I.INDLEDNING

Ruslands uprovokerede og uberettigede invasion af Ukraine har forårsaget enorme menneskelige omkostninger og massive ødelæggelser af byer og lokalsamfund. Menneskeliv og levegrundlag går tabt, og over 12 millioner mennesker har været tvunget til at flygte fra deres hjem — og næsten seks millioner til at forlade deres land, hvoraf halvdelen er børn — for at komme i sikkerhed.

Konfronteret med den russiske aggression har Den Europæiske Union og dens medlemsstater udvist urokkelig solidaritet med mennesker på flugt fra krigen i Ukraine og mobiliserede øjeblikkeligt støtte til den ukrainske regering, så den kunne opretholde sine tjenester. Unionen har ydet nødhjælp til at øge Ukraines modstandsdygtighed samt humanitær bistand, militær bistand og anden støtte. Kommissionen koordinerer sin største indsats nogensinde under EU-civilbeskyttelsesmekanismen i forbindelse med en lang række støtteforanstaltninger, herunder inden for sundhed, energi, fødevarer og landbrug, og sørger for nødherberger, maskinel samt medicinsk udstyr og evakueringer. For at støtte Ukraine har Kommissionen også foreslået foranstaltninger, der skal lette handelen, navnlig suspension af importtold på ukrainske eksportvarer, og etablere solidaritetsbaner for at hjælpe Ukraine med at eksportere landbrugsvarer. EU's velkomstgave er kommet til udtryk gennem aktiveringen af direktivet om midlertidig beskyttelse, som giver adgang til arbejdsmarkedet, boliger, uddannelse og sundhedspleje i hele EU. Kommissionen vil fortsat yde støtte til Ukraine og dets befolkning og arbejde sammen med medlemsstaterne i en Team Europe-tilgang.

Som følge af fjendtlighederne, der foregår i hele landet, er den økonomiske situation hurtigt blevet forværret. Bruttonationalproduktet forventes at skrumpe med 30-50 % i år, og skatteindtægterne er faldet med ca. 50-80 %. De ukrainske havne i Det Asovske Hav og i Sortehavet er fortsat blokeret af russiske militæraktioner, og som følge deraf mister Ukraine hårdt tiltrængte eksportindtægter. De anslåede samlede ødelæggelser løber allerede op i flere hundrede milliarder euro, hvoraf der alene er sket ødelæggelse af den fysiske infrastruktur for over 100 mia. EUR.

Der vil være behov for en stor global finansiel indsats for at støtte Ukraine under denne krig og for at genopbygge landet og skabe nye muligheder for landets borgere. Derfor er det vigtigt allerede nu at udforme de vigtigste byggesten i denne internationale indsats, selv om Ruslands aggression fortsætter. I sine konklusioner fra marts 2022 nåede Det Europæiske Råd til enighed om at oprette en solidaritetsfond for Ukraine, som internationale partnere opfordres til at deltage i. Det Europæiske Råd opfordrede Kommissionen til at fortsætte med at yde teknisk støtte for at hjælpe Ukraine med at gennemføre de nødvendige reformer.

En genopbygning af denne størrelsesorden på det europæiske kontinent kræver, at Unionen tager føringen og arbejder proaktivt sammen med internationale partnere. Ukraine er tæt knyttet til Den Europæiske Union gennem associeringsaftalen og det vidtgående og brede frihandelsområde. Den 28. februar 2022 ansøgte Ukraine om EU-medlemskab, og landet har givet udtryk for en stærk vilje til at knytte genopbygningen an til reformer på dets vej mod EU.

I denne meddelelse redegøres der for EU's reaktion for at håndtere Ukraines umiddelbare finansieringsgab og rammerne for genopbygningen på længere sigt.

II.ØJEBLIKKELIG REAKTION

Den kortsigtede reaktion dækker tiden umiddelbart efter, hvor en genopbygningsindsats i større omfang endnu ikke kan ske. Bistanden i denne periode er hovedsagelig fokuseret på den nødvendige operationelle støtte til den ukrainske regering suppleret med nødhjælp og humanitær bistand.

Støtte er allerede ydet

EU's mangeårige tilsagn om at støtte Ukraine har givet resultater. EU har ydet væsentlig finansiel bistand til Ukraine, hvilket fra 2014 til 2021 har beløbet sig til 1,7 mia. EUR i tilskud inden for rammerne af det europæiske naboskabsinstrument, 5,6 mia. EUR i form af lån under fem makrofinansielle bistandsprogrammer, 194 mio. EUR i humanitær bistand og 355 mio. EUR fra udenrigspolitiske instrumenter. EU yder støtte til Ukraine med henblik på politikudvikling og omfattende reformer med stærk inddragelse af medlemsstaterne i en Team Europe-tilgang. Blandt flagskibsprogrammerne er programmerne om decentralisering, offentlige forvaltning og bekæmpelse af korruption.

Siden den russiske aggression begyndte, har EU øget sin støtte betydeligt og mobiliseret omkring 4,1 mia. EUR som støtte til Ukraines samlede økonomiske, sociale og finansielle modstandsdygtighed i form af makrofinansiel bistand, budgetstøtte, nødhjælp, kriseberedskab og humanitær bistand. Der er også gennemført militære bistandsforanstaltninger inden for rammerne af den europæiske fredsfacilitet til en værdi af 1,5 mia. EUR til Ukraine, og mobiliseringen af yderligere 500 mio. EUR er i gang.

Før og under krigen har EU arbejdet tæt sammen med de europæiske finansielle institutioner for at støtte Ukraine. Siden 2014 har Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling mobiliseret mere end 10 mia. EUR i lån til Ukraine. I løbet af de seneste uger har Den Europæiske Investeringsbank betalt 668 mio. EUR til det ukrainske budget. EU arbejder også tæt sammen med Verdensbanken og Den Internationale Valutafond, som har været vigtige partnere i den ukrainske indsats siden 2014.

Kortsigtet nødhjælp

Krigen resulterede i et sammenbrud af skatte- og eksportindtægter og andre indtægter, som blev forværret af omfattende ulovlig tilegnelse af aktiver og eksportvarer, herunder i landbrugssektoren, samtidig med at de nødvendige udgifter steg kraftigt. Ukraine har brug for betydelig kortsigtet finansiel støtte til at opretholde basale tjenester, dække de humanitære behov og reparere den mest væsentlige ødelagte infrastruktur. Den Internationale Valutafond har anslået Ukraines finansieringsgab indtil juni til ca. 14,3 mia. EUR (15 mia. USD).

Den ukrainske regering vil fortsat have et betydeligt finansieringsbehov på kort sigt for at understøtte landet, bidrage til at opretholde den makroøkonomiske stabilitet og mindske presset på den menneskelige og fysiske kapital. Imødekommelsen af disse behov vil kræve en fælles international indsats, hvor Unionen vil være parat til at påtage sig sin rolle.

Kommissionen agter derfor at foreslå, at der i 2022 ydes yderligere makrofinansiel bistand til Ukraine i form af lån på op til 9 mia. EUR, der skal suppleres med støtte fra andre bilaterale og multilaterale internationale partnere, herunder G7. Udbetalingen vil være i rater med lange løbetider og gunstige rentesatser takket være garantien fra Unionens budget.

For at gøre dette muligt bør medlemsstaterne blive enige om at stille supplerende garantier til rådighed som supplement til de midler, der er afsat til dette formål i det pågældende segment i Unionens fælles hensættelsesfond. Sammen med tilskudsstøtten fra EU-budgettet til godtgørelse af de relaterede renter vil dette sikre velkoordineret og yderst favorabel støtte til Ukraine.

III.GENOPBYGNING AF UKRAINE