DA    DA  
 EUROPA-
KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 3.2.2015  
COM(2015) 42 final 
  
RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET 
om gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 450/2003 om 
lønomkostningsindekset 
 
 
1 
 1. I NDLEDNING  
Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordni ng (EF) nr. 450/2003 af  27. februar 2003 om 
lønomkostningsindekset1 opstilles der en fælles ramme for medlemsstaternes udarbejdelse af 
sammenlignelige lønomkostningsindeks og for indberetning heraf til Kommissionen. 
Kommissionen (Eurostat) offentliggør på sit websted hvert kvartal en nyhedsmeddelelse om 
indekset for lønomkostninger pr. time2. Meddelelsen indeholder et komplet datasæt, som er 
opdelt efter økonomisk aktivitet og lønomkos tningskomponenter. Den omfatter også både 
kvartalsvise og årlige vækstrater. 
I juli 2003 vedtog Kommissione n forordning (EF) nr. 1216/20033 om de nærmere procedurer, 
som medlemsstaterne skal følge, når de i ndberetter deres indeks  til Kommissionen, de 
sæsonkorrektioner af indeksen e, der skal foretages, og indholdet af de nationale 
kvalitetsrapporter. I ma rts 2007 vedtog Kommissionen fo rordning (EF) nr. 224/20074. Den 
ændrer forordning (EF) nr. 1216/2003 og udvide r lønomkostningsindeksets dækningsområde 
til at omfatte de økonomiske aktiviteter i hovedafdeling L, M, N og O i NACE revision 1. 
Dermed indbefattes også de ikke-markedsmæssige  tjenesteydelser, som udgør størstedelen af 
de økonomiske aktiviteter i disse hovedafdelinge r, og som kan have en anden dynamik end de 
markedsmæssige tjenesteydelser. I august 2007  vedtog Kommissionen fo rordning (EF) nr. 
973/20075. Ved forordningen ændres en række foror dninger om bestemte statistiske områder, 
heriblandt lønomkostningsinde kset, for at muliggøre gennemf ørelsen af den statistiske 
nomenklatur for økonomiske aktivit eter fastsat i NACE revision 2.  
I henhold til artikel 13 i foro rdning (EF) nr. 450/2003 skal  Kommissionen hvert andet år 
forelægge en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet. I rapporten bør kvaliteten af lønomkostningsindeksdataene især undersøg es. Nærværende rapport vedrører de 
lønomkostningsindeksdata, der er indberettet til  Kommissionen for refe rencekvartalerne fra 
2012Q3 til 2014Q2 (inklusive). 
I bilag I til forordning (EF) nr . 1216/2003 er kvaliteten af l ønomkostningsindekset defineret 
ud fra følgende kriterier: relevans, nøjagtig hed, rettidighed ved indberetning af data, 
tilgængelighed og klarhed, sammenlignelighed, overensstemmelse og fuldstændighed. 
I lighed med sidste indberetnings periode er nøjagtighed, tilgæ ngelighed og klarhe d fortsat på 
et tilfredsstillende niveau. I de nne rapport fokuseres der derfor på  forbedringer, der er gjort i 
                                                            
1 EUT L 69 af 13.3.2003, s. 1.  
2 Den kvartalsvise nyhedsmeddelelse offentliggøres på de datoer, der er fastsat i udgivelseskalenderen, 
og de findes begge på Eurostats websted ( http://ec.europa.eu/eurostat ). 
3 Kommissionens forordning (EF) nr. 1216/2003 af 7. juli 2003 om gennemførelse af Europa-
Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 450/2003 om lønomkostningsindekset (EUT L 169 af 
8.7.2003, s. 37).  
4 Kommissionens forordning (EF) nr. 224/2007 af 1. marts 2007 om ændring af forordning (EF) nr. 
1216/2003 vedrørende de økonomiske aktiviteter, som er omfattet af lønomkostningsindekset (EUT L 
64 af 2.3.2007, s. 23).  
5 Kommissionens forordning (EF) nr. 973/2007 af 20. august 2007 om ændring af visse EF-forordninger 
om bestemte statistiske områder til gennemførels e af den statistiske nomenklatur for økonomiske 
aktiviteter, NACE revision 2 (EUT L 216 af 21.8.2007, s. 10). 
 
2 
 forbindelse med relevans og dæ kning, og spørgsmålene om dataenes overensstemmelse med 
nationalregnskabsdata og samm enligneligheden af arbejdsdags korrigerede data behandles. 
Der lægges især vægt på problemet med, at me dlemsstaterne ikke indberetter dataene inden 
for de fastsatte frister, og hvordan det påvirker  kvaliteten af de offentliggjorte europæiske 
aggregater. 
2. G ENERELLE FREMSKRIDT SIDEN SIDSTE RAPPORT  
I løbet af den seneste indber etningsperiode har Eurostat ar bejdet på at forenkle og 
harmonisere standarderne vedrørende både data og metadata (kvalitetsrapporter), som 
medlemsstaterne sender til Kommissione n. Nomenklaturer og variabler anvendt i 
lønomkostningsindeksdata er blevet brag t i overensstemmelse med SDMX-standarden6, som 
er den nye internationale refe rence for deling af statistiske oplysninger. Størstedelen af 
medlemsstaterne er begyndt at indberette deres data i SDMX-for mat, og Eurostat har anmodet 
de lande, der endnu ikke anvender formatet (B elgien, Danmark, Irland, Grækenland, Kroatien, 
Luxembourg og Rumænien), om at gøre det inden udgangen af 2014.   
De kvalitetsrapporter, som medlem sstaterne har fremsendt, er migr eret til European Statistical 
System Metadata Handler, et IT-værktøj, som giver medlemsstaterne mulighed for at 
fjernindlæse deres kvalitetsrapporter og opdatere de  dele, der har ændret  sig i løbet af det 
foregående år, uden at skul le sende alle dataene ige n. Desuden kan de nationale 
kvalitetsrapporter ved hjælp af IT-værktøjet in dlæses i Eurostats refe rencedatabase, hvorved 
de bliver tilgængelige for alle brugere. 
De to initiativer har bidraget til at forenkl e udarbejdelsesprocessen, hvorved serviceniveauet 
over for brugerne er blevet forbedret, samtidig  med at byrden på de nationale statistiske 
kontorer er blevet mindsket. 
Generelt er tilgængeligheden og kvaliteten af lønomkostningsindekset løbende blevet bedre. 
Samtlige medlemsstater på nær Irland og Kroa tien stiller nu sæsonkorrigerede data til 
rådighed. Eurostat har besluttet ikke at gøre det sæsonkorrigerede løno mkostningsindeks til 
det vigtigste referencepunkt i nyhedsmeddelelserne, selv om tallene er fremhævet på den 
relevante side på webste det Statistics Explained7. Samtlige medlemsstater på nær Grækenland 
og Kroatien har indsendt nationale kvalitetsr apporter for referenceåret 2013, og disse er 
offentliggjort. 
Et af de områder, der fortsat er i fokus, er overensstemmelsen mellem 
lønomkostningsindekset og andre lønomkostni ngsstatistikker, navnlig de kvartalsvise 
nationalregnskabsdata. Spørgsmåle t er blevet analyseret ud fra en teoretisk såvel som en 
empirisk synsvinkel, og resultaterne er blev et drøftet med medlemsstaterne. Endvidere vil 
Kommissionen (Eurostat) arrangere en work shop med medlemsstaterne i 2015, hvor de vil 
vurdere lønomkostningsstatistikke rnes generelle kvalitet og fors øge at gøre den endnu bedre. 
                                                            
6  http://sdmx.org/. 
7 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explaine d/index.php/Labour_cost_index_-_recent_trends. 
 
3 
 Kommissionen (Eurostat) har også forbedret tilgængeligheden af skøn over lønomkostninger 
pr. time ved at offentliggøre gennemsnit for en etårsperiode, der hovedsagelig er baseret på 
lønomkostningsindekset og kan udarbejdes kort efter referenceperiodens udløb. Som følge 
heraf indsender medlemsstaterne ikke længere årlige nationale lønomkostningsstatistikker, der 
ellers blev indsamlet ved en gentlemana ftale, til Kommissionen med henblik på 
offentliggørelse. Mens medlemsstaterne har im plementeret og vedligeholdt den nødvendige 
infrastruktur til udarbejdelse af lønomkostningsindekset, har Kommissionen (Eurostat) 
vedligeholdt og forbedret sit sy stem til modtagelse, kontrol, behandling, lagring og formidling 
af dataene, så de kan offen tliggøres hurtigt. Disse processer, der blev fuldt operationelle i 
2005, evalueres og opdateres løbende. 
3. E VALUERING AF DATAENES KVALITET OG INDVIRKNINGEN HERAF PÅ EUROPÆISKE 
AGGREGATER  
3.1 Relevans 
Ændringer i lønomkostninger pr. arbejdstime er en indikator, der er vigtig for analysen af den 
økonomiske udvikling på kort og mellemla ng sigt. Kommissionen og Den Europæiske 
Centralbank vurderer et eventue lt inflationspres, der skyldes udviklingen på arbejdsmarkedet, 
på grundlag af et indeks over lønomkostninger pr. arbejdstime, der viser lønomkostningernes 
udvikling på kort sigt. Indekset sk al hurtigst muligt, efter at da taene er blevet  tilgængelige, 
beregnes for hver medlemsstat, for hele EU og fo r euroområdet. Lønomkostningsindekset er 
også af betydning for arbejdsmarkedspart er involveret i lønforhandlinger og for 
Kommissionen selv ved overvågni ng af lønudviklingen på kort sigt. Lønomkostningsindekset 
er en af de vigtigste euro pæiske økonomiske indikatorer8. 
Der er efterspørgsel efter i kke blot oplysninger om kvartal svise procentvise ændringer i 
lønomkostningerne som målt i lønomkostningsinde kset, men også i stigende grad oplysninger 
om lønomkostningerne i absolutte tal (euro pr. time). I april 2012 offentliggjorde Eurostat for 
første gang tidlige skøn (for 2011) over lønom kostningerne pr. time i euro og i nationale 
valutaer. Disse skøn, som var baseret på løno mkostningsindekset, ansås for at være af 
tilstrækkeligt god kvalitet. Da de også kan offe ntliggøres meget tidligere efter referenceårets 
udløb, end tilfældet er med de årlige lønomkostni nger indsamlet ved en gentlemanaftale, blev 
det besluttet, at sidstnævnte data ikke  længere skulle indsendes fra og med 2014. 
Offentliggørelsen af skøn over årlige lønomkostninger baseret på lønomkostningsindekset 
øgede den allerede stærke brugerefterspørgsel efter om fattende og hurtigt udarbejdede 
oplysninger om lønomkostningern e pr. time. Kommissionen har modtaget positiv feedback 
om offentliggørelsen af disse skøn, og flere br ugere har udtrykt interesse for opdelinger pr. 
NACE-hovedafdeling og pr. omkostningskomponent . Skønnene blev i 2013 for første gang 
også offentliggjort i onlinedatabasen for at fo rbedre tilgængeligheden. Mulighederne for at 
offentliggøre mere detaljerede oplysninger vil bliv e vurderet, efter at resultaterne af 
lønomkostningsundersøgelsen fra 2012 er analyseret. 
                                                            
8 Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om statistikker for euroområdet "Bedre 
metodologier for statistikker og indikatorer for euroområdet" (KOM(2002) 661). 
 
4 
 3.2 Rettidighed og revisioner 
Medlemsstaterne er blevet bedr e til at indberette data til Kommissionen rettidigt siden den 
sidste rapport offentliggjort i 2012. Bortset fra et enkelt land9 har der kun været mindre 
forsinkelser. Rettidig indberetning af data  er helt afgørende for udarbejdelsen af 
lønomkostningsindekset, fordi forsinket indber etning betyder, at der må laves skøn for 
aggregaterne for EU og euroområdet. Det kan føre til unødigt store revisioner på et senere 
tidspunkt. Figur 1 viser andelen af de samlede lønomkostninger i euro for EU, for hvilke der 
forelå data for hvert kvartal på tidspunktet for nyhedsmeddelelsens offentliggørelse.  
 
Figur 1: Tilgængelige lønomkostningsindeksdata  på offentliggørelsestid spunktet, procentdel 
af de samlede lønomkostninger i euro for EU 
 
 
To medlemsstater (Kroatien og Det Forenede K ongerige) sendte deres data mere end to dage 
for sent ved en enkelt lejlighed mellem referencekvartalerne 2012Q3 og 2014Q2. Dataene 
blev dog indberettet tids nok ti l, at de kunne komme med i nyhedsmeddelelsen. Mens denne 
rapport blev udarbejdet, havde en enkelt medl emsstat, nemlig Grækenland, et strukturelt 
problem, der forhindrede landet i at udarbejde  og indberette lønomkostn ingsindekstallene. I 
hele referenceperioden indberettede man konsekve nt dataene for sent til, at de kunne komme 
med i nyhedsmeddelelsen. I maj 2014 holdt Eurost at og det græske statistiske kontor et 
bilateralt møde, hvor der blev fastlagt en kørep lan for løsning af de strukturelle problemer. 
Siden er dataindberetningstid en blevet nedsat noget. 
Lønomkostningsindekset er sammensat af en række forskellige variabler (f.eks. 
lønomkostninger og udførte arbejdstimer), der ka n hidrøre fra flere kilder. Det betyder, at 
                                                            
9 Portugal kunne ikke indberette l ønomkostningsindekset for 2012Q4 re ttidigt på grund af problemer med 
en større ændring af den nationale undersøgelse. 
 
5 
 revisioner kan forekomme på et hvilket som he lst tidspunkt og påvirke data for det sidste 
kvartal, flere kvartaler eller hele år. Hvis korrektioner af data vedr ører referenceåret, skal hele 
serien revideres. Revisi oner af hovedtallet for EU10 (årlig vækstrate)  har oversteget 0,3 
procentpoint ved tre lejligheder siden første kva rtal af 2012. I de fleste  kvartaler er skønnene 
blevet justeret i opadgående retning, og tendens en i den foregående rapport er således vendt 
(jf. figur 2). Eurostat undersøger fortsat sp ørgsmålet indgående ved hjælp af længere 
tidsserier. 
Figur 2: Ændringer af data mellem det første offentliggjorte tal og 2014Q2-meddelelsen for 
EU-27/28, hovedafdeling B til S i NACE revision 2, aggregat i procentpoint 
 
 
3.3 Sammenlignelighed: arbejdsdagskorrektion 
I henhold til artikel 1 i Kommissionens  forordning (EF) nr. 1216/2003 skal 
lønomkostningsindekstal leveres i ikkesæsonkorri geret, arbejdsdagskorrigeret og sæson- og 
arbejdsdagskorrigeret form. Der er visse undtagelser: En række medlemsstater er undtaget fra 
at levere ikkesæsonkorrigere de data, og Kroatien og Irlan d leverer kun serier for 
hovedafdeling O til S i NACE revision 2, som er  for korte til sæsonkorrektion. Det fremgår 
ikke udtrykkeligt af forordning (EF)  nr. 450/2003, hvorvidt  arbejdsdags- og 
sæsonkorrektioner skal foretages under anvendelse af den direkt e eller den indirekte metode. 
Indirekte korrektion består i, at basisserien korrigeres, hvoref ter den anvendes til at beregne 
aggregater på højere niveau. Direkte korrektion betyder, at  hver enkelt serie, herunder 
aggregater på højere niveau, korrigeres individuelt. Der er fordele og ulemper ved begge 
metoder, og de understøttes begge af det europæ iske statistiske systems retningslinjer for 
                                                            
10 EU-27 til og med 2013Q2, derefter EU-28. 
 
6 
 sæsonkorrektioner11. Medlemsstaterne kan anvende den ene eller den anden metode, når de 
korrigerer lønomkostningsindekset. 
De to metoder giver som regel analoge resultater , og valget af den ene eller den anden metode 
afføder normalt ingen problemer. Hvis det er vanskeligt at finde frem til den bedste 
korrektionsmodel på grund af uds ving i rådataene, kan den dire kte metode dog især give 
anledning til visse problemer. F.eks. kan det korrigerede indeks for den samlede 
omkostningskomponent vise sig at være enten hø jere eller lavere end det korrigerede indeks 
for dens to underkomponenter. Derfor har Euro stat systematisk gennemgået data fra alle 
medlemsstaterne for at sikre, at det sa mlede indeks stemmer overens med dets 
underkomponenter pr. NACE-hovedafd eling. Eurostat har indført en  politik, der går ud på kun 
at offentliggøre det samlede indeks og skjule komponenterne, hvis de afviger med mere end to 
basispoint fra det. 
 
3.4 Overensstemmelse med nationalregnskabstal 
I forbindelse med den årlige kvalitetsrapport anmodes medlem sstaterne om at sammenligne 
vækstraten i lønomkostningsi ndekset med vækstraten i timeaf lønningen af ansatte i henhold 
til nationalregnskabet (ENS 95-definition). Det er ikke realistisk at forvente, at tallene er helt ens. Selv hvis der anvendes næsten identis ke definitioner af l ønomkostninger, kan den 
statistiske behandling og kilderne variere. Desuden er det særlig vanskeligt at indsamle data 
om udførte arbejdstimer til både lønomkostningsindekset og nationalregnskabet. På trods af 
disse metodeforskelle kan graden af overensst emmelse (eller mangel på samme) mellem de to 
datasæt anvendes til at identificere potentielle problemer i dem begge. Det var ikke muligt at 
foretage denne sammenligning for Belgien, Kroatien, Luxembourg og Malta, da disse lande 
ikke indsamler kvartalsvise na tionalregnskabsdata for aflønni ng af ansatte eller udførte 
arbejdstimer. 
Siden offentliggørelsen af den sidste rapport er Eurostat begyndt at medtage 
nationalregnskabsdata direkte i lønomkostningsindeksdatabase n, hvilket gør det lettere at 
sammenligne de to datasæt. 
I forbindelse med denne kvalitetsrapport sammen lignede Eurostat de ikkesæsonkorrigerede 
aggregater for hovedafdeling B til S i NACE re vision 2. En variation mellem vækstraten i 
lønomkostningsindekset og vækstraten i tim eaflønningen af ansatte på mere end to 
procentpoint over den toårsperiode, der blev an alyseret med henblik på rapporten (dvs. et 
procentpoint pr. år), ville kræve en nærmere analyse. Det var tilfæl det for Tjekkiet, Estland, 
Italien, Ungarn, Polen, Portugal og Slovenien. Uoverensstemmelsen  mellem de to tal var over 
fem procentpoint for Italien og Portugal. For Irland og Sverige viste vækstraten i 
lønomkostningsindekset og vækstrat en i timeaflønninge n af ansatte i 
nationalregnskabsdataene modsatte fortegn i mindst ét kvartal. 
                                                            
11 Den ajourførte udgave af retningslinjerne vil inde holde et særskilt afsnit om korrektion af kædede 
indeks. 
 
7 
 Eurostat har nøje analyseret lønomkos tningsindeksets overensstemmelse med 
nationalregnskabsdata og lønomkostningsunde rsøgelsen og vil vedblive med at behandle 
spørgsmålet. Resultaterne af analysen drøftes me d medlemsstaterne for at identificere og løse 
de underliggende problemer, navnlig hvad angår data for udførte arbejdstimer, med henblik 
på at forbedre overensstemmelsen på tvær s af de forskellige statistiske områder. 
 
3.5 Fuldstændighed 
Kroatien og Irland er de eneste medlemss tater, der ikke fo r øjeblikket leverer 
sæsonkorrigerede data. Da sæsonkorrigerede  data er tilgængelige for alle andre 
medlemsstater, skulle disse data offentliggør es i den kvartalsvise nyhedsmeddelelse og i 
Eurostats onlinedatabase. Efter grundig analyse af datakvaliteten og br ugernes behov blev det 
imidlertid besluttet at vedblive med kun at anvende arbejdsdagsko rrigerede data til 
hovedtallene. Dette sikrer også klarhed og overen sstemmelse med andre pris statistikker (f.eks. 
forbrugerprisindekset). 
Den kvartalsvise nyhedsmeddelelse er blevet ændr et siden offentliggørelsen af den sidste 
rapport. Navnlig er fodnoterne blevet forenklet, og flere af de tekniske oplysninger er flyttet 
til onlinesiden Statistics Explained12. Ligesom tidligere giver talle ne for hovedafdeling B til S 
i NACE revision 2 hoveddataene, og tabeller ne indeholder yderli gere opdelinger. 
4. K ONKLUSIONER  
Alt i alt er kvaliteten af lønomkostningsindekset  blevet stadig bedre siden den sidste rapport 
offentliggjort i 2012. Forbedringerne for så vi dt angår medlemsstater nes rettidighed ved 
indberetning af data og dataenes fuldstændighe d er især bemærkelse sværdige. Desuden har 
den fulde tilgængelighed af aggregaterne (her under hovedafdeling O til S i NACE revision 2) 
forbedret den overordnede anvendelighed af  lønomkostningsindekset. Brugernes behov 
tilgodeses i højere grad i kraf t af offentliggørelsen af årli ge skøn over lønomkostningerne 
baseret på lønomkostningsindeksdata. Medlemssta ternes dataindberetning er tæt ved at være 
tilfredsstillende. Med undtagelse af Grækenland foretog ingen lande systematisk forsinket 
indberetning af data til Kommissionen. 
I de seneste år har Komm issionen (Eurostat) med jævne mellemrum opfordret 
medlemsstaterne indtrængende til at gøre mere  for at opfylde kravene på dette område. 
Kommissionen vil under anvendelse af de indberettede data og andet materiale fra 
medlemsstaterne, herunder kvalitetsrapporter, vedblive med regelmæssigt at overvåge endnu 
uløste problemer med manglende overholdels e og datakvalitet. Hv is der ikke sker 
forbedringer, eller hvis forbedringerne er utilstrækkelige, vil de kompetente nationale 
myndigheder blive kontaktet, og Kommissionen vil træffe de nødve ndige foranstaltninger til 
sikring af overholdelsen. 
                                                            
12 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explaine d/index.php/Labour_cost_index_-_recent_trends .