[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 24.11.2005

KOM(2005) 598 endelig

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om fastsættelse for 2006 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for Østersøen

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

1. BAGGRUNDEN FOR FORSLAGET

110

- Formål med forslaget

Formålet med forslaget er at fastsætte medlemsstaternes fiskerimuligheder for de erhvervsmæssigt vigtigste fiskebestande i Østersøen for 2006.

120

- Generel baggrund

Ifølge Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik skal den fælles fiskeripolitik sikre, at de levende akvatiske ressourcer udnyttes på en økonomisk, miljømæssigt og socialt bæredygtig måde. Den årlige fastsættelse af fiskerimuligheder i form af samlede tilladte fangstmængder (TAC'er), kvoter og begrænsninger af fiskeriindsatsen er et vigtigt værktøj til at nå disse mål. Fiskerimulighederne er indtil i år blevet fastsat ved én rådsforordning (den såkaldte TAC- og kvoteforordning). Af forenklings- og klarhedshensyn foreslås det imidlertid, at fiskerimulighederne for 2006 fastsættes ved to forskellige forordninger, en, der vedrører Østersøen og en, der vedrører alle andre områder.

Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) gav i juni videnskabelig rådgivning om fiskerimulighederne i 2006 i Østersøen. På grundlag af den videnskabelige rådgivning drøftede EU i september TAC'er og kvoter og dertil knyttede betingelser med Den Russiske Føderation i Den Internationale Østersø-fiskerikommission (IBSFC). De rekommandationer om TAC'er og fordeling mellem de to parter, som IBSFC vedtog, afspejler drøftelserne og er i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitik.

Som følge af EU's udvidelse i 2004 er der i realiteten kun to parter tilbage i IBSFC, nemlig EU og Rusland. EU har trukket sig ud af IBSFC, og organisationen vil i praksis ophøre med at eksistere ved udgangen af 2005. IBSFC's rekommandationer er derfor ikke bindende for EU efter 2005. Der er dog ingen grund til ikke at følge rekommandationerne, og de TAC'er og kvoter, der er fastsat i dette forslag, afspejler således IBSFC's rekommandationer.

Forslaget består af tre afdelinger, som er vigtige for forvaltningen af østersøfiskeriet i 2006. Den første afdeling omhandler fastsættelse af TAC'er og kvoter, den anden begrænsning af fiskeriindsatsen og den tredje fastsættelse af tilknyttede tekniske foranstaltninger og kontrolforanstaltninger.

- Gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører

Fiskerimulighederne og fordelingen mellem medlemsstaterne fastsættes ved årlige forordninger. Den seneste er Rådets forordning (EF) Nr. 27/2005 af 22. december 2004 om fastsættelse for 2005 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger. Rådets forordning (EF) nr. 88/98 af 18. december 1997 om fastsættelse af tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund er også relevant for forvaltningen af fiskeriet i Østersøen.

- Overensstemmelse med andre EU-politikker og -mål

De foreslåede foranstaltninger er udarbejdet i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitiks mål og er i tråd med EU's politik for bæredygtig udvikling.

2. HØRING AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSE

- Høring af interesserede parter

Forslagets tre hovedbestanddele er alle blevet drøftet med fiskerisektoren, de NGO'er, der beskæftiger sig med fiskerispørgsmål i Østersøen, og de berørte medlemsstater.

Fiskerisektoren og NGO'erne blev hørt om TAC'er og kvoter i forbindelse med en workshop, som GD FISH afholdt den 23. februar i Bruxelles. Det videnskabelige grundlag for forslaget blev fremlagt af ICES, og GD FISH gjorde rede for sin holdning til TAC'ernes og kvoternes størrelse for 2006. Der var generel tilslutning til GD FISH' holdning, selv om fiskerisektoren argumenterede for en noget højere TAC for brisling end tilrådet af ICES.

Det var især TAC'erne for de to torskebestande, der blev diskuteret. Begge torskebestande er overfisket, og især bestanden i den østlige Østersø udnyttes ikke bæredygtigt. ICES har rekommanderet, at fiskeriet efter de to bestande skæres kraftigt ned, for at de kan genopbygges, så de kommer til at befinde sig inden for sikre biologiske grænser. Gennemføres den ønskede nedskæring for at genopbygge bestandene inden for et år, fjernes fiskerisektorens økonomiske grundlag, og forvaltningsordningen undergraves. GD FISH foreslog derfor en langsigtet strategi, hvor fiskeriindsatsen gradvis nedsættes til et bæredygtigt niveau. Sektoren kunne både tilslutte sig denne strategi og de TAC'er, som følger af anvendelsen heraf.

Medlemsstaterne blev konsulteret i tilknytning til IBSFC's møde i september, og alle de berørte medlemsstater gav udtryk for, at de kunne tilslutte sig de TAC'er, som Kommissionen foreslog.

NGO'erne og medlemsstaterne er ved flere lejligheder blevet hørt om foranstaltningerne på fiskeriindsats- og kontrolområdet, og forslaget afspejler de bemærkninger, som især fiskerisektoren har fremsat.

- Ekspertbistand

EU anmoder hvert år ICES og Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) om videnskabelig rådgivning om vigtige fiskebestandes tilstand. Der er modtaget rådgivning om alle østersøbestande, som der foreslås TAC'er for. De foreslåede TAC'er er baseret på rådgivningen, men følger den ikke nødvendigvis slavisk. For brislingebestanden er den foreslåede TAC sat højere end tilrådet af forskerne. ICES rekommanderer en kraftig nedskæring af TAC'en. Den foreslåede TAC er ikke reduceret så meget som tilrådet af ICES, hvilket er i tråd med den generelle politik, som er at undgå for store svingninger i fiskerimulighederne fra det ene år til det andet. Ifølge ICES' prognoser er bestandens tilstand sund, og den kan bære den foreslåede TAC.

De foreslåede TAC'er for torskebestandene er udtryk for en langsigtet strategi, hvorefter TAC'erne og fiskeriindsatsen over en årrække gradvis nedsættes til et bæredygtigt niveau. Sideløbende med dette forslag vil Kommissionen forelægge et forslag om en langsigtet forvaltningsplan for fiskeriet efter torskebestandene i Østersøen. Det centrale element i planen er en gradvis nedsættelse af fiskeriindsatsen til et niveau, som er bæredygtigt på lang sigt, og som vil give et stort og stabilt udbytte. De foreslåede TAC'er følger derfor ikke ICES' fangstrådgivning, men skal ses som led i den trinvise strategi, der skal anvendes i den langsigtede forvaltningsplan.

Væsentligste organer/eksperter, der er blevet hørt

Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) og Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) er blevet hørt.

- Konsekvensanalyse

De foreslåede foranstaltninger vil, hvis de bliver gennemført, føre til en generel forhøjelse af fiskerimulighederne for EU-fartøjer i Østersøen. Fiskerimulighederne for torsk og nogle af sildebestandene vil blive forhøjet, og det er kun for brislingebestanden at fiskerne må imødese lavere kvoter. Med uændrede priser forventes den umiddelbare værdi af landingerne fra Østersøen derfor at stige i 2006.

Forslaget er ikke kun baseret på kortsigtede beslutninger, men indgår også i en langsigtet strategi, hvorefter fiskeriindsatsen gradvis nedsættes til et niveau, som er bæredygtigt på lang sigt.

Den strategi, der er stukket ud i forslaget, vil derfor på mellemlang til lang sigt føre til en reduceret fiskeriindsats, men stabile eller stigende kvoter. Strategiens langsigtede konsekvenser forventes derfor at blive reduceret miljøpåvirkning som følge af den faldende fiskeriindsats, indskrænkninger i fangstsektoren i form af reduktioner i antallet af fiskerfartøjer og/eller i den gennemsnitlige fiskeriindsats pr. fartøj og uændrede eller øgede landinger.

3. FORSLAGETS RETLIGE ASPEKTER

- Retsgrundlag

Retsgrundlaget for forslaget er Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002, særlig artikel 20.

4. BUDGETMÆSSIGE KONSEKVENSER

Forslaget har ingen konsekvenser for EU's budget.

5. YDERLIGERE OPLYSNINGER

- Detaljeret redegørelse

Ved forslaget fastsættes medlemsstaternes fiskerimuligheder i Østersøen for 2006. Ved forslaget indføres der endvidere tekniske foranstaltninger og kontrolforanstaltninger, der skal anvendes i en overgangsperiode i 2006.

De TAC'er og kvoter, som medlemsstaterne får tildelt, er fastsat i bilag I. De foreslåede tal afspejler den videnskabelige rådgivning og de rekommandationer, som IBSFC vedtog på sit møde i september 2005.

TAC'erne og kvoterne for de to torskebestande hænger nøje sammen med de fiskeriindsatsbegrænsninger, der er fastsat i bilag II og i punkt 5 i bilag III. TAC'erne er kun acceptable, hvis de restriktioner, der foreslås i bilag II i perioder, hvor torskefiskeri er tilladt, og de dertil knyttede kontrolforanstaltninger i punkt 5 i bilag III vedtages.

De tekniske overgangsforanstaltninger i bilag III (undtagen punkt 8) repræsenterer vigtige foranstaltninger, som ikke er med i forordningen vedrørende tekniske foranstaltninger for Østersøen (Rådets forordning (EF) nr. 88/98). Kommissionen har fremsat forslag til en ny forordning om tekniske foranstaltninger, der indbefatter alle disse foranstaltninger. Det forventes, at forslaget vil blive vedtaget af Rådet i november. I så fald kan de tekniske bestemmelser i bilag III udgå af nærværende forslag.

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om fastsættelse for 2006 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for Østersøen

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik[1], særlig artikel 20,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 847/1996 af 6. maj 1996 om supplerende betingelser for forvaltningen af TAC og kvoter fra år til år[2], særlig artikel 2, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Ifølge artikel 4 i forordning (EF) nr. 2371/2002 skal Rådet vedtage de foranstaltninger, der er nødvendige for adgang til farvande og ressourcer og for bæredygtigt fiskeri under hensyntagen til den foreliggende videnskabelige rådgivning, herunder især rapporten fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri.

(2) Ifølge artikel 20 i forordning (EF) nr. 2371/2002 skal Rådet fastsætte begrænsninger for fiskerimulighederne for de enkelte fiskerier eller fiskerigrupper og fordele disse muligheder mellem medlemsstaterne.

(3) For at fiskerimulighederne skal kunne forvaltes effektivt, bør der fastsættes særlige betingelser for fiskeriet.

(4) Principperne og visse procedurer for fiskeriforvaltningen bør fastlægges på EF-plan, således at medlemsstaterne kan forvalte de fartøjer, der fører deres flag.

(5) Artikel 3 i forordning (EF) nr. 2371/2002 indeholder definitioner, der vedrører fordelingen af fiskerimuligheder.

(6) Ifølge artikel 2 i forordning (EF) nr. 847/96 skal det bestemmes, hvilke bestande de deri fastsatte forskellige foranstaltninger skal gælde for.

(7) Artikel 2 i Rådets forordning (EF) nr. 1434/98 af 29. juni 1998 om de nærmere betingelser for landing af sild til industrien, bortset fra fødevareindustrien[3] sikrer ikke, at sildefangsterne holdes inden for de fangstbegrænsninger, der er fastsat for arten. Der bør derfor indføres overgangsforanstaltninger, så der sikres en passende overvågning og tælling af sild i usorterede landinger. Indføres der sådanne foranstaltninger, er det ikke nødvendigt at bevare bestemmelserne i nævnte forordning.

(8) Fiskerimulighederne bør udnyttes i overensstemmelse med de gældende EF-retsforskrifter på området, navnlig Kommissionens forordning (EØF) nr. 1381/87 af 20. maj 1987 om fastsættelse af mærknings- og dokumentationsbestemmelser for fiskerfartøjer[4], Kommissionens forordning (EØF) nr. 2807/83 af 22. september 1983 om nærmere bestemmelser for registrering af oplysninger om medlemsstaternes fangster[5], Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik[6], Rådets forordning (EF) nr. 88/98 af 18. december 1997 om fastsættelse af tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund[7], Kommissionens forordning (EF) nr. 2244/2003 af 18. december 2003 om gennemførelsesbestemmelser vedrørende satellitbaserede fartøjsovervågningssystemer[8], Rådets forordning (EØF) nr. 2930/86 af 22. september 1986 om definition af fiskerfartøjers karakteristika[9] og Rådets forordning (EØF) nr. 3880/91 af 17. december 1991 om indberetning af statistiske oplysninger om fangster taget af medlemsstater, der driver fiskeri i det nordøstlige Atlanterhav[10].

(9) Som hjælp til bevarelsen af fiskebestandene bør der i år 2006 iværksættes en række supplerende kontrolforanstaltninger og tekniske fiskeribestemmelser.

(10) For at sikre EF-fiskernes udkomme er det vigtigt at åbne for disse fiskerier fra den 1. januar 2006. På grund af sagens hastende karakter er det absolut nødvendigt at fravige den periode på seks uger, der er nævnt i punkt I, nr. 3, i protokollen om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

KAPITEL I Anvendelsesområde og definitioner

Artikel 1 Emne

Ved denne forordning fastsættes der for 2006 fiskerimuligheder for visse fiskerbestande og grupper af fiskebestande i Østersøen og dertil knyttede betingelser for udnyttelse af disse fiskerimuligheder.

Artikel 2 Anvendelsesområde

1. Denne forordning gælder for EF-fiskerfartøjer (i det følgende benævnt "EF-fartøjer") og fiskerfartøjer, der fører et tredjelands flag og er registreret i dette tredjeland, og som fisker i Østersøen.

2. Uanset stk. 1 gælder denne forordning ikke for fiskeri, som udelukkende drives med henblik på videnskabelige undersøgelser, der udføres med tilladelse fra en medlemsstat og under dennes myndighed, og som Kommissionen og den medlemsstat, i hvis farvande undersøgelserne foregår, på forhånd er blevet informeret om.

Artikel 3 Definitioner

Ud over de definitioner, der er fastlagt i artikel 3 i forordning (EF) nr. 2371/2002, gælder følgende definitioner i denne forordning:

a) "ICES-områder": områder som er fastsat af Det Internationale Havundersøgelsesråd og defineret i forordning (EØF) nr. 3880/91

b) "Østersøen": ICES-afsnit III b, III c og III d

c) "samlet tilladt fangstmængde (TAC)": den mængde, der hvert år kan tages af hver bestand

d) "kvote": en andel af den TAC, som er tildelt EF, en medlemsstat eller et tredjeland.

KAPITEL IIfiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser

Artikel 4 Fangstbegrænsninger og fordeling

I bilag I til denne forordning fastsættes der fangstbegrænsninger og fordeling af dem mellem medlemsstaterne og yderligere betingelser, jf. artikel 2 i forordning (EF) nr. 847/96.

Artikel 5 Særlige fordelingsbestemmelser

1. Fangstbegrænsningerne fordeles mellem medlemsstaterne som fastsat i bilag I, idet der dog er mulighed for følgende:

a) udvekslinger i overensstemmelse med artikel 20, stk. 5, i forordning (EF) nr. 2371/2002

b) omfordelinger i henhold til artikel 21, stk. 4, artikel 23, stk. 1, og artikel 32, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2847/93

c) supplerende landinger, jf. artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96

d) tilbageholdelse af mængder, jf. artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96

e) nedsættelser i henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. 847/96.

2. Med henblik på tilbageholdelse af kvoter, der skal overføres til 2007, kan artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 847/96 som undtagelse fra samme forordning anvendes på alle bestande, der er underlagt en analytisk TAC.

Artikel 6 Betingelser for fangster og bifangster

1. Fisk fra bestande, som der er fastsat fangstbegrænsninger for, må kun opbevares om bord eller landes, hvis:

a) fangsterne er taget af fartøjer fra en medlemsstat, der har en kvote, og denne kvote ikke er opbrugt

b) fangsterne udgør en del af EF's andel, der ikke er blevet fordelt som kvoter mellem medlemsstaterne, og denne andel ikke er opbrugt

c) andre arter end sild og brisling er blandet med andre arter og fangsterne er taget med trawl, snurrevod eller lignende redskaber med en maskestørrelse på under 32 mm, og fangsterne hverken sorteres om bord eller ved landing.

2. Samtlige landinger afskrives på kvoten eller, såfremt EF's andel ikke er blevet fordelt som kvoter mellem medlemsstaterne, på EF's andel, medmindre det drejer sig om fangster taget i henhold til stk. 1, litra c).

3. Hvis en medlemsstats sildekvote er opbrugt, må fartøjer, der fører dens flag og er registreret i EF, og som udøver det fiskeri, som kvoten gælder for, ikke lande usorterede fangster, der indeholder sild.

Artikel 7 Usorterede landinger

1. Medlemsstaterne sørger for, at der indføres en passende stikprøveordning, så der kan foretages effektiv kontrol af de forskellige arter i usorterede landinger.

2. Usorterede fangster må kun landes i havne og på landingssteder, hvor der findes en stikprøveordning som nævnt i stk. 1.

Artikel 8 Landing af sild til industrien

Forordning (EF) nr. 1438/98 gælder ikke for Østersøen.

Artikel 9 Fiskeriindsatsbegrænsninger

I bilag II fastsættes der fiskeriindsatsbegrænsninger.

Artikel 10 Tekniske foranstaltninger og kontrolforanstaltninger, der skal anvendes i en overgangsperiode

I bilag III fastsættes der tekniske foranstaltninger og kontrolforanstaltninger, der skal anvendes i en overgangsperiode.

KAPITEL IIIAfsluttende bestemmelser

Artikel 11 Salg af marine organismer, der er fanget i videnskabeligt øjemed

Marine organismer, der fanges med henblik på videnskabelige undersøgelser, jf. artikel 2, stk. 2, kan sælges, opbevares, udstilles og udbydes til salg, forudsat :

a) at de fiskerimuligheder, der er fastsat i bilag I, ikke er opbrugt

b) at de sælges direkte til andre formål end konsum.

Artikel 12 Dataoverførsel

Når medlemsstaterne i henhold til artikel 15, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2847/93 sender Kommissionen data om de landede fangstmængder af de enkelte bestande, skal de anvende de bestandskoder, som er fastsat i bilag I til nærværende forordning.

Artikel 13 Ikrafttrædelse

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2006.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den […].

På Rådets vegne

Formand

BILAG I

Landingsbegrænsninger og dertil knyttede betingelser for forvaltningen fra år til år af fangstbegrænsningerne for EF-fartøjer i områder, som er omfattet af fangstbegrænsninger, opdelt efter art og område

I nedenstående skemaer fastsættes TAC'er og kvoter (i tons levende vægt, medmindre andet er angivet) for hver bestand, de mængder, der tildeles medlemsstaterne, og dertil knyttede betingelser for forvaltningen af kvoterne fra år til år.

Art: | Sild | Område: | Underafsnit 30-31 |

Clupea harengus | HER/3D30.; HER/3D31. |

Finland | 75 099 | Analytisk TAC. Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 finder anvendelse. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 finder anvendelse. Artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 847/96 finder anvendelse. |

Sverige | 16 501 |

EF | 91 600 |

TAC | 91 600 |

Art: | Sild | Område: | Underafsnit 22-24 |

Clupea harengus | HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. |

Danmark | 6 658 | Analytisk TAC. Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 finder anvendelse. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 finder anvendelse. Artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 847/96 finder anvendelse. |

Tyskland | 26 207 |

Finland | 3 |

Polen | 6 181 |

Sverige | 8 451 |

EF | 47 500 |

TAC | 47 500 |

Art: | Sild | Område: | Underafsnit 25-27, 28.2, 29 og 32 |

Clupea harengus | HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32. |

Danmark | 2 548 | Analytisk TAC. Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse. Artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 847/96 finder anvendelse. |

Tyskland | 676 |

Estland | 13 015 |

Finland | 25 404 |

Letland | 3 212 |

Litauen | 3 382 |

Polen | 28 861 |

Sverige | 38 744 |

EF | 115 842 |

TAC | 128 000 |

Art: | Sild | Område: | Underafsnit 28.1 |

Clupea harengus | HER/03D.RG |

Estland | 18 472 | Analytisk TAC. Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 finder anvendelse. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 finder anvendelse. Artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 847/96 finder anvendelse. |

Letland | 21 528 |

EF | 40 000 |

TAC | 40 000 |

Art | Torsk | Område: | Underafsnit 25-32 (EF-farvande) |

Gadus morhua | COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. |

Danmark | 11 307 | Analytisk TAC. Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse. Artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 847/96 finder anvendelse. |

Tyskland | 4 498 |

Estland | 1 102 |

Finland | 865 |

Letland | 4 204 |

Litauen | 2 770 |

Polen | 13 019 |

Sverige | 11 455 |

EF | 45 339 |

TAC | 49 220 |

Art: | Torsk | Område: | Underafsnit 22-24 (EF-farvande) |

Gadus morhua | COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |

Danmark | 12 395 | Analytisk TAC. Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 finder anvendelse. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 finder anvendelse. Artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 847/96 finder anvendelse. |

Tyskland | 6 061 |

Estland | 275 |

Finland | 244 |

Letland | 1 026 |

Litauen | 665 |

Polen | 3 317 |

Sverige | 4 417 |

EF | 28 400 |

TAC | 28 400 |

Art: | Rødspætte | Område: | IIIbcd (EF-farvande) |

Pleuronectes platessa | PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. |

Danmark | 2 697 | Præventiv TAC. Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 finder anvendelse. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 finder anvendelse. Artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 847/96 finder anvendelse. |

Tyskland | 300 |

Sverige | 203 |

Polen | 565 |

EF | 3 766 |

TAC | Not relevant |

Art: | Atlantisk laks | Område: | IIIbcd (EF-farvande) undtagen underafsnit 32 |

Salmo salar | SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |

Danmark | 93 512 | (1) | Analytisk TAC. Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse. Artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 847/96 finder anvendelse. |

Tyskland | 10 404 | (1) |

Estland | 9 504 | (1) |

Finland | 116 603 | (1) |

Letland | 59 478 | (1) |

Litauen | 6 992 | (1) |

Polen | 28 368 | (1) |

Sverige | 126 400 | (1) |

EF | 451 260 | (1) |

TAC | 460 000 | (1) |

__________ |

(1) Udtrykt i antal enkeltfisk. |

Art: | Atlantisk laks | Område: | Underafsnit 32 |

Salmo salar | SAL/3D32. |

Estland | 1 581 | (1) | Analytisk TAC. Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse. Artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 847/96 finder anvendelse. |

Finland | 13 838 | (1) |

EF | 15 419 | (1) |

TAC | 17 000 | (1) |

_________ |

(1) Udtrykt i antal enkeltfisk. |

Art: | Brisling | Område: | IIIbcd (EF-farvande) |

Sprattus sprattus | SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. |

Danmark | 41 512 | Analytisk TAC. Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse. Artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 847/96 finder anvendelse. |

Tyskland | 26 299 |

Estland | 48 204 |

Finland | 21 730 |

Letland | 58 219 |

Litauen | 21 060 |

Polen | 123 552 |

Sverige | 80 250 |

EF | 420 826 |

TAC | 468 000 |

BILAG IIFiskeriindsatsbegrænsninger

1. Det er forbudt at fiske med trawl, vod eller lignende redskaber med en maskestørrelse på mindst 90 mm eller med bundsat garn, indfiltringsnet eller toggegarn med en maskestørrelse på mindst 90 mm eller med bundforankrede liner:

a) fra 15. marts til 14. maj i underafsnit 22-24

b) fra 15. juni til 14. september i underafsnit 25-32.

2. Det er forbudt at fiske med trawl, vod eller lignende redskaber med en maskestørrelse på mindst 90 mm eller med bundsat garn, indfiltringsnet eller toggegarn med en maskestørrelse på mindst 90 mm eller med bundforankrede liner fra kl. 23.00 UTC hver lørdag til kl. 23.00 UTC den følgende søndag:

a) fra 1. januar til 14. marts og fra 15. maj til 30. oktober i underafsnit 22-24

b) fra 1. januar til 14. juni i underafsnit 25-32.

BILAG IIITekniske foranstaltninger og kontrolforanstaltninger, der skal anvendes i en overgangsperiode

1. Betingelser for visse redskaber, der er godkendt til torskefiskeri i Østersøen

1.1. Trukne redskaber

1.1.1. Netstruktur

Som undtagelse fra bilag IV til forordning (EF) nr. 88/98 skal trawl, snurrevod og lignende redskaber med en maskestørrelse på mindst 105 mm have monteret et BACOMA-sorteringsvindue eller en T90-fangstpose og forlængelsesstykke med en maskestørrelse og specifikationer som fastsat i tillæg 1.

1.1.2. Étnetsreglen

Anvendes der et trawl, snurrevod eller lignende redskab med et BACOMA-sorteringsvindue eller en T90-fangstpose og forlængelsesstykke, må der ikke opbevares nogen anden redskabstype om bord.

1.2. Garn

1.2.1 Som undtagelse fra bilag IV til forordning (EF) nr. 88/98 er mindstemaskestørrelsen for garn 110 mm.

1.2.2. Garnene må højst være 12 km lange for EF-fartøjer med en længde overalt på højst 12 m.

1.2.3. Garnene må højst være 24 km lange for EF-fartøjer med en længde overalt på over 12 m.

1.2.4. Garnenes sættetid må ikke overstige 48 timer fra det tidspunkt, hvor EF-fiskerfartøjet begynder at sætte garnene, til det tidspunkt, hvor de igen er halet helt om bord.

2. Bifangster af torsk i Østersøen

2.1. Uanset artikel 3, stk. 4, i forordning (EF) nr. 88/98 må der ikke beholdes nogen undermålstorsk om bord, jf. dog punkt 2.2.

2.2. Uanset artikel 3, stk. 5, i forordning (EF) nr. 88/98 må bifangster af torsk ved fiskeri efter sild og brisling med maskestørrelser på højst 32 mm ikke overstige 3 vægtprocent. Af sådan bifangster må der højst beholdes 5 % undermålstorsk om bord.

2.3. Bifangster af torsk må ikke overstige 10 % ved fiskeri efter andre arter end sild og brisling med andre trawl og snurrevod end dem, der er nævnt i punkt 1.1.2.

3. Mindstemål for torsk i Østersøen

Som undtagelse fra bilag III til forordning (EF) nr. 88/98 er mindstemålet for torsk 38 cm.

4. Fiskerirestriktioner

4.1. Alt fiskeri inden for de områder, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende punkter målt efter WGS84-koordinatsystemet, er forbudt.

Område 1 :

– 55°45' N, 15°30' Ø

– 55°45' N, 16°30' Ø

– 55°00' N, 16°30' Ø

– 55°00' N, 16°00' Ø

– 55°15' N, 16°00' Ø

– 55°15' N, 15°30' Ø

– 55°45' N, 15°30' Ø

Område 2 :

– 55°00' N, 19°14' Ø

– 54°48' N, 19°20' Ø

– 54°45' N, 19°19' Ø

– 54°45' N, 18°55' Ø

– 55°00' N, 19°14' Ø

Område 3 :

– 56°13' N, 18°27' Ø

– 56°13' N, 19°31' Ø

– 55°59' N, 19°13' Ø

– 56°03' N, 19°06' Ø

– 56°00' N, 18°51' Ø

– 55°47' N, 18°57' Ø

– 55°30' N, 18°34' Ø

– 56°13' N, 18°27' Ø

5. Kontrol, inspektion og overvågning i forbindelse med genopretning af torskebestandene i Østersøen

5.1. Særlig tilladelse til torskefiskeri i Østersøen

5.1.1. Uanset artikel 1, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1627/94 af 27. juni 1994 om generelle bestemmelser for de særlige fiskeritilladelser[11] skal alle EF-fartøjer med en længde overalt på mindst 8 m, der medfører eller anvender redskaber med en maskestørrelse på mindst 90 mm, have en særlig tilladelse til at fiske efter torsk i Østersøen.

5.1.2. En medlemsstat må kun udstede den særlige tilladelse til at fiske efter torsk, som er nævnt i punkt 5.1.1, til EF-fartøjer, der i 2005 har en særlig tilladelse til torskefiskeri i Østersøen i henhold til punkt 6.2.1 i bilag III til Rådets forordning (EF) Nr. 27/2005 af 22. december 2004 om fastsættelse for 2005 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger[12]. En medlemsstat kan dog udstede en særlig tilladelse til torskefiskeri til et EF-fartøj, der fører dens flag og er registreret i EF, og som ikke har en særlig fiskeritilladelse i 2005, hvis den sørger for, at tilsvarende kapacitet målt i kilowatt (kW) forhindres i at fiske i Østersøen med redskaber, der har en maskestørrelse på mindst 90 mm.

5.1.3. Hver medlemsstat opstiller og ajourfører en liste over fartøjer, der har en særlig tilladelse til torskefiskeri i Østersøen, og offentliggør den på sit officielle websted, så Kommissionen og de øvrige medlemsstater, der grænser op til Østersøen, kan se den.

5.1.4. Føreren af et EF-fartøj eller dennes bemyndigede repræsentant, som af en medlemsstat har fået udstedt en særlig tilladelse til torskefiskeri i Østersøen, skal opbevare en kopi af denne tilladelse om bord på fiskerfartøjet.

5.2. Meddelelse om indsejling og udsejling

5.2.1. Når et EF-fartøj med over 50 kg torsk om bord sejler ud af eller ind i underafsnit 22-24, skal føreren eller dennes bemyndigede repræsentant give flagmedlemsstatens myndigheder meddelelse om udsejlings- eller indsejlingsdato, -tidspunkt og -position og de fangstmængder, der opbevares om bord af hver art angivet i levende vægt. Der må ikke påbegyndes nyt fiskeri, før alle torskefangster er landet.

5.2.2. Når et EF-fartøj med over 50 kg torsk om bord sejler ud af eller ind i underafsnit 25-32, skal føreren eller dennes bemyndigede repræsentant give flagmedlemsstatens myndigheder meddelelse om udsejlings- eller indsejlingsdato, -tidspunkt og -position og de fangstmængder, der opbevares om bord af hver art angivet i levende vægt. Der må ikke påbegyndes nyt fiskeri, før alle torskefangster er landet.

5.2.3. Uanset punkt 5.2.1. og 5.2.2 skal EF-fartøjer, der fisker på tværs af underafsnit 24 og 25 ved at krydse den linje, der adskiller dem, mere end én gang i løbet af en periode på 24 time, og forudsat at de forbliver inden for et afgrænset område på fem sømil på hver siden af linjen mellem de to underafsnit, meddele de krævede oplysninger ved første indsejling og sidste udsejling inden for den pågældende 24-timers-periode.

5.3. Logbøger

5.3.1. Uanset artikel 6, stk. 4, i Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik[13] skal førere af EF-fartøjer med en længde overalt på mindst 8 m føre en logbog over deres aktiviteter i henhold til artikel 6 i samme forordning.

5.4. Tolerancemargen

Uanset artikel 5, stk. 2, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2807/83 af 22. september 1983 om nærmere bestemmelser for registrering af oplysninger om medlemsstaternes fangster[14] er den tilladte tolerancemargen for de anslåede mængder fisk angivet i kg, som et EF-fartøj har om bord, 8 % af det tal, der er angivet i logbogen.

5.5. Forudgående meddelelse

5.5.1. Uanset artikel 7, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2847/93 skal føreren af et EF-fartøj eller dennes bemyndigede repræsentant, hvis fartøjet har mere end 300 kg torsk om bord (levende vægt), mindst to timer før det anløber et landingssted i en medlemsstat, give denne medlemsstats myndigheder meddelelse om følgende:

a) landingsstedets navn

b) det anslåede tidspunkt for ankomsten til landingsstedet

5.5.2. Uanset artikel 7, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2847/93 skal føreren af et EF-fartøj eller dennes bemyndigede repræsentant, hvis fartøjet har mere end 300 kg torsk om bord (levende vægt), mindst en time før det anløber et landingssted i en medlemsstat, for alle de arter, som der medføres over 50 kg af, give denne medlemsstats myndigheder meddelelse om, hvor store mængder af hver art der er om bord udtrykt i kg levende vægt.

5.5.3. Fartøjer med over 300 kg torsk om bord udtrykt i levende vægt må ikke begynde at losse fangsten, før de har fået tilladelse til det af myndighederne i den medlemsstat, hvor landingen skal foregå.

5.6. Udpegede havne

5.6.1. Et fartøj, der har mere end 750 kg torsk om bord udtrykt i levende vægt, må kun lande torsken i udpegede havne.

5.6.2. Hver medlemsstat udpeger havne, hvor landinger på over 750 kg østersøtorsk skal foregå.

5.6.3. Senest 15 dage efter at denne forordning er trådt i kraft, udfærdiger og ajourfører hver medlemsstat en liste over udpegede havne og offentliggør den på sit officielle netsted, så Kommissionen og de øvrige medlemsstater, der grænser op til Østersøen, kan se den. Listen skal indeholde oplysninger om, hvor logbøger og landingsopgørelser skal fremlægges ved landing i den pågældende medlemsstat.

5.7. Vejning af torsk, der landes første gang.

5.7.1. En medlemsstats myndigheder kan forlange, at enhver mængde torsk, der er fanget i Østersøen, og som første gang landes i den pågældende medlemsstat, vejes under overværelse af kontrollører, inden den transporteres bort fra den første landingshavn.

5.7.2. Medlemsstaterne fastsætter hver især særlige inspektionsmål. Målene revideres med regelmæssige mellemrum efter analyse af de opnåede resultater. Inspektionsmålene skal udvikles gradvis, indtil de referencemål, der er fastsat i tillæg 2, er nået.

5.8. Fiskeriindsatsdata

Uanset artikel 19a, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2847/93 gælder samme forordnings artikel 19b, 19c, 19d, 19e og 19k for EF-fartøjer med en længde overalt på mindst 8 m.

5.9. FOS-meddelelser

5.9.1. Medlemsstaterne sørger for, at følgende data, der modtages i henhold til artikel 8, artikel 10, stk. 1, og artikel 11, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2244/2003, registreres i elektronisk form:

a) hver indsejling i og udsejling af havn

b) hver indsejling i og udsejling af havområder, for hvilke der gælder særlige regler for adgang til farvande og ressourcer.

5.9.2. Medlemsstaterne kontrollerer, at der fremlægges logbøger, og kontrollerer de deri registrerede oplysninger ved hjælp af FOS-data. Krydskontrollen registreres i elektronisk from for en periode på tre år.

5.10. Forbud mod gennemsejling og omladning

5.10.1. Det er forbudt at gennemsejle områder, der er lukket for torskefiskeri, medmindre fiskeredskaberne om bord er forsvarligt fastsurret og stuvet, jf. artikel 20, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2847/93.

5.10.2. Det er forbudt at omlade torsk.

5.11. Transport af østersøtorsk

Uanset artikel 13, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2847/93 skal der ved landing af over 50 kg østersøtorsk fra EF-fartøjer med en længde overalt på mindst 8 m, hvis torsken skal videretransporteres, forelægges en landingsopgørelse, jf. artikel 8, stk. 1, i samme forordning.

5.12. Fælles overvågning og udveksling af kontrollører

5.12.1. Medlemsstaterne foretager fælles inspektion og overvågning og indfører fælles operative procedurer med henblik herpå.

5.12.2. De medlemsstater, der deltager i fælles inspektion og overvågning, sørger for, at der inviteres kontrollører fra hver af de deltagende medlemsstater til at være med i dette arbejde.

5.12.3. Kommissionens inspektører kan deltage i den fælles inspektion og overvågning.

5.12.4. Kommissionen indkalder de nationale inspektionsmyndigheder til et møde inden den 31. januar 2006 for at koordinere det fælles inspektions- og overvågningsprogram for 2006.

5.13. Nationale kontrolhandlingsprogrammer

5.13.1. De berørte medlemsstater fastlægger et nationalt kontrolhandlingsprogram for Østersøen i henhold til tillæg 3.

5.13.2. Inden den 31. januar 2006 offentliggør de berørte medlemsstater deres nationale kontrolhandlingsprogram, jf. punkt 5.13.1, tillige med en gennemførelsesplan på deres officielle netsted, så Kommissionen og de øvrige medlemsstater, der grænser op til Østersøen, kan se dem.

5.13.3. Kommissionen indkalder til et møde i Komitéen for Fiskeri og Akvakultur for at undersøge, om det nationale kontrolhandlingsprogram for torskebestandene i Østersøen er blevet overholdt, og evaluere dets resultater.

6. Særlige bestemmelser for underafsnit 28.1

6.1. Særlig fiskeritilladelse

6.1.1. For at kunne fiske i underafsnit 28.1 skal fartøjer have en særlig fiskeritilladelse udstedt efter artikel 7 i forordning (EF) nr. 1627/94.

6.1.2. Medlemsstaterne skal sørge for, at fartøjer, der har fået udstedt en særlig fiskeritilladelse som omhandlet i punkt 6.1.1, er opført med navn og internt registreringsnummer på en liste, som de enkelte medlemsstater skal sende til Kommissionen.

Fartøjer, der er opført på listen, skal opfylde følgende betingelser:

a) den samlede maskineffekt (kW) for fartøjerne på listerne må ikke overstige den konstaterede maskineffekt for hver medlemsstat i 2000 og 2001 i underafsnit 28.1

b) et fartøjs maskineffekt må på intet tidspunkt overstige 221 kW.

6.2. Udskiftning af fartøjer eller maskiner

6.2.1. Ethvert fartøj på den liste, der er omhandlet i punkt 6.1.2, kan udskiftes med et eller flere andre EF-fartøjer, der fører den pågældende medlemsstats flag og er registreret i EF, såfremt:

a) udskiftningen ikke vil medføre en forøgelse af den samlede maskineffekt som anført i punkt 6.1.2 a) i den pågældende medlemsstat

b) det nye fartøjs maskineffekt på intet tidspunkt overstiger 221 kW.

6.2.2. En maskine i et fartøj, der er opført på den liste, som er omhandlet i punkt 6.1.2, kan udskiftes, forudsat at:

a) maskinudskiftningen ikke bevirker, at fartøjets maskineffekt på noget tidspunkt overstiger 221 kW

b) udskiftningsmaskinens effekt ikke er således, at udskiftningen bevirker en forøgelse af den samlede maskineffekt som anført i punkt 6.1.2 a) for den pågældende medlemsstat.

Tillæg 1 til bilag III

SPECIFIKATIONER FOR TOPVINDUEFANGSTPOSEN "BACOMA"

Beskrivelse

a. Identifikation af vinduet

Vinduet skal bestå af et rektangulært netstykke, som monteres i fangstposen. Der må kun være ét vindue.

b. Fangstposens, forlængelsesstykkets og trawlbagendens størrelse

i. Fangstposen konstrueres af to lige lange paneler, der sammenføjes med sømliner, én på hver side.

ii. Diagonalmaskernes størrelse skal være mindst 105 mm. Garnet skal være lavet af flettet polyethylentråd med en tykkelse på højst 6 mm ved enkeltgarn og højst 4 mm ved dobbeltgarn.

iii. Det er forbudt at anvende fangstposer og forlængelsesstykker, der er lavet af kun ét netstykke og kun har én sømline.

iv. Antallet af åbne diagonalmasker, ekskl. maskerne i samlingerne, må ikke på noget sted i et mellem- eller forlængelsesstykkes omkreds være mindre eller større end det højeste antal masker i omkredsen af fangstposens forende (figur 1).

c. Vinduets placering

i. Vinduet skal monteres i fangstposens toppanel (figur 2).

ii. Vinduet skal slutte højst 4 masker fra bindestrikken, inkl. den håndflettede række masker, som bindestrikken føres igennem (figur 3 eller 4).

d. Vinduets størrelse

i. Vinduets bredde, udtrykt i antal maskestolper, skal være lig med antallet af åbne diagonalmasker i toppanelet divideret med to. Om nødvendigt er det tilladt at bevare højst 20 % af antallet af åbne diagonalmasker i toppanelet fordelt ligeligt på begge sider af vinduespanelet (figur 4).

ii. Vinduet skal være mindst 3,5 m langt.

e. Vinduets net

i. Maskestørrelsen skal være mindst 110 mm. Maskerne skal være kvadratmasker, dvs. alle fire sider i vinduet skal være skåret stolperet.

ii. Nettet skal monteres sådan, at stolperne er parallelle med og vinkelrette på fangstposens længderetning. Netstykket skal bestå af knudeløst, flettet enkeltgarn eller have tilsvarende selektive egenskaber. Ved knudeløst net forstås net, der består af firsidede masker, hvis hjørner dannes ved sammenvævning af garnet fra to hosliggende sider i masken.

iii. Enkeltgarnets diameter skal være mindst 4,9 mm.

f. Andre specifikationer

i. Monteringsspecifikationerne fremgår af figur 3 og 4.

ii. Løftestroppens længde skal være mindst:

1. 4 m for en fangstpose med en omkreds på mellem 100 og 89 diagonalmasker målt foran vinduet

2. 3,5 m for en fangstpose med en omkreds på mellem 88 og 75 diagonalmasker målt foran vinduet

3. 3 m for en fangstpose med en omkreds på under 75 diagonalmasker målt foran vinduet.

iii. Der må ikke ligge nogen bærering (den bageste rundstrop) omkring BACOMA-sorteringsvinduet. Rundstroppen skal være fremstillet af højst 20 mm tykt tov og være mindst 2 m lang.

iv. En fangstposebøje skal være kugleformet og må højst måle 40 cm i diameter. Den skal være fastgjort til bindestrikken ved hjælp af bøjerebet.

v. BACOMA-sorteringsvinduet må ikke overlappes af stopgarn.

Betingelser for reparation af kvadratmaskede paneler

a. Det er med henblik på inspektion nødvendigt at fastsætte nærmere regler for reparation af beskadigede kvadratmasker i et kvadratmasket BACOMA-sorteringsvindue.

i. Det er forbudt at anvende et kvadratmasket BACOMA-sorteringsvindue, hvor mindst 10 % af maskerne er repareret.

ii. Beskadigede kvadratmasker skal repareres efter den foreskrevne metode.

iii. Ved repareret maske forstås enhver repareret maskeåbning.

b. Metode til reparation af BACOMA-sorteringsvindue:

[pic]

Punch = Hul Patch = Reparationsstykke Repaired net with double meshes = Repareret net med dobbeltmasker

i. Rens hullet ved at smelte trådenderne langs hullets kanter, så trådene ikke trævler.

ii. Tæl antallet af masker, der skal repareres. Lav et reparationsstykke af knudeløst, flettet enkeltgarn af samme materiale, tykkelse og brudstyrke som det net, der skal repareres.

iii. Netstykket bør på alle leder være to masker større end det rensede hul, så der er nok net til, at det kan overlappe hullets kanter.

iv. Rens reparationsnetstykket ved at smelte trådenderne langs reparationsnetstykkets kanter.

v. Læg reparationsnetstykket oven på hullet og fastgør det til det eksisterende net med flettet garn som vist i illustrationen.

vi. Sørg for, at netkrydsene snøres sammen.

vii. Fortsæt med at snøre fast rundt om hullet, så der er mindst to snørerækker hele vejen rundt langs reparationsnetstykket.

viii. Det reparerede hul skal ligne illustrationen, når det er færdigt.

[pic]

Figur 1

Et trawlredskab kan inddeles i tre forskellige dele efter disses form og funktion.

Trawlkroppen er altid en konisk del, ofte 10-40 m lang. Forlængelsesstykket er en ikke konisk del, der normalt er fremstillet af ét eller to netstykker, som er 49,5 masker lange og har en strakt længde på 6-12 m. Fangstposen er også en ikke konisk del, der ofte er fremstillet af dobbeltgarn for at opnå større slidstyrke. Delen under løftestroppen kaldes løfteposen.

Figur 2

A. Forlængelsesstykke

B. Fangstpose

C. Sorteringsvindue, kvadratmasket panel

1 Overpanel, maks. 50 åbne diagonalmasker

2 Underpanel, maks. 50 åbne diagonalmasker

3 Sømliner

4 Søm

5 Løftestrop

6 Bageste rundstrop

7 Bindestrik

8 Vinduespanelets afstand fra bindestrik (figur 3 og 4)

9 Bøjereb

10 Fangstposebøje (hund)

[pic]

MONTERING AF VINDUESPANEL

Figur 3

A 110 mm kvadratmasket panel (25 stolper)

B Samling af kvadratmasket panel og sømline

C Samling af kvadratmasket panel og diagonalmasket net, undtagen kantstolperne på begge sider af vinduet (2 diagonalmasker for hver kvadratmaske)

D 105 mm diagonalmasket net (maks. 50 åbne masker)

E Vinduespanelets afstand fra bindestrik. Vinduet skal slutte højst 4 masker fra bindestrikken, inkl. den håndflettede række masker, som bindestrikken føres igennem.

F En række håndflettede masker til bindestrik

[pic]

MONTERING AF VINDUESPANEL

Figur 4

A 110 mm kvadratmasket panel (20 stolper)

B Samling af kvadratmasket panel og sømline

C Samling af kvadratmasket panel og diagonalmasket net, undtagen kantstolperne på begge sider af vinduet (2 diagonalmasker for hver kvadratmaske)

D 105 mm diagonalmasket net (maks. 50 åbne masker)

E Vinduespanelets afstand fra bindestrik. Vinduet skal slutte højst 4 masker fra bindestrikken, inkl. den håndflettede række masker, som bindestrikken føres igennem.

F En række håndflettede masker til bindestrik

G Højst 10 % åbne D-masker i hver side

[pic]

II. SPECIFIKATION FOR T90-FANGSTPOSE

a. Definition

i. T90-trawl defineres som trawl, snurrevod eller lignende redskaber med en fangstpose og forlængelsesstykke fremstillet af net med knyttede diagonalmasker, der er drejet 90°, så nettrådens hovedretning er parallel med trækretningen.

ii. Nettrådens retning i et standardredskab med knyttede diagonalmasker (A) og i et redskab, hvor maskerne er drejet 90° (B), er illustreret i det følgende.

[pic]

A | B |

b. Maskestørrelse og måling heraf

Maskestørrelsen skal være mindst 110 mm. Uanset artikel 5, stk. 1, i Kommissionens forordning (EF) nr. 129/2003 af 24. januar 2003 om de nærmere regler for bestemmelse af fiskeredskabers maskestørrelse og trådtykkelse[15] skal maskestørrelsen i fangstposen og forlængelsesstykket måles vinkelret på fiskeredskabets længdeakse.

c. Trådtykkelse

Fangstposen og forlængelsesstykket skal være fremstillet af enkelttråd med en tykkelse på højst 5 mm eller dobbelttråd med en tykkelse på højst 4 mm. Denne bestemmelse gælder ikke for den bageste række masker i fangstposen, hvis der er ført en bindestrik igennem.

d. Konstruktion

iii. En fangstpose og forlængelsesstykke med drejede masker (T90) består af to lige store paneler, der har samme antal masker i bredden og længden, og som har den ovenfor beskrevne maskeretning og er samlet med to laterale sømliner. Hvert panel skal være lavet af knuder, der ikke kan forskubbes, og på en sådan måde, at maskerne altid er åbne under brug.

iv. Antallet af åbne masker skal uanset omkreds være konstant fra forlængelsesstykkets forende til fangstposens bageste del.

v. På det sted, hvor fangstposen eller forlængelsesstykket er fastgjort til trawlets koniske del, skal antallet af masker i fangstposens eller forlængelsesstykkets omkreds være 50 % af den sidste række masker i trawlets koniske del.

vi. I nedenstående figur er der vist en fangstpose med forlængelsesstykke.

e. Omkreds

Antallet af masker i fangstposens og forlængelsesstykkets omkreds, ekskl. samlinger og sømliner, må ikke overstige 50.

f. Sømme

Forenden af de paneler, der danner fangstposen og forlængelsesstykket, skal forsynes med en række af flettede halvmasker. Den bageste ende af fangstposepanelet skal forsynes med en hel række flettede masker til styring af bindestrikken.

g. Fangstposelængde

Fangstposens længde skal være mindst 50 masker.

h. Løftestrop

Løftestroppens længde må på det sted, hvor den er fastgjort til fangstposen, ikke være mindre end maskernes udstrakte længde i fangstposens omkreds ganget med en faktor på 0,6.

i. Fangstposebøje (hund)

Fangstposebøjen skal være kugleformet og må højst måle 40 cm i diameter. Den skal være fastgjort til bindestrikken ved hjælp af bøjerebet. Bøjerebet må ikke være kortere end to en halv gange kvadratroden af dybden.

[pic]

Nettråd: polyethylen - 5 mm enkelttråd eller, kun i fangstposen, 4 mm dobbelttråd

Alle masker drejet 90o. Nettrådens hovedretning parallel med trawlets længdeakse.

Fangstpose Forlængelsesstykke 2 lige store paneler

Snit: alle knuder

Omkreds 50 % af antallet af masker i trawlets koniske del i tilfælde af samme maskevidde i kroppens og forlængelsesstykkes bagkant

Tillæg 2 til bilag III

Fælles regler for nationale kontrolprogrammer

Formål

1. Hver medlemsstat skal fastsætte særlige inspektionsmål i henhold til dette tillæg.

Strategi

2. Inspektionen og overvågningen af fiskeriet skal koncentreres om fartøjer, der vil kunne fange torsk. Der skal foretages stikprøveinspektioner i forbindelse med transport og afsætning af torsk som en supplerende krydskontrol for at teste, hvor effektiv inspektionen og overvågningen er.

Prioriterering

3. Kontrollen af de forskellige redskabstyper prioriteres forskelligt, afhængigt af i hvilket omfang flåderne er berørt af fiskeriindsatsbegrænsningerne. Derfor skal medlemsstaterne hver især foretage en særlig prioritering.

Referencemål

4. Senest en måned efter denne forordnings ikrafttrædelse gennemfører medlemsstaterne deres inspektionsplaner under hensyntagen til følgende mål:

a. Inspektion i havn

Generelt skal inspektionerne omfatte 20 vægtprocent af torskelandingerne på alle landingssteder. Alternativt skal der foretages inspektioner med en sådan hyppighed, at et antal EF-fartøjer, som tegner sig for mindst 20 vægtprocent af torskelandingerne, inspiceres mindst én gang i løbet af en tremåneders periode. Der bør inspiceres så mange landinger, at det med 95 % nøjagtighed kan skønnes, hvor store mængder torsk der er landet i alt.

b. Inspektion af afsætningen

Inspektion af 5 % af de mængder torsk, der udbydes til salg på fiskeauktionerne

c. Inspektion til havs

Fleksibelt mål, der skal fastsættes efter en tilbundsgående analyse af fiskeriet i hvert område. Målene for inspektion til havs vedrører antallet af inspektionsdage til havs i forvaltningsområderne for torsk, eventuelt med et separat mål for inspektionsdage i bestemte områder.

d. Overvågning fra luften

Fleksibelt mål, der skal fastsættes efter en tilbundsgående analyse af fiskeriet i hvert område og under hensyntagen til de ressourcer, som medlemsstaten har til rådighed.

Tillæg 3 til bilag III

De nationale kontrolhandlingsprogrammers indhold

De nationale kontrolhandlingsprogrammer skal bl.a. indeholde følgende:

1. KONTROLRESSOURCER

Menneskelige ressourcer

1.1. Antallet af kontrollører på land og på skibene og de perioder og områder, hvor de skal sættes ind.

Tekniske ressourcer

1.2. Antallet af inspektionsskibe og -luftfartøjer og de perioder og områder, hvor de skal sættes ind.

Finansielle ressourcer

1.3. Budgetmidlerne til indsættelse af menneskelige ressourcer, inspektionsskibe og -luftfartøjer.

2. UDPEGNING AF HAVNE

2.1. En liste over havne, der er udpeget til torskelandinger, jf. punkt 5.6.2 i bilag III.

3. MEDDELELSE OM INDSEJLING OG UDSEJLING

3.1. Beskrivelse af de ordninger, der skal sikre, at bestemmelserne i punkt 5.2 i bilag III overholdes.

4. KONTROL AF LANDINGER

4.1. Beskrivelse af de ordninger, der skal sikre, at bestemmelserne i punkt 5.5 i bilag III overholdes.

4.2. Beskrivelse af de ordninger, der er indført for at beregne tolerancemargenen i punkt 5.4 i bilag III.

4.3. Beskrivelse af de ordninger, der er indført til vejning af landinger i henhold til punkt 5.7 i bilag III.

4.4. Beskrivelse af den ordning, der bruges til fastsættelse af særlige inspektionsmål, jf. punkt 5.7.2 i bilag III.

5. INSPEKTIONSPROTOKOLLER

5.1. Protokoller for inspektion af torskefiskeri til havs og på land.

5.2. Protokoller for kommunikation med de myndigheder, som andre medlemsstater har udpeget til at være ansvarlige for det nationale kontrolhandlingsprogram for torsk.

5.3. Protokoller for fælles overvågning og udveksling af kontrollører, herunder fastlæggelse af, hvilke beføjelser kontrollører har, når de opererer i andre medlemsstaters farvande.

[1] EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59.

[2] EFT L 115 af 9.5.1996, s. 3.

[3] EFT L 191 af 7.7.1998, s. 10.

[4] EFT L 132 af 21.5.1987, s. 9.

[5] EFT L 276 af 10.10.1983, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1965/2001 (EFT L 268 af 9.10.2001, s. 23).

[6] EFT L 261 af 20.10.1993, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1954/2003 (EUT L 289 af 7.11.2003, s. 1).

[7] EFT L 9 af 15.1.1998, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 812/2004 (EUT L 150 af 30.4.2004, s. 12).

[8] EUT L 333 af 20.12.2003, s. 17.

[9] EFT L 274 af 25.9.1986, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 3259/94 (EFT L 339 af 29.12.1994, s. 11).

[10] EFT L 365 af 31.12.1991, s. 1.

[11] EFT L 171 af 6.7.1994, s. 7.

[12] EUT L 12 af 14.1.2005, s. 1.

[13] EFT L 261 af 20.10.1993, s. 1.

[14] EFT L 276 af 10.10.1983, s. 1.

[15] EUT L 22 af 25.1.2003, s. 4.