Nr. C 347/26 De Europæiske Fællesskabers Tidende 22. 12. 87 
3.3. Artikel 3 og 4 
3.3.1. Der bør i overensstemmelse med punkt 2.2 
ovenfor føjes en passus til artikel 3, som giver Kommis­
sionen beføjelse til at anvende sanktioner på linje med 
nationale administrative myndigheder, jf. artikel 1, 
stk. 3, første tankestreg. 
3.3.2. ØSU er helt indforstået med, at Kommissionen 
indtil kontraktunderskrivelsen skal kunne suspendere 
procedurer, der ikke respekterer EF-direktiverne. Dette bør altid kunne ske, og ikke blot i hastetilfælde. Imidler­
tid bør en sådan udsættelse kunne tilbagekaldes øjeblik­
keligt i tilfælde, hvor udbyderne inden for en meget 
begrænset periode kan godtgøre over for Kommissio­
nen, at det afgivne bud opfylder alle direktivets krav. 
ØSU ønsker derfor ordene »i hastetilfælde« i artikel 3 
slettet. Til gengæld ønsker det i stedet for »på ethvert 
stadium i proceduren« indføjet »indtil kontraktunder­
skrivelsen« i artikel 4. For efter indgåelse af en kontrakt 
vil efter ØSU's mening andre sanktioner end en udsæt­
telse være relevante, f.eks. dagbøder eller krav om an-
nullation. 
Bruxelles, den 22. oktober 1987. 
Alfons MARGOT 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
Udtalelse om forslag til Rådets forordning verdrørende et program for De Europæiske 
Fællesskaber på området for informationsteknologi og telekommunikation anvedt i forbindel­
se med vejtransport DRIVE (Dedicated road infrastructure for vehicle safety in Europe/ 
Dedikeret færdselsinfrastruktur med henblik på trafiksikkerhed i Europa) 
(87/C 347/09) 
Rådet for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 4. september 1987 under henvisning 
til EØF-traktatens artikel 130, litra q, at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs 
udtalelse om ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til Udvalgets sektion for transport og kommunikation, 
som tilrettelagde sit arbejde i medfør af forretningsordenens artikel 47 (hasteprocedure) og 
udpegede Perrin-Pelletier til ordfører. Sektionen vedtog efter ordførerens mundtlige rapport 
sin udtalelse den 7. oktober 1987. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 249. plenarforsamling den 22. oktober 1987 
enstemmigt følgende udtalelse: 
1. Indledning 
1.1. 11986, Det Europæiske Trafiksikkerhedsår, blev 
der iværksat forskellige initiativer til forbedring af tra­
fiksikkerheden for at realisere EF's målsætning om 
inden år 2000 mindst at halvere det årlige antal trafik­
dræbte (50 000) i Europa. 
1.2. Trafiksikkerhedsåret førte bl.a. til den alminde­
ligt udbredte erkendelse, at der i det forløbne tiår ganske 
vist er opnået væsentlige forbedringer af trafiksik­
kerheden takket være en lang række ændringer af køre­
tøjernes konstruktion og sikkerhedsmæssige egenska­
ber, men at yderligere fremskridt hovedsagelig skal 
gennemføres ved at forbedre vejinfrastrukturen og trafi­
kanternes uddannelse og information. 1.3. Den bedste metode til forbedring af vejinfra­
strukturen er anvendelse af informationsteknologi og 
telekommunikation. Sigtet hermed er at hjælpe føreren 
med at køre bilen sikkert ved at skabe mulighed for, at 
intelligente køretøjer på bedst mulig måde kan udnytte 
det indbyggede elektroniske udstyr, der forventes instal­
leret i køretøjerne i stadigt stigende grad i løbet af det 
kommende tiår. 
1.4. DRIVE-forskningsprogrammet skal ses i sam­
menhæng med en række tekniske hjælpeprogrammer 
— PROMETHEUS og andre — der befinder sig på 
forskellige stadier. 
1.5. DRIVE-projektets endelige mål er at forbedre 
hele vejtrafiksystemet ved at fremme en uhindret trafik­
strøm i Europa og således også yderligere reducere 
ulykkernes antal og omfang. Endvidere kan der ventes 
positive konsekvenser for miljøet, takket være mindre 
22. 12. 87 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 347/27 
forurening og lavere energiforbrug. Dette vil umiddel­
bart gavne både den enkelte trafikant og samfundet. 
1.6. I tilgift til de positive følger for trafiksikkerhe­
den ventes det, at programmet vil stimulere udviklingen 
af pålidelig højteknologisk elektronik på rimelige om­
kostningsmæssige vilkår. Det er en forudsætning for, 
at den europæiske økonomi kan bevare eller forbedre 
sin konkurrenceevne og for, at der kan skabes nye jobs. 
1.7. I 1985 indledte Kommissionen sammen med ak­
tører fra sektoren undersøgelser, hvis resultater blev 
præsenteret på DRIVE-seminaret i november 1986. 
Dette seminar havde til formål at samle al nødvendig 
information, og det førte til forelæggelsen i juli 1987. 
2. Hovedpunkterne i DRIVE 
2.1. I den indledende fase — så snart DRIVE-pro-
grammet officielt er blevet igangsat — vil der blive 
indført en referencemodel til evaluering af effektiviteten 
af vejtrafiksikkerhedsforanstaltninger. Der er tale om 
en »premiere« i Europa. 
2.2. Samtidig vil der via samordnet prækompetitiv 
forskning og standardisering på internationalt plan 
blive fastlagt krav og specifikationer, som de særskilte 
elementer skal opfylde. DRIVE vil målrettet og specifikt 
styrke og udbygge det igangværende arbejde på om­
rådet. 
2.3. Som et eksempel på de under punkt 2.2 omtalte 
særskilte elementer, der danner et vekselvirkende kom­
munikationssystem mellem »intelligente køretøjer« og 
»intelligent infrastruktur« inden for rammerne af 
DRIVE-programmet, kan nævnes anvendelsen af data­
mater i biler, som er sammenkoblede med et trafiksty-
ringscenter via køretøjets modtager/sender-enhed og 
satellitter. 
2.4. DRIVE bygger på den tanke, at det elektroniske 
udstyr, som i dag er installeret i biler til motorstyring 
(indbygget datamat) og underholdning (radio), tillige 
skal bistå føreren i kritiske trafiksituationer. 
2.5. Med en fuldt udbygget intelligent infrastruktur 
ville, for eksempel, sikkerhedsafstanden mellem køretø­
jerne automatisk blive overholdt, selv i tilfælde af ned­
sat sigtbarhed som i forbindelse med tåge. Dette kunne 
ske gennem automatisk udløsning af et elektronisk 
bremsesystem (f. eks. det allerede eksisterende »ABS«) 
på det bagvedkørende køretøj. Udløsningen skulle ske 
via et signal fra det forankørende køretøj ved påvirk­ning af dettes bremser, hvadenten påvirkningen sker 
med eller uden førerens medvirken. 
2.6. Som et andet eksempel på anvendelsen af intelli­
gent infrastruktur kan nævnes muligheden for, at hjæl­
pe førere af intelligente køretøjer med at finde vej 
i ukendte omgivelser gennem udbredt anvendelse af 
elektronisk behandlede vejkort. De tids- og energimæs­
sige besparelser ved anvendelsen af sådanne vejkort, 
hvilket man har påvist er praktisk muligt, vil have stor 
økonomisk betydning. Førere af tunge erhvervskøretø­
jer ville ikke blive udsat for samme stress og vil opnå 
større fleksibilitet i overholdelsen af køretiderne. 
2.7. Der vil i DRIVE-programmet blive peget på 
mulighederne for at udnytte det arbejde, som udføres i 
forbindelse med andre programmer, som f.eks. RACE, 
ESPRIT, mobilradiokommunikation (MOBILFUNK), 
satellitsystemer osv., således at de teknisk-økonomisk 
mest effektive løsninger bliver valgt. Synergivinduet gør 
det nødvendigt at skride til handling snarest muligt, 
mens der stadig er mulighed for gensidig, udbytterig 
udnyttelse. 
3. Generelle bemærkninger 
3.1. Det økonomiske og sociale Udvalg (ØSU) på­
skønner, at Kommissionen under udarbejdelsen af det 
foreliggende forslag har taget hensyn til dets udtalelse 
af 24. maj 1984 (!) om udkast til Rådets resolution om 
iværksættelse af et fællesskabsprogram om færdselssik­
kerhed. Det er såvidt vides første gang Kommissionen 
i betragtningerne udtrykkeligt har henvist til en udtalel­
se fra ØSU. Udvalget ønsker imidlertid at give udtryk 
for sin utilfredshed med, at det ikke har fået tilstrække­
lig tid til at udarbejde sin udtalelse om et så komplekst 
og omfattende spørgsmål, og forbeholder sig ret til at 
tage spørgsmålet op senere, hvis det skønnes nødven­
digt. 
3.2. Med henblik på gennemførelsen af det europæi­
ske enhedsmarked inden 1992 er DRIVE-projektet af 
stor betydning for den europæiske økonomi, idet det 
kan bidrage til at bevare eller styrke dens konkurrence­
evne inden for den elektroniske sektor og automobilin­
dustrien. 
3.3. Men hvis programmet skal blive en succes, må 
det gennemføres uden tøven, da dette europæiske initia­
tiv allerede står over for stærk konkurrence fra over­
søiske lande, særlig Japan, hvor der den 1. oktober blev 
truffet aftale om et samarbejde om informationstekno­
logi inden for landevejstrafikken mellem Industrimi­
nisteriet (MITI) og 13 selskaber fra automobil- og elek­
tronikindustrien. 
3.4. Projektets konsekvenser for den fælles trans­
portpolitik må overvejes nærmere. 
(!) EFT nr. C 206 af 6. 8. 1984, s. 60. 
Nr. C 347/28 De Europæiske Fællesskabers Tidende 22. 12. 87 
3.5. Bl.a. må det undersøges, om den omvurdering 
af vejtrafikinfrastrukturen, der indledes i og med 
DRIVE, bør give anledning til, at der foretages noget 
lignende inden for de øvrige transportformer, dvs. jern­
bane-, sø- og lufttransport. 
3.6. Man må overveje de sociale aspekter, der må 
forventes at blive berørt af DRIVE-programmet, f.eks. 
dets konsekvenser for erhvervschaufførers uddannelse, 
adfærd og helbred såvel som for almindelige bilisters 
adfærd. Der må udarbejdes uddannelsesprogrammer, 
som navnlig skal sikre et bedre kvalifikationsniveau 
dels hos erhvervschaufførerne, dels hos det personale, 
der vedligeholder køretøjer og infrastruktur. 
4. Særlige bemærkninger 
4.1. Artikel 1 
ØSU finder det nødvendigt at foretage en tilføjelse, som 
forklarer DRIVE's konsekvenser for alle køretøjer, der 
anvendes til transport af passagerer og gods, samt for 
alle trafikanter. 
4.2. Artikel 2 
I sin endelige formulering bør denne artikel bedre give 
udtryk for DRIVE's muligheder for at reducere vejtra­
fikkens skadelige følger for miljøet. 
Bruxelles, den 22. oktober 1987. 4.3. Artikel 5 
Udgifterne for Fællesskabet vil beløbe sig til 60 million 
ECU i løbet af en periode på 30 måneder, men kun til 
4 million ECU i det første år. 
4.4. Artikel 6 og 7 
4.4.1. I betragtning af den omfattende opgave der 
forestår, foreslås det, at Kommissionen overvejer ved 
siden af og til støtte for de i artikel 6 og 7 omtalte 
udvalg at nedsætte en DRIVE-styringskomité. Denne 
komité bør bestå af eksperter udpeget af de deltagende 
organer og af erhvervsvirksomheder. 
4.4.2. Af hensyn til hele programmets gennemførlig­
hed foreslås det, at denne komité bl.a. får til opgave 
at udarbejde projektets målsætninger såvel som andre 
foranstaltninger, der er nødvendige til gennemførelse af 
forordningen. Styringskomiteen bør desuden sikre sig, 
at programmet ikke resulterer i udvikling af »smart« 
elektronik, men af udstyr som betyder en reel og pålide­
lig hjælp for føreren. 
4.4.3. Komitéen bør ikke blot rumme tekniske eks­
perter, men også eksperter i samfundsvidenskab og 
kommunikation, som skal sikre, at den foreslåede for­
anstaltning kan accepteres af trafikanterne og offent­
ligheden. 
4.5. Artikel 8 
Det er vigtigt, at arbejdsmarkedets parter høres. Desu­
den bør også Det økonomiske og sociale Udvalg under­
rettes om udfaldet af Kommissionens gennemgang af 
aktionens resultater, jf. artiklens første punktum. 
Alfons MARGOT 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg