ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af en ramme for interoperabiliteten mellem EU-informationssystemer (grænser og visum) og om ændring af Rådets afgørelse 2004/512/EF, forordning (EF) nr. 767/2008, Rådets afgørelse 2008/633/RIA, forordning (EU) 2016/399, forordning (EU) 2017/2226, forordning (EU) 2018/XX (forordningen om ETIAS), forordning (EU) 2018/XX (forordningen om SIS på området ind- og udrejsekontrol) og forordning (EU) 2018/XX (forordningen om eu-LISA)

(COM(2018) 478 final — 2017/0351 (COD))

og om ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af en ramme for interoperabiliteten mellem EU's informationssystemer (politisamarbejde og retligt samarbejde, asyl og migration) og om ændring af (forordning (EU) 2018/XX (Eurodac-forordningen), forordning (EU) 2018/XX (forordningen om SIS på retshåndhævelsesområdet), forordning (EU) 2018/XX (ECRIS-TCN-forordningen) og forordning (EU) 2018/XX (eu-LISA forordning)

(COM(2018) 480 final — 2017/0352 (COD))

(2019/C 62/51)

Anmodning om udtalelse Europa-Parlamentet, 10.9.2018 Retsgrundlag Artikel 16, stk. 2, artikel 74 og artikel 77, stk. 2, litra a), b) d) og e), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab Vedtaget på plenarforsamlingen 17.10.2018 Plenarforsamling nr. 538 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 196/2/5

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, og da EØSU allerede har behandlet dette emne i sin tidligere udtalelse om SOC/573 — Interoperabilitetspakken (1) af 23. maj 2018, besluttede det på sin 538. plenarforsamling den 17.-18. oktober 2018, mødet den 17. oktober, med 196 stemmer for, 2 imod og 5 hverken for eller imod at afgive en udtalelse, som støtter det fremsatte forslag, og at henvise til den holdning, det gav udtryk for i ovennævnte dokument.

Bruxelles, den 17. oktober 2018. Luca JAHIER Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) EUT C 283 af 10.8 2018, s. 48.
EU gik forrest i udviklingen af lovgivningsprocedurer for godkendelse af biosimilære lægemidler. Mens EMA godkendte det første biosimilære lægemiddel i 2006, gjorde FDA det først i 2015. Men der er klare tegn på, at Europa er ved at miste sin konkurrencefordel, og at dets handelspartnere er ved at komme på omgangshøjde. Der er derfor et akut behov for, at EU sørger for, at EU-baserede producenter af generiske og biosimilære lægemidler igen bliver konkurrencedygtige. At lade stå til eller udsætte et initiativ vil svække EU's industri yderligere og især i sektoren for biosimilære lægemidler neutralisere EU's banebrydende indsats og konkurrencefordel.
EØSU støtter fuldt ud de igangværende bestræbelser på at gøre kapitalmarkederne til et troværdigt finansieringsalternativ som en del af dagsordenen for kapitalmarkedsunionen. EØSU tvivler dog stadig på, at de nuværende bestræbelser er tilstrækkelige til at reducere de betydelige hindringer, der findes på markedet i øjeblikket. SMV'erne lader ikke til at ændre deres adfærd på finansieringsområdet, og der skal derfor gøres mere. Kommissionen har erkendt, at dette blot er et skridt på vejen, men ikke en komplet løsning på alle de udfordringer, der er forbundet med kapitalmarkederne.

Tabel 2

Former for finansiering, som SMV'er ønsker mere af i finansieringsmikset over de næste tre år, EU 28 (10)
1.5.

ESØU anbefaler Kommissionen at være særligt opmærksom, når den integrerer de respektive organer i den europæiske arbejdsmarkedsmyndighed, så man udnytter de indhøstede erfaringer og know-how, og så man sikrer, at der ingen overlapninger er med andre instrumenter og strukturer, i sidste ende for at sikre, at den europæiske arbejdsmarkedsmyndighed bliver mere effektiv. Det er vigtigt at sikre arbejdsmarkedsmyndighedens uafhængighed gennem tildeling af egne ressourcer, så den kan udføre sine opgaver. EØSU advarer dog mod, at arbejdsmarkedsmyndigheden kan komme i en situation, hvor den har for få ressourcer, hvilket kan bringe dens effektivitet i fare. Samtidig med at man noterer sig disse betænkeligheder, hvoraf nogle vedrører dens lønsomhed, er det således vigtigt at garantere, at myndighedens ressourcer forvaltes ordentligt.
2.14.

EØSU glæder sig over, at Kommissionen har sat fokus på beskyttelse af de grundlæggende rettigheder. Udvalget bifalder de yderligere sikkerhedsforanstaltninger, som indføres med dette forslag for at dække de særlige behov for nye kategorier af oplysninger, databehandling og registrerede, der vil blive omfattet af VIS, som en del af en bredere indsats for at beskytte den enkeltes ret til indsigt, berigtigelse, sletning og erstatning af personoplysninger. Udvalget anbefaler, at der rettes større opmærksomhed mod den måde, hvorpå medlemsstaterne bruger visumansøgernes personoplysninger. Som tidligere anført er der brug for yderligere beskyttelsesforanstaltninger mod de former for praksis, som resulterer i forskelsbehandling af tredjelandsstatsborgere, der søger om kortvarigt eller længerevarende ophold eller opholdstilladelse.
4.6.

I samarbejdet med tredjelande om en passende forvaltning af strømmene af asylansøgere er der brug for incitamenter af økonomisk art, men også teknisk samarbejde og styrkelse af institutionerne. EU's Nødtrustfond for Afrika er et nødvendigt instrument, men ikke det eneste: den skal tilføres en passende budgetramme, men samtidig skal der søges etableret et konkret partnerskab til deling af ansvaret og de målsætninger, som er rammen om en bæredygtig udvikling mellem EU-landene og de afrikanske lande. Der bør gøres en indsats for at forbedre koordineringen af tiltagene inden for migration og asyl med indsatsen for at styrke institutionerne og støtten til de demokratiske processer under generaldirektoratet for internationalt samarbejde og udvikling, idet man hele tiden skal undgå dobbeltarbejde og manglende sammenhæng.
3.14.

EØSU fremhæver Kommissionens fordeling af ansvaret mellem sig selv og medlemsstaterne som et vigtigt princip til i fællesskab at sikre udviklingen og driften af de europæiske elektroniske systemer. Det vil gøre det lettere at finde en god løsning for både et mere holistisk EU-syn og for, hvad der er relevant og praktisk muligt for hver medlemsstat, hvilket forhåbentlig vil udmønte sig i et optimeret samarbejde mellem deltagerne.
6.3.

SMV'er er ofte pionerer inden for udvikling af innovative varer og tjenester på højt niveau, men de mangler ofte midlerne til at få disse innovationer ud på et større marked. På linje med EU's industripolitik frem mod 2030 er der brug for en omfattende række af mulige stimuli og fordele, hvor man udnytter styrken ved det belønningsbaserede paneuropæiske globale offentlige netværk, der navnlig er målrettet mod SMV'er, herunder liberale erhverv som pionerer inden for levering og eksport af innovative, videnbaserede tjenester på højt niveau: — Strategiske offentlige indkøb er en vigtig løftestang for industripolitikken. Dets potentiale bør udnyttes fuldt ud ved at integrere innovative, grønne og sociale kriterier i offentlige udbud i stedet for udelukkende at kigge efter den laveste pris. EU bør støtte de offentlige myndigheder i dette ved at give vejledning, oprette en hjælpefunktion, støtte planlægningen af store infrastrukturprojekter og forbedre udvekslingen af bedste praksis — Støtte til internationalisering — En sandkasse til eksperimenter med deltagelse af mange interessenter, støtte til forudgående validering af innovative løsninger — Klyngesamarbejde (sektorielt, horisontalt og vertikalt) og væksthuse for nystartede virksomheder, styrkelse af forbindelser mellem industrielle aktører for at dele og udveksle ressourcer — Specialiserede mentorordninger med høj merværdi, regelmæssige møder mellem nystartede virksomheder og etablerede virksomheder inden for sektoren, så de kan samarbejde om planer og initiativer — Skattefordele og offentlige garantier for at støtte investeringerne — osv.
3.11.

I tråd med ovenstående støtter EØSU tilgangen til miljøaspektet i de fremsatte forslag. Som helhed anmoder EØSU dog fortsat om, at der i tilstrækkeligt omfang tages højde for den overordnede sammenhæng. I denne henseende er det positivt, at de principper, der er nedfældet i den europæiske søjle for sociale rettigheder, er blevet indarbejdet, og at der stilles krav om, at den økonomiske aktivitet udøves i overensstemmelse med såvel sociale og arbejdsmarkedsmæssige internationale minimumsgarantier som regnskabsstandarder. Det skal dog bemærkes, at de pågældende garantier er minimumsgarantier, og at der bør træffes yderligere foranstaltninger. Fremover bør man således sørge for at inddrage målene for social bæredygtighed og forvaltning.
7.4.

Forenklingen af programmeringsdokumenterne (partnerskabsaftale, operationelle programmer) er en positiv udvikling. EØSU er især enig i forenklingen af partnerskabsaftalen og mener, at det bør være et strategisk dokument på højt niveau. Det er derfor vigtigt, at der gøres en indsats for at sikre, at medlemsstaternes programmer vedbliver med at være i tråd med EU's prioriteter og i synergi med hinanden. EØSU bifalder endvidere forenklingen vedrørende delegerede retsakter. For at forebygge risikoen for, at forvaltningsmyndighederne overregulerer, beder EØSU Kommissionen om, at de europæiske økonomiske og sociale aktører inddrages i formuleringen af de delegerede retsakter.
4.3.

De mål i EU's nye ungdomsstrategi ( 10 ) , som vedrører øget anvendelse af frivilligt arbejde i medlemsstaterne uden for rammerne af Det Europæiske Solidaritetskorps, kunne have fået en mere fremtrædende plads i forslaget. EU's ungdomsstrategi for 2019-2027 synes at have mere ambitiøse mål med hensyn til at tilskynde medlemsstaterne til at styrke deres politikker og strategier for frivilligt arbejde for at få flere unge mennesker til at engagere sig aktivt. Ligeså er det vigtigt at medtage specifik finansiering for at give medlemsstaterne plads til at udveksle bedste praksis for politikker og strategier for frivilligt arbejde, f.eks. at genetablere ekspertgruppen om mobilitet for unge og frivillige arbejdere. Udvalget håber navnlig, at instrumentet til anerkendelse af læringsresultater i Det Europæiske Solidaritetskorps kan anvendes til alle former for frivilligt arbejde uden for programmet for Det Europæiske Solidaritetskorps. Forslagets retsgrundlag udelukker ikke dette, men det ville være nyttigt at opstille et bredere mål for det.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Rådets afgørelse om associering af de oversøiske lande og territorier med Den Europæiske Union, herunder forbindelser mellem Den Europæiske Union på den ene side og Grønland og Kongeriget Danmark på den anden side (»associeringsafgørelsen)

(COM(2018) 461 final)

(2019/C 62/53)

Anmodning om udtalelse Kommissionen, 12.7.2018 Retsgrundlag Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Eksterne Forbindelser Vedtaget på plenarforsamlingen 17.10.2018 Plenarforsamling nr. 538 Resultat af afstemning (for/imod/hverken for eller imod) 207/0/6

Da EØSU går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 538. plenarforsamling den 17.-18. oktober 2018, mødet den 17. oktober, med 207 stemmer for, ingen imod og 6 hverken for eller imod at afgive en udtalelse, til støtte for det fremsatte forslag.
6.4.

EØSU bakker op om de garantier og den beskyttelse, der er fastlagt med hensyn til at benytte modtagerens »mulighed for at nægte at modtage dokumentet« samt den forpligtelse, den modtagende instans har til at oplyse herom. På den anden side er det for at sikre parterne lige rettigheder under sagen nødvendigt, at sagsøgte har fuldt kendskab til det indledende processkrift. Sprogordningen bør derfor omfatte et sprog, som adressaten forstår, eller et sprog, som er officielt på forkyndelsesstedet.
4.9.

Nationale kontaktpunkter har generelt vist sig at være effektive med hensyn til at støtte bottom up-tilgangen i programmet Europa for borgerne og samarbejde med og støtte potentielle støttemodtagere på stedet. EØSU glæder sig over udvidelsen af deres rolle til andre indsatsområder i programmet for rettigheder og værdier og understreger samtidig behovet for at sikre tilstrækkelig finansiering og udpege enheder, som er uafhængige af deres nationale regering, og som har indgående viden om civilsamfundssektoren, lokale aktører og deres behov. Udvalget opfordrer til, at der udvikles retningslinjer for deres uafhængige rolle og opgaver, herunder metoder til at styrke programmets synlighed, og uddannelse.
3.14.

EØSU er derfor yderst skuffet over, at dets opfordring ikke er blevet taget op. Kommissionen forklarer ganske vist i sit forslag til forordning, at man i forbindelse med konsekvensanalysen undersøgte, om LIFE »kan spille en større rolle i gennemførelsen af Unionens natur- og biodiversitetspolitik. […] muligheden for en stor delt forvaltningsfond under LIFE blev anset for at være ineffektiv«, uden at det står klart for EØSU, hvordan problemet med den eklatante underfinansiering af Natura 2000 skal løses. EØSU har i øvrigt aldrig krævet en delt forvaltningsfond, da en sådan næppe ville kunne forvaltes effektivt. Det har tværtimod anbefalet at omstrukturere LIFE (som det europæiske miljøfinansieringsinstrument) som helhed og bruge det til at finansiere de forpligtelser, som EU har i forbindelse med gennemførelsen af de relevante naturbeskyttelsesdirektiver.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Det Europæiske Fiskerikontrolagentur (Kodifikation)

(COM(2018) 499 final— 2018/0263(COD))

(2019/C 62/52)

Anmodning om udtalelse Europa-Parlamentet, 5.7.2018 Rådet, 17.7.2018 Retsgrundlag Artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø Vedtaget på plenarforsamlingen 17.10.2018 Plenarforsamling nr. 538 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 208/0/5

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 538. plenarforsamling den 17.-18. oktober 2018, mødet den 17. oktober, med 208 stemmer for, ingen imod og 5 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
4.17.

Selvom medlemsstaterne i henhold til TEUF har kompetence til at fastlægge tjenesterne af almen interesse, ændrer det ikke ved det forhold, at EU selv kan fastlægge disse tjenester, så snart det viser sig at være nødvendigt for at kunne opfylde EU-målene. EØSU opfordrer til, at EU-institutionerne erkender, at der findes, og at der er behov for EU-tjenester af almen interesse inden for de områder, hvor EU er mest effektiv, hvad målopfyldelsen angår, navnlig inden for rumsektoren.
1.4.

Sammenlægningen af forskellige fonde og programmer under den nye ESF+-»paraply« bør gennemføres med omhu, idet der skal tages højde for eventuelle effektivitetsforbedringer set i forhold til separate ordninger. EØSU opfordrer Kommissionen til at forenkle reglerne for ESF+ yderligere for såvel forvaltningsmyndigheder som støttemodtagere, samtidig med at det sikres, at projekterne er i overensstemmelse med EU's værdier. Grundforudsætningerne for støtteberettigelse på området aktiv inklusion, som betyder, at medlemsstaterne skal have nationale strategier mod fattigdom og social udstødelse for at kvalificere sig til finansiering fra ESF+, bør fortsat gælde for alle medlemsstaterne under den næste flerårige finansielle ramme.
3.8.

Udvalget er enig med Kommissionen i, at medlemsstaterne er nødt til at udforsker innovative og alternative former for demokratisk deltagelse. EØSU er imidlertid af den faste overbevisning, at der er brug for mere støtte, herunder økonomisk støtte, til eksisterende former for samfundsmæssigt engagement, heriblandt frivilligt arbejde, ungdomsråd samt deltagelse i civilsamfundsorganisationer, fagforeninger og arbejdspladsråd. De unge er Europas fremtid og bør derfor tilskyndes til at deltage i lokalvalg og valg til Europa-Parlamentet og til at engagere sig i samfundet og politisk.
3.13.

I visse medlemsstater er TEN-T- og TEN-E-infrastrukturprojekter udsat for misinformation og nedsættende kampagner, fordi de undertiden kolliderer med geopolitiske interesser blandt stater eller interessegrupper, som ønsker at spinde politisk kapital på de fremskridt eller mangel på fremskridt, der er gjort i de infrastrukturprojekter, som EU støtter. Oplysningskampagner og rettidig kortlægning af sådanne trusler er afgørende for et politisk og et socialt klima, som er fremmende for gennemførelsen af europæiske politikker for transportinfrastruktur. De europæiske myndigheder kan neutralisere de skadelige virkninger af misinformation ved at bevare kontakten til massemedierne og ved at videreudvikle de institutionelle instrumenter til at give nøjagtige oplysninger og høre offentligheden.
5.1.

En digital brugervejledning med et brugervenligt websted på alle EU-sprog, der opdateres i realtid, burde sikre, at de mange EU-instrumenter, der i dag findes, kan anvendes. En første liste med eksempler findes nedenfor: — DCI II, instrument for udviklingssamarbejde (19) — Interreg Med (20) og Med Culture (2014-18) (21) — ENI, det europæiske naboskabsinstrument, tidligere ENPI (22) — IPA II (2014-20) (23) — Natura 2020-nettet (24) — »Handlingsplan for naturen, mennesket og økonomien« under Natura 2020 (25) — LIFE (2014-20) (26) — Strukturfondene (27) — EMODnet, Phase III, overvågning og vurdering af havområder og undersøiske steder (28) — Blå vækst i EU inden for skibsfart, søtransport og turisme (29) — Leader+, opgradering af kultur- og naturarven i landdistrikterne (30) — Europa for borgerne (2014-20) for EU's historie og mangfoldighed (31) — statsstøtte til bevarelse af kultur og kulturarv (32) — ulovlig handel med kulturgoder (33) — Copernicus (tidligere GMES), satellitdata, der muliggør overvågning af kulturarven (34) — EDEN (European Destinations of exelleNce) — COSME, som finansierer initiativer til fremme af kultur og turisme (35) — Europarådets og Kommissionens kulturruter — »C3 Monitor« gør det muligt at overvåge og sammenligne Cultural Vibrancy, Creative Economy og Enabling Environment i ca. 170 kulturbyer og kreative byer i 30 europæiske lande — det offentlig-private partnerskab (OPP) om »historiske bygningers energieffektivitet« — kulturarv for bæredygtig udvikling inden for rammerne af Horisont 2020 — den digitale platform Europeana med mere end 50 mio. digitaliserede værker: bøger, musik, kunstværker, ved brug af avancerede søgemetoder — den digitale dagsorden med henblik på en analyse af den europæiske filmarv (36) — investeringer i kulturarven, takket være forordningerne om samhørighedspolitikken (37) — Erasmus+ (38) — Det europæiske kulturarvsmærke, som tildeles steder i EU (39) — programmet Et Kreativt Europa (2014-20) med: et delprogram for den audiovisuelle sektor (Media), et kulturelt delprogram for de kreative og kulturelle sektorer (Kultur), et tværsektorielt delprogram for samtlige kreative og kulturelle sektorer (tværsektorielt afsnit) (40).
3.11.3.

sprogindlæring set ud fra et perspektiv om at styrke gensidig forståelse, mobilitet og dermed også unionsborgerskabet . 64 mio. lavtuddannede voksne har behov for at forbedre deres grundlæggende færdigheder, herunder deres sprogfærdigheder EØSU glæder sig over, at der lægges vægt påset ud fra et perspektiv om at styrkeog dermed også. 64 mio. lavtuddannede voksne har behov for at forbedre deres grundlæggende færdigheder, herunder deres sprogfærdigheder ( 6 ) , for at være aktive europæiske borgere, fastholde deres job og forbedre deres beskæftigelsesudsigter. At lære sprog giver den enkelte personlige og faglige muligheder, og det fremmer kulturel bevidsthed, gensidig forståelse og social samhørighed i samfundet. Arbejdstagere med sproglige og interkulturelle færdigheder hjælper virksomhederne med at få succes og vokse på de globale markeder.
4.5.

EØSU finder det afgørende, at gennemførelsespartnerne er i stand til på langt sigt at bidrage til opfyldelsen af InvestEU-programmets målsætninger ikke kun for at sikre, at det fungerer gnidningsløst, men også for at bidrage med egne finansielle ressourcer og tiltrække andre nationale private og offentlige investorer, sørge for den nødvendige dækning i de berørte områder og sektorer og frem for alt for at de på korrekt og fuldstændig vis kan at afhjælpe markedssvigt og suboptimale investeringssituationer.
4.3.

EØSU mener, at der er behov for en præcisering af, hvad der udgør et forsøg på at påvirke valg via en overtrædelse af databeskyttelsesreglerne. Mulighederne for at oprette en arbejdsgruppe bestående af medlemsstaternes databeskyttelsesmyndigheder og myndigheden bør undersøges nærmere med det formål at opstille bedste arbejdspraksis for både myndigheden og databeskyttelsesmyndighederne, idet databeskyttelse ikke kender nogen grænser inden for EU.
5.7.

Udvalget bemærker med tilfredshed, at der — for at effektivisere og forbedre anvendelsen af de tilgængelige ressourcer — i henhold til forslaget (artikel 19) skal gives en begrundelse for anmodningen, som skal drøftes blandt medlemsstaterne, når en medlemsstat ønsker at indgive en anmodning om anerkendelse af et nyt tredjeland. EØSU ønsker at præcisere, at den endelige afgørelse vedrørende anerkendelsen af et tredjeland eller ej træffes af medlemsstaterne under den normale procedure, der omfatter afstemning ved kvalificeret flertal i Udvalget for Sikkerhed til Søs og Forebyggelse af Forurening fra Skibe (USS). Udvalget glæder sig endvidere over, at det er blevet muligt for en medlemsstat at anerkende et tredjelands sønæringsbeviser, indtil resultatet af evalueringen foreligger. EØSU støtter kraftigt en sådan mulighed, som udgør en forholdsmæssig og omkostningseffektiv løsning, samtidig med at EU-flådens konkurrenceevne bevares.
4.7.

EØSU glæder sig også over den udvidede finansiering til forskning i og videndeling om dekommissionering af nukleare anlæg og udbedring af miljøskader både for at imødekomme medlemsstaternes voksende behov og for at dække alle elementer af forvaltningen af processer forbundet med produktion af nuklear energi, der nødvendigvis må afsluttes med, at miljøskader udbedres efter dekommissionering af anlæg.
2.2.10.

EØSU ønsker på ny at gøre opmærksom på, at der ifølge 2030-dagsordenen skal være indbyrdes sammenhæng mellem målene, og at de skal have en integreret karakter, hvilket har afgørende betydning for at kunne sikre, at dagsordenens mål nås. Udvalget anbefaler at oprette tværgående programmer, som skal dække flere relevante indsatsområder og skabe håndgribelige resultater i de enkelte tredjelande. Eksempelvis påvirkes landbrugsaktiviteterne i Afrika syd for Sahara negativt af klimaforandringer. Når det ikke er muligt at dyrke jorden, brydes lokalsamfund op, hvilket i høj grad er en medvirkende årsag til migrationen til Europa. I praksis kan disse mennesker betragtes som »klimaflygtninge«, hvilket kræver et komplekst svar, eftersom det her primært handler om at bremse ørkendannelsen og implementere støtteprogrammer til fordel for såvel dem, der er i farezonen, og dem, som har valgt at migrere.