tf- Ç; 
&* : 
•»»•y*.*; [ISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(94) 487 endelig udg. 
Bruxelles, den 04.11.1994 
94/0256 (CNS) 
WW 
1 
•''1 Forslag 
til Rådets afgørelse 
om makro-finansiel bistand 
til Ukraine 
(forelagt af Kommissionen) 
BEGRUNDELSE 
Ukraines anmodning om makro-finansiel bistand fra Fællesskabet 
I juni 1994 opfordrede Det Europæiske Råd på Korfu Rådet til at fortsætte sit arbejde 
med formuleringen af en overordnet politik over for Ukraine og i denne forbindelse 
trække på alle fællesskabsinstrumenter til bl.a. at støtte gennemførelsen af markeds­
orienterede økonomiske reformer og til at fremme Ukraines accept af internationalt 
anerkendte sikkerhedsnormer på atomenergiområdet. Det Europæiske Råd understregede 
også, at EU var rede til - inden for rammerne af et G7-initiativ - at støtte en sikkerheds-
plan for Ukraine på atomenergiområdet med 400 mio. ECU i form af Euratom-lån og 
derudover under TACIS-programmet at yde 100 mio. ECU over tre år. Dette blev 
bekræftet på G7-topmødet i Napoli i juli måned. 
I begyndelsen af oktober enedes Rådet (almindelige anliggender) om et strategi-dokument 
for Ukraine, og det understregede igen nødvendigheden af, at EU sammen med andre 
donorer tilskynder de ukrainske myndigheder til at udforme og gennemføre et omfattende 
stabiliserings- og reformprogram i samarbejde med IMF og til at gå videre med EU/G-7-
planen for lukningen af Tjernobil. 
Den 14. oktober 1994 rettede hr. Kuchma, Ukraines nye præsident, henvendelse til 
Kommissionen med en anmodning om hurtig makro-finansiel bistand fra Fællesskabet. 
Denne anmodning blev fremsat med henvisning til et omfattende reform- og makro­
økonomisk stabiliseringsprogram, som de ukrainske myndigheder var nået til enighed om 
med Den Internationale Valutafond. Dette program vil blive støttet af IMF's Systemic 
Transformation Facility (STF) allerede i 1994 og af et standby-arrangement i 1995, som 
endnu ikke er forhandlet på plads. Desuden forventes der betalingsbalancestøtte og 
tilpasningslån fra Verdensbanken til finansiering af vigtige importvarer og til støtte for 
en ny strategi inden for energisektoren. Men trods betydelige bidrag fra de internationale 
finansielle institutioner og omlægningen af de eksisterende restancer over for Rusland og 
Turkmenistan findes der stadig betydelige finansieringsgab, som skal udfyldes med støtte 
fra officielt hold for at sikre IMF-programmets levedygtighed. 
Den 10. oktober tilkendegav ØKOFIN-Rådet, at det i erkendelse af den politiske 
betydning, som rettidig støtte til Ukraines spirende reformbestræbelser spiller, ville 
overveje at yde betinget makro-finansiel bistand til Ukraine fra Fællesskabet. 
På et møde for donorer afholdt den 18. oktober af IMF og Verdensbanken i Washington 
bebudede Kommissionen, at den agtede at fremsætte et forslag om makro-finansiel 
bistand fra Fællesskabet til Ukraine. På dette møde bekræftede Rusland og Turkmenistan 
deres støtte i form af en omlægning af restancer (ca. 350 mio. USD i 1994). USA gav 
løfte om mellem 70 mio. og 100 mio. USD i betalingsbalancestøtte (for størstedelens 
vedkommende i form af tilskud) og tilkendegav, at det agtede at stille yderligere 
finansiering til rådighed til dækning af finansieringsgabet i 1995. Det amerikanske bidrag 
forventes at andrage ca. en femtedel af de midler, der er nødvendige for at dække 
Ukraines residuale eksterne finansieringsbehov i den femten måneder lange periode, der 
vil være dækket af det kombinerede STF/SBA-program. Canada afgav også betydelige 
løfter, og Japan gjorde det klart, at landet støttede de ukrainske reformbestræbelser, men 
det kunne ikke på daværende tidspunkt give løfte om noget bestemt beløb. 
Med udgangspunkt i de finansieringstilsagn, der blev afgivet på donor-mødet, og de 
foranstaltninger, som de ukrainske myndigheder har truffet lige fra programmets start, var 
IMF's Executive Board i stand til at godkende den første rate af STF (365 mio. USD) den 
26. oktober. Forudsat at den økonomiske stabilisering og reformerne fortsætter, forventes 
udbetalingen af den anden rate af STF med et tilsvarende beløb at finde sted i 1995 
sammen med udbetalingerne i henhold til det standby-arrangement, der pågår 
forhandlinger om. 
Ukraines økonomiske program 
Ukraines makro-økonomiske situation var allerede vanskelig på uafhængighedstidspunktet, 
og den blev støt forværret i årene 1990-93, hovedsagelig som følge af, at der ikke kunne 
samles tilstrækkelig politisk opbakning til en disintegrering af de økonomiske strukturer 
og forbindelser med det tidligere Sovjetunionen. Det reale BNP faldt med omtrent 35%, 
hyperinflationsskabende forhold var fremherskende indtil slutningen af 1993, og de 
alvorlige betalingsbalanceproblemer fortsatte, i vidt omfang fordi prisen på den energi, 
der importeres fra Rusland og Turkmenistan er begyndt at bevæge sig i retning af 
verdensmarkedspriserne. I det pågældende tidsrum som helhed førte den generelle mangel 
på tillid til den indenlandske valuta til en stigende demonetarisering af økonomien og til 
indførelse af usammenhængende valutapolitikker og valutabestemmelser. 
Efter valget af hr. Kuchma til Ukraines nye præsident er regeringen og den ukrainske 
nationalbank nået til enighed med IMF om et omfattende program for en makro­
økonomisk stabilisering og policy-reformer. 
I overensstemmelse med dette program er der allerede blevet truffet en række 
foranstaltninger. Med hensyn til en økonomisk liberalisering har myndighederne svækket 
regeringens rolle i forbindelse med fastsættelsen af priser. Navnlig er subsidierne til kul 
og elektricitet til industrien blevet beskåret. Myndighederne er fast besluttet på at vælte 
den deraf følgende stigning i omkostningerne til importeret energi over på industrien og 
landbruget. Desuden er en række former for eksportkontrol blevet afskaffet. Endelig er 
interbank-auktionsmarkedet for udenlandsk valuta blevet genåbnet, og regeringens 
officielle valutakurs for afgivelsen af udenlandsk valuta er blevet afskaffet. . 
Hvad stabilisering angår er regeringen og nationalbanken indstillet på at føre den 
monetære politik og finanspolitik, der er nødvendig for et vedvarende fald i inflationen, 
som i 1993 nåede op på over 10 000% og stadig ligger på et højt niveau, trods et 
betydeligt fald i første halvdel af 1994. Programmet indebærer også en begrænsning af 
budgetudgifterne, navnlig udgifterne til kulsubsidier og støtte til landbrugssektoren. Det 
ukrainske parlament har på denne baggrund fået forelagt et revideret budget for 1994. For 
1995 har regeringen planer om at reducere budgetunderskuddet i forhold til BNP med 
mindst halvdelen. 
For så vidt angår strukturreformer har regeringen allerede godkendt en handlingsplan, der 
skal fjerne de lovgivningsmæssige hindringer for virksomheders og enkeltpersoners 
muligheder for at eje og sælge jord. Den er fast besluttet på at sætte mere fart på 
privatiseringerne, at styrke ledelsen i virksomheder, der forbliver statsejet, og at tackle 
problemet med misbrug af monopolstillinger. Desuden har myndighederne givet løfte om 
at tage fat på problemet med kommercielle bankers misligholdte lån og at styrke 
banktilsynet og banklovgivningen i 1995. 
Reform- og stabiliseringsbestræbelserne i Ukraine skulle blive styrket yderligere som led 
i IMF's standby-arrangement for 1995. 
Udsigterne for betalingsbalancen og finansieringsbehov 
Da energipriserne begyndte af bevæge sig i retning af verdensmarkedspriserne i 1992, 
oplevede Ukraine en kraftig forværring af bytteforholdet i både 1992 og 1993. På grund 
af landets stærke afhængighed af sin energiproduktion blev Ukraine tvunget til at reducere 
importen af både energi og andre varer, hvilket forstærkede den økonomiske nedgang 
yderligere. Det løbende betalingsbalanceunderskud voksede til 1 mia. USD i 1993. Med 
den konstante udstrømning af kapital blev dette muliggjort ved hjælp af 
gældsomlægningsaftaler med især Rusland. 
I 1994 er det løbende betalingsbalanceunderskud blevet forværret yderligere til omkring 
1,8 mia. USD, og akkumuleringen af restancer over for udlandet har bidraget til at 
finansiere betalingsbalancen i de første tre kvartaler. For fjerde kvartal af 1994 forventer 
IMF, at der stadig vil være et finansieringsbehov på 600 mio. USD efter indregning af 
bidragene fra IMF (første rate af STF i størrelsesordenen 365 mio. USD). Når der tages 
hensyn til omlægningen af restancerne (ca. 350 mio. USD) over for Rusland og 
Turkmenistan, reduceres finansieringsgabet til 255 mio. USD. 
Medmindre dette finansieringsgab lukkes, vil der opstå tvivl med hensyn til Ukraines 
evne til at sikre stabile energiforsyninger og til at opfylde sine eksterne finansielle 
forpligtelser. Der er derfor risiko for, at hele det stabiliserings- og reformprogram, som 
regeringen og nationalbanken har sat deres lid til, kunne blive undermineret, før 
programmets positive virkninger for betalingsbalancen slår igennem (genoplivning af 
eksporten, vending af de kortsigtede kapitalstrømme, stigning i udlandets direkte 
investeringer). 
Under hensyntagen til det påtænkte standby-arrangement, der vil give opbakning til de 
forøgede stabiliserings- og reformbestræbelser, forventer IMF, at finansieringsbehovet 
i 1995 (efter indregning af bidragene fra IMF og Verdensbanken) vil beløbe sig til 
3,5 mia. USD. Når indregnes Ruslands og Turkmenistans forventede omlægning af 
Ukraines restancer og opbygningen af Ukraines reserver, anslås det endelige finansie­
ringsbehov for 1995 at ville andrage et beløb i størrelsesordenen 1,5 mia. USD. 
Beskrivelse af lånet 
Kommissionen foreslår, at Fællesskabet stiller et batalingsbalancelån på 85 mio. ECU 
med en maksimal løbetid på ti år til rådighed for Ukraine. 
Denne bistand vil blive ydet på basis af vedtagelsen af STF-arrangementet. Den vil 
supplere de ressourcer, der stilles til rådighed af de internationale finansielle institutioner, 
og vil blive behæftet med følgende betingelser: 
at Ukraines eksterne finansielle forbindelser med Fællesskabet normaliseres 
at de ukrainske myndigheder afgiver faste tilsagn om at ville implementere 
EU/G-7-planen for lukning af Tjemobil-værket 
at der opnås forsikringer for, at standby-arrangementet mellem Ukraine og IMF 
er inden for rækkevidde 
at hoveddonorerne (især USA og Japan) når til enighed om en tilfredsstillende 
byrdefordeling. 
Bistanden vil blive udbetalt i en enkelt rate efter verifikation af de betingelser, der knyttet 
hertil. Den foreslåede løbetid for lånet (ti år) er i overensstemmelse med den 
mellemsigtede betalingsbalanceudvikling i Ukraine, der forventes at blive konfronteret 
med betydelige finansieringsbehov i de kommende år. 
Ligesom for tilsvarende transaktioner til fordel for andre tredjelande, vil Fællesskabet 
fremskaffe midlerne ved låntagning på kapitalmarkedet med en garanti over det 
almindelige budget. Ukraine vil derefter låne af Fællesskabet. Lånoptagelses- og 
långivningstransaktioneme vil blive fuldstændig matchet og være uden forretningsmæssige 
risici for Fællesskabet. 
I overensstemmelse med garantifondmekanismen vil budgetvirkningerne af en beslutning 
om at yde lån på op til 85 mio. ECU til Ukraine medføre, at der afsættes 12 mio. ECU 
til fonden. 
På basis af en korrekt vurdering af Ukraines residuale finansieringsbehov i 1995 og under 
forudsætning af, at de øvrige store donorlande giver løfte om yderligere bistand, vil 
Kommissionen kunne overveje at foreslå supplerende makro-finansiel bistand til dette 
land. 
Forslag til 
RÅDET AFGØRELSE 
om makro-finansiel bistand til Ukraine 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig 
artikel 235, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen1, forelagt efter høring af Det Monetære 
Udvalg, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet2, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Ukraine har iværksat fundamentale politiske og økonomiske reformer og gør betydelige 
bestræbelser på at indføre en markedsøkonomisk model; 
Ukraine og Den Europæiske Union har undertegnet en partnerskabs- og samarbejdsaftale, 
der vil bidrage til udviklingen af fuldt udbyggede samarbejdsforbindelser; 
Ukraine har indgået en aftale med Den Internationale Valutafond (IMF) om en række 
omfattende stabiliseringsforanstaltningerog politiske reformforanstaltninger, der vil blive 
understøttet af et køb under IMF's "systemic transformation facility"; denne facilitet blev 
godkendt af IMF's bestyrelse den 26. oktober 1994, og der pågår andre drøftelser mellem 
de ukrainske myndigheder og IMF om et makro-økonomisk tilpasnings- og 
reformprogram, der vil blive understøttet af et "standby-arrangement"; 
de ukrainske myndigheder har anmodet om finansiel bistand fra de internationale 
finansielle institutioner, Fællesskabet og andre bilaterale donorer; ud over det beløb, der 
skønnes at kunne tilvejebringes via IMF og Verdensbanken, vil der fortsat være et stort 
finansieringsbehov, der skal dækkes i resten af 1994 og 1995 for at styrke Ukraines 
reservestilling og for at støtte gennemførelsen af målsætningerne i regeringens 
reformbestræbelser; 
de ukrainske myndigheder har givet tilsagn om straks at gå videre med implementeringen 
af den handlingsplan for nuklear sikkerhed, som Den Europæiske Union og G-7 støtter, 
om hurtigt at nå til enighed med IMF om "standby-arrangementet" og om til fulde og 
rettidigt at opfylde deres finansielle forpligtelser over for Fællesskabet; 
Fællesskabets ydelse af et langfristet lån til Ukraine er en passende foranstaltning til at 
lette landets finansielle bindinger over for udlandet, til at støtte dets betalingsbalance og 
til at styrke dets reservestilling; 
Fællesskabets lån bør forvaltes af Kommissionen; 
traktaten indeholder ikke anden hjemmel til vedtagelse af denne afgørelse end 
artikel 235 -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
1. Fællesskabet yder Ukraine en langfristet lånefacilitet på højst 85 mio. ECU i 
hovedstol og med en maksimal løbetid på ti år med henblik på at sikre en holdbar 
betalingsbalancesituation og styrke reservestillingen. 
2. Til dette formål bemyndiges Kommissionen til på Det Europæiske Fællesskabs 
vegne at låne de nødvendige midler, som stilles til rådighed for Ukraine i form 
af et lån. 
3. Dette lån forvaltes af Kommissionen i samråd med Det Monetære Udvalg og på 
en måde, der er i overensstemmelse med enhver aftale mellem IMF og Ukraine. 
Artikel 2 
1. Kommissionen bemyndiges til, efter samråd med Det Monetære Udvalg, at føre 
forhandlinger med de ukrainske myndigheder om de økonomisk-politiske 
betingelser i tilknytning til lånet. Disse betingelser skal være i overensstemmelse 
med de aftaler, der er nævnt i artikel 1, stk. 3. 
2. Kommissionen kontrollerer med regelmæssige mellemrum i samarbejde med Det 
Monetære Udvalg og i snæver koordination med IMF, at den økonomiske politik 
i Ukraine er i overensstemmelse med formålene med lånet, og at lånebetingelserne 
overholdes. 
Artikel 3 
1. Lånet stilles til rådighed for Ukraine i en enkelt rate, der udbetales snarest muligt, 
jf. dog bestemmelserne i artikel 2. 
2. Midlerne udbetales til Ukraines nationalbank. 
Artikel 4 
1. De lånoptagelses- og långivningstransaktioner, der er nævnt i artikel 1, 
gennemføres med samme valørdato og må for Fællesskabet ikke medføre 
omlægning af forfaldstiden, valutakurs- og renterisici eller andre kommercielle 
risici. 
2. Kommissionen skal, hvis Ukraine ønsker det, træffe de nødvendige 
foranstaltninger til at indføje en klausul om førtidig tilbagebetaling i 
lånebetingelserne og til, at en sådan klausul kan anvendes. 
3. Giver omstændighederne mulighed for en forbedring af renten på lånene, kan 
Kommissionen på Ukraines anmodning helt eller delvis refinansiere sine 
oprindelige lånoptagelser eller omlægge de hertil svarende finansielle betingelser. 
En sådan refinansiering eller omlægning gennemføres på de betingelser, der er 
fastsat i stk. 1, og må ikke resultere i en forlængelse af den gennemsnitlige løbetid 
for de af transaktionerne berørte lån eller i en forhøjelse af restgælden, udtrykt i 
løbende valutakurs, på datoen for disse transaktioner. 
4. Ukraine bærer alle de omkostninger, som Fællesskabet afholder i forbindelse med 
indgåelse og gennemførelse af transaktioner i henhold til denne afgørelse. 
5. Det Monetære Udvalg underrettes mindst én gang om året om udviklingen i de 
transaktioner, der er omhandlet i stk. 2 og 3. 
Artikel 5 
Kommissionen sender mindst én gang om året Europa-Parlamentet og Rådet en rapport, 
der indeholder en vurdering af gennemførelsen af denne afgørelse. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
På Rådets vegne 
Formand 
FINANSIERINGSOVERSIGT 
1. Budgetpost 
Artikel (...) garanti for fællesskabslån til Ukraine (skal oprettes ved et ændrings-
og/eller tillægsbudget). 
2. Retsgrundlag 
Artikel 235 i traktaten. 
3. Klassifikation af udgifterne 
Obligatoriske. 
4. Beskrivelse af og begrundelse for foranstaltningen 
a) Beskrivelse af foranstaltningen 
Budgetgaranti vedrørende et fællesskabslån til Ukraine med henblik på at 
sikre en holdbar betalingsbalancesituation og en styrkelse af landets 
internationale reserver. 
b) Begrundelse for foranstaltningen 
Holdbarheden i Ukraines stilling over for udlandet afhænger fortsat i høj 
grad af ekstern finansiel bistand fra officielle kilder. 
5. Udgifternes art og beregning 
a) Udgifternes art 
Garanti for et fællesskabslån til Ukraine. 
b) Beregning 
Der foreslås opført et p.m., da det ikke på forhånd kan beregnes, hvor 
meget der eventuelt vil blive trukket på denne budgetpost, og hvornår dette 
i givet fald vil ske, og da det forventes, at denne budgetgaranti ikke vil 
blive anvendt. 
6. Foranstaltningens virkninger på aktionsbevillingerne 
Kun i tilfælde af, at garantien faktisk anvendes. 
Finansiering af interventionsudgifter 
Budgetposten tilføres midler ved overførsel, genanvendelse af tilbage­
betalte beløb (artikel 27, stk. 3, i finansforordningen af 1977) eller ved 
tillægs- og/eller ændringsbudget. 
Kommissionen kan midlertidigt for at opfylde sine forpligtelser sikre 
gældsbetjeningen ved midler fra sin likvide beholdning. I så fald anvendes 
artikel 12 i Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1552/89 af 29.5.1989. 
10 
BILAG 
BUDGETMIDLER, DER ER NØDVENDIGE FOR AT DÆKKE 
GARANTIFONDEN I 1994, OG TEORETISK MARGEN UNDER 
RESERVEN FOR GARANTIER 
(MIO, ECU) 
Transaktioner 
Projektrelateret bistand 
EIB/Central- og østeuropæiske 
lande 
EIB/Middelhavslande 
uden for EU 
EIB7PVDLA 
EURATOM Beregnings­
grundlag 
765 
1003 
500-
150 Dækning til 
fonden1 
107 
14 
70 
21 Reservemargen 
3182 
211 
197 
127 
106 
Makro-finansiel bistand 
Moldova 
Bulgarien 
Rumænien 
Algeriet 
Slovakiet 
Ukraine 45 
405 
125 
2006 
1306 
866 6 
6 
18 
28 
18 
12 100 
94 
76 
48 
30 
18 
1 I henhold til hensætteisesreglerne, som man blev enige om i Rådets fælles holdning 
af 13. september 1993. 
2 Reservebeløb i 1994 i henhold til finansielle overslag. 
3 Inkl. anslåede udbetalinger i 1993 og transaktioner vedrørende Cypern og Malta. 
4 Inklusive anslåede udbetalinger i 1993. 
5 Kommissionens forslag om at øge bistanden (110 mio. EGU), der blev besluttet i 
1992. 
6 Kommissionens forslag. 
*'n 
ISSN 0254-1459 
KOM(94) 487 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA li 
Katalognummer : CB-CO-94-516-DA-C 
ISBN 92-77-81909-X 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg