrivelse af virksomheden, en 
beskrivelse af projektet (projektkomponenter, begrundelse for den foreslåede investering og detaljerede 
oplysninger om de finansielle, tekniske og menneskelige ressourcer, det krævede at gennemføre projektet), 
de forventede fordele (herunder mål, målbare output- og resultatindikatorer samt målværdier) og finansielle 
oplysninger om virksomheden (balance, resultatopgørelse og pengestrømsopgørelse).
Sådanne detaljerede oplysninger gav et godt grundlag for at forstå begrundelserne for projekterne og derfor 
for at udvælge de mest produktive projekter.Tekstboks 3
16 Bemærkninger
I en række tilfælde opfyldte 
de reviderede projekter ikke 
målene for foranstaltningen 
som fastsat i OP’erne
32 
I Grækenland opfyldte fem af de 
reviderede samfinansierede projek -
ter ikke foranstaltningens mål som 
fastsat i OP’erne. OP’et understregede 
behovet for at støtte mikrovirksom -
heder og små virksomheder, men de 
indkaldelser af forslag, som de revide -
rede projekter var blevet udvalgt på 
grundlag af, havde også tilladt store 
virksomheder at ansøge om medfinan -
siering (jf.  tekstboks 4 ).33 
For så vidt angår en foranstaltning un -
der ét OP (Polen), der havde som mål 
at hjælpe nyetablerede virksomheder 
med at levere onlinetjenester, kon -
staterede Retten, at det eneste bevis, 
der på udvælgelsesstadiet krævedes 
til påvisning af, at en virksomhed var 
nyetableret, var et uddrag af selskabs -
registeret, der angav virksomhedens 
oprettelsesdato. Dette udvælgelses -
kriterium var derfor nemt at omgå. 
To af de fem reviderede projekter, 
der blev støttet under ovennævnte 
foranstaltning, omfattede faktisk en ny 
retlig form af virksomheder, der havde 
eksisteret tidligere og enten lukket 
eller stærkt begrænset deres forret -
ningsaktiviteter, der så var blevet over -
ført til den nyoprettede virksomhed. 
Iværksætterne havde besluttet at stifte 
et nyt selskab, der opfyldte støttebe -
rettigelseskriterierne, for at modtage 
medfinansiering fra EFRU. Denne om -
gåelse af ovennævnte støtteberettigel -
seskriterium mindskede effektiviteten 
af denne foranstaltning.
Udvælgelse af projekter, der ikke stemte overens med målene for foranstaltningen 
som fastsat i OP’erne
I Grækenland henviste OP’et eksplicit til behovet for at støtte mikrovirksomheder i turistbranchen og fast -
lagde foranstaltninger, som havde til formål at afhjælpe dette behov, som var stærkt koncentreret inden for 
OP’ets dækningsområde, hvor IKT -anvendelsen lå på et særlig lavt niveau. Mange af de pågældende virksom -
heder blev vurderet som værende lidet synlige eller ikke synlige på nettet. Støtten til sådanne mikrovirksom -
heder skulle også reducere virkningen af sæsonudsving på den græske turistindustri ved at øge økonomisk 
aktivitet, som kan opretholdes hele året.
Forslagsindkaldelsen blev imidlertid udformet sådan, at den hverken lagde særlig vægt på mikrovirksom -
heder eller små virksomheder. Det bevirkede, at store hoteller også modtog støtte (fire af de syv vurderede 
virksomheder i turistsektoren var blandt de største græske hotelkæder).
Disse hoteller havde også en veletableret forretningsmodel baseret på to hovedelementer: salg gennem 
rejsearrangører (hvorfor direkte salg via deres websted havde mindre betydning) og sæsonafhængighed (de 
holder åbent seks måneder årlig). Implementeringen af de medfinansierede projekter havde ingen effekt 
på deres ovennævnte forretningsmodel, selv om dette var et mål, der var fastsat i OP’et og de tilhørende 
retningslinjer.Tekstboks 4
17 Bemærkninger
18 Udvælgelsesproceduren i Det 
Forenede Kongerige 
(Skotland) omfattede to trin. 
Det første bestod i, at 
forvaltningsmyndigheden 
anvendte en procedure, der 
omfattede to faser, til at 
udvælge projektsponsorer 
(formidlere). Den første fase 
i proceduren gav forvaltnings -
myndigheden (eller det 
bemyndigede organ) 
mulighed for at fastslå, om et 
projekt opfyldte OP -støttebe -
rettigelseskriterierne eller ej. Svage udvælgelsesprocedurer 
resulterede i samfinansierede 
projekter, som sandsynligvis 
ikke ville give valuta for 
pengene
34 
Retten noterede forskelle i de revidere -
de OP’ers udvælgelsesprocedurer, især 
med hensyn til projekttyper, finansie -
ringslofter og udvælgelsesprocesser 
(jf. figur 3 )18.Figur 3De forskellige ordninger for udvælgelse af e -handelsprojekter i medlemsstaterne
Kilde:  Revisionsretten.Projektsponsorerne udvælger 
SMV-projekterne: først til mølle-prin-
cippet på grundlag af opfyldelse af 
støtteberettigelseskriterierRangordning af ansøgninger på 
grundlag af en evaluering af 
materielle kriterier (udført af 
eksterne eksperter)
Op til 200 000 euroIndtil 2010: først til mølle-princippet på 
grundlag af opfyldelse af støttebe-
rettigelseskriterier
Fra 2010: rangordning af ansøgninger på 
grundlag af en evaluering af materielle kriterierTilskud: op til 200 000 euro
og/eller 
ingen ﬁnansiel støtte: 
rådgivning/konsulentbistandOp til 200 000 euro
Først til mølle-princippet
på grundlag af opfyldelse af 
støtteberettigelseskriterierAfhængigt af ordningen: 
op til 40 000 euro (turismeprojekter) eller 
200 000 euro (detailbutiksprojekter)
Direkte investering i SMV’erLowlands og Uplands i Skotland
(Det Forenede Kongerige)Direkte investering i SMV’erDirekte investering i SMV’erUdvælgelsesprocedure Investeringsloft Støttens art
Emilia-Romagna 
(Italien)Piemonte
(Italien)
Digital 
konvergens 
(Grækenland)
Lowlands og 
Uplands i Skotland
(Det Forenede 
Kongerige)OP
Innovativ 
økonomi
(Polen)
18 Bemærkninger
35 
Hovedparten af udvælgelsesproce -
durerne blev afviklet efter »først til 
mølle«-princippet, hvor kun støttebe -
rettigelseskriterierne blev anvendt, og 
de var nemme at opfylde. Kun under 
to af de fem OP’er i Italien (»Piemonte« 
og »Emilia -Romagna«) havde forvalt -
ningsmyndigheden før 2010 foretaget 
en kvalitativ udvælgelse på grundlag 
af vægtige kriterier, rangordning af 
ansøgningerne og ekspertvurderinger. 
I 2010 besluttede Polen at ændre sine 
udvælgelsesprocedurer og indførte 
kvalitativ evaluering og rangordning af 
forslagene i udvælgelsesprocessen.
36 
Kombinationen af, at projektansøg -
ningerne blev udvalgt uden strenge 
kriterier og sammenligninger, og at 
ansøgningerne ikke indeholdt omfat -
tende forretningsoplysninger, førte 
i mere end en tredjedel af tilfældene 
til, at der blev medfinansieret projek -
ter, der i ringe grad eller slet ikke gav 
valuta for pengene:
a) I Grækenland var fire projekter 
— om udvikling af et websted 
med en onlinereservationsfacilitet 
— overflødige. Virksomheder -
ne havde haft et websted og en 
onlinereservationsfacilitet, før de 
gennemførte projektet. Desuden 
havde de websteder, der blev 
udviklet, samme layout som web -
steder, der var oprettet af andre 
hoteller i samme kæde, og som 
EFRU også havde medfinansieret 
(med samme eller et tilsvarende 
beløb) i forbindelse med samme 
indkaldelse af forslagb) Ti af de 30 reviderede medfinansie -
rede projekter (alle 10 enten i Itali -
en (Emilia -Romagna og Piemonte) 
eller i Grækenland19) ville ifølge 
de projektansvarlige også være 
blevet gennemført uden offentlig 
medfinansiering. Desuden var fem 
af disse 10 projekter påbegyndt, 
længe før tilskuddet blev meddelt. 
Tre af dem gik i gang, endnu før 
virksomhederne havde indgivet en 
ansøgning om medfinansiering. 
Alle disse projekter er dødvægt
c) I én medlemsstat (Det Forenede 
Kongerige) ydede projektsponso -
rerne rådgivning til virksomheder 
ud over eller i stedet for tilskud. 
For så vidt angår de tre SMV -pro-
jekter, der modtog rådgivning, var 
virkningen af EFRU -støtten ifølge 
de projektansvarlige ubetydelig, 
eftersom alle tre virksomheder 
havde udviklet deres egen e -han -
delsstrategi og onlinetilstede -
værelse uafhængigt og for egen 
regning. I to af disse tilfælde hjalp 
rådgivningen ikke på nogen måde 
virksomhederne, og de anså den 
derfor for nytteløs.De projektansøgninger, der 
bestod, gik så videre til den 
anden fase i proceduren, hvor 
ansøgningerne blev evalueret 
på grundlag af specifikke 
kriterier og derefter 
rangordnet. Det andet trin 
i den samlede udvælgelses -
procedure gik ud på, at de 
udvalgte projektsponsorer 
ydede hjælp til SMV’erne efter 
»først til mølle«-princippet.
19 Herunder de fire projekter, der 
er nævnt i punkt 36 a).
19 Bemærkninger
Udvælgelsesprocedurerne var 
undertiden for langsommelige
37 
I forbindelse med de reviderede 
projekter varede projektgodkendel -
sen (tidsrummet fra lanceringen af 
indkaldelse af forslag til tildelingen af 
tilskud) i gennemsnit mere end seks 
måneder for så vidt angår tre af de 
fem reviderede OP’er (i Grækenland og 
Italien (»Emilia -Romagna« og »Piemon -
te«)). Dette kan have berørt ansøgere 
med et stort behov for offentlig finan -
siel støtte, der ikke kunne rejse til -
strækkelig kapital og derfor ikke kunne 
gennemføre deres projekter.
38 
Forsinkelser på flere måneder skyldtes 
kun delvis, at udvælgelsesproceduren 
omfattede en sagkyndig evaluering og 
en sammenligning af ansøgningerne 
baseret på en række materielle krite -
rier. Dette var tilfældet i Italien, hvor 
projektgodkendelsen i gennemsnit 
varede enten otte måneder (OP for 
Emilia -Romagna) eller 14 måneder (OP 
for Piemonte).
39 
Forsinkelser på syv måneder var 
imidlertid vanskelige at begrunde, når 
udvælgelsesprocedurerne fulgte »først 
til mølle«-princippet uden nogen ind -
holdsmæssig vurdering og sammen -
ligning af ansøgninger, som det var 
tilfældet i Grækenland (OP’et »digital 
konvergens«). Tilsvarende procedurer 
i Det Forenede Kongerige (OP’et »Low -
lands og Uplands i Skotland«) og Polen 
(OP’et »innovativ økonomi«) varede 
mellem to og fire måneder.40 
Varigheden af det græske OP’s udvæl -
gelsesproces kan også sammenlignes 
med varigheden af udvælgelsespro -
cessen i forbindelse med pilotprojek -
tet for initiativet »kuponordningen til 
IKT-innovation«, da der var tale om 
finansiering af de samme former for 
standardprojekter, der var defineret 
specifikt på regionalt niveau, efter 
»først til mølle«-princippet. Under 
kuponpilotprojektet blev der udvalgt 
ganske tilsvarende projekter på under 
en tredjedel af den tid, der var påkræ -
vet i Grækenland (jf. tekstboks 2 ).
I de fleste af de besøgte 
medlemsstater tog 
udvælgelsesproceduren 
ikke hensyn til den 
grænseoverskridende 
dimension
41 
I begyndelsen af programmeringspe -
rioden tog de udvælgelsesprocedurer, 
som de reviderede projekter blev 
udvalgt efter i alle de besøgte med -
lemsstater med undtagelse af Græken -
land (hvor det var obligatorisk), ikke 
hensyn til de grænseoverskridende 
onlinetjenester, selv om de er en vigtig 
faktor med henblik på at opnå et mere 
integreret digitalt indre marked (som 
angivet i i2010-strategien og under -
streget i den digitale dagsorden for 
Europa) (jf. også punkt 5). Efter at have 
gennemgået sin udvælgelsesproce -
dure og sine kriterier indførte Polen 
i 2010 udvælgelseskriteriet »et projekts 
internationale dimension« (udbydelse 
af grænseoverskridende tjenester) 
i det pågældende OP .
20 Bemærkninger
42 
Kun syv af de 22 virksomheder, hvis 
projekter blev undersøgt, og i forbin -
delse med hvilke grænseoverskridende 
transaktioner gav mening, gennem -
førte faktisk et projekt, der gjorde det 
muligt for dem at oprette et websted 
eller at tilpasse deres eget websted til 
grænseoverskridende transaktioner. 
Yderligere fire virksomheder havde 
allerede en sådan komponent til rådig -
hed i virksomheden eller den gruppe 
af virksomheder, de tilhører. Derfor 
var halvdelen af de virksomheder, der 
ved at gennemføre deres respektive 
projekter kunne have nydt godt af de 
muligheder, den grænseoverskridende 
e-handel indebar, gået glip af dem.
43 
Ti af de 23 virksomheder, hvis pro -
jekter blev revideret, og hvor det var 
rimeligt at forvente et flersproget web -
sted, havde et websted på to eller flere 
sprog. Af disse 10 virksomheder havde 
to haft et flersproget websted, før pro -
jektet blev gennemført. De sidste otte 
havde denne mulighed for første gang 
som følge af deres projekter.I de fleste tilfælde kunne 
forvaltningsmyndighederne 
ikke vurdere, hvordan et pro -
jekt indvirkede på en SMV’s 
udvikling
Over halvdelen af de 
undersøgte projekter blev 
ikke bedt om at rapportere om 
eventuelle resultatorienterede 
mål
44 
Alle forvaltningsmyndighederne bad 
de støttemodtagende virksomheder 
om at indsende rapporter om, hvordan 
gennemførelsen af deres projekt skred 
frem, og afhængigt af projektets varig -
hed blev der indsendt rapporter enten 
efter eller både under og efter gen -
nemførelsen. Men i 16 af de 30 tilfæl -
de, der blev undersøgt, vedrørte disse 
oplysninger kun den fysiske fuldførelse 
af projektet, dvs. køb og/eller udvik -
ling af de nødvendige IT -løsninger. 
Endvidere indeholdt rapporterne ikke 
oplysninger om varigheden af en tred -
jedel af de reviderede projekter.
45 
De kompetente forvaltningsmyndig -
heder (i Grækenland, Italien og Det 
Forenede Kongerige) bad ikke om 
resultatorienterede mål for nogen af 
de 16 berørte projekter. De eneste 
oplysninger, de bad om, og som støt -
temodtagerne gav dem, vedrørte de 
faktiske omkostninger ved projektet 
og de output, der var opnået.
21 Bemærkninger
46 
For de øvrige 14 projekters vedkom -
mende tilstræbtes der en nøje over -
vågning af virksomhedsoplysningerne, 
for at forvaltningsmyndigheden skulle 
kunne vurdere projektgennemførel -
sens umiddelbare virkning på virk -
somhedens udvikling. For én forvalt -
ningsmyndigheds vedkommende var 
betalingerne knyttet til projektresulta -
ter (jf. tekstboks 5 ).47 
Yderligere systematisk overvågning, 
når projekterne var gennemført fuldt 
ud, blev kun foretaget af én forvalt -
ningsmyndighed (Polen) og én pro -
jektsponsor (Det Forenede Kongerige), 
som i tilskudsaftalen havde fastsat en 
forpligtelse hertil. De øvrige forvalt -
ningsmyndigheder havde dermed 
utilstrækkelige oplysninger til, at de 
kunne bedømme, hvor effektivt den 
ydede støtte bidrog til de medfinan -
sierede virksomheders udvikling og/
eller de fastsatte strategiske mål.
Eksempel på resultatorienteret forvaltning: betalinger knyttet til resultater
I Polen blev betalingerne knyttet til opfyldelsen af mål om virksomhedsresultater. Hvis målværdierne ikke blev 
nået, kunne det bemyndigede organ reducere tilskudsbeløbet.
Dette var tilfældet med et af de projekter, Retten vurderede, hvor utilstrækkelige resultater (målet om en for -
ventet indtægt blev ikke nået) blev afspejlet i, at den offentligt finansierede støtte til det pågældende projekt 
blev nedsat med 5 %.Tekstboks 5
I nogle tilfælde registrerede 
overvågningssystemerne ikke 
projektresultater pålideligt
48 
For så vidt angår samtlige undersøgte 
forvaltningsmyndigheder undtagen 
én afgav SMV’erne deres præstations -
oplysninger i form af en standardiseret 
rapport. Én forvaltningsmyndighed 
(Italien (Emilia -Romagna)) anvendte 
dog ikke et sådant standardformat, 
hvilket betød, at de rapporter, den modtog, varierede meget med hensyn 
til kvalitet, idet hver enkelt virksomhed 
valgte, hvad den ville rapportere og 
hvordan. Dette betød atter, at forvalt -
ningsmyndigheden ikke kunne vurde -
re, om et projekt var blevet gennem -
ført med succes. For eksempel undlod 
én støttemodtager at erklære, at ét 
af elementerne i projektet (online -
indkøbskurv) ikke var blevet udviklet, 
og forvaltningsmyndigheden gjorde 
ikke noget ved sagen, selv om der var 
tale om en del af det medfinansierede 
projekt.
22 Bemærkninger
49 
For så vidt angår to andre forvaltnings -
myndigheder (Italien og Det Forenede 
Kongerige) var de oplysninger, der 
blev indlæst i overvågningssystemer -
ne, ikke fuldt ud pålidelige og/eller 
fuldstændige:
a) I Italien (»Piemonte«) kontrollerede 
forvaltningsmyndigheden ikke 
nøjagtigheden af oplysningerne. 
I to af de fire projekter, Retten 
vurderede, var de oplysninger, der 
var indlæst i systemet, forkerte (i 
ét tilfælde vedrørte de outputin -
dikatoren, i det andet antallet af 
ansatte i en af de medfinansierede 
virksomheder)
b) I Det Forenede Kongerige (»Low -
lands og Uplands i Skotland«) var 
de indikatorer, forvaltningsmyn -
digheden havde fastsat, så man -
gelfuldt defineret, at hver enkelt 
projektsponsor fortolkede dem 
på sin måde, og fremskridtene 
dermed ikke blev indberettet på 
en konsekvent måde.Mangel på data 
vanskeliggjorde undertiden 
overvågningen af, at 
EU-midlerne blev anvendt 
sparsommeligt
50 
I Det Forenede Kongerige (»Lowlands 
og Uplands i Skotland«) blev virk -
somheder støttet via formidlere (dvs. 
projektsponsorer). I nogle tilfælde gav 
formidlerne ikke -finansiel bistand, dvs. 
de ydede rådgivning og konsulentvirk -
somhed (jf. også punkt 36 c)).
51 
I to tilfælde var formidlernes admi -
nistrationsomkostninger betydelige, 
navnlig sammenlignet med omkost -
ningerne ved pilotprojektet vedrø -
rende initiativet »kuponordningen til 
IKT-innovation« (jf. tekstboks 2 ). I de 
øvrige medlemsstater kunne det nøj -
agtige beløb, der var betalt til SMV’er 
vedrørende indførelse af IKT, fastslås, 
mens det i dette tilfælde var uklart, 
hvor meget af EFRU -finansieringen 
der faktisk gik til støtte til modtagerne 
(jf. tekstboks 6 ).
Mangel på oplysninger om sparsommeligheden i forbindelse med formidlernes 
administrationsomkostninger
I Skotland gennemførte forvaltningsmyndigheden projekter via formidlere, dvs. projektsponsorer.
Eftersom formidlerne selv ydede konsulentbistand til SMV’erne, tegnede administrationsomkostninger, her -
under lønninger, sig for en betydelig andel af de godtgjorte udgifter: Én projektsponsor anvendte 55 % af sit 
budget til lønninger og yderligere 18 % til markedsføringsaktiviteter, mens lønninger hos en anden tegnede 
sig for 82 % af det samlede budget. Da der ikke blev stillet data til rådighed, kunne Retten dog ikke konklude -
re, om de pågældende midler blev brugt sparsommeligt. Hertil kommer, at én af formidlerne ikke kunne doku -
mentere den tid eller det arbejde, det var forbundet med at yde rådgivning til nogle af de støttede SMV’er.Tekstboks 6
23 Bemærkninger
Samlet set gennemførte 
SMV’erne projekterne 
gnidningsløst, men de 
opnåede resultater var 
ikke altid dokumenteret
52 
Retten undersøgte, om:
a) projekterne var gennemført og op -
retholdt som oprindelig planlagt
b) de tilsigtede økonomiske fordele 
ved at gennemføre projekterne var 
opnået og målt.
Projekternes output svarede 
generelt til den applikation, 
de var forbundet med
53 
I de fleste tilfælde blev projekterne 
gennemført inden for budgettet og 
uden større forsinkelser. Hvor der fore -
kom budgetoverskridelser, var beløbe -
ne små og indvirkede ikke på beløbet 
for offentlig medfinansiering. For alle 
projekternes vedkommende var for -
sinkelserne anmeldt til og godkendt af 
forvaltningsmyndigheden.
54 
I 25 af de 30 reviderede projekter blev 
der leveret output som planlagt, og 
outputtene var i drift:
a) 17 støttemodtagende virksomhe -
der kunne gå online efter opret -
telsen af et websted, og ni af dem 
kunne gennemføre onlinesalgb) Yderligere otte virksomheder 
havde været til stede på internet -
tet, før projektet blev gennemført, 
men valgte enten at skabe et nyt 
eller at ajourføre det eksisterende 
websted.
I fire af de ovennævnte 25 tilfælde 
indgik e -handelsudviklingerne i større 
projekter, hvor formålet var digitalise -
ring af virksomhedens interne proce -
durer (e -business).
55 
Gennemførelsen af de sidste fem pro -
jekter (i Grækenland, Italien (Piemonte) 
og Polen), som Retten reviderede, 
gav ikke de tilsigtede output. For ét 
projekts vedkommende gjorde virk -
somheden ikke brug af den udviklede 
applikation. Yderligere fire projekter 
har — trods de IT -applikationer, der 
blev udviklet og gennemført — en -
ten ikke kunnet skabe sig en niche på 
markedet eller haft tekniske vanskelig -
heder (jf. punkt 57).
56 
Langt hovedparten af projekterne 
indeholdt ikke bestemmelser om et 
IT-vedligeholdelsesbudget fra starten 
(kun fire projekter gjorde), men dette 
gav ikke nogen af de virksomheder, 
hvis projekter blev vurderet, proble -
mer. Faktisk var softwaret generelt 
udformet med henblik på, at vedlige -
holdelsesomkostningerne skulle være 
lave, og brugerne selv skulle kunne op -
gradere og foretage ændringer (dette 
var tilfældet for 14 projekter).
24 Bemærkninger
57 
Næsten ingen af virksomhederne 
oplevede større tekniske problemer 
under eller efter gennemførelsen. De 
IT-applikationer, der blev udviklet, 
var operationelle og arbejdede uden 
afbrydelse. De eneste undtagelser var 
følgende: to virksomheder i Græken -
land, hvis websted og/eller onlinere -
servationsside ikke kunne åbnes, og 
tre andre virksomheder i Polen og Ita -
lien, der ikke kunne finde en niche og 
ingen kunder havde. I disse tre tilfælde 
var projektets bæredygtighed ikke kun 
et spørgsmål om IT -vedligeholdelse: 
Ét projekt blev ikke afsluttet, og i de 
to sidste tilfælde frygtede virksomhe -
derne, at de ikke ville fortsætte deres 
økonomiske aktivitet ud over den 
lovbefalede opretholdelsesperiode.
Mange SMV’er anførte, at de 
havde draget fordel af gen -
nemførelsen af deres projek -
ter, men resultaterne blev 
ikke målt systematisk
58 
Af de 30 virksomheder, hvis projekter 
blev vurderet, var knap halvdelen ble -
vet bedt om at angive resultatmål (jf. 
også punkt 44-46). For så vidt angår de 
14 projekter, hvis ansøgninger inde -
holdt resultatmål, som også blev over -
våget, blev resultaterne opnået i otte 
tilfælde. Resultatmålene bestod i øget 
omsætning, en stigning i antallet af 
kunder, en stigning i procentdelen af 
onlinesalg og/eller jobskabelse.59 
For så vidt angår den anden halvdel 
af de virksomheder, der fik støtte fra 
EFRU til udvikling af e -handel, kunne 
der ikke etableres en forbindelse mel -
lem de bidrag, de havde modtaget, og 
den forretningsudvikling, virksomhe -
derne havde opnået.
60 
Tretten virksomheder erklærede, at de 
havde opnået effektivitetsgevinster 
som resultat af gennemførelsen af de -
res projekt, selv om kun én af dem hav -
de fastsat sådanne mål i sin projekt -
ansøgning. Af disse 13 virksomheder 
kunne kun fire kvantificere deres ge -
vinster. Seks virksomheder havde ikke 
knyttet det samfinansierede websted 
til deres interne forretningssoftware, 
hvilket betød, at hver onlinereservati -
on, de modtog, skulle indlæses manu -
elt i deres interne systemer.
61 
Jobskabelse var generelt ikke formålet 
med hovedparten af de samfinansiere -
de projekter. Otte projekter havde dog 
et mål om jobskabelse, som virksom -
hederne havde opstillet som et resul -
tatmål i deres projektansøgninger.
62 
Alle otte projekter opfyldte deres mål. 
Yderligere fem virksomheder erklæ -
rede, at de havde ansat én eller flere 
personer som resultat af gennem -
førelsen af projektet, og fire af dem 
kunne dokumentere det. Halvdelen af 
de virksomheder, hvis projekter blev 
vurderet, tilrettelagde uddannelse af 
deres personale i brugen af de IT -ap-
plikationer, der blev udviklet under 
projektet. Uddannelsen var skrædder -
syet til de enkelte virksomheder, som 
anmodede om den, og derfor blev der 
ikke udstedt diplomer. Oplæring på 
jobbet var også udbredt.
25
 Konklusioner 
og anbefalinger
63 
E-handelsteknologier betragtes som 
et middel til fremskyndelse af den 
økonomiske vækst, til yderligere 
udvikling af det indre marked og til 
fremskyndelse af europæisk inte -
gration. Kommissionen har derfor 
i stigende grad lagt vægt på behovet 
for at fremme e -handelsudviklinger, 
især gennem et af sine flagskibsini -
tiativer, den digitale dagsorden for 
Europa. På EU -strukturfondenes 
budget er der afsat tre milliarder euro 
til fremme af SMV’ers indførelse af IKT 
i programmeringsperioden 2007-2013.
64 
Revisorerne undersøgte, om 
EFRU -støtten til SMV’er inden for 
e-handel var effektiv og konkluderede, 
at EFRU -støtten til e -handelsprojekter 
bidrog til at øge tilgængeligheden 
af onlineforretningsydelser. Mangler 
ved overvågningen gjorde det imid -
lertid umuligt at vurdere, i hvor høj 
grad støtten bidrog til opfyldelsen af 
EU’s og medlemsstaternes IKT -strate -
gier samt SMV’ernes udviklingsmål. 
Desuden resulterede svage udvæl -
gelsesprocedurer i samfinansiering af 
projekter, som sandsynligvis ikke ville 
give valuta for pengene.65 
Medlemsstaternes OP’er var et godt 
grundlag for at støtte SMV’er inden for 
e-handel. De omfattede e -handelsfor -
anstaltninger i overensstemmelse med 
de nationale eller regionale behov, 
som defineret i de respektive IKT -stra -
tegier. Imidlertid blev meningsfuld må -
ling af fremskridtene undertiden bragt 
i fare ved, at indikatorer og målværdier 
blev revideret, ofte hen imod slutnin -
gen af programmeringsperioden og 
ikke altid med behørig begrundelse. 
Desuden blev udgifterne vedrørende 
e-handelsprojekter ikke altid indbe -
rettet til Kommissionen med korrekt 
kategorisering, og det hæmmede dens 
samlede vurdering. I 2013 tog Kom -
missionen den langsomme absorption 
af midlerne op, idet den foreslog, at 
strukturmidlerne til fremme af SMV’ers 
indførelse af IKT alternativt blev 
anvendt via dens »kuponordning til 
IKT-innovation«. Men den lagde ikke 
tilstrækkelig vægt på resultatovervåg -
ning, uden hvilken de faktiske frem -
skridt ikke kan vurderes (punkt 18-27).
66 
Forvaltningsmyndighederne fokuse -
rede mere på output end på resultater 
i både udvælgelses- og overvågnings -
fasen. De anvendte udvælgelseskrite -
rier var af en så begrænset karakter, 
at forvaltningsmyndighederne un -
dertiden — uden at bekymre sig om 
potentiel merværdi med hensyn til 
udvikling af SMV’er eller opfyldelse af 
EU-målene for informationssamfundet 
— finansierede alle støtteberettigede 
projekter, så længe der var midler til 
rådighed (punkt 29-43). Desuden var 
forvaltningsmyndighederne i de fleste 
tilfælde ude af stand til at vurdere 
projekternes virkning på SMV’ernes 
udvikling. Endelig udførte de i to af 
de udvalgte medlemsstater ikke den 
nødvendige kontrol af pålideligheden 
af de data, der blev indlæst i systemet 
(punkt 44-51).
26 Konklusioner og anbefalinger
67 
Samlet set gennemførte SMV’erne 
projekterne gnidningsløst, og projek -
ternes output svarede generelt til den 
applikation, de var forbundet med. 
Mange SMV’er anførte, at de havde 
draget fordel af gennemførelsen af 
deres projekter, men resultaterne 
blev kun målt i under halvdelen af de 
reviderede projekter. I disse tilfælde 
konstateredes det, at der var fordele 
for over halvdelen de pågældende 
SMV’er (punkt 53-62).
68 
Retten anbefaler derfor følgende:
Anbefaling 1
Kommissionen bør sikre, at den får 
konsekvente og pålidelige oplysnin -
ger fra medlemsstaterne om OP’ernes 
fremskridt, ikke kun i finansiel hense -
ende, men også med hensyn til resul -
tater. Med henblik herpå bør den:
a) vurdere, om de foreslåede resulta -
tindikatorer er relevante i forbin -
delse med både godkendelse af 
OP’erne og senere ændringer
b) udforme et overvågningssystem 
sådan, at fremskridt hen imod alle 
fastlagte målværdier kan måles 
i rette tid, og så der kan sammen -
lignes over tid
c) foreslå standardindikatorer, der er 
relevante for EU’s strategiske mål 
for e -handel.Anbefaling 2
Kommissionen bør insistere på, at de 
udvælgelseskriterier og -procedurer, 
medlemsstaterne har indført, sikrer 
udvælgelse af de projekter, der maksi -
merer merværdien for ansøgerne med 
hensyn til at fremme udviklingen af 
e-handel i SMV’er og at nå målene for 
den digitale dagsorden for Europa, og 
samtidig sikre, at disse procedurer er 
egnede til støttemodtagermålgruppen 
for så vidt angår den tid og den admi -
nistrative arbejdsbyrde, de kræver.
Når myndighederne i medlemsstater -
ne udvælger projekter, bør de, hvis det 
er relevant, anmode ansøgerne om at:
a) give en begrundelse af behovet 
for at gennemføre det pågælden -
de projekt, ideelt set i form af en 
tilstrækkelig detaljeret og realistisk 
forretningsplan
b) dokumentere projektets finansielle 
levedygtighed
c) påvise behovet for offentlig 
finansiel støtte med henblik på at 
undgå dødvægtsudgifter
d) tilskynde projektejerne til at tage 
deres forretnings grænseoverskri -
dende dimension i betragtning 
for fuldt ud at udnytte det indre 
markeds muligheder.
27 Konklusioner og anbefalinger
Anbefaling 3
Kommissionen bør kræve, at forvalt -
ningsmyndighederne i medlemssta -
terne indfører forvaltningsværktøjer til 
overvågning af tilskuddets virkning på 
den støttede SMV’s virksomhedsudvik -
ling. Den bør navnlig kræve, at:
a) et minimumssæt solide indikatorer 
med tilhørende mål defineres i til -
skudsaftalerne, måles og efterføl -
gende overvåges, både når projek -
tet er gennemført og er i drift, og 
på et senere tidspunkt, når det er 
sandsynligt, at dets fulde virkning 
er indtrådtb) der — overalt, hvor det er rele -
vant — indføres en mekanisme, 
der sikrer, at betalingerne knyttes 
til resultater, og gør det muligt at 
justere dem, hvis resultaterne er 
alvorligt utilfredsstillende
c) de nødvendige tjek og kontroller 
udføres for at sikre, at de data, der 
indlæses i overvågningssystemer -
ne, er pålidelige og konsekvente.
Vedtaget af Afdeling II, der ledes af Henri GRETHEN, medlem af Revisionsretten, 
i Luxembourg på mødet den 12. november 2014.
 På Revisionsrettens vegne
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 Formand
28
Det er et krav, at » de vejledende principper for udvæl -
gelse af operationer « og » outputindikatorerne for hver 
investeringsprioritet, herunder den kvantificerede mål -
værdi « skal være en del af ESIF -programmerne for 
perioden 2014-2020, og de forhandles med Kommis -
sionen. Den anvendte type udvælgelsesprincipper 
og de detaljerede udvælgelseskriterier afhænger af 
den specifikke målsætning og den sammenhæng, 
som den samfinansierede investering indgår i.
Medlemsstater, hvor der er fastslået svagheder på 
disse områder, skal i programmet beskrive, hvilke 
foranstaltninger (forhåndsbetingelser, handlings -
plan) myndighederne planlægger at træffe med 
henblik på at forbedre projektudvælgelsesproce -
durerne og mindske den administrative byrde for 
støttemodtagerne. I relevante tilfælde opfordres 
medlemsstaterne til proaktivt og fokuseret at gøre 
brug af teknisk bistand med henblik på at gennem -
føre planlagte forbedringer.
Kommissionen råder derudover forvaltningsmyn -
dighederne til at medtage anbefalingerne fra Den 
Europæiske Revisionsret i udvælgelsesprocessen og 
i kriterierne for udvælgelse af projekter for digital 
vækst.
IV c)
Kommissionen accepterer delvist denne anbefaling.
Kommissionen er især enig i princippet om, at der 
skal indføres en mekanisme, som sikrer, at betalin -
ger knyttes til resultater. Det vil imidlertid være en 
vanskelig opgave at sammenkoble betalinger til 
e-handel fra EFRU med resultaterne.Resumé
III
Kommissionen hilser Revisionsrettens konklusioner 
velkommen.
Kommissionen mener, at effektiviteten af støtten 
fra EFRU til e -handelsprojekter giver mulighed for at 
øge tilgængeligheden af onlineforretningsydelser.
I de nye forordninger om de europæiske struktur- 
og investeringsfonde (ESIF) for perioden 2014-2020 
søges spørgsmålet om overvågning løst på pro -
grammeringsniveau ved at styrke resultatoriente -
ringen og interventionslogikken med indførelsen af 
forhåndsbetingelser. For så vidt angår e -handelsin -
vesteringer kræves en specifik forhåndsbetingelse 
i form af en strategisk politisk ramme for digital 
vækst.
IV a)
Kommissionen accepterer denne anbefaling.
For perioden 2007-2013 kræver Kommissionen, at 
forvaltningsmyndighederne rapporterer om gen -
nemførelsen af programmerne i overensstemmelse 
med de gældende EFRU -forordninger.
I ESIF- programmerne for perioden 2014-2020 er 
der et stærkere fokus på målbaserede resultater. På 
prioritetsakseniveau vil indikatorerne kunne ind -
fange de overordnede resultater inden for aksen, 
men ikke de individuelle resultater for alle typer af 
foranstaltninger, som den omfatter.
IV b)
Kommissionen accepterer anbefalingen og vil 
anmode medlemsstaterne om at træffe de nødven -
dige foranstaltninger.Kommissionens  
svar
Kommissionens svar 29
Bemærkninger
18
Kommission bifalder Revisionsrettens vurdering 
angående den strategiske ramme, som er etable -
ret i alle de reviderede medlemsstater. Derudover 
understreger Kommissionen, at de nye ESIF- forord -
ninger etablerer en bedre præstations- og resulta -
torienteret ramme for perioden 2014-2020. (Se svar 
under punkt IV, b)).
22
Forordningen vedrørende programmerne for 
2007-2013 omfatter ikke noget krav om, at der skal 
anvendes standardiserede indikatorer til overvåg -
ningsformål. Samtidig er der ingen nøgleindikator 
specifikt for e -handel.
En »resultatindikator« angiver de resultater, der kan 
forventes ved at gennemføre en given aktivitet. 
Følgelig kan medlemsstaterne vælge den resultatin -
dikator, som bedst måler udviklingen for den gen -
nemførte aktivitet. Selvom standardisering er mulig 
ved hjælp af outputindikatorer, er resultatindikato -
rer skræddersyede og afspejler de forfulgte mål.
Fælles svar på punkt 23 og 25
Resultatindikatorerne tilpasses af forvaltnings -
myndighederne i hele programmeringsperioden. 
Kommissionen påpeger, at det i tilfælde, hvor en 
medlemsstat anmoder om en programændring, er 
nødvendigt igen at se på de dertil hørende indika -
torer i programmet. Hvis der er tale om en alvorlig 
afvigelse, bør det undersøges fra sag til sag, hvad 
der ligger til grund herfor. Ændringer skal forhand -
les med Kommissionen, som kræver solide begrun -
delser fra forvaltningsmyndigheden. Resultatin -
dikatorerne ajourføres både opad (hvis et højere 
ambitionsniveau er muligt) og nedad (hvis den 
økonomiske virkelighed og de praktiske fremskridt 
ikke afhænger af en forvaltningsmyndighed).
Med hensyn til Grækenland vedrørte den nylige 
ændring af det operationelle program for digital 
konvergens i december 2012 hovedsageligt en 
betydelig nedsættelse af budgettet (på ca. 300 mio. 
EUR) for at styrke det operationelle program for 
konkurrencedygtighed. Denne nedsættelse berørte 
uundgåeligt indikatorerne, som måtte finjusteres 
og tilpasses i overensstemmelse hermed.Indledning
05
Kommissionen påpeger, at andelen af SMV’er, der 
foretager onlineindkøb, normalt er langt højere, 
og at EU -gennemsnittet på 26 % er meget tættere 
på målet. Denne relative succes skyldes delvis et 
højereliggende udgangspunkt. Desuden er det let 
at foretage køb online, men vanskeligt at sælge, 
eftersom det er nødvendigt at etablere en platform 
med betalings- og leveringsmekanismer.
09
Kommissionen deler Revisionsrettens bekymring 
over den lave udnyttelsesgrad af midlerne til udbre -
delse af IKT. Derfor har Kommissionen udarbejdet 
og offentliggjort1 vejledninger med henblik på at 
fremme brugen af politikværktøjer til udbredelse af 
IKT blandt SMV’er, herunder e -handel. Dette indgår 
f.eks. som en del af vejledningerne om servicein -
novation, intelligent vækst for SMV’er, SMV’er og 
internationalisering, den såkaldte værktøjskasse for 
den digitale dagsorden med forskellige metoder 
til støtte for digital vækst og kuponordningen for 
IKT-innovation (se nedenfor). Kommissionen sørger 
også for kontakt til eksperter i digital vækst gen -
nem sin tekniske bistand2.
Kommissionen lancerede i 2003  det  europæiske 
e-Business støttenetværk (eBSN) som platform 
for politikkoordinering for nationale og regionale 
beslutningstagere og politiske eksperter inden for 
e-Business. Dette omfatter et initiativ til fremme af 
intelligent brug af informationsteknologi og inte -
gration af SMV’er i globale industrielle værdikæder3.
1 Se: http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/gu ides
2 Dette var tilfældet i 2013-14 for Ungarn, Grækenland og Italien.
3  Se bl.a.: http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/ict/ebsn/what/
index_en.htm
Kommissionens svar 30
På grundlag af subsidiaritetsprincippet og under 
delt forvaltning er det op til medlemsstaterne og 
regionerne at beslutte, hvorvidt de vil lancere en 
Kuponordning til IKT -innovation inden for ram -
merne af deres operationelle programmer. Kom -
missionen er for øjeblikket i færd med at fremme 
udbredelsen af ordningen i regionerne inden for 
deres strategier for innovation og digital vækst.
Kommissionen tilslutter sig ligeledes, at der er 
behov for at støtte en efterspørgselsbaseret støt -
teordning, der tager udgangspunkt i SMV’ernes 
forretningsmæssige behov.
De hidtidige erfaringer i regionerne tyder imidlertid 
på, at der ofte ikke er tilstrækkelig viden i SMV’erne 
til at finde lige netop den teknologi/IKT -løsning, der 
matcher deres forretningsmodel, og at SMV’erne 
har brug for støtte til at indkredse og formulere 
deres IKT -behov og udarbejde en passende forret -
ningsplan. Rådgivning i at analysere og identificere 
de rigtige IKT -virksomhedsløsninger for SMV’er er 
også en del af kuponinitiativet.
På grund af kuponinitiativets forsøgsmæssige 
karakter og af hensyn til den begrænsede tid til at 
gennemføre det foreligger der på nuværende tids -
punkt ingen resultatindikatorer. Disse oplysninger 
vil blive gjort tilgængelige for Kommissionen inden 
for rammerne af det kommende overvågningsud -
valgsmøde, som forventes afholdt medio 2015.
På programniveau er det vigtigt at understrege, at 
der ikke findes resultatindikatorer for programme -
ringsperioden 2007-2013, men derimod outputin -
dikatorer. Overvågningsudvalgene vil ikke desto 
mindre anmode om disse oplysninger.24
Ændringerne af indikatorerne i det operationelle 
program for innovativ økonomi i Polen blev foreta -
get i begyndelsen af 2011. Under hensyntagen til at 
programmet blev godkendt i slutningen af 2007, og 
at de første forslagsindkaldelser blev lanceret i 2008 
og 2009, blev ændringerne foretaget på det tidligst 
mulige tidspunkt, efter at der midt i programme -
ringsperioden var samlet erfaringer med gennem -
førelsen af denne foranstaltning. Forvaltningsmyn -
digheden forelagde de relevante begrundelser.
26
Selvom Kommissionen har vejledt de ansvarlige 
myndigheder om principperne bag systemet til 
kategorisering af oplysninger (se fodnote 6), er 
klassificeringen af udgifter fortsat forvaltningsmyn -
dighedens ansvar.
Tekstboks 2
Inden for rammerne af Den Europæiske Fond for 
Regionaludvikling udgør kuponordningen for 
IKT-innovation en gennemførelsesmekanisme, 
som gør det muligt at nå ud til mikrovirksomheder 
og SMV’er på en måde, der reducerer den admini -
strative byrde for disse virksomheder. Der findes 
ingen »universalløsning« i den sammenhæng. Hver 
ordning udvikles og gennemføres af regionale og 
lokale myndigheder i form af tilskud eller finansielle 
instrumenter på baggrund af relevante, konkrete 
faktorer  — f.eks. IKT -potentialet og IKT -intensiteten 
i hver enkelt region, ordningens integrering med 
andre innovative forvaltningsmæssige foranstalt -
ninger, evnen til at forvalte ordningen, tidligere 
erfaringer med støtte til sådanne foranstaltninger 
og behovet for at øge udbredelsen af IKT blandt 
SMV’er.
Kommissionens svar 31
33
Kommissionen understreger, at »de vejledende 
principper for udvælgelse« af operationer  — som 
en del af de operationelle programmer  — gran -
skes nøje af Kommissionen i forhandlingerne om 
ESIF- programmerne for perioden 2014-2020 med 
henblik på at sikre, at de passer til de specifikke 
målsætninger og typer af operationer4.
35
Kommissionen mener, at forvaltningsmyndighe -
den (eller det delegerede bemyndigede organ) bør 
samle tilstrækkelig dokumentation for, at udvælgel -
sesproceduren er gennemsigtig og overholder de 
kriterier, der er fastlagt af overvågningsudvalget for 
programmet.
36 a)
Kommissionen understreger, at den kender til 
det beskrevne tilfælde. Kommissionen og med -
lemsstaten har iværksat passende korrigerende 
foranstaltninger.
36 b)
Med hensyn til de italienske projekter, og som 
medlemsstaternes myndigheder har forklaret, blev 
indkaldelsen udarbejdet i overensstemmelse med 
forordning (EF) nr. 1998/2006 (»de minimis«). Denne 
forordning fastlagde ikke et krav om tilskyndelses -
virkning i modsætning til andre støtteordninger. 
Ikke desto begrænsede indkaldelsen udgifter med 
tilbagevirkende kraft til 1.1.2008, og muligheden 
herfor er ikke blevet udvidet til 1.1.2007, hvilket ville 
have været muligt.
4  Artikel 96, stk. 2, litra b), nr. iii), i forordningen om fælles 
bestemmelser: en beskrivelse af arten af og eksempler på 
aktioner, der skal støttes under hver investeringsprioritet 
og deres forventede bidrag til de i nr. i), anførte specifikke 
mål, herunder de vejledende principper for udvælgelse af 
operationer og, hvis det er relevant, identificering af de vigtigste 
målgrupper, specifikke målområder, type støttemodtagere, 
den planlagte anvendelse af finansielle instrumenter og store 
projekter.29
Under delt forvaltning er fastlæggelsen af detal -
jerede udvælgelseskriterier og udvælgelsen af 
projekter medlemsstaternes ansvar. I forbindelse 
med udvælgelsen af e -handelsprojekter betyder 
dette, at forvaltningsmyndigheden beslutter, om 
der skal forelægges en forretningsplan som en 
del af ansøgningen (eller yderligere oplysninger 
i overensstemmelse med målsætningerne i det ope -
rationelle program), og hvad den skal indeholde. 
Forvaltnings  myndigheden kontrollerer derudover 
kvaliteten af projektansøgningen og dokumentatio -
nen (f.eks. kvaliteten af forretningsplanen).
31
Under delt forvaltning er fastlæggelsen udvælgel -
seskriterier og udvælgelsen af projekter medlems -
staternes ansvar. I forbindelse med udvælgelsen af 
e-handelsprojekter betyder dette, at forvaltnings -
myndigheden beslutter, om der skal forelægges en 
forretningsplan som en del af ansøgningen (eller 
yderligere oplysninger i overensstemmelse med 
målsætningerne i det operationelle program), og 
hvad den skal indeholde. Forvaltningsmyndigheden 
kontrollerer derudover kvaliteten af projektansøg -
ningen og dokumentationen (f.eks. kvaliteten af 
forretningsplanen).
Kommissionens svar på punkt 32 og 
tekstboks 4
Kommissionen understreger, at den kender til det 
tilfælde, der er beskrevet under punkt 32, tekstboks 
4. Kommissionen og medlemsstaten har iværksat 
passende korrigerende foranstaltninger.
Kommissionens svar 32
43
Oversættelsen af webstedet kan være en mulig -
hed, når der opstår forretningsmuligheder på det 
udenlandske målmarkedet. Afhængigt af virksom -
hedens art kan de afholdte omkostninger imidlertid 
overstige de opnåede fordele.
Fælles svar på punkt 44 og 45
Forordningen vedrørende programmerne for 
2007-2013 omfatter ikke noget krav om, at der skal 
anvendes standardiserede indikatorer til overvåg -
ningsformål. Samtidig er der ingen nøgleindikator 
specifikt for e -handel.
Analysen af de indgivne rapporter om, hvordan 
projekterne skrider frem, finder sted på medlems -
statsniveau. I overensstemmelse med retsgrundla -
get yder Kommissionen vejledning med henblik på 
forbedring af projektforvaltningen.
En »resultatindikator« angiver de resultater, der kan 
forventes ved at gennemføre en given aktivitet. 
Følgelig kan medlemsstaterne vælge den resultatin -
dikator, som bedst måler udviklingen for den gen -
nemførte aktivitet. Selvom standardisering er mulig 
ved hjælp af outputindikatorer, er resultatindikato -
rer skræddersyede og afspejler de forfulgte mål.
47
Systematisk overvågning af fuldt gennemførte 
projekter kan være god praksis, men denne er ikke 
et krav i henhold til forordningerne.
Forvaltningsmyndighederne bør gennemføre 
evalueringer for at vurdere et programs effektivitet, 
virkningsgrad og konsekvenser. Ved evalueringerne 
vurderes, hvordan støtten fra fondene har bidraget 
til at opnå målene for hver prioritet.37
Kommissionen er enig med Revisionsretten og vil, 
såfremt det er relevant, rejse spørgsmålet om varig -
heden af projektudvælgelsen i programovervåg -
ningsudvalgene med henblik på at sikre godkendte 
og hurtigere procedurer.
40
Kommissionen understreger forskellen i omfan -
get af interventionerne mellem det græske 
operationelle program og pilotprojektet med 
kuponordningen for IKT -innovation, som for det 
græske operationelle programs vedkommende 
beløb sig til mellem 40 000 og 200 000 EUR og for 
pilotprojektet mellem 5 000 om 7 500 EUR. Dette 
forklarer muligvis også forskellen i længden af 
udvælgelsesproceduren.
Derudover har Murcia bygget sit pilotprojekt med 
en kuponordning for IKT -innovation på sin omfat -
tende erfaring med at udarbejde, gennemføre og 
forvalte innovationskuponer.
41
Den grænseoverskridende dimension afhænger af 
virksomhedens art. Virksomheden kan være lokal, 
hvilket udelukker grænseoverskridende aktiviteter. 
En fremtidig virksomhedsekspansion vil imidlertid 
kunne gøre det nødvendigt at tilpasse webstedet 
med flersproglige faciliteter.
Kommissionen fastholder i forbindelse EFRU -pro-
grammerne for 2014-2020 vigtigheden af SMV’er -
nes internationalisering, eftersom analyser viser, 
at SMV’er, der er aktive uden for deres natio -
nale grænser, har en tendens til at være mere 
konkurrencedygtige5.
5  Se eksempelvis: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/
sme/files/support_measures/internationalisation/
report_internat_en.pdf
Kommissionens svar 33
Kommissionen understreger, at rapporteringen 
til denne heller ikke i perioden 2014-2020 skal 
omhandle hvert enkelt projekt, men derimod de 
samlede resultater for et program/en akse.
60
Kommissionen påpeger, at oplysningerne om 
støttemodtagernes rapporteringsforpligtelser, her -
under kvantitative og kvalitative målsætninger og 
overvejelser omkring omkostningerne ved gene -
rering og rapportering af data i forhold til støttens 
omfang, hører under delt forvaltning og således 
defineres af forvaltningsmyndigheden i overens -
stemmelse med det operationelle program og 
målsætningerne deri.
Konklusioner og anbefalinger
64
Kommissionen hilser Revisionsrettens konklusioner 
velkommen. Kommissionen mener, at effektivite -
ten af støtten fra EFRU til e -handelsprojekter giver 
mulighed for at øge tilgængeligheden af online -
forretningsydelser. I de nye forordninger om de 
europæiske struktur- og investeringsfonde (ESIF) 
for perioden 2014-2020 søges spørgsmålet om 
overvågning løst på programmeringsniveau ved 
at styrke resultatorienteringen og interventions -
logikken med indførelsen af forhåndsbetingelser. 
For så vidt angår e -handelsinvesteringer kræves en 
specifik forhåndsbetingelse i form af en strategisk 
politisk ramme for digital vækst.
65
Forordningerne vedrørende programmerne for 
2007-2013 omfatter ikke noget krav om, at der skal 
anvendes standardiserede indikatorer til overvåg -
ningsformål. Samtidig er der ingen nøgleindikator, 
der gør det muligt specifikt at overvåge resultater.49 a)
Kommissionen erkender problemet, men henviser 
til virkningerne af den økonomiske og finansielle 
krise, som førte til en høj mortalitet bland virksom -
heder og til tilbagetrækning fra støttede projekter 
samt en generelt længere gennemførelsestid for 
interventioner. For at løse denne krise koncentre -
rede myndighederne i Piemonte deres indsats (her -
under overvågningen) om at fremskynde udnyttel -
sen af midlerne.
Forvaltningsmyndigheden er i færd med at gen -
nemføre en række initiativer, der har til formål at 
bringe denne »nødsituation« til ophør og genetab -
lere den normale, konstante og metodiske udførelse 
af de computerbaserede forvaltningsaktiviteter, 
som vedrører alle de oplysninger, der har relation til 
de støttede projekters fremskridt.
49 b)
Kommissionen erkender, at de relevante indikatorer 
skal være tilstrækkeligt veldefinerede, således at 
forvaltningsmyndigheden kan aggregere data på 
niveauet for det operationelle program.
De nye ESIF- forordninger for perioden 2014-2020 
søger at afhjælpe dette problem.
Tekstboks 6
De reviderede projekter vedrører først og fremmest 
formidlernes ekspertrådgivning og støttetjenester 
til nye og eksisterende virksomheder. Lønninger 
udgør således den væsentligste omkostningsfaktor 
i forbindelse med tilskuddet.
Derudover opstod der markedsføringsomkostnin -
ger på grund af netværksarrangementer, der blev 
afholdt for nye virksomheder, for at de kunne møde 
succesrige iværksættere. De nye virksomheder nød 
godt af disse arrangementer, da der opstod forret -
ningsmuligheder på et senere tidspunkt.
58
Se Kommissionens svar på punkt 22 vedrørende 
bedre resultatorientering under forordningen om 
fælles bestemmelser for 2014-2020.
Kommissionens svar 34
67
Kommissionen hilser Revisionsrettens konklusioner 
velkommen.
Anbefaling 1
For perioden 2007-2013 kræver Kommissionen, at 
forvaltningsmyndighederne rapporterer om gen -
nemførelsen af programmerne i overensstemmelse 
med de gældende EFRU -forordninger.
ESIF- programmerne for perioden 2014-2020 kom -
mer imidlertid til at lægge større vægt på målbase -
rede resultater. På prioritetsakseniveau vil indika -
torerne kunne indfange de overordnede resultater 
inden for aksen, men ikke de individuelle resultater 
for alle typer af foranstaltninger, som den omfatter.
Anbefaling 1 a)
Kommissionen accepterer at vurdere, om de fore -
slåede resultatindikatorer er relevante i forbindelse 
med både godkendelse af de operationelle pro -
grammer og senere ændringer.
Anbefaling 1 b)
Kommissionen accepterer anbefalingen.
I perioden 2014-2020 anmodes programmerne 
som en del af den styrkede resultatorientering om 
tydeligt at identificere fælles og programspecifikke 
outputindikatorer (med målværdier) og resultatin -
dikatorer, der kan måle fremskridtet hen imod den 
ændring, der ønskes opnået gennem investeringer 
(med referenceværdier og målværdier). Kommissi -
onen vil på årsbasis blive informeret om fremskridt 
i gennemførelsen af programmerne (fra og med 
2016), således at det bliver muligt at følge dette 
over tid. Disse oplysninger vil blive struktureret for 
at muliggøre analyse, sammenligning og aggre -
gering, og det er også Kommissionens hensigt at 
offentliggøre disse data.
Anbefaling 1 c)
Kommissionen accepterer delvist denne anbefaling.I tilfælde hvor en medlemsstat anmoder om en pro -
gramændring, er det desuden nødvendigt at kon -
trollere de dertil hørende indikatorer i programmet.
Selvom de ansvarlige myndigheder derudover er 
blevet vejledt om principperne bag informations -
systemet til kategorisering6, er klassificeringen af 
udgifter fortsat forvaltningsmyndighedens ansvar.
Kommissionen påpeger kuponordningen for IKT -in-
novations forsøgsmæssige karakter. De hidtidige 
erfaringer i regionerne peger i retning af, at der 
virkelig er behov for et sådant initiativ for at skabe 
efterspørgsel blandt SMV’erne. I betragtning af 
den begrænsede gennemførelsestid foreligger der 
ingen resultatindikatorer på nuværende tidspunkt. 
Disse oplysninger vil blive gjort tilgængelige for 
Kommissionen inden for rammerne af det kom -
mende overvågningsudvalgsmøde, som forventes 
afholdt medio 2015.
66
Kommissionen mener, at de nye ESIF- forordninger 
etablerer en bedre præstations- og resultatoriente -
ret ramme for perioden 2014-2020.
Især »de vejledende principper for udvælgelse« 
af operationer  — som en del af de operationelle 
programmer  — granskes nøje af Kommissionen 
i forhandlingerne om ESIF- programmerne for 
perioden 2014-2020 med henblik på at sikre, at de 
passer til de specifikke målsætninger og typer af 
operationer7.
6  2009 Vejledning http://ec.europa.eu/employment_social/
sfc2007/quick -guides/sfc2007_reporting_categorisation_data_
Note_Art_11.pdf  —
  De ofte stillede spørgsmål blev første gang offentliggjort i 2009 
og siden revideret i 2012 http://ec.europa.eu/employment_
social/sfc2007/quick -guides/categorisation_faq_rev201202.
pdf — »Koderne bør bruges med sund fornuft, bl.a. bør 
nationale konventioner eller definitioner anvendes, hvor det 
er muligt.... Kommissionen har ikke foreslået harmoniserede 
definitioner, men udtaler sig gerne vedrørende enhver form for 
spørgsmål, der måtte opstå«.
7  Artikel 96, stk. 2, litra b), nr. iii), i forordningen om fælles 
bestemmelser: en beskrivelse af arten af og eksempler på 
aktioner, der skal støttes under hver investeringsprioritet 
og deres forventede bidrag til de i nr. i), anførte specifikke 
mål, herunder de vejledende principper for udvælgelse af 
operationer og, hvis det er relevant, identificering af de vigtigste 
målgrupper, specifikke målområder, type støttemodtagere, 
den planlagte anvendelse af finansielle instrumenter og store 
projekter.
Kommissionens svar 35
Kommissionen bemærker, at denne anbefaling 
er rettet til medlemsstaterne, og understreger, at 
oplysningerne bør være relevante for den kontekst, 
som de enkelte operationelle programmer indgår i.
Anbefaling 2 a)
Kommissionen rejser sådanne spørgsmål inden 
for rammerne af forhandlingerne om udkastene til 
ESIF- programmerne, som skal indeholde oplysnin -
ger om udvælgelsesprincipperne for operationer. 
Den anvendte type udvælgelsesprincipper og de 
detaljerede udvælgelseskriterier afhænger imidler -
tid af den specifikke målsætning, typen og omfan -
get af interventionen og den sammenhæng, som 
investeringen indgår i. Dette medfører ikke nødven -
digvis, at der i alle tilfælde af e -handelsstøtte skal 
fremlægges en forretningsplan.
Anbefaling 2 b)
Kommissionen er enig i, at EFRU’s tilskud til et 
projekt bør bygge på en cost -benefit -analyse, som 
dokumenterer projektets finansielle levedygtighed. 
Dette hører under de udvælgelseskrav, som fastsæt -
tes af overvågningsudvalgene i medlemsstaterne.
Anbefaling 2 d)
Kommissionen fremmer internationaliseringen 
af SMV’er, fordi SMV’er, der er aktive internatio -
nalt, skaber flere job og er mere innovative end 
SMV’er, der kun opererer på deres nationale mar -
ked8. ESIF- forordningerne for 2014-2020 opfordrer 
derfor også til samarbejde uden for programom -
rådet (se artikel 70, stk. 2, i forordningen om fælles 
bestemmelser). Hvorvidt det er hensigtsmæssigt 
at tilskynde til at indarbejde grænseoverskridende 
dimensioner i projekter, afhænger imidlertid af de 
specifikke målsætninger og typer foranstaltninger 
i et program.
8  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market -access/
internationalisation/index_en.htm#h2-5Kommissionen er enig i betydningen af at overvåge 
tilskuddenes virkning. De indikatorer, som vælges 
med henblik på at følge fremskridt og virkning, vil 
ikke være standardiserede. De vil afhænge af de 
specifikke målsætninger for hvert operationelt pro -
gram. De anvendte indikatorer vil afspejle de for -
skellige behov og politiske løsninger i regionerne/
medlemsstaterne.
En strategisk politisk ramme for digital vækst 
omfatter imidlertid standardindikatorer til måling 
af fremskridt i forbindelse med interventioner på 
IKT-området, således som det er fastlagt i forhånds -
betingelse 2.1 i bilag XI til forordningen om fælles 
bestemmelser.
Anbefaling 2
Kommissionen accepterer anbefalingen og vil 
anmode medlemsstaterne om at træffe de nødven -
dige foranstaltninger.
Det er et krav, at » de vejledende principper for udvæl -
gelse af operationer « og » outputindikatorerne for hver 
investeringsprioritet, herunder den kvantificerede mål -
værdi « skal være en del af ESIF -programmerne for 
perioden 2014-2020, og de forhandles med Kommis -
sionen. Den anvendte type udvælgelsesprincipper 
og de detaljerede udvælgelseskriterier afhænger af 
den specifikke målsætning og den sammenhæng, 
som den samfinansierede investering indgår i.
Medlemsstater, hvor der er fastslået svagheder på 
disse områder, skal i programmet beskrive (for -
håndsbetingelser, handlingsplan), hvilke foranstalt -
ninger myndighederne planlægger at træffe med 
henblik på at forbedre projektudvælgelsesproce -
durerne og mindske den administrative byrde for 
støttemodtagerne. I relevante tilfælde opfordres 
medlemsstaterne til proaktivt og fokuseret at gøre 
brug af teknisk bistand med henblik på at gennem -
føre planlagte forbedringer.
Kommissionen vil derudover råde forvaltningsmyn -
dighederne til at medtage anbefalingerne fra Den 
Europæiske Revisionsret i udvælgelsesprocessen og 
i kriterierne for udvælgelse af projekter for digital 
vækst.
Kommissionens svar 36
Anbefaling 3 a)
Kommissionen accepterer anbefalingen. Lovgiv -
ningsrammen for 2014-2020 kræver resultatin -
dikatorer i programmerne på prioritetsakseni -
veau og outputindikatorer på operationsniveau 
i programmeringsperioden.
Anbefaling 3 b)
Kommissionen er i princippet enig, men kan i prak -
sis ikke acceptere denne anbefaling. Resultaterne 
af et e -handelsprojekt kan påvirkes af eksterne 
faktorer, som det ikke er muligt tage højde for på 
forhånd. Af den grund vil det være en vanskelig 
opgave at sammenkoble EFRU -betalinger til e -han -
del med resultaterne.
Anbefaling 3 c)
Kommissionen accepterer anbefalingen om at 
kræve, at medlemsstaterne etablerer de nødven -
dige tjek og kontroller for at sikre, at de data, der 
indlæses i overvågningssystemerne, er pålidelige 
og konsekvente.
SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU
Gratis publikationer:
•  et eksemplar: 
via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)
•  flere eksemplarer eller plakater/kort: 
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm)  
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm)  
ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm)  
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de fleste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve  
penge for opkaldet).
Betalingspublikationer:
• via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Betalingsabonnementer:•  via Den Europæiske Unions Publikationskontors salgskontorer  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_da.htm).
QJ-AB-14-021-DA-N  ISSN 1977-5636
I de senere år har EU medfinansieret 
e-handelsprojekter som et led i sin 
samhørighedspolitik med støtte fra Den 
Europæiske Fond for Regionaludvikling. I denne 
beretning vurderer Den Europæiske 
Revisionsret, om e -handelsprojekterne var 
vellykkede med hensyn til at støtte SMV’ernes 
indførelse af IKT, på grundlag af revision af en 
stikprøve af EU -medfinansierede 
e-handelsprojekter i  Grækenland, Italien, Polen 
og Det Forenede Kongerige.
Retten konkluderer, at EFRU -støtten til 
e-handelsprojekterne bidrog til at øge 
tilgængeligheden af onlineforretningsydelser. 
Den konkluderer imidlertid også, at mangler ved 
overvågningen gjorde det umuligt at vurdere, 
i hvor høj grad støtten bidrog til opfyldelsen af 
EU’s og medlemsstaternes IKT -strategier samt 
SMV’ernes udviklingsmål.
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET