Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "Kommissionens forslag om fastsættelse af priser for landbrugsprodukter (2000/2001)"

(2000/C 168/06)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 13. marts 2000 under henvisning til EF-traktatens artikel 37 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø, som udpegede Rudolf Strasser til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 19. april 2000.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 372. plenarforsamling af 27. april 2000 følgende udtalelse med 71 stemmer for, 12 imod og 8 hverken for eller imod.

1. Indholdet af Kommissionens forslag

1.1. Prisforslag

1.1.1. Kommissionen henviser i indledningen til sit forslag om fastsættelse af priserne på landbrugsprodukter for produktionsåret 2000/2001 til beslutningerne fra maj 1999 under Agenda 2000, som har medført, at det nu kun er et mindre antal sektorer, som fortsat er omfattet af den årlige fastsættelse af institutionelle priser eller beløb. For produktionsåret 2000/2001 skal der fastsættes månedlige forhøjelser for korn og ris, forskellige priser og beløb under sukkermarkedsordningen, støtte til silkeorme, basisprisen på fårekød og basisprisen på svinekød. Kommissionen foreslår, at den såkaldte flerårige løsningsmodel videreføres, dvs. at de institutionelle priser og beløb for de pågældende sektorer fastsættes for en ubestemt periode - undtagen for sukker.

1.1.2. Interventionsprisen for korn (for tiden 119,19 EUR/t) sænkes i overensstemmelse med beslutningerne i Agenda 2000 med 7,5 % til 110,25 EUR/t for produktionsåret 2000/2001 og med yderligere 7,5 % til 101,31 EUR/t for produktionsåret 2001/2002. Samtidig forhøjes arealstøtten fra de nuværende 54,34 EUR/t til henholdsvis 58,67 EUR og 63,00 EUR. Kommissionen foreslår ligeledes at sænke de månedlige tillæg fra 1 EUR/t/måned til henholdsvis 0,93 EUR for produktionsåret 2000/2001 og 0,85 EUR for produktionsåret 2001/2002. Endvidere foreslår Kommissionen, at der i Sverige anvendes den samme interventionsperiode (for tiden fra 1. december til 30. juni) som i de øvrige medlemsstater (med undtagelse af medlemsstaterne i Sydeuropa).

1.1.3. Hvad oliefrø angår, sænkes grundbeløbet for direkte støtte i tre etaper til samme niveau som støtten til korn og arealudtagning.

1.1.4. Efter beslutningerne i maj 1999 blev satsen for obligatorisk arealudtagning fastsat til 10 % for tidsrummet 2000-2006, men dette kan dog ændres i henhold til markedsudviklingen.

1.1.5. Hvad ris angår, foreslår Kommissionen, at den månedlige forhøjelse med 2 EUR/t/måned bevares uændret.

1.1.6. Hvad sukker angår, foreslår Kommissionen at bibeholde både de institutionelle priser (basis-, mindste-, interventions- og indikativpris) og den månedlige refusion af lageromkostningerne på det nuværende niveau.

Kommissionen erindrer om, at i henhold til grundforordningens artikel 26 kan produktionskvoterne for produktionsåret 2000/2001 sænkes, hvis GATT-forpligtelserne gør det nødvendigt.

1.2. Budgetsituationen

1.2.1. I januar 2000 anslog Kommissionen bevillingsbehovet for regnskabsåret 2000 til at være 37471 mio. EUR, hvilket er ensbetydende med et yderligere behov på 582 mio. EUR i forhold til budgettet (fastsat af Kommissionen den 16. december 1999). I forhold til de finansielle rammer, som blev fastsat af Rådet i Berlin, ville dette betyde en overskridelse på 119 mio. EUR.

1.2.2. Kommissionen påpeger, at dens vurdering fra januar af bevillingsbehovet for EUGFL, Garantisektionen, på 37471 mio. EUR tog hensyn til den udvikling, der har fundet sted i forhold til de økonomiske forudsætninger og de retsakter, der blev lagt til grund for budgettet. Kommissionen understreger, at prisforslagene ikke har nogen indvirkning på de i januar fastsatte skøn over bevillingsbehovet for regnskabsåret 2000.

1.2.3. I budgettet fastsattes forholdet mellem euro og dollar til 1:1,12. Med en gennemsnitsværdi i regnskabsåret for 1 EUR = 1,04 USD kunne der efter Kommissionens mening spares 400 mio. EUR.

1.2.4. Bevillingsbehovet for fåre- og gedekød, mejerisektoren, vin og oliven blev reguleret nedad, mens det nu er højere for oksekød, tekstilplanter og sukker, end da budgettet blev lagt.

2. Generelle bemærkninger

2.1. ØSU bemærker med beklagelse, at Kommissionens forslag om fastsættelse af priser for landbrugsprodukter (2000/2001) i modsætning til tidligere år hverken henviser til den generelle landbrugssituation eller til udviklingen i landbrugs- og fødevareproduktionen og i landbrugets indkomstforhold og fødevarepriserne.

2.2. ØSU minder igen om, at det allerede gentagne gange har anmodet Kommissionen om at undersøge den fælles landbrugspolitiks virkning på navnlig reduktionen af producentpriser for landbrugsprodukter, på forbrugerpriser, levnedsmiddelkvalitet, miljø og beskæftigelse osv. ØSU tager til efterretning, at Kommissionen i en analyse offentliggjort i februar 2000 af virkningerne af landbrugsreformen bl.a. påviser mulige fordele for forbrugerne. Denne analyse udgør imidlertid kun en del af den undersøgelse, som ØSU ønsker udført.

2.3. ØSU har allerede sidste år i sin udtalelse om landbrugspriserne givet udtryk for sin bekymring over udviklingen i jordbrugernes indkomst i flertallet af EU-medlemsstaterne. Frygten for, at indkomsttrykket fortsætter, har på grundlag af indkomstudviklingen i 1999 desværre vist sig at være begrundet. Ifølge skøn fra Eurostat er landbrugsindkomsten i 1999 i gennemsnit reelt faldet med 2,8 %. De største nedgange fandt sted i Irland (-11,7 %), Danmark (-10,5 %), Belgien (-9,1 %) og i Nederlandene (-5,8 %). Den stærke indkomstnedgang ramte hårdest i de lande, der har satset stærkest på husdyrproduktion, da der er sket stærke prisnedgange for samtlige husdyrproduktioner og navnlig for svinekød. I enkelte regioner har den store manglende indtjening for korn i Spanien og for oliven i Spanien, Grækenland og Portugal forværret mange jordbrugeres økonomiske situation.

2.4. På grund af den utilfredsstillende indkomstudvikling for jordbrugerne og af den spændte situation på vigtige landbrugsmarkeder anser ØSU det for nødvendigt, at de eksisterende instrumenter i den fælles landbrugspolitik udnyttes til fulde. Desuden forventer ØSU, at der i den nødvendige kontinuitets interesse holdes fast ved sidste års reformbeslutninger, hvilket også er nødvendigt i forbindelse med WTO-forhandlingerne, og at de finansielle midler, der er vedtaget, og som er nødvendige til reformen, stilles til rådighed.

2.5. På Det Europæiske Råd i Berlin forsikrede stats- og regeringscheferne jordbrugerne om, at i hvert fald de midler, der er nødvendige til reformforanstaltningerne, stilles til rådighed. Efter ØSU's opfattelse bør den såkaldte margin (forskellen mellem det teoretiske og det reelle udgiftsloft) også gøres tilgængelig for foranstaltninger under den fælles landbrugspolitik. Der kan under ingen omstændigheder tages hensyn til, at der allerede det første år efter reformens ikrafttrædelse af sparehensyn gennemføres justeringer af de aftalte foranstaltninger.

2.6. ØSU anerkender nødvendigheden af genopbygningsprogrammet for Kosovo, men bemærker med tilfredshed, at indflydelsesrige stats- og regeringschefer i marts 2000 i Lissabon var imod en overførsel af midler fra landbrugsbudgettet til Balkan-stabiliseringspakten. ØSU forventer af Kommissionen, at dette respekteres fuldt ud, og at de beslutninger, der blev truffet i Berlin vedrørende Agenda 2000, til fulde føres ud i livet, hvilket ikke mindst er nødvendigt af troværdighedshensyn.

2.7. ØSU henviser desuden til udtalelsen fra Europa-Parlamentets Landbrugsudvalg til Budgetudvalget, hvori det blev meddelt, at de økonomiske konsekvenser for særlige budgetmæssige behov skal fordeles ligeligt på alle budgetposter.

2.8. I øvrigt henviser ØSU igen til den vanskelige situation på vigtige landbrugsområder - forårsaget af bl.a. det tiltagende importtryk. ØSU forventer, at Kommissionen effektivt anvender de instrumenter og budgetmidler, der er til rådighed for markedsføringsforanstaltningerne, og opfordrer samtidig til, at midlerne forøges. ØSU anser det for berettiget, at de budgetmidler, der er afsat til fremme af afsætningen af prydplanter og blomster, ligeledes anvendes i år 2000/2001, da en afbrydelse ville påvirke effektive markedsføringsforanstaltningers succes.

3. Særlige bemærkninger

3.1. Korn

3.1.1. De foreslåede nedskæringer i månedstillæggene afvises af ØSU, da nedskæringerne ikke kan begrundes sagligt. Lageromkostningerne sammensættes ikke blot af finansieringsomkostninger, men også af andre omkostninger som f.eks. personale-, bygnings- og energiomkostninger. Udgifterne er fuldstændig uafhængige af udviklingen i kornets handelsværdi. Dette gælder også for det generelle renteniveau. ØSU henviser til, at reduktionen af det månedlige tillæg ikke kun ville udløse yderligere prissænkninger, men også forringe beskyttelsen udefra.

3.1.2. ØSU støtter egnede foranstaltninger til fremme af kvalitetsproduktion, men beklager dog, at Kommissionen allerede har strammet minimumskriterierne for intervention for regnskabsåret 2000/2001 på et tidspunkt, hvor producenterne ikke længere var i stand til at omstille sig til disse nye krav, da efterårssåningen allerede havde fundet sted. Desuden stemmer denne fremgangsmåde ikke overens med den reform, der blev vedtaget sidste år, da de deraf følgende stramninger i betydelig grad indskrænker interventionens funktion som sikkerhedsnet og vil resultere i yderligere pres på priserne. ØSU anerkender ordningen om en minimumsstørrelse for bygkorn, men ser gerne, at de øvrige interventionskriterier tages op til overvejelse, når der skal træffes beslutninger om prispakken. Det bør heller ikke glemmes, at jordbrugerne på grund af deres afhængighed af vejrliget ikke har indflydelse på alle de faktorer, der er afgørende for kvaliteten, såsom vandindholdet eller faldtallet for rug.

3.1.3. På baggrund af den spændte situation på kornmarkedet anmoder ØSU Kommissionen om at undersøge, i hvilket omfang de øvrige udbydere på verdensmarkedet bidrager til at lette situationen på markedet, og ligeledes i lyset deraf at kontrollere procentsatsen for den obligatoriske braklægning i produktionsåret 2001/2002.

3.1.4. ØSU udtrykker tilfredshed med Kommissionens forslag om at fastholde de månedlige forhøjelser for ris uden ændringer. Den vanskelige situation, som risproducenterne gennemlever, viser klart, at det principielt vil være umuligt at give afkald på den fælles markedsordnings instrumenter fremover.

3.2. Sukker

3.2.1. ØSU godkender Kommissionens forslag om denne gang at fastholde de institutionelle priser og den månedlige godtgørelse for sukkeroplagringsomkostninger uændret.

3.2.2. ØSU går ud fra, at der i tide vil blive truffet passende tiltag for at nedbringe produktionskvoterne, således at man kan opfylde Uruguay-rundens krav. Den europæiske sukkerindustri vil herigennem kunne yde et betydeligt bidrag til at nedbringe overskuddene på verdensmarkedet.

3.3. Hør/hamp

3.3.1. Hvad prisforslagets budgetmæssige side angår, går Kommissionen tilsyneladende ud fra, at forslagene om reform af den fælles markedsordning for hør og hamp vil træde i kraft allerede fra produktionsåret 2000/2001. ØSU anser dette for uacceptabelt, idet gennemførelse og samråd vil nødvendiggøre en overgangsperiode, hvilket klart påpeges i ØSU's udtalelse om den fælles markedsordning for hør og hamp. Det anmoder Kommissionen om at tage forbeholdene i denne udtalelse til efterretning og at tage behørigt hensyn til dem under den nødvendige, fornyede gennemgang af reformforslagene.

3.4. Frugt og grøntsager

3.4.1. ØSU bemærker, at de nuværende EU-tærskler for produkter forarbejdet på basis af citrusfrugter og kvoterne for produkter forarbejdet af tomater fører til vanskeligheder i den praktiske gennemførelse, og at det derfor er nødvendigt at hæve disse tærskler. Man bør derfor se på, om markedets og produktionens behov ikke kan tilgodeses bedre for citrusfrugt- og tomatforarbejdningsindustriens vedkommende, ved at der fastsættes nationale tærskler.

3.4.2. ØSU bemærker, at presset fortsat øges for de forskellige specifikke produkter i frugt- og grøntsagssektoren, som f.eks. nødder, asparges og hvidløg som følge af lavprisimport af disse fødevarer. Denne situation kan ikke undgå at true en lang række arbejdspladser, idet der som oftest er tale om en stærkt arbejdskraftintensiv produktionssektor. ØSU går derfor ind for at bevare støtteforanstaltningerne og at tage særlige beskyttelsesklausuler i anvendelse.

3.5. Animalske produkter

3.5.1. ØSU udtrykker tilfredshed med, at basispriserne for fåre- og svinekød fastholdes uændrede, og at der ikke er behov for yderligere budgetmidler. ØSU stiller dog det spørgsmål, hvorledes Kommissionens optimistiske forventninger til fårekød vil udmønte sig i praksis, når der tages højde for prisfaldet på oksekød som følge af Agenda 2000-reformen (yderligere fald i de institutionelle priser på 6,7 % midt i året) og det relativt store importpres. Der skal endvidere tages højde for, at dybtfrosset fårekød, som importeres fra tredjelande, gradvis afløses af en nedkølet ferskvare ("chilled"), hvilket vil medføre et nyt prispres på de europæiske markeder.

3.5.2. ØSU noterer sig, at de institutionelle priser på oksekød i overensstemmelse med Agenda 2000-reformen vil blive nedsat i tre etaper, og at der ikke vil opstå behov for yderligere midler i år 2000. Det udtrykker håb om, at Kommissionen vil bruge alle de ressourcer, som den råder over til at konsolidere oksekødsmarkedet yderligere.

3.5.3. ØSU bemærker og kritiserer, at Kommissionen for første gang i en fælles markedsordning (nærmere bestemt i skolemælksprogrammet for børn og unge) søger at pålægge en samfinansiering mellem Fællesskabet og medlemsstaterne. ØSU ser frem til en hurtig afgørelse i dette spørgsmål, således at man sikrer en videreførelse af handlingsprogrammet "skolemælk" i overensstemmelse med ØSU's udtalelse om Kommissionens forslag.

Bruxelles, den 27. april 2000.

Beatrice Rangoni Machiavelli

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg