Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget - Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram for 2003 /* KOM/2002/0590 endelig udg. */





[5] For gennemskuelighedens skyld stilles disse oplysninger også til rådighed for borgerne på Kommissionens hjemmeside http://europa.eu.int/comm/index_en.htm (“The Commission at your service”, “Organisation”, “3-month rolling programme”).

- Forslag til Rådets direktiv om betingelserne for, at tredjelandsstatsborgere frit kan bevæge sig på medlemsstaternes område i højst tre måneder, indførelse af en særlig rejsetilladelse og fastsættelse af betingelserne for indrejse med henblik på at færdes på medlemsstaternes område i højst seks måneder (2001/0155/CNS)

Kommissionens meddelelse som optakt til konferencen i Monterrey om finansiering af udvikling gjorde sit til, at EU kunne indgå en aftale på Det Europæiske Råds møde i Barcelona om, at medlemsstaterne vil øge deres bidrag til oversøisk udvikling til gennemsnitligt 0,39% af BNP i 2006. Den førte også til tilsagn om at gøre EU-udviklingsbistand mere effektiv ved at forbedre samordningen af politikker og harmoniseringen af procedurer inden 2004. Medlemsstaterne enedes også om at fortsætte drøftelserne med henblik på yderligere afskaffelse af bunden bistand. I september vedtog Kommissionen en meddelelse om handel og udvikling, hvoraf det fremgår, hvordan EU vil følge op på de udviklingstilsagn, det har givet i Doha, Monterrey og Johannesburg.

Kommissionen foreslog, at den private sektor opfordres til at investere i Middelhavsregionen. På Det Europæiske Råds møde i Barcelona blev det besluttet indledningsvis at oprette en investeringsmekanisme for Euro-Middelhavsområdet inden for Den Europæiske Investeringsbank.

På energi- og transportområdet stillede Kommissionen forslag om et flerårigt program vedrørende intelligent energi i Europa. Den fortsatte udviklingen af en integreret transportstrategi på grundlag af hvidbogen om transport. Som opfølgning på Det Europæiske Råds møde i Göteborg har Kommissionen til hensigt at foretage en omfattende høring vedrørende en metode til opkrævning af afgifter for brug af transportinfrastruktur med henblik på at fremsætte lovforslag til ajourføring af Fællesskabets retsgrundlag i 2003.

På miljøområdet har Kommissionen vedtaget et forslag til rammedirektiv om miljøansvar, en meddelelse om miljøaftaler og tre meddelelser, der skal føre til tematiske strategier om jordbund, pesticider og havmiljø. En anden større landvinding i 2002 var EU's ratificering af Kyoto-protokollen. Kommissionen vedtager meddelelsen om integreret produktpolitik i 2003. Hvad angår meddelelsen mod en strategi for bæredygtig anvendelse af ressourcerne, blev det besluttet at gå videre med dette prioriterede område i 2003, eftersom detaljerede undersøgelser af politikområdet afslørede, at det er mere komplekst i omfang end først antaget.

Kommissionen bidrog aktivt til verdenstopmødet om bæredygtig udvikling og gjorde sit til at sikre, at EU indtog en ledende rolle i udarbejdelsen af en global aftale om bæredygtig udvikling. Kommissionen var i det store og hele tilfreds med de aftaler, der blev indgået i Johannesburg, på trods af at ikke alle EU-initiativer, såsom det om vedvarende energi, blev fuldt ud inddraget. Kommissionen samarbejdede med det danske formandskab og andre medlemsstater om at lancere EU's vand- og energiinitiativer på topmødet.

Det sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling blev vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet. Dets hovedformål er at bistå med at strukturere det europæiske forskningsrum. I oktober vedtog Kommissionen en meddelelse om nye perspektiver for det europæiske forskningsrum, der gør status over, hvilke fremskridt der er sket, og opstiller nye perspektiver og tiltag, der skal iværksættes.

Kommissionen foreslog en ny strategi for forbrugerpolitikken og fortsatte sit arbejde med forbrugerbeskyttelse for at sikre, at det indre marked og euroen virkelig kommer forbrugerne til gode.

Kommissionen havde et nært samarbejde med Rådet, Europa-Parlamentet og i stigende grad med arbejdsmarkedets parter med henblik på at gennemføre Lissabon-strategien. Op til Det Europæiske Råds møde i Barcelona gav Kommissionen udtryk for sin bekymring for "forsinkede leverancer", hvor afgørelser fra Rådet ikke kunne holde trit med de frister, der var blevet fastsat i Lissabon. Siden Det Europæiske Råds møde i Barcelona er der sket væsentlige fremskridt på områder såsom handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser, forskning og eEurope, hvorimod der er sket færre fremskridt på andre områder, såsom opnåelsen af et fælles europæisk luftrum, gennemførelsen af det indre energimarked og ændring af retningslinjerne for de transeuropæiske energinet, på trods af at det blev betragtet som prioriterede områder både på Det Europæiske Råds møde i Barcelona og Sevilla.

I april 2002 fremlagde Kommissionen sin første årlige statusrapport om stabiliserings- og associeringsprocessen for det vestlige Balkanområde. Det anerkendes i rapporten, at stabiliserings- og associeringsprocessen er blevet en væsentlig drivkraft for politiske, demokratiske og økonomiske reformer og allerede begynder at føre til de ønskede resultater i form af stabilitet og reformtiltag, men der gøres samtidig opmærksom på, at der stadig er en række fælles udfordringer i regionen.

Det var navnlig tilfældet på områderne retlige og indre anliggender, hvidvaskning af penge, forbindelser til tredjelande, net- og informationssikkerhed og civilbeskyttelse. I en bredere sikkerhedssammenhæng fremlagde Kommissionen en række forslag med henblik på at øge sundhedsbeskyttelsen, transport- og energisikkerheden, herunder risikoforsikring inden for luftfartssektoren, olielagre og sikkerhedsregler og -normer for forskellige transportformer. Den vil snart vedtage et forslag om sikkerhed i tunneler og en større atomkraftpakke, der dækker emner såsom sikkerhedsnormer, radioaktivt affald og nedlukning af atomkraftværker.

Kommissionen foretog også en vurdering af udvidelsens indvirkning på Kommissionens aktiviteter og menneskelige ressourcer, herunder behovet for at sikre, at der tages hånd om det indledende arbejde for at sikre, at gældende fællesskabsret kan finde anvendelse fra første dag i det udvidede EU.

Kommissionen fortsatte med at yde teknisk bistand gennem PHARE-, SAPARD- og ISPA-programmerne og foreslog, at en bred vifte af fællesskabsprogrammer blev gjort tilgængelige for kandidatlandene. Tiltag med henblik på at øge beskyttelsen af Fællesskabernes finansielle interesser i kandidatlandene blev også optrappet.

Før der foretages en vurdering af gennemførelsen af 2002-arbejdsprogrammet, er det værd at minde om Kommissionens indsats i forbindelse med de ødelæggende oversvømmelser, der ramte en række europæiske lande i sommeren 2002 . Kommissionen reagerede prompte. Kommissionens formand og de berørte kommissærer var hurtigt på pletten for ved selvsyn at vurdere ødelæggelsernes omfang. Inden for nogle få uger udarbejdede Kommissionen en omfattende handlingsplan og fremsatte forslag om at oprette et nyt nødhjælpsinstrument, Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, til at bistå borgere i de berørte regioner i medlemsstaterne og kandidatlandene i tilfælde af større katastrofer.

2003 bliver et skelsættende år for Den Europæiske Union. Den overordnede opgave i 2003 bliver at definere det udvidede Europas opbygning. I den forbindelse påtager Kommissionen sig sit ansvar, navnlig ved at bidrage aktivt til konventets arbejde. Herudover tegner de største udfordringer for udviklingen af Fællesskabets politikker sig klart:

Kommissionen skal minde om, at den højtstående tekniske arbejdsgruppe vedrørende interinstitutionelt samarbejde er ved at behandle Parlamentets anmodning om at blive inddraget i Rådet årlige programmering, hvilket der kan tages hensyn til i forbindelse med drøftelser af den interinstitutionelle aftale efter Det Europæiske Råd i Sevilla. Kommissionen giver sin fulde støtte til en aftale mellem de tre institutioner, som vil bidrage til en mere integreret og sammenhængende politisk planlægningsproces for Den Europæiske Union.

Fremover vil en kortfattet forudgående konsekvensanalyse på et tidligt tidspunkt i udarbejdelsesfasen være en betingelse for medtagelse af et lovgivningsforslag eller et forslag til en politik i den årlige politikstrategi og senest i arbejdsprogrammet. Disse forudgående konsekvensanalyser vil sætte Kommissionen i stand til at afgøre, hvilke forslag der bør underkastes en udvidet konsekvensanalyse.

Med henblik på hurtig anvendelse af redskabet har Kommissionen besluttet at udvælge en række forslag fra arbejdsprogrammet for 2003, som underkastes udvidet konsekvensanalyse. Disse forslag er opført i bilag 2. Da det ikke har været muligt at udarbejde en foreløbig konsekvensanalyse for den første fase, har Kommissionen udvalgt forslagene efter politisk prioritering, tjenestegrenenes muligheder for at foretage kortsigtede analyser på grundlag af eksisterende forskning og allerede påbegyndt arbejde og behovet for at bevare en balance mellem de forskellige typer forslag og inddragelsen af en lang række tjenestegrene. Antallet af konsekvensanalyser er begrænset til, hvad der kan leveres i denne første fase af gennemførelsen. Det er underforstået, at konsekvensanalyserne udføres med den nødvendige fleksibilitet og pragmatisme, og at der i givet fald tages hensyn til eksisterende undersøgelser eller analyser. Det er også underforstået, at udvælgelsen til de udvidede konsekvensanalyser, jf. bilag 2, ikke fritager Kommissionens tjenestegrene fra at foretage det almindelige indledende arbejde i forbindelse med lovgivningsforslag, herunder konsekvensanalyse, i et omfang, der er afpasset efter forholdene.

I juni 2002 oprettede Kommissionen en ny integreret procedure for konsekvensanalyse med henblik på at forbedre kvaliteten af og sammenhængen i processen til udvikling af politikker[4]. Proceduren har til formål at vurdere konsekvenserne af forslag til Kommissionens foranstaltninger ved systematisk at foretage en undersøgelse ud fra subsidiaritets- og proportionalitetsprincippet og analysere forholdet mellem de økonomiske, sociale, arbejdsmarkedsmæssige og miljømæssige aspekter ved bæredygtig udvikling. Som aftalt på Det Europæiske Råds møde i Sevilla begynder Kommissionen allerede at foretage konsekvensanalyser i 2003.

10. Intensivering af Doha-handelsrundeforhandlingerne ved at sikre et vellykket WTO-møde på ministerplan i Cancun i september 2003, således at fristen for afslutning af forhandlingerne inden udgangen af 2004 overholdes.

- forslag til en koncentreret indsats for øgede investeringer inden for forskning i Europa for at nå målet fra topmødet i Barcelona på 3% af BNP

4. Initiativer til bedre koordinering af den økonomiske politik, navnlig budgetpolitikken, for at sikre, at medlemsstaterne opnår og bevarer en forsvarlig budgetstilling, og at Den Økonomiske og Monetære Union fungerer gnidningsløst:

- grønbog, der lancerer en debat om vor rolle i forbindelse med sikring af bred adgang til tjenester af høj kvalitet af almen interesse for borgerne, og som navnlig omhandler muligheden for at konsolidere og specificere principper for tjenester af almen interesse i et rammedirektiv.

2. Foranstaltninger til gennemførelse af det indre marked for tjenesteydelser ved tiltag, der går ud på at fjerne hindringer for køb og salg af tjenesteydelser, som både virksomheder og forbrugere kan drage fordel af, og indgåelse af en endelig aftale om de vigtigste foranstaltninger inden fristen for et integreret europæisk værdipapirmarked i 2003 og et integreret marked for finansielle tjenesteydelser i 2005:

1. Udarbejde Kommissionens forårsrapport til Det Europæiske Råd med en vurdering af de fremskridt, der er gjort i forhold til det ambitiøse tiårsprogram for økonomiske, sociale og miljømæssige ændringer, som blev lanceret af Det Europæiske Råd i Lissabon i marts 2000. Rapporten vil indeholde en analyse af de fremskridt, der er gjort, navnlig i medlemsstaterne, i forhold til de konkrete mål, der blev opstillet af Det Europæiske Råd på mødet i Lissabon og senere, og opstille prioriteter for de næste 12 måneder for at holde Lissabon-strategien på sporet. Den vil også omfatte en opfølgning af topmødet i Johannesburg om bæredygtig udvikling.

Med hensyn til den resterende del af verden har Kommissionen som målsætning at takle globaliseringen og sikre, at fordelene kommer så mange til gode som muligt både i de enkelte lande og landene imellem. De multilaterale handelsforhandlinger, der blev påbegyndt i Doha, kommer nu ind i en afgørende fase, ikke mindst med Verdenshandelsorganisationens ministermøde i Cancun i september 2003, og vi bliver nødt til at sikre, at Kyoto-forpligtelserne opfyldes korrekt. Endelig skal vi arbejde i retning af at skabe et bedre globalt partnerskab, navnlig ved at opfylde de forpligtelser, der blev indgået i Monterrey og Johannesburg med hensyn til handel, finansiering og globalisering. Større og mere effektiv bistand til tredjelande, konkrete foranstaltninger i forbindelse med mange udviklingslandes uholdbare gældsbyrder, bedre regional integration, herunder regionale handelsaftaler, særlig fokus på Afrika og de mindst udviklede lande i almindelighed samt bedre forebyggelse af konflikter indgår som led i en effektiv bekæmpelse af fattigdom.

I 2003 skal der ydes konsekvent støtte til fremme af et opsving i økonomien og beskæftigelsen, og det skal ske med udgangspunkt i tiltag på det økonomiske, sociale og miljømæssige område. Derfor skal foranstaltningerne i EU's strategi for bæredygtig udvikling og Lissabon-strategien tilpasses og gennemføres. Den største udfordring bliver at lette fremskridt i retning af en videnbaseret økonomi. Endvidere skal EU sikre, at det indre marked for tjenesteydelser - inden for finansiering, energi, transport, telekommunikation etc. - fungerer korrekt, og at indførelsen af euroen får størst mulig virkning for forbrugerne og erhvervslivet.

8. Yde et væsentligt bidrag til at løse konflikten i Mellemøsten og udvikle Middelshavspartnerskabet, navnlig ved at videreføre Barcelona-processen, fokusere på at fremme politisk og økonomisk reform, økonomisk samarbejde og investering i området og fortsat øge MEDA-programmets effektivitet.

- vedtage en rammeafgørelse om indefrysning og konfiskering af midler fra enheder, som kontrolleres af fysiske personer, der er involveret i finansiering af terrorvirksomhed, for at sikre, at lovlige forretninger ikke anvendes til at finansiere terrorisme

Endelig vil Kommissionen bidrage til at udbygge den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og gøre den mere sammenhængende og effektiv. Stabilitet på Balkanhalvøen og nye bestræbelser for at skabe fred i Mellemøsten vil fortsat være de to vigtigste målsætninger i 2003. Men opmærksomheden bør også henledes på de ustabile sikkerhedsforhold i visse dele af Asien, og Kommissionen bør - som en del af det internationale samfund - bidrage til fremme af fred og stabilitet i dette område.

Der vil endvidere blive gjort en særlig indsats for at skabe effektiv forvaltning af de ydre grænser og for at koordinere de forskellige organer, som er ansvarlige for grænseovervågning, herunder for at forberede kandidatlandene, som vil skulle forvalte størstedelen af EU's landegrænser. En effektiv indsats mod illegal indvandring bør opvejes af en ægte indvandrings- og asylpolitik på EU-plan, som indebærer anerkendelse af, at lovlig indvandring er en kilde til kulturel rigdom og økonomisk styrke, og som samtidig giver garantier til dem, der har behov for international beskyttelse.

Kommissionen varetager sin rolle ved at medvirke til at udvide et europæisk område, som er karakteriseret ved velfærd, fred og stabilitet. Det er baseret på respekt for grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder. Der vil fortsat blive fokuseret på bekæmpelse af alle former for kriminalitet, herunder terrorisme.

9. Fortsætte revisionen af Fællesskabets vigtigste politikker, deres procedurer og virkning for at skabe grundlag for fremtidige forslag om de væsentligste perspektiver for udarbejdelsen af politikker i den udvidede Union og de fremtidige finansielle rammer efter 2006.

- forberede de sikkerhedsmekanismer, som er nødvendige for at forhindre negative følger for forholdene på det indre marked eller på området for retlige og interne anliggender i de første to år efter udvidelsen

Kommissionen skal være i stand til at sikre, at gældende fællesskabsret gennemføres i et udvidet Europa fra den første dag efter tiltrædelsen, og har behov for tilstrækkelige ressourcer til at varetage denne opgave.

Det vil kræve en indsats uden fortilfælde at gøre udvidelsen til en succes. I sin egenskab af Unionens udøvende myndighed og traktaternes vogter vil Kommissionen befinde sig i forreste række og arbejde for at gennemføre Unionens politik inden for de udvidede rammer. Kommissionen skal derfor som de øvrige institutioner fortsat forbedre sine forvaltnings- og arbejdsmetoder, navnlig ved i højere grad at koncentrere ressourcerne om væsentlige aktiviteter.

Kommissionen opfordrer de øvrige EU-institutioner til at tage hensyn til disse prioriteter, nøgleinitiativer, lovforslag og ikke-lovgivningsmæssige tiltag i deres egen planlægning for 2003. Kommissionen bekræfter, at den er rede til at samarbejde med de øvrige EU-institutioner om at respektere disse prioriteter gennem fælles planlægning.

Alt i alt er der nu større usikkerhed om, hvornår der sker et opsving i EU's vækst, og hvor stort det bliver. Samtidig bør det fremhæves, at alle forudsætningerne for dette opsving stadig er til stede. Inflationen er faldende, de monetære forhold tilfredsstillende og renteniveauet ret lavt. Lagrene må forventes at være justeret. Der er ikke nogen væsentlig ubalance på det økonomiske område. Endelig ligger konjunktur- og forbrugsindikatorerne fortsat tæt på deres historiske gennemsnit.

I eurozonen startede opsvinget i det første kvartal af 2002, men forbedringerne har ikke taget fart over sommeren. Efterspørgslen og navnlig de private investeringer har ikke ændret sig stort. Eksporten er også faldet. Indikatorerne peger fortsat i retning af et vist opsving i væksten i den anden halvdel af 2002, men væksten i BNP forventes ikke at overstige 1 %. Det forsinkede opsving antyder, at vækstraten for 2003 også skal justeres i nedadgående retning, og den forventede gennemsnitlige vækstrate på henved 3% i 2003 lader nu til at være uden for rækkevidde.

Det nye Europa vil skulle tage sine forbindelser til naboer i en bredere europæisk kontekst op til overvejelse som opfølgning af de drøftelser, der blev startet i forbindelse med ministermødet i Gymnich i august 2002. Det genlancerede Euro-Middelhavspartnerskab skal føre til et fællesskab baseret på en liberalisering af den frie bevægelighed for varer og tjenesteydelser, på tættere samkvem mellem mennesker og kulturer omkring Middelhavet og på sikkerhed og respekt for grundlæggende rettigheder. En lignende indfaldsvinkel bør anvendes over for ikke-kandidatlande i Europa såsom Rusland, Ukraine og Moldova. Endelig vil nogle af de vestlige lande på Balkanhalvøen snart komme til at ligge op ad Den Europæiske Unions ydre grænse. Samtidig åbner stabiliserings- og associeringsprocessen udsigt til medlemsskab.

- Tidligere udvidelser har aldrig omfattet mere end tre lande ad gangen. Denne udvidelse er af en helt anden størrelsesorden. Det er en stor udfordring at skulle styre et Europa med (op til) 25 lande og 451 millioner borgere. Europa startede med 6 lande. Nu vil Den Europæiske Union blive på størrelse med kontinentet. Udfordringen kommer til at ligge i at styre de deraf følgende forskelligartede kulturer, administrative traditioner og økonomiske strukturer. 2003 bliver af kritisk betydning for overgangen til et udvidet Europa.

- Denne udvidelse udgør en fundamental politisk ændring for kontinentet, for udvidelsen medfører en forening, hvilket ingen kunne have forestillet sig for blot 20 år siden. Udvidelsen har vidtrækkende konsekvenser, og dens betydning kan sammenlignes med Rom-traktatens.

Endelig fremlægger Kommissionen dette arbejdsprogram, flere uger før Det Europæiske Råd træffer afgørende beslutninger om et udvidet EU's kommende form på sit møde i København. Gennemførelsen af arbejdsprogrammet kan blive berørt af indholdet i disse beslutninger og af, om budgetmyndigheden tildeler Kommissionen tilstrækkelige ressourcer til at ansætte 500 ikke-fastansatte til væsentlige forberedende arbejdsopgaver i forbindelse med udvidelsen. I lyset af disse betragtninger kan det blive nødvendigt for Kommissionen at justere arbejdsprogrammet i løbet af 2003, så det afspejler resultatet af disse beslutninger og af uforudsete begivenheder af betydning på den internationale scene.

- På Det Europæiske Råds møde i Sevilla enedes man om at indføre en bedre årlig og flerårig planlægning af Rådets aktiviteter. I december vil Rådet (almindelige anliggender og forbindelser til tredjelande) vedtage Rådets første årlige arbejdsprogram (for 2003) på forslag fra det kommende græske og italienske formandskab og under hensyntagen til resultaterne af dialogen med Kommissionen. Arbejdsprogrammet udgør Kommissionens input til Rådets årlige arbejdsprogram, både hvad angår prioriterede områder og nøgleinitiativer og ved at gøre opmærksom på forslag, der allerede er blevet vedtaget af Kommissionen, og som afventer behandling i Rådet i 2003 (se afsnit 4) .

- I juni 2002 vedtog Kommissionen det første sæt initiativer til opfyldelse af forpligtelserne i hvidbogen om nye styreformer i EU med henblik på at få EU-institutionerne til at fungere bedre. Som led i denne første pakke vedrørende bedre lovgivning, der fik tilslutning på Det Europæiske Råds møde i Sevilla, introducerede Kommissionen en ny mekanisme med det formål at analysere virkningen af større forslag og forbedre kvaliteten af EU-lovgivningen ved systematisk at foretage en undersøgelse ud fra subsidiaritets- og proportionalitetsprincippet og ved at analysere de økonomiske, sociale, arbejdsmarkedsmæssige og miljømæssige fordele sammenholdt med strategien for bæredygtig udvikling. Denne konsekvensanalysemekanisme vil først være fuldt funktionsdygtig fra 2004, men en række forslag i arbejdsprogrammet for 2003 er allerede blevet udvalgt til at gennemgå denne konsekvensanalyse.

Endvidere fortsætter Kommissionen med at forsyne de andre EU-institutioner med regelmæssige månedlige opdateringer af sin operative planlægning i form af et rullende 3-månedersprogram og rapporter om forslag, der er blevet vedtaget. For gennemskuelighedens skyld stiller Kommissionen også disse oplysninger til rådighed for borgerne på Kommissionens hjemmeside[3].

Kommissionen forelagde sin årlige politikstrategi for Europa-Parlamentet og Rådet i marts. For første gang fandt der en struktureret dialog sted med begge institutioner i løbet af de følgende måneder om prioriterede områder og nøgleinitiativer for 2003. Begge institutioner reagerede positivt på Kommissionens prioriterede politiske områder for 2003.

[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER | Bruxelles, den 30.10.2002 KOM(2002) 590 endelig MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET KOMMISSIONENS LOVGIVNINGS- OG ARBEJDSPROGRAM FOR 2003 MEDDELELSE FRA KOMMISSIONENTIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET,DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OGREGIONSUDVALGET KOMMISSIONENS LOVGIVNINGS- OG ARBEJDSPROGRAM FOR 2003 INDHOLDSFORTEGNELSE Indledning 3 1. Perspektiver og udfordringer i 2003 4 2. Kommissionens prioriteter for 2003 6 2.1. Et udvidet Europa 6 2.2. Stabilitet og sikkerhed 9 2.3. Bæredygtig og solidarisk økonomi 12 3. Udvidet konsekvensanalyse af udvalgte forslag 16 4. Dialog med Europa-Parlamentet og Rådet: status og perspektiver 17 5. Konklusioner 18 Bilag 1. Vurdering af fremskridtene i 2002 2. 2003 forslag, som der vil blive foretaget en udvidet konsekvensanalyse af, før de vedtages 3. Tidligere vedtagne forslag fra Kommissionen, der afventer behandling i andre EU-institutioner 4. Liste over lovgivningsforslag og andre forslag i lovgivnings- og arbejdsprogrammet for 2003 INDLEDNING Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram for 2003 ("Arbejdsprogrammet") er det første, der skal udarbejdes efter en omfattende indledende dialog med Europa-Parlamentet og Rådet som led i Kommissionens strategiske planlægnings- og programmeringscyklus. Det markerer indledningen til en mere integreret og sammenhængende politisk planlægningsproces for Den Europæiske Union. I februar 2002 vedtog Kommissionen sin årlige politikstrategi for 2003 [1], hvori den opstillede tre prioriterede politiske områder for næste år med dertil svarende mål, nøgleinitiativer og ressourcer: - {0>Et udvidet Europa - stabilitet og sikkerhed og - en bæredygtig, solidarisk økonomi Kommissionen forelagde sin årlige politikstrategi for Europa-Parlamentet og Rådet i marts. For første gang fandt der en struktureret dialog sted med begge institutioner i løbet af de følgende måneder om prioriterede områder og nøgleinitiativer for 2003. Begge institutioner reagerede positivt på Kommissionens prioriterede politiske områder for 2003. I august vedtog Kommissionen dokumentet Status over opfølgningen til den årlige politikstrategi for 2003 [2], hvori den tog hensyn til de synspunkter, som Europa-Parlamentet og Rådet var fremkommet med. Den årlige politikstrategi, den strukturerede dialog med de andre institutioner og det deraf følgende statusdokument udgør det grundlag, som dette arbejdsprogram hviler på. På grundlag af nøgleinitiativerne i den årlige politikstrategi og statusdokumentet fremhæver denne meddelelse de nøgleinitiativer, som Kommissionen har til hensigt at tage i 2003 på de tre prioriterede politiske områder. Hvis de indebærer vedtagelse af lovgivningsforslag og andre forslag, findes forslagene på den første liste, der er med som bilag til arbejdsprogrammet. Den anden liste indeholder andre forslag, som Kommissionen formentlig fremsætter i 2003, for så vidt som det kan planlægges i slutningen af oktober 2002, hvor arbejdsprogrammet vedtages. Endvidere fortsætter Kommissionen med at forsyne de andre EU-institutioner med regelmæssige månedlige opdateringer af sin operative planlægning i form af et rullende 3-månedersprogram og rapporter om forslag, der er blevet vedtaget. For gennemskuelighedens skyld stiller Kommissionen også disse oplysninger til rådighed for borgerne på Kommissionens hjemmeside[3]. To andre nye tiltag i arbejdsprogrammet bør også fremhæves: - I juni 2002 vedtog Kommissionen det første sæt initiativer til opfyldelse af forpligtelserne i hvidbogen om nye styreformer i EU med henblik på at få EU-institutionerne til at fungere bedre. Som led i denne første pakke vedrørende bedre lovgivning, der fik tilslutning på Det Europæiske Råds møde i Sevilla, introducerede Kommissionen en ny mekanisme med det formål at analysere virkningen af større forslag og forbedre kvaliteten af EU-lovgivningen ved systematisk at foretage en undersøgelse ud fra subsidiaritets- og proportionalitetsprincippet og ved at analysere de økonomiske, sociale, arbejdsmarkedsmæssige og miljømæssige fordele sammenholdt med strategien for bæredygtig udvikling. Denne konsekvensanalysemekanisme vil først være fuldt funktionsdygtig fra 2004, men en række forslag i arbejdsprogrammet for 2003 er allerede blevet udvalgt til at gennemgå denne konsekvensanalyse. - På Det Europæiske Råds møde i Sevilla enedes man om at indføre en bedre årlig og flerårig planlægning af Rådets aktiviteter. I december vil Rådet (almindelige anliggender og forbindelser til tredjelande) vedtage Rådets første årlige arbejdsprogram (for 2003) på forslag fra det kommende græske og italienske formandskab og under hensyntagen til resultaterne af dialogen med Kommissionen. Arbejdsprogrammet udgør Kommissionens input til Rådets årlige arbejdsprogram, både hvad angår prioriterede områder og nøgleinitiativer og ved at gøre opmærksom på forslag, der allerede er blevet vedtaget af Kommissionen, og som afventer behandling i Rådet i 2003 (se afsnit 4) . Endelig fremlægger Kommissionen dette arbejdsprogram, flere uger før Det Europæiske Råd træffer afgørende beslutninger om et udvidet EU's kommende form på sit møde i København. Gennemførelsen af arbejdsprogrammet kan blive berørt af indholdet i disse beslutninger og af, om budgetmyndigheden tildeler Kommissionen tilstrækkelige ressourcer til at ansætte 500 ikke-fastansatte til væsentlige forberedende arbejdsopgaver i forbindelse med udvidelsen. I lyset af disse betragtninger kan det blive nødvendigt for Kommissionen at justere arbejdsprogrammet i løbet af 2003, så det afspejler resultatet af disse beslutninger og af uforudsete begivenheder af betydning på den internationale scene. 1. PERSPEKTIVER OG UDFORDRINGER I 2003 Den femte udvidelse i De Europæiske Fællesskabers historie er langt mere omfattende end de tidligere. Den har for det første et historisk element uden mulighed for sammenligning med nogen af de andre udvidelser: - Denne udvidelse udgør en fundamental politisk ændring for kontinentet, for udvidelsen medfører en forening, hvilket ingen kunne have forestillet sig for blot 20 år siden. Udvidelsen har vidtrækkende konsekvenser, og dens betydning kan sammenlignes med Rom-traktatens. - Tidligere udvidelser har aldrig omfattet mere end tre lande ad gangen. Denne udvidelse er af en helt anden størrelsesorden. Det er en stor udfordring at skulle styre et Europa med (op til) 25 lande og 451 millioner borgere. Europa startede med 6 lande. Nu vil Den Europæiske Union blive på størrelse med kontinentet. Udfordringen kommer til at ligge i at styre de deraf følgende forskelligartede kulturer, administrative traditioner og økonomiske strukturer. 2003 bliver af kritisk betydning for overgangen til et udvidet Europa. Politiske perspektiver I 2003 kommer EU til at stå over for tre store udfordringer: - Forberedelse af udvidelsen Den forestående udvidelse af Den Europæiske Union vil få stor betydning for perspektiverne for 2003. Udvidelsen vil indebære en række formelle tiltag som led i selve tiltrædelsesprocessen, tilpasning af de finansielle overslag for 2004-2006 og intense forberedelser i Kommissionen og de andre EU-institutioner. EU bliver nødt til tage større politikker op til overvejelse med henblik på eventuel tilpasning til det nye Europa. EU vil også skulle konsolidere visse politikker, f.eks. fremskynde vedtagelsen af nødvendige foranstaltninger på området frihed, sikkerhed og retfærdighed, fokusere på forvaltning af EU's ydre grænser og forenkle koordineringen af den økonomiske politik. - Definition af det fremtidige Europa 2003 bliver også det år, hvor grunden til det nye Europa skal lægges. EU bliver nødt til at tilpasse sine institutioner ved hjælp af konventets arbejde og den næste regeringskonference og engagere borgerne i det europæiske projekt på ny. - Forbindelser til det udvidede EU's naboer Det nye Europa vil skulle tage sine forbindelser til naboer i en bredere europæisk kontekst op til overvejelse som opfølgning af de drøftelser, der blev startet i forbindelse med ministermødet i Gymnich i august 2002. Det genlancerede Euro-Middelhavspartnerskab skal føre til et fællesskab baseret på en liberalisering af den frie bevægelighed for varer og tjenesteydelser, på tættere samkvem mellem mennesker og kulturer omkring Middelhavet og på sikkerhed og respekt for grundlæggende rettigheder. En lignende indfaldsvinkel bør anvendes over for ikke-kandidatlande i Europa såsom Rusland, Ukraine og Moldova. Endelig vil nogle af de vestlige lande på Balkanhalvøen snart komme til at ligge op ad Den Europæiske Unions ydre grænse. Samtidig åbner stabiliserings- og associeringsprocessen udsigt til medlemsskab. Økonomiske udsigter for EU i 2003 Den seneste økonomiske udvikling peger i retning af lavere vækst end annonceret i Kommissionens forårsprognoser 2002. Det tager længere tid end forventet at få gang i opsvinget. Der hersker også større usikkerhed til dels på grund af øgede spændinger i Mellemøsten og Irak og den dermed forbundne udvikling i oliepriserne. Andre risici er forbundet med den indvirkning på husholdningernes og investorernes tillid, som kan tilskrives de seneste justeringer af priserne på aktiemarkederne, ustabile forhold på de finansielle markeder og eventuel afsmitning fra den økonomiske krise i visse latinamerikanske lande. I eurozonen startede opsvinget i det første kvartal af 2002, men forbedringerne har ikke taget fart over sommeren. Efterspørgslen og navnlig de private investeringer har ikke ændret sig stort. Eksporten er også faldet. Indikatorerne peger fortsat i retning af et vist opsving i væksten i den anden halvdel af 2002, men væksten i BNP forventes ikke at overstige 1 %. Det forsinkede opsving antyder, at vækstraten for 2003 også skal justeres i nedadgående retning, og den forventede gennemsnitlige vækstrate på henved 3% i 2003 lader nu til at være uden for rækkevidde. Alt i alt er der nu større usikkerhed om, hvornår der sker et opsving i EU's vækst, og hvor stort det bliver. Samtidig bør det fremhæves, at alle forudsætningerne for dette opsving stadig er til stede. Inflationen er faldende, de monetære forhold tilfredsstillende og renteniveauet ret lavt. Lagrene må forventes at være justeret. Der er ikke nogen væsentlig ubalance på det økonomiske område. Endelig ligger konjunktur- og forbrugsindikatorerne fortsat tæt på deres historiske gennemsnit. Den økonomiske situation gør det endnu vigtigere at afslutte de løbende strukturreformer og konsolidere de fremskridt, der er gjort i retning af EU's strategiske mål, som er at skabe en bæredygtig og solidarisk videnbaseret økonomi. 2. KOMMISSIONENS PRIORITETER FOR 2003 På den baggrund bekræfter Kommissionen de politiske prioriteter, som blev opstillet i den årlige politikstrategi for 2003: - et udvidet Europa - stabilitet og sikkerhed og - en bæredygtig og solidarisk økonomi. Kommissionen opfordrer de øvrige EU-institutioner til at tage hensyn til disse prioriteter, nøgleinitiativer, lovforslag og ikke-lovgivningsmæssige tiltag i deres egen planlægning for 2003. Kommissionen bekræfter, at den er rede til at samarbejde med de øvrige EU-institutioner om at respektere disse prioriteter gennem fælles planlægning. 2.1. Et udvidet Europa Det vil kræve en indsats uden fortilfælde at gøre udvidelsen til en succes. I sin egenskab af Unionens udøvende myndighed og traktaternes vogter vil Kommissionen befinde sig i forreste række og arbejde for at gennemføre Unionens politik inden for de udvidede rammer. Kommissionen skal derfor som de øvrige institutioner fortsat forbedre sine forvaltnings- og arbejdsmetoder, navnlig ved i højere grad at koncentrere ressourcerne om væsentlige aktiviteter. Kommissionen skal være i stand til at sikre, at gældende fællesskabsret gennemføres i et udvidet Europa fra den første dag efter tiltrædelsen, og har behov for tilstrækkelige ressourcer til at varetage denne opgave. a) Målsætninger: På baggrund af drøftelser med institutionerne har Kommissionen inden for rammerne af den årlige politikstrategi for 2003 fastsat følgende nøglemålsætninger for 2003: - sikre tilstrækkelig støtte, nøje overvågning og regelmæssig rapportering, således at de fremtidige medlemsstater overtager hele det ansvar, som følger af tiltrædelsen, og endvidere sikre en gnidningsfri inkorporering af EU's politikker i de nye medlemsstater og normale forhold på det indre marked efter tiltrædelsen - garantere, at Kommissionen opfylder alle sine forpligtelser fra tiltrædelsens første dag med hensyn til anvendelsen af EU's lovgivning, politikker og programmer og de foranstaltninger, der er nødvendige for at modtage de nye medlemsstater - foretage en gennemgribende revision af Fællesskabets politik, som afspejler de kvalitative aspekter ved den mest betydningsfulde udvidelse i den europæiske integrations historie. b) Nøgleinitiativer – et udvidet Europa 1. Overvåge processen indtil tiltrædelsestraktatens undertegnelse og ratificering, således at de kandidatlande, med hvem forhandlingerne afsluttes, kan få egentligt medlemskab i 2004 og deltage i valgene til Europa-Parlamentet som medlemmer: - føre nøje tilsyn med og regelmæssigt indsende rapporter til Rådet om gennemførelsen af forpligtelser, som de tiltrædende lande har påtaget sig i forbindelse med tiltrædelsesforhandlingerne, herunder en generel tilsynsrapport - vurdere opfyldelsen af forpligtelser som en forudsætning for programmering af strukturmidler til nye medlemsstater ved tiltrædelse - forberede de sikkerhedsmekanismer, som er nødvendige for at forhindre negative følger for forholdene på det indre marked eller på området for retlige og interne anliggender i de første to år efter udvidelsen - føre tilsyn med fremskridt i retning af at gennemføre de reformer, der er nødvendige for at opfylde de økonomiske Københavnskriterier senest i 2004 - støtte forsoningen mellem de to cypriotiske samfund efter, at der er opnået en politisk aftale - bistå medlemsstaterne og kandidatlandene med at informere deres borgere om udvidelsens konsekvenser. 2. Forberede og gennemføre en revideret tiltrædelsesstrategi for Bulgarien og Rumænien og udbygge førtiltrædelsesstrategien for Tyrkiet: - forberede og gennemføre køreplanerne for Bulgarien og Rumænien for perioden indtil tiltrædelsen - forberede og gennemføre aktioner, herunder øget finansiel bistand, i forbindelse med udbygningen af førtiltrædelsesstrategien for Tyrkiet. 3. Vejlede de fremtidige medlemsstater og yde finansiel støtte, således at de kan styrke deres administrative og retlige kapacitet: - styrke kandidatlandenes administrative og retlige kapacitet gennem f.eks. institutionsopbygning og specifikke projekter - træffe foranstaltninger til sikring af fællesskabsstandarder for fødevaresikkerhed - mobilisere de nødvendige investeringer i kandidatlandene, således at de kan deltage på lige vilkår i de transeuropæiske net, og sikre, at det indre marked fungerer tilfredsstillende. 4. Forberede anvendelsen af Fællesskabets lovgivning, programmer og overvågningsprocedurer samt den åbne koordineringsmetode i de nye medlemsstater, herunder: - indarbejde revisionen af kandidatlandenes økonomi-, beskæftigelses- og miljøpolitikker i forårets sammenfattende beretning for 2003 og følge op på fremskridtene - knytte kandidatlandene til Fællesskabets forskningsprogrammer - sikre kandidatlandenes deltagelse i eEurope-handlingsplanen - træffe foranstaltninger til sikring af fælles standarder for nuklear sikkerhed i Den Europæiske Union - forberede strukturfondsprogrammerne og samhørighedsfondsprojekterne med henblik på lancering lige fra starten af 2004. 5. Forberede den konkrete gennemførelse af den fælles landbrugspolitik i de fremtidige medlemsstater, navnlig gennem: - tekniske tilpasninger af landbrugslovgivningen - udarbejdelse af programmer for udvikling af landdistrikterne med henblik på at iværksætte dem lige fra starten af 2004. 6. Gradvist indføre de nødvendige strukturer, således at Fællesskabets bedrageribekæmpelsesordninger også omfatter kandidatlandene, navnlig ved: - sikring af, at kandidatlandene træffer de nødvendige forholdsregler, således at de bliver i stand til at forvalte toldunionen - styrkelse af de relevante strukturer for bedrageriforebyggelse og -kontrol og udbygning af udveksling inden for og uddannelse i beskyttelse af EU's finansielle og økonomiske interesser. 7. Intensivere og afslutte de administrative og sproglige forberedelser til udvidelsen ved at: - færdiggøre traktaterne til udgivelse - fortsætte konsolideringen af lovgivningen og starte kodificeringen på de eksisterende sprog samt udgive gældende fællesskabsret på de nye officielle sprog - sikre de administrative forberedelser af udvælgelse, ansættelse og integration af tjenestemænd fra de nye medlemsstater i Kommissionen. 8. Fortsætte gennemførelsen af Kommissionens administrative reform for at sikre effektiv modernisering af Kommissionen inden udgangen af 2004. 9. Fortsætte revisionen af Fællesskabets vigtigste politikker, deres procedurer og virkning for at skabe grundlag for fremtidige forslag om de væsentligste perspektiver for udarbejdelsen af politikker i den udvidede Union og de fremtidige finansielle rammer efter 2006. 10. Bidrage til konventets arbejde med de fremtidige institutionelle rammer for et udvidet EU. De tilsvarende lovforslag og ikke-lovgivningsmæssige tiltag optræder i den første del af oversigten, som er vedlagt arbejdsprogrammet, og er identificeret ved nøgle "100". 2.2. Stabilitet og sikkerhed Kommissionen varetager sin rolle ved at medvirke til at udvide et europæisk område, som er karakteriseret ved velfærd, fred og stabilitet. Det er baseret på respekt for grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder. Der vil fortsat blive fokuseret på bekæmpelse af alle former for kriminalitet, herunder terrorisme. Der vil endvidere blive gjort en særlig indsats for at skabe effektiv forvaltning af de ydre grænser og for at koordinere de forskellige organer, som er ansvarlige for grænseovervågning, herunder for at forberede kandidatlandene, som vil skulle forvalte størstedelen af EU's landegrænser. En effektiv indsats mod illegal indvandring bør opvejes af en ægte indvandrings- og asylpolitik på EU-plan, som indebærer anerkendelse af, at lovlig indvandring er en kilde til kulturel rigdom og økonomisk styrke, og som samtidig giver garantier til dem, der har behov for international beskyttelse. Uden for EU vil partnerskaber med nabolande i Europa blive en afgørende forudsætning for stabilitet og sikkerhed. Endelig vil Kommissionen bidrage til at udbygge den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og gøre den mere sammenhængende og effektiv. Stabilitet på Balkanhalvøen og nye bestræbelser for at skabe fred i Mellemøsten vil fortsat være de to vigtigste målsætninger i 2003. Men opmærksomheden bør også henledes på de ustabile sikkerhedsforhold i visse dele af Asien, og Kommissionen bør - som en del af det internationale samfund - bidrage til fremme af fred og stabilitet i dette område. a) Målsætninger På baggrund af drøftelser med institutionerne har Kommissionen inden for rammerne af den årlige politikstrategi for 2003 fastsat følgende nøglemålsætninger for 2003: - gøre store fremskridt - som bestemt på Det Europæiske Råds møde i Laeken og nærmere defineret i Sevilla - i retning af at oprette et europæisk område med frihed, sikkerhed og retfærdighed - forbedre sikkerheden i forbindelse med transport, informations- og kommunikationsnetværk og civilbeskyttelse - arbejde for fred og stabilitet ved og uden for det udvidede EU' ydre grænser, herunder gradvis associering med EU, hvis det er relevant - reagere effektivt i forbindelse med kriser, hvor freden står på spil - skabe forudsætninger for øget kontakt og forståelse mellem folk og kulturer i Europa og andre dele af verden. b) Nøgleinitiativer – Stabilitet og sikkerhed 1. Lovgivningsmæssige og ikke-lovgivningsmæssige tiltag i retning af et integreret europæisk grænseforvaltningssystem med midler til bekæmpelse af illegal indvandring, i overensstemmelse med det program, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd i Sevilla: - træffe lovgivningsmæssige foranstaltninger for at revidere og konsolidere bestemmelserne i den fælles vejledning om ydre grænser - træffe foranstaltninger til fremme af den fælles visumpolitik og navnlig til oprettelse af en fælles ordning til identifikation af visa - gennemgå de retlige, institutionelle og budgetmæssige virkninger af den delte byrde ved forvaltning af ydre grænser og udvikling af fælles undervisning i grænseydelser - oprette et hurtigt varslingssystem til brug i forbindelse med illegal indvandring og menneskesmugling. 2. Foreslå foranstaltninger til at takle finansiering af terrorisme og sikre opfølgning af den kommende meddelelse om bekæmpelse af korruption, til at lette effektiv håndhævelse af straffe i Unionen og bidrage til bekæmpelse og forebyggelse af kriminalitet og terrorisme og samtidig sikre, at disse foranstaltninger er korrekt afbalanceret med foranstaltninger til beskyttelse af individuelle rettigheder: - vedtage en rammeafgørelse om indefrysning og konfiskering af midler fra enheder, som kontrolleres af fysiske personer, der er involveret i finansiering af terrorvirksomhed, for at sikre, at lovlige forretninger ikke anvendes til at finansiere terrorisme - vedtage en rammeafgørelse om fælles standarder for proceduremæssige sikkerhedsforanstaltninger for anklagede ved strafferetlig forfølgning i EU. 3. Fremsætte flere forslag til foranstaltninger, som kan konsolidere fælles europæiske indvandrings- og asylpolitikker, herunder øget finansiering til Den Europæiske Flygtningefond og større samarbejde med tredjelande om migration: - oprette et fællesskabshandlingsprogram, som skal fremme integration af statsborgere fra tredjelande, som har lovlig bopæl i Unionen (sammenholdes med 2.3, b), 7, 4. afsnit) - oprette en ordning for étstedsbehandling af asylansøgninger i medlemsstaterne. 4. Styrke anvendelsen af direktiverne om bekæmpelse af hvidvaskning af penge, gennemføre foranstaltningerne vedrørende betalingssystemer, som er omhandlet i handlingsplanen for forebyggelse af svig, og forbedre samarbejdet mellem finansielle efterretningsenheder: - evaluere de gældende ordninger under den tredje søjle til bekæmpelse af finansiel kriminalitet og undersøge behovet for et middel til skabe en EU-ordning til bekæmpelse af hvidvaskning af penge i forbindelse med store kontantbetalinger. 5. Sørge for opfølgning af grønbogen om strafferetlig beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser og oprettelse af en europæisk anklagemyndighed og forelægge hovedkonklusionerne for Det Europæiske Konvent med henblik på den næste regeringskonference. 6. Sikre effektiv gennemførelse af sikkerhedsbestemmelserne i Kommissionen. 7. Forbedre alle fællesskabsaspekter ved transport, energi, folkesundhed og sikkerhed i forbindelse med informations- og kommunikationsnetværk: - skabe fælles EU-sikkerhedsstandarder for kernekraftværker, gennemføre miljøbestemmelserne i Euratom-traktaten og fremme civilbeskyttelsen med lovforslag og andre initiativer og sørge for sikker transport, behandling og bortskaffelse af atomaffald - fremsætte forslag til en forordning om oprettelse af et europæisk center for sygdomskontrol - oprette en Cyber security task force. 8. Yde et væsentligt bidrag til at løse konflikten i Mellemøsten og udvikle Middelshavspartnerskabet, navnlig ved at videreføre Barcelona-processen, fokusere på at fremme politisk og økonomisk reform, økonomisk samarbejde og investering i området og fortsat øge MEDA-programmets effektivitet. 9. Udbygge associerings- og stabiliseringsprocessen på Balkanhalvøen og fremme samarbejdet med Rusland og de nye uafhængige stater: - forhandle om en stabiliserings- og associeringsaftale med Albanien. 10. Yde finansiel og politisk støtte til genopbygningsprocessen, som ledes af den repræsentative regering i Afghanistan, og støtte fred og stabilitet i Centralasien. 11. Styrke den særlige udrykningsmekanisme og aktivt bidrage til den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og til den civile dimension af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik. 12. Vedtage Erasmus World-programmet for at højne kvaliteten inden for de videregående uddannelser og fremme tværkulturel forståelse gennem samarbejde med tredjelande (2004-2008) og endvidere gennemføre Tempus-programmet i MEDA-landene. De tilsvarende lovforslag og ikke-lovgivningsmæssige tiltag optræder i den første del af oversigten, som er vedlagt arbejdsprogrammet, og er identificeret ved nøgle "200". 2.3. Bæredygtig og solidarisk økonomi I 2003 skal der ydes konsekvent støtte til fremme af et opsving i økonomien og beskæftigelsen, og det skal ske med udgangspunkt i tiltag på det økonomiske, sociale og miljømæssige område. Derfor skal foranstaltningerne i EU's strategi for bæredygtig udvikling og Lissabon-strategien tilpasses og gennemføres. Den største udfordring bliver at lette fremskridt i retning af en videnbaseret økonomi. Endvidere skal EU sikre, at det indre marked for tjenesteydelser - inden for finansiering, energi, transport, telekommunikation etc. - fungerer korrekt, og at indførelsen af euroen får størst mulig virkning for forbrugerne og erhvervslivet. Med hensyn til den resterende del af verden har Kommissionen som målsætning at takle globaliseringen og sikre, at fordelene kommer så mange til gode som muligt både i de enkelte lande og landene imellem. De multilaterale handelsforhandlinger, der blev påbegyndt i Doha, kommer nu ind i en afgørende fase, ikke mindst med Verdenshandelsorganisationens ministermøde i Cancun i september 2003, og vi bliver nødt til at sikre, at Kyoto-forpligtelserne opfyldes korrekt. Endelig skal vi arbejde i retning af at skabe et bedre globalt partnerskab, navnlig ved at opfylde de forpligtelser, der blev indgået i Monterrey og Johannesburg med hensyn til handel, finansiering og globalisering. Større og mere effektiv bistand til tredjelande, konkrete foranstaltninger i forbindelse med mange udviklingslandes uholdbare gældsbyrder, bedre regional integration, herunder regionale handelsaftaler, særlig fokus på Afrika og de mindst udviklede lande i almindelighed samt bedre forebyggelse af konflikter indgår som led i en effektiv bekæmpelse af fattigdom. a) Målsætninger På baggrund af drøftelser med institutionerne har Kommissionen inden for rammerne af den årlige politikstrategi for 2003 fastsat følgende nøglemålsætninger for 2003: - videreføre stabilitetsorienterede makroøkonomiske politikker og fremskynde gennemførelsen af Lissabon-strategien, herunder fremme et videnbaseret samfund, udbygge det indre marked for tjenesteydelser, fjerne skatte- og afgiftsmæssige skævheder og fremme beskæftigelsen ved at gennemføre den ændrede europæiske beskæftigelsestrategi - fremme bæredygtig udvikling og styrke social og økonomisk samhørighed med afbalancerede svar på miljømæssige, sociale og økonomiske spørgsmål ved at gennemføre EU's strategi for bæredygtig udvikling - fremme en ægte indvandringspolitik, som viser, at vellykket integration af indvandrere i samfundet både er et spørgsmål om social samhørighed og en forudsætning for økonomisk effektivitet. Hvorvidt de økonomiske mål fra Lissabon om økonomisk vækst og øget beskæftigelse i 2010 og derefter kan nås, afhænger i meget høj grad af indvandringens form og dynamik - sikre at de positive virkninger af globaliseringen fordeles ligeligt i de enkelte lande og landene imellem samt arbejde for en mere retfærdig fordeling af ressourcerne mellem Nord og Syd med respekt for kulturforskelle og miljøarv. b) Nøgleinitiativer – Bæredygtig og solidarisk økonomi 1. Udarbejde Kommissionens forårsrapport til Det Europæiske Råd med en vurdering af de fremskridt, der er gjort i forhold til det ambitiøse tiårsprogram for økonomiske, sociale og miljømæssige ændringer, som blev lanceret af Det Europæiske Råd i Lissabon i marts 2000. Rapporten vil indeholde en analyse af de fremskridt, der er gjort, navnlig i medlemsstaterne, i forhold til de konkrete mål, der blev opstillet af Det Europæiske Råd på mødet i Lissabon og senere, og opstille prioriteter for de næste 12 måneder for at holde Lissabon-strategien på sporet. Den vil også omfatte en opfølgning af topmødet i Johannesburg om bæredygtig udvikling. - Økonomisk politik 2. Foranstaltninger til gennemførelse af det indre marked for tjenesteydelser ved tiltag, der går ud på at fjerne hindringer for køb og salg af tjenesteydelser, som både virksomheder og forbrugere kan drage fordel af, og indgåelse af en endelig aftale om de vigtigste foranstaltninger inden fristen for et integreret europæisk værdipapirmarked i 2003 og et integreret marked for finansielle tjenesteydelser i 2005: - meddelelse om de vigtigste resultater af det indre marked siden 1992 med særlig fokus på EU-borgernes fordele i anledning af 10-årsdagen for det indre markeds indførelse - gennemførelse af det nye rammeprogram "Intelligent Energi i Europa" - vedtagelse af de resterende aktioner i handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser - gennemførelse og forvaltning af de nye lovgivningsmæssige rammer for elektroniske kommunikationstjenester (herunder frekvensforvaltning) - grønbog, der lancerer en debat om vor rolle i forbindelse med sikring af bred adgang til tjenester af høj kvalitet af almen interesse for borgerne, og som navnlig omhandler muligheden for at konsolidere og specificere principper for tjenester af almen interesse i et rammedirektiv. 3. Foranstaltninger til fremme af konkurrencebetingelserne på det indre marked, navnlig ved modernisering af konkurrencepolitiske redskaber, herunder statsstøtte og skatte- og afgiftstiltag: - gennemførelse af nye foranstaltninger til at sikre modernisering og effektiv håndhævelse af antitrust-, fusions- og statsstøtteregler, navnlig med henblik på yderligere liberalisering af postvæsenet og energisektoren - grønbog om et iværksættersamfund for at fremme en debat om Europas konkurrenceevne - forslag til et direktiv om fair trade - foranstaltninger til koordinering af nationale skatte- og afgiftsordninger - lovgivningsmæssige og ikke-lovgivningsmæssige foranstaltninger, som skal tilpasse momsordningen til den moderne økonomi, navnlig e-handel. 4. Initiativer til bedre koordinering af den økonomiske politik, navnlig budgetpolitikken, for at sikre, at medlemsstaterne opnår og bevarer en forsvarlig budgetstilling, og at Den Økonomiske og Monetære Union fungerer gnidningsløst: - udbygning af eksisterende koordineringsmekanismer og mere effektiv koordinering af politikker ved hjælp af et bedre og klarere defineret koordineringsforløb med større vægt på gennemførelse (forenkling) - yderligere forbedring af stabilitets- og vækstpagtens gennemførelse, bl.a. ved udbygning af tilsynet med budgetpolitikken og tilskyndelse af medlemsstaterne til at forpligte sig med hensyn til fælles standarder til forbedring af pagtens effektivitet og troværdighed - gennemførelse af den nye, forenklede proces til samordning af de økonomiske politikker. 5. Initiativer til fremme af det videnbaserede samfund, navnlig gennem udvikling og gennemførelse af en integreret strategi for et europæisk videnområde og eEurope: - gennemførelse af Kommissionens og Rådets fælles arbejdsprogram i forbindelse med målsætninger for uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer i Europa - gennemførelse af “Informationssamfundet for alle”, navnlig gennem eEurope 2005 - foranstaltninger til udvikling af god praksis i forbindelse med livslang uddannelse og eLearning - forslag til en koncentreret indsats for øgede investeringer inden for forskning i Europa for at nå målet fra topmødet i Barcelona på 3% af BNP - iværksættelse af det sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling, herunder forslag til yderligere retningslinjer for bioetiske principper, som et væsentligt bidrag til det europæiske forskningsrum - vedtagelse af et nyt handlingsprogram om eLearning, hvor nye teknologier skal anvendes i almen uddannelse og erhvervsuddannelse. - Andre interne politikker 6. Foranstaltninger til sikring af bæredygtighed og sammenhæng i og mellem en række vigtige interne og eksterne politikker, især landbrug (midtvejsundersøgelse af den fælles landbrugspolitik), fiskeri, miljø, transport, energi, migration, samhørighedspolitikken og strukturfondene (tredje rapport om samhørighedspolitikken), fødevaresikkerhed, smitsomme sygdomme og offentlige finanser i Den Monetære Union samt effektiv opfølgning af konklusionerne fra Göteborg; foranstaltninger til forbedring af gennemførelsen af fællesskabslovgivning på miljøområdet; foranstaltninger til tilvejebringelse af forhold, som giver forbrugerne tillid til tværnationale transaktioner, og til fortsat udvidelse af de transeuropæiske transport- og energinetværk: - i tillæg til midtvejsundersøgelsen af den fælles landbrugspolitik fremsætter Kommissionen forslag til undersøgelse af andre sektorer; det gælder vin, sukker, olivenolie, tobak, bomuld og muligvis også andre produkter - lovforslag og foranstaltninger til gennemførelse af reformen af fiskeripolitikken, f.eks. oprettelse af de første regionale rådgivende råd, etablering af en fælles fiskeriinspektionsstruktur, etablering af flerårige forvaltningsplaner for visse større fiskebestande og forslag til nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af den nye flådepolitik - den tredje samhørighedsrapport inden udgangen af 2003, herunder de fornødne lovforslag om strukturfondene efter 2006 - gennemførelse af lovgivningsmæssige rammer for fødevaresikkerhed og forslag til en forordning om anprisninger af fødevarers ernærings- og sundhedsmæssige og funktionelle egenskaber - fastlæggelse og gennemførelse af de syv tematiske strategier i det sjette miljøhandlingsprogram, navnlig vedrørende bæredygtig anvendelse af naturressourcer og om bymiljø - forslag til integreret produktpolitik, en ny kemikaliestrategi og færdiggørelse af foranstaltninger til nedbringelse af risikoen ifølge gældende regler for farlige stoffer - fastlæggelse og gennemførelse af en handlingsplan for ren teknologi i forbindelse med vækst og udvikling - effektiv anvendelse af det nye konsekvensanalyseværktøj, så der opnås bedre lovgivning og fremskridt hen imod en bæredygtig udvikling - gennemførelse af den nye EU-solidaritetsfond til hjælp for ofre for større katastrofer - omkostningsrelaterede foranstaltninger, som skal støtte bæredygtig udvikling, navnlig i forbindelse med miljø-, energi- og transportpolitikkerne (som følge af reaktionerne på en metodebeskrivelse i forbindelse med transport). 7. Gennemførelse af den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden gennem en kombination af alle fællesskabsinstrumenter (den åbne koordinationsmetode, lovgivning, den sociale dialog og støtte via strukturfondene) med henblik på at opfylde de strategiske målsætninger, der blev opnået enighed om på Det Europæiske Råd i Lissabon: - vedtagelse af en meddelelse om midtvejsundersøgelsen af den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden - faktisk gennemførelse af den åbne koordinationsmetode gennem vedtagelse af en forbedret beskæftigelsespakke, en anden fælles rapport om social integration og indførelse af denne arbejdsmetode på pensionsområdet - hensigtsmæssig opfølgning på den igangværende høring blandt arbejdsmarkedets parter vedrørende traktatens artikel 138 om beskyttelse af arbejdstagerne mod offentliggørelse af personoplysninger, sociale aspekter af virksomhedsomstruktureringer og overførsel af tillægspensioner - udarbejdelse af en meddelelse om interaktion mellem indvandrings-, beskæftigelses- og socialpolitik på europæisk plan under hensyntagen til situationen på de nationale arbejdsmarkeder (sammenholdes med 2.2, b), 3, 1. afsnit). - Ekstern dimension 8. Gennemførelse af Cotonou-aftalen og Asien/Mellemamerika-programmerne med det formål at begrænse fattigdom på effektiv vis, med særlig vægt på at nå millennium-udviklingsmålene, navnlig målene for sundhed og uddannelse, og reducere gældsbyrden i forbindelse med HIPC-initiativet: - endelig udformning af AVS-partnerskabsaftalerne og gennemførelse af programmer; gennemførelse af et program for bekæmpelse af smitsomme sygdomme - forhandling af økonomiske partnerskabsaftaler med AVS-lande. 9. Udbygning af vor dialog med Afrika ved at støtte Den Afrikanske Unions bestræbelser på at sikre god regeringsførelse, fredelig sameksistens og bæredygtig udvikling i Afrika og gøre EU-Afrika topmødet i Lissabon i april 2003 til en succes. 10. Intensivering af Doha-handelsrundeforhandlingerne ved at sikre et vellykket WTO-møde på ministerplan i Cancun i september 2003, således at fristen for afslutning af forhandlingerne inden udgangen af 2004 overholdes. 11. På området forbindelser til tredjelande videreførelse af de bilaterale forhandlinger med Mercosur, de afrikanske og vestindiske lande og stillehavslandene, Samarbejdsrådet for Golfstaterne samt Middelhavslandene. Gennemgang af EU's forbindelser til Sydøstasien. 12. Skabelse af sammenhæng mellem Den Europæiske Unions politikker for interne og eksterne anliggender og samarbejde på en måde, der sikrer den rette balance mellem vore økonomiske interesser og de bedste udviklings- og miljøresultater og samtidig letter handelen med og imellem vore partnerlande. De tilsvarende lovforslag og ikke-lovgivningsmæssige tiltag optræder i den første del af oversigten, som er vedlagt arbejdsprogrammet, og er identificeret ved nøgle "300". 3. UDVIDET KONSEKVENSANALYSE AF UDVALGTE FORSLAG I juni 2002 oprettede Kommissionen en ny integreret procedure for konsekvensanalyse med henblik på at forbedre kvaliteten af og sammenhængen i processen til udvikling af politikker[4]. Proceduren har til formål at vurdere konsekvenserne af forslag til Kommissionens foranstaltninger ved systematisk at foretage en undersøgelse ud fra subsidiaritets- og proportionalitetsprincippet og analysere forholdet mellem de økonomiske, sociale, arbejdsmarkedsmæssige og miljømæssige aspekter ved bæredygtig udvikling. Som aftalt på Det Europæiske Råds møde i Sevilla begynder Kommissionen allerede at foretage konsekvensanalyser i 2003. Den nye procedure integrerer, udbygger, forenkler og erstatter alle eksisterende særskilte konsekvensanalyser, som tidligere har været anvendt i forbindelse med Kommissionens forslag. Den vil blive anvendt på alle større forslag, som Kommissionen opfører i den årlige politikstrategi og/eller i arbejdsprogrammet, uanset om det er lovgivningsforslag eller andre forslag, som har økonomiske, sociale, arbejdsmarkedsmæssige og miljømæssige konsekvenser. Selvom metoden er ny, bygger gennemførelsen dog på gældende praksis og eksisterende viden. Proceduren gennemføres gradvist og bliver fuldt operationel, når den strategiske planlægning og programmering for 2004 begynder med vedtagelsen af Kommissionen årlige politikstrategi for 2004 i februar 2003. Med henblik på hurtig anvendelse af redskabet har Kommissionen besluttet at udvælge en række forslag fra arbejdsprogrammet for 2003, som underkastes udvidet konsekvensanalyse. Disse forslag er opført i bilag 2. Da det ikke har været muligt at udarbejde en foreløbig konsekvensanalyse for den første fase, har Kommissionen udvalgt forslagene efter politisk prioritering, tjenestegrenenes muligheder for at foretage kortsigtede analyser på grundlag af eksisterende forskning og allerede påbegyndt arbejde og behovet for at bevare en balance mellem de forskellige typer forslag og inddragelsen af en lang række tjenestegrene. Antallet af konsekvensanalyser er begrænset til, hvad der kan leveres i denne første fase af gennemførelsen. Det er underforstået, at konsekvensanalyserne udføres med den nødvendige fleksibilitet og pragmatisme, og at der i givet fald tages hensyn til eksisterende undersøgelser eller analyser. Det er også underforstået, at udvælgelsen til de udvidede konsekvensanalyser, jf. bilag 2, ikke fritager Kommissionens tjenestegrene fra at foretage det almindelige indledende arbejde i forbindelse med lovgivningsforslag, herunder konsekvensanalyse, i et omfang, der er afpasset efter forholdene. Fremover vil en kortfattet forudgående konsekvensanalyse på et tidligt tidspunkt i udarbejdelsesfasen være en betingelse for medtagelse af et lovgivningsforslag eller et forslag til en politik i den årlige politikstrategi og senest i arbejdsprogrammet. Disse forudgående konsekvensanalyser vil sætte Kommissionen i stand til at afgøre, hvilke forslag der bør underkastes en udvidet konsekvensanalyse. Kommissionen vil udvælge forslag til udvidet konsekvensanalyse bl.a. ud fra kriterier om, hvorvidt forslaget vil få væsentlige økonomiske, miljømæssige og/eller sociale og arbejdsmarkedsmæssige konsekvenser for en eller flere hovedsektorer, hvorvidt det vil få væsentlige konsekvenser for vigtige berørte parter, og hvorvidt det udgør en større reform af politikken. Formålet med den udvidede konsekvensanalyse er at foretage en tilbundsgående analyse af de eventuelle konsekvenser og at høre de berørte parter og relevante eksperter i overensstemmelse med Kommissionens minimumsstandarder for høring. 4. DIALOG MED EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET: STATUS OG PERSPEKTIVER Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram udgør et væsentligt bidrag til de øvrige EU-institutioners arbejde i 2003. I januar i år blev Kommissionen og Europa-Parlamentet enige om en tidsplan for drøftelser vedrørende den årlige politikstrategi og lovgivnings- og arbejdsprogrammet. Proceduren er blevet overholdt. Kommissionen har drøftet de politiske prioriteter og udviklet nøgleinitiativerne i en dialog med både Europa-Parlamentet og Rådet. Begge institutioner tilsluttede sig de prioriteter, Kommissionen havde foreslået, og noterede sig nøgleinitiativerne. Kommissionen har for sin del afspejlet deres bemærkninger i sit lovgivnings- og arbejdsprogram. Kommissionen henstiller derfor til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, at de tager hensyn til prioriteterne, nøgleinitiativerne og de specifikke forslag i lovgivnings- og arbejdsprogrammet, når de planlægger deres arbejde for 2003. Rådet vedtager som aftalt på Det Europæiske Råds møde i Sevilla for første gang et årligt arbejdsprogram i december under hensyntagen til resultaterne af dialogen med Kommissionen. Lovgivnings- og arbejdsprogrammet udgør Kommissionens bidrag til Rådets årlige arbejdsprogram for 2003. Kommissionen henstiller derfor til Rådet, at det tager hensyn til prioriteterne og nøgleinitiativerne i arbejdsprogrammet og planlægger drøftelse af de specifikke nye forslag og ikke-lovgivningsmæssige tiltag i det første bilag til arbejdsprogrammet. Med hensyn til udarbejdelsen af det årlige arbejdsprogram henstiller Kommissionen også til Rådet, at det sikrer drøftelse og vedtagelse af vigtige forslag, som Kommissionen allerede har fremsat. De er opført i bilag 3 til arbejdsprogrammet. Kommissionen ser også frem til i løbet af 2003 at samarbejde med institutionerne og formandskaberne om at udarbejde Det Europæiske Råds første flerårige strategiske program. Kommissionen skal minde om, at den højtstående tekniske arbejdsgruppe vedrørende interinstitutionelt samarbejde er ved at behandle Parlamentets anmodning om at blive inddraget i Rådet årlige programmering, hvilket der kan tages hensyn til i forbindelse med drøftelser af den interinstitutionelle aftale efter Det Europæiske Råd i Sevilla. Kommissionen giver sin fulde støtte til en aftale mellem de tre institutioner, som vil bidrage til en mere integreret og sammenhængende politisk planlægningsproces for Den Europæiske Union. 5. KONKLUSIONER 2003 bliver et skelsættende år for Den Europæiske Union. Den overordnede opgave i 2003 bliver at definere det udvidede Europas opbygning. I den forbindelse påtager Kommissionen sig sit ansvar, navnlig ved at bidrage aktivt til konventets arbejde. Herudover tegner de største udfordringer for udviklingen af Fællesskabets politikker sig klart: - Den Europæiske Union skal afslutte sine egne forberedelser af udvidelsen, kandidatlandene skal være klar til at påtage sig deres ansvar, og EU skal sikre, at dets politikker er tilpasset behovene i et udvidet Europa. - Stabilitet og sikkerhed vil fortsat kræve stor opmærksomhed fra Den Europæiske Unions side, ikke mindst på grund af den vedvarende trussel om terroraktioner og usikkerheden omkring udviklingen i Mellemøsten og andre områder. Den Europæiske Union skal gøre sit ved at sikre fred og stabilitet for Unionens egne borgere og samarbejde med det internationale samfund om at nå disse mål i andre områder. - Den Europæiske Union bliver nødt til at konsolidere fremskridt i retning af det strategiske mål, som går ud på at skabe en bæredygtig og solidarisk videnbaseret økonomi, nå de ambitiøse mål, den har sat sig selv, og arbejde i retning af de mål, som det internationale samfund har sat, navnlig i Johannesburg, Monterrey og Doha. Kommissionen er besluttet på at yde sit til at tage disse udfordringer op, men de vil mere end nogensinde før kræve en sammenhængende og integreret gennemførelse af aftalte prioriteter fra alle EU-institutionernes side. BILAG 1 Vurdering af fremskridtene i 2002 Fremlæggelsen af næste års arbejdsprogram er også en lejlighed til at foretage en indledende politisk vurdering af, hvor langt Kommissionen er kommet med at gennemføre det igangværende års arbejdsprogram. Kommissionens endelige vurdering af de opnåede resultater og af ressourceanvendelsen fremgår af den sammenfattende rapport og af de årlige aktivitetsrapporter fra generaldirektører og kontorchefer for 2002 (vedtages i andet kvartal af 2003). Disse årlige aktivitetsrapporter øger gennemskueligheden og ansvarligheden i Kommissionens aktiviteter og er blevet hilst velkommen af de andre EU-institutioner. Før der foretages en vurdering af gennemførelsen af 2002-arbejdsprogrammet, er det værd at minde om Kommissionens indsats i forbindelse med de ødelæggende oversvømmelser, der ramte en række europæiske lande i sommeren 2002 . Kommissionen reagerede prompte. Kommissionens formand og de berørte kommissærer var hurtigt på pletten for ved selvsyn at vurdere ødelæggelsernes omfang. Inden for nogle få uger udarbejdede Kommissionen en omfattende handlingsplan og fremsatte forslag om at oprette et nyt nødhjælpsinstrument, Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, til at bistå borgere i de berørte regioner i medlemsstaterne og kandidatlandene i tilfælde af større katastrofer. Alt i alt gjorde Kommissionen betydelige fremskridt i retning af at gennemføre de nøgleinitiativer, den havde medtaget i sit arbejdsprogram for 2002. Her er nogle af de vigtigste: Udvidelse Kommissionen øgede sine bestræbelser på at træffe afgørende beslutninger som optakt til kandidatlandenes tiltrædelse af EU i 2004. De periodiske rapporter om kandidatlandenes forberedelse og Kommissionens strategidokument udgør grundlaget for disse beslutninger. Den 9. oktober vedtog Kommissionen den årlige udvidelsesstrategi og de periodiske rapporter og fremsatte en række henstillinger til Rådet, hvorefter kandidatlandene kunne være klar til at tilslutte sig EU i 2004. Kommissionen fortsatte med at yde teknisk bistand gennem PHARE-, SAPARD- og ISPA-programmerne og foreslog, at en bred vifte af fællesskabsprogrammer blev gjort tilgængelige for kandidatlandene. Tiltag med henblik på at øge beskyttelsen af Fællesskabernes finansielle interesser i kandidatlandene blev også optrappet. Kommissionen foretog også en vurdering af udvidelsens indvirkning på Kommissionens aktiviteter og menneskelige ressourcer, herunder behovet for at sikre, at der tages hånd om det indledende arbejde for at sikre, at gældende fællesskabsret kan finde anvendelse fra første dag i det udvidede EU. Sikkerhed og tryghed I kølvandet på de tragiske hændelser den 11. september 2001 var Kommissionen fortsat aktiv på alle områder af Det Europæiske Råds handlingsplan for bekæmpelse af terrorrisme. Det var navnlig tilfældet på områderne retlige og indre anliggender, hvidvaskning af penge, forbindelser til tredjelande, net- og informationssikkerhed og civilbeskyttelse. I en bredere sikkerhedssammenhæng fremlagde Kommissionen en række forslag med henblik på at øge sundhedsbeskyttelsen, transport- og energisikkerheden, herunder risikoforsikring inden for luftfartssektoren, olielagre og sikkerhedsregler og -normer for forskellige transportformer. Den vil snart vedtage et forslag om sikkerhed i tunneler og en større atomkraftpakke, der dækker emner såsom sikkerhedsnormer, radioaktivt affald og nedlukning af atomkraftværker. I forbindelse med bekæmpelsen af kriminalitet og terrorrisme fremlagde Kommissionen lovforslag til styrkelse af Europols terrorismebekæmpelsessamordningstiltag og bekæmpelse af internetkriminalitet og en meddelelse om udbygning af den demokratiske kontrol af Europol. En rapport om tiltag til bekæmpelse af finansiering af terrorisme vil blive fremlagt inden årets udgang. Kommissionen fremlagde en omfattende meddelelse og handlingsplan om fælles forvaltning af EU's ydre grænser, der på Det Europæiske Råds møde i Sevilla opnåede tilslutning som prioriteret område for EU i 2003. Alle de i traktaten krævede forslag om legal indvandring ligger nu på Rådets bord. Endvidere fremlagde Kommissionen en række forslag til bekæmpelse af illegal indvandring og tiltag med henblik på at øge sikkerheden i forbindelse med visa og opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere (sidstnævnte er allerede blevet vedtaget af Rådet). I april 2002 fremlagde Kommissionen sin første årlige statusrapport om stabiliserings- og associeringsprocessen for det vestlige Balkanområde. Det anerkendes i rapporten, at stabiliserings- og associeringsprocessen er blevet en væsentlig drivkraft for politiske, demokratiske og økonomiske reformer og allerede begynder at føre til de ønskede resultater i form af stabilitet og reformtiltag, men der gøres samtidig opmærksom på, at der stadig er en række fælles udfordringer i regionen. Indførelse af euroen, yderligere økonomisk og finansiel integration Indførelsen af euro-sedler og -mønter blev en stor succes, der afspejler et stort forberedende arbejde i de forskellige berørte EU-institutioner og nationale myndigheder. Kommissionen havde et nært samarbejde med Rådet, Europa-Parlamentet og i stigende grad med arbejdsmarkedets parter med henblik på at gennemføre Lissabon-strategien. Op til Det Europæiske Råds møde i Barcelona gav Kommissionen udtryk for sin bekymring for "forsinkede leverancer", hvor afgørelser fra Rådet ikke kunne holde trit med de frister, der var blevet fastsat i Lissabon. Siden Det Europæiske Råds møde i Barcelona er der sket væsentlige fremskridt på områder såsom handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser, forskning og eEurope, hvorimod der er sket færre fremskridt på andre områder, såsom opnåelsen af et fælles europæisk luftrum, gennemførelsen af det indre energimarked og ændring af retningslinjerne for de transeuropæiske energinet, på trods af at det blev betragtet som prioriterede områder både på Det Europæiske Råds møde i Barcelona og Sevilla. I oktober vedtog Kommissionen et nyt forslag til et direktiv om overtagelsestilbud, hvori mål og principper fra 1996-forslaget fastholdes, men hvori der også tages hensyn til Parlamentets ændringsforslag og forslag fra ekspertgruppen på højt niveau. Kommissionen udarbejdede henstillinger vedrørende overvågning af stabilitets- og vækstpagten. Den fremsatte forslag med henblik på at forenkle samordningen af den økonomiske politik og beskæftigelsespolitikken og på at etablere fælles standarder for samordning af økonomisk politik. Kommissionen foreslog en ny strategi for forbrugerpolitikken og fortsatte sit arbejde med forbrugerbeskyttelse for at sikre, at det indre marked og euroen virkelig kommer forbrugerne til gode. Hvad angår investering i forskning, fremlagde Kommissionen en første meddelelse, hvori den identificerer de hovedområder, hvor der skal være overensstemmelse imellem EU-politikker, nationale politikker og regionale politikker med henblik på at nærme sig 3% af BNP i 2010, således som det blev besluttet på Det Europæiske Råds møde i Barcelona. Det sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling blev vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet. Dets hovedformål er at bistå med at strukturere det europæiske forskningsrum. I oktober vedtog Kommissionen en meddelelse om nye perspektiver for det europæiske forskningsrum, der gør status over, hvilke fremskridt der er sket, og opstiller nye perspektiver og tiltag, der skal iværksættes. Kommissionen fremsatte ikke, som det fremgik af arbejdsprogrammet for 2002, forslag om ændring af direktivet om klagemuligheder (offentlige kontrakter). Det skyldes, at grunddirektiverne om offentlige kontrakter, som Kommissionen stillede forslag om i maj 2000, formentlig først bliver endelig vedtaget medio 2003. Derfor har Kommissionen til hensigt at foreslå ændringer af direktivet om klagemuligheder i 2004. Bæredygtig udvikling Kommissionen indledte gennemførelsen af EU's strategi for bæredygtig udvikling og bidrog til større internationale møder om bæredygtig udvikling. Kommissionen bidrog aktivt til verdenstopmødet om bæredygtig udvikling og gjorde sit til at sikre, at EU indtog en ledende rolle i udarbejdelsen af en global aftale om bæredygtig udvikling. Kommissionen var i det store og hele tilfreds med de aftaler, der blev indgået i Johannesburg, på trods af at ikke alle EU-initiativer, såsom det om vedvarende energi, blev fuldt ud inddraget. Kommissionen samarbejdede med det danske formandskab og andre medlemsstater om at lancere EU's vand- og energiinitiativer på topmødet. Kommissionen fremlagde sin midtvejsgennemgang af den fælles landbrugspolitik og forslag til reform af den fælles fiskeripolitik, som begge har til formål at sikre større bæredygtighed i økonomisk, social og miljømæssig henseende. I henhold til Lissabon-strategien og som led i opfølgningen af den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden, der blev introduceret på Det Europæiske Råds møde i Nice, fremsatte Kommissionen en række forslag, herunder en evaluering af den europæiske beskæftigelsesstrategi og en meddelelse om virksomhedernes sociale ansvar. Kommissionen foretog også en høring af arbejdsmarkedets parter, hvad angår de sociale aspekter ved omstrukturering. Den foreslog også en fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen. I januar 2002 vedtog Kommissionen en meddelelse vedrørende en handlingsplan for biovidenskab og bioteknologi, der er et vigtigt nyt område inden for videnbaseret økonomi. Den uafhængige Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) blev oprettet og bestyrelsen udpeget. Der er sket fremskridt i lovgivningsprogrammet i hvidbogen om fødevaresikkerhed, bl.a. med vedtagelsen af forordningen om de generelle principper og krav i fødevarelovgivning og om oprettelse af Myndigheden, direktiver om kosttilskad og om uønskede stoffer i foderstoffer og forordningen om animalske biprodukter. Kommissionen stillede forslag om yderligere lovgivning i henhold til hvidbogen og vil endvidere vedtage et forslag til forordning om fødevare- og foderkontrol inden udgangen af 2002. Kommissionen vil også under hensyntagen til erfaringerne med udbruddet af mund- og klovesyge i 2001 stille forslag om et direktiv om bekæmpelse af mund- og klovesyge inden udgangen af 2002. Det nye folkesundhedsprogram (2003-2008) blev vedtaget, og Kommissionen har indledt gennemførelsesprocessen. På miljøområdet har Kommissionen vedtaget et forslag til rammedirektiv om miljøansvar, en meddelelse om miljøaftaler og tre meddelelser, der skal føre til tematiske strategier om jordbund, pesticider og havmiljø. En anden større landvinding i 2002 var EU's ratificering af Kyoto-protokollen. Kommissionen vedtager meddelelsen om integreret produktpolitik i 2003. Hvad angår meddelelsen mod en strategi for bæredygtig anvendelse af ressourcerne, blev det besluttet at gå videre med dette prioriterede område i 2003, eftersom detaljerede undersøgelser af politikområdet afslørede, at det er mere komplekst i omfang end først antaget. På energi- og transportområdet stillede Kommissionen forslag om et flerårigt program vedrørende intelligent energi i Europa. Den fortsatte udviklingen af en integreret transportstrategi på grundlag af hvidbogen om transport. Som opfølgning på Det Europæiske Råds møde i Göteborg har Kommissionen til hensigt at foretage en omfattende høring vedrørende en metode til opkrævning af afgifter for brug af transportinfrastruktur med henblik på at fremsætte lovforslag til ajourføring af Fællesskabets retsgrundlag i 2003. Nye europæiske styreformer Kommissionen fremsatte en række forslag med henblik på at opfylde forpligtelserne i hvidbogen om nye styreformer i EU, der har til formål at få EU-institutionerne til at fungere bedre og bidrage til større åbenhed og effektivitet i EU's arbejdsmetoder. Den bidrog også aktivt til debatten om EU's fremtid. Disse forslag omfattede en handlingsplan for bedre lovgivning, minimumsstandarder for høring og en ny konsekvensanalysemekanisme i forbindelse med EU-lovgivning. EU-institutionerne er i øjeblikket ved at forhandle om en interinstitutionel aftale om gennemførelse af disse forslag til bedre lovgivning. I slutningen af 2002 vedtager Kommissionen en rapport om gennemførelsen af sine tilsagn om styreformer og en anden pakke af forslag om bedre lovgivning. Kommissionen gav udtryk for sine visioner om EU-projektet i et større bidrag til konventets arbejde og deltog aktivt i dette arbejde. Kommissionen fortsatte gennemførelsen af de interne reformer, der fremgår af hvidbogen om reformen fra marts 2000. 2002 var det første år, hvor Kommissionen gennemførte en fuld strategisk planlægnings- og programmeringscyklus. Den forelagde også Rådet sin samlede pakke af personalereformer, deltog i de forhandlinger, der førte til vedtagelse af EU's nye finansforordning, og fortsatte med at gennemføre aktivitetsbaseret ledelse i Kommissionen. Kommissionen tog også praktiske skridt til at forbedre ledelsen på en række politikområder, herunder eEurope, anerkendelse af erhvervskompetencegivende kvalifikationer og konkurrencepolitik, herunder navnlig en hvidbog om fusionspolitik. Kommissionen fremsatte ikke som bebudet i arbejdsprogrammet for 2002 formelle forslag vedrørende bedre informering af nationale parlamenter om EU-lovforslag. Dette drøftes i øjeblikket i konventets arbejdsgruppe om nationale parlamenter, hvor Kommissionen har tilkendegivet, at den er villig til at forsyne nationale parlamenter med alle lovforslag og andre forslag, som den fremkommer med. Middelhavsregionen Kommissionens hovedformål var at styrke Euro-Middelhavspartnerskabet. Det lykkedes, navnlig via beslutninger truffet på ministerkonferencen i Valencia og på en række sektorspecifikke ministerkonferencer. De gav deres tilslutning til en bred vifte af Kommissionens forslag, der dækker områder såsom etablering af et Euro-Middelhavsfrihandelsområde, oprettelse af en Euro-Middelhavsfond til fremme af interkulturel dialog, øget samarbejde om retlige og indre anliggender (inkl. indvandring) og miljø. Kommissionen foreslog, at den private sektor opfordres til at investere i Middelhavsregionen. På Det Europæiske Råds møde i Barcelona blev det besluttet indledningsvis at oprette en investeringsmekanisme for Euro-Middelhavsområdet inden for Den Europæiske Investeringsbank. I 2002 blev der indgået Euro-Middelhavsassocieringsaftaler med Algeriet og Libanon, og forhandlingerne fortsatte med Syrien. Associeringsaftalen med Jordan trådte i kraft, og interimsassocieringsaftalen med Libanon træder i kraft inden udgangen af 2002. I oktober 2002 vedtog Kommissionen en handlingsplan for bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet som led i Kommissionens forslag til reform af den fælles fiskeripolitik. Som bebudet i arbejdsprogrammet for 2002 stillede Kommissionen forslag om udvidelse af Tempus-programmet til at omfatte Meda-landene. Udviklingssamarbejde Kommissionen betonede navnlig betydningen af sundheds- og uddannelsespolitikken i fattigdomsbekæmpelsen. Den stillede forslag om nye sektorspecifikke og tematiske politiske rammer for sundhed, hiv/aids og befolkning og for uddannelse i forbindelse med fattigdomsbekæmpelse. Kommissionen fremsatte også forslag om budgetposter vedrørende reproduktiv sundhed og handlingsprogrammet for overførbare sygdomme. Sidstnævnte program lanceres i 2002. Kommissionen indtrådte som bestyrelsesmedlem i den globale fond til bekæmpelse af hiv/aids, malaria og tuberkulose. Kommissionen bidrog aktivt til resultatet af arbejdet i G8's task force vedrørende uddannelse. Kommissionens meddelelse som optakt til konferencen i Monterrey om finansiering af udvikling gjorde sit til, at EU kunne indgå en aftale på Det Europæiske Råds møde i Barcelona om, at medlemsstaterne vil øge deres bidrag til oversøisk udvikling til gennemsnitligt 0,39% af BNP i 2006. Den førte også til tilsagn om at gøre EU-udviklingsbistand mere effektiv ved at forbedre samordningen af politikker og harmoniseringen af procedurer inden 2004. Medlemsstaterne enedes også om at fortsætte drøftelserne med henblik på yderligere afskaffelse af bunden bistand. I september vedtog Kommissionen en meddelelse om handel og udvikling, hvoraf det fremgår, hvordan EU vil følge op på de udviklingstilsagn, det har givet i Doha, Monterrey og Johannesburg. Rådet vedtog på grundlag af en henstilling fra Kommissionen forhandlingsdirektiver med henblik på indgåelse af økonomiske samarbejdsaftaler med Cotonou-lande og -regioner, og forhandlingerne indledtes planmæssigt i september 2002. BILAG 2 2003-forslag, som der vil blive foretaget en udvidet konsekvensanalyse af, før de vedtages Forslag (referencenummer i arbejdsprogramlisten) | Ansvarlig tjenestegren | Udvidelse | Forslag til beslutning om ændring af beslutning nr. 1692/96/EF om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet (TEN-retningslinjer). (2003/TREN/35) | TREN | Stabilitet og sikkerhed | Forordning om sikkerhed på arbejdspladsen (2003/ADMIN/8) | ADMIN | Meddelelse fra Kommissionen om status og udvikling for Euro-Med-faciliteten (2003/ECFIN+/23) | ECFIN | Integreret strategi om forebyggelse, beredskab og reaktioner i forbindelse med naturlige, menneskeskabte og andre risici (2003/ENV/77) | ENV og ISG | Meddelelse om integrering af tredjelandsstatsborgere (2003/JAI/172) | JAI | Meddelelse om behandling af asylansøgninger uden for EU (2003/JAI/143) | JAI | Udkast til rammebeslutning om fastsættelse af fælles standarder for proceduremæssige garantier for personer, der er anklaget i strafferetlige sager i EU (2003/JAI/158) | JAI | En bæredygtig, solidarisk økonomi | Overvågning af den europæiske beskæftigelsesstrategi (2003/EMPL/11) | EMPL | Omarbejdning af direktiverne om ligestilling mellem mænd og kvinder (2003/EMPL/34) | EMPL | Integrering af miljøet i standardisering (2003/ENV/22) | ENV/ENTR | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om grundvandsbeskyttelse (2003/ENV/39) | ENV | Direktiv om infrastruktur for arealinformation i Europa (2003/ENV+/70) | ENV | Lovgivning om de fleksible mekanismer i Kyoto-protokollen: fælles gennemførelse og mekanismen for bæredygtig udvikling (CDM) (2003/ENV/75) | ENV | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om batterier og akkumulatorer (2000/088) | ENV | Meddelelse om finansiering af NATURA 2000 (2003/ENV+/40) | ENV, AGRI, REGIO, BUDG | Forslag til Rådets forordning om flerårige forvaltningsplaner for fiskebestande uden for sikre biologiske grænser (2003/FISH/7) | FISH | Rådets forordning om etablering af en fælles fiskeriinspektionsstruktur (2003/FISH/9) | FISH | Meddelelse om fremtiden for EU's av-politik (2003/EAC/11) | EAC og ISG | Forslag om ændring af direktivet om retlig beskyttelse af mønstre (2003/MARKT/16) | MARKT | Forslag til direktiv om genforsikring (2003/MARKT/21) | MARKT | Meddelelse om handlingsplanen for risikovillig kapital (2003/MARKT/+28) | MARKT | Forslag til direktiv om tjenester i det indre marked (2003/MARKT/23) | MARKT | Forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 77/388/EØF for så vidt angår ordninger for offentlige myndigheder og tilskud (2003/TAXUD/10) | TAXUD | Gennemgang af tobaksordningen (2003/AGRI/19) | AGRI og ISG | Gennemgang af sukkerordningen (2003/AGRI/9) | AGRI og ISG | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets rammedirektiv om rimelig handelspraksis (2003/SANCO/53) | SANCO | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om cadmium i gødninger (2003/ENTR/40) | ENTR og ISG | Meddelelse: Grundlæggende retningslinjer for bæredygtig europæisk turisme (2003/ENTR/46) | ENTR og ISG | Forslag til direktiv om reduktion af emissionerne af forurenende stoffer fra to- og trehjulede motordrevne køretøjer (2003/ENTR/61) | ENTR | Forslag til direktiv om ændring af direktiv 70/220/EØF om foranstaltninger mod luftforurening forårsaget af emissioner fra motorkøretøjer (2003/ENTR/63) | ENTR | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) om lægemidler til pædiatrisk brug (2003/ENTR/59) | ENTR | Forslag til Kommissionens direktiv om anvendelse af menneskeligt væv og produkter af menneskeligt væv (2003/ENTR/37) | ENTR | Ændring af direktiv 75/106/EØF og 80/232/EØF (færdigpakning - volumenstørrelser, mængder og rumfang) (2003/ENTR/33) | ENTR | Meddelelse om overgang fra analog radio- og tv-spredning til digital radio- og tv-spredning: Overgang til digital radio- og tv-spredning i Europa (2003/INFSO/13) | INFSO | Meddelelse om intelligente køretøjer og færdselssikkerhed (2003/INFSO/14) | INFSO | Direktiv til sikring af, at postvirksomheder ikke udøver reserverede og ikke-reserverede aktiviteter i samme juridiske person (2003/COMP/27) | COMP | Det europæiske initiativ til støtte for demokrati og menneskerettigheder, forordning 975/976/1999 (2003/RELEX/30) | RELEX | Direktiv om adgang til det internationale togpassagertransportmarked (2003/TREN/3) | TREN og ISG | Forordninger om ændring af den tredje luftfartspakke (2002/TREN/28) | TREN | Ændring af forordningen om computerreservationssystemer (2002/TREN/29) | TREN | Forordning om offentliggørelse af rapporter om kvaliteten af passagerlufttransporttjenester (2003/TREN/43) | TREN | Forordninger om ændring af den tredje luftfartspakke (2002/TREN/28) | TREN | Forhandlingsmandat til en ny international aftale om tropiske skove (2003/DEV/7) | DEV | - ISG = fælles styringsgruppe I arbejdsprogramoversigten er disse forslag mærket “udvidet konsekvensanalyse” under politisk motivering. BILAG 3 Tidligere vedtagne forslag fra Kommissionen, der afventer behandling i andre EU-institutioner Almindelige anliggender og forbindelser til tredjelande - Aftale om Kommissionens forslag til personalereform (2002/0100/CNS) Økonomiske og finansielle anliggender - Vedtagne forslag i forbindelse med handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser, herunder navnlig markedsmisbrug (2001/0118/COD), prospekter (2001/0117/COD), pensionskasser (2000/0260/COD), konglomerater (2001/0095/COD) og direktivet om overtagelsestilbud (2002/0240/COD) - Beskatningspakke (1998/0193/CNS, 1998/0087/CNS) - Beskatning af energiprodukter (1997/0111/CNS) Retlige og indre anliggender Fælles asylpolitik: - Forslag til Rådets direktiv om fastsættelse af minimumsstandarder for anerkendelse af tredjelandsstatsborgere og statsløse som flygtninge, eller som personer, der af anden grund behøver international beskytte (2001/0207/CNS) - Forslag til Rådets forordning om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning, der er indgivet af en tredjelandsstatsborger i en af medlemsstaterne (2001/0182/CNS) - Forslag til Rådets direktiv om fastlæggelse af minimumsstandarder for modtagelse af asylansøgere i medlemsstaterne (2001/0091/CNS) - Forslag til Rådets direktiv om minimumsstandarder for procedurer i medlemsstaterne for tildeling og fratagelse af flygtningestatus (2000/0238/CNS) Fælles indvandringspolitik og bekæmpelse af illegal indvandring - Forslag til Rådets direktiv om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på studier, faglig uddannelse eller volontørtjeneste (2002/0242/CNS) - Forslag til Rådets direktiv om udstedelse af tidsbegrænset opholdstilladelse til ofre for organiseret ulovlig indvandring eller menneskehandel, der samarbejder med de kompetente myndigheder (2001/0043/CNS) - Forslag til Rådets direktiv om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på beskæftigelse som lønmodtagere og udøvelse af selvstændig erhvervsvirksomhed (2001/0154/CNS) - Forslag til Rådets direktiv om tredjelandsstatsborgeres status som fastboende udlænding (2001/0074/CNS) - Forslag til Rådets direktiv om ret til familiesammenføring (1999/0258/CNS) Indre og ydre grænser, fælles visumpolitik: - Forslag til Rådets direktiv om betingelserne for, at tredjelandsstatsborgere frit kan bevæge sig på medlemsstaternes område i højst tre måneder, indførelse af en særlig rejsetilladelse og fastsættelse af betingelserne for indrejse med henblik på at færdes på medlemsstaternes område i højst seks måneder (2001/0155/CNS) EU-borgerskab: - Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område (2001/0111/COD) Et ægte retsområde på det civilretlige område: - Forslag til Rådets forordning om kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i ægteskabssager og i sager vedrørende forældremyndighed, om ophævelse af forordning (EF) nr. 1347/2000 og om ændring af forordning (EF) nr. 44/2001, for så vidt angår sager vedrørende underholdspligt (2002/0110/CNS) - Forslag til Rådets forordning om indførelse af et europæisk tvangsfuldbyrdelsesdokument for ubestridte krav (2002/0090/CNS) - Forslag til Rådets direktiv om forbedret adgang til domstolsprøvelse i forbindelse med grænseoverskridende sager gennem fastsættelse af fælles mindsteregler for retshjælp og andre finansielle aspekter i civile retssager (2002/0020/CNS) - Forslag til Rådets direktiv om erstatning til ofre for forbrydelser (KOM(2002)562) - Forslag til Rådets retsakt om udarbejdelse af konventionen om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse i Den Europæiske Unions medlemsstater af retsafgørelser i borgerlige sager, herunder handelssager (1997/0339/CNS) Bekæmpelse af kriminalitet og terrorisme og et ægte retsområde på det strafferetlige område: - Forslag til Rådets afgørelse om finansiering af visse aktiviteter iværksat af Europol i forbindelse med samarbejdet om bekæmpelse af terrorisme (2002/0196/CNS) - Forslag til Rådets rammeafgørelse om angreb på informationssystemer (2002/0086/CNS) - Forslag til Rådets rammeafgørelse om bekæmpelse af racisme og fremmedhad (2001/0270/CNS) - Forslag til Rådets rammeafgørelse om fastsættelse af mindsteregler for, hvad der udgør kriminelle handlinger, og for straffene for ulovlig narkotikahandel (2001/0114/CNS) - Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om strafferetlig beskyttelse af miljø (2001/0076/COD) - Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om om strafferetlig beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser (2001/0115/COD) Beskæftigelse, social- og arbejdsmarkedspolitik, sundheds- og forbrugerpolitik - Vedtagelse af forslag til ændring af forordning 1408/71 om samordning af sociale sikringsordninger (1998/0230/COD, 2001/0137/COD) - Vedtagelse af forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om vikaransattes arbejdsforhold (2002/0072/COD) - Vedtagelse af forslag til Rådets afgørelse om et socialt trepartstopmøde om vækst og beskæftigelse (2002/0136/CNS) - Vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastsættelse af standarder for kvaliteten og sikkerheden ved donation, udtagning, testning, behandling, opbevaring og distribution af humane væv og celler (2002/0128/COD) Konkurrenceevne (indre marked, industri og forskning) - Pakke om offentlige kontrakter (2000/0115/COD, 2000/0117/COD, 2001/0179/COD) - Vedtagelse af pakke om ændring af retsakter om lægemidler (2001/0252/COD, 2001/0253/COD, 2001/0254/COD) - Aftale om EF-patenter forud for Det Europæiske Råds møde i foråret 2003 (2000/0177/CNS) - Meddelelse om beskatning af personbiler (KOM(2002)431) Transport, telekommunikation og energi - Forslag om åbning af elektricitet- og gasmarkedet (2001/0077/COD) - Energi og transport, transeuropæiske net (2001/0311/COD, 2001/0226/COD, 2001/0229/COD) - Aftale om pakken om det fælles europæiske luftrum, herunder udøvelse af luftfartstjeneste (2001/0235/COD), organisation og udnyttelse (2001/0236/COD), interoperabilitet i det europæiske lufttrafikstyringsnet (2001/0237/COD), ramme for skabelse af et fælles europæisk luftrum (2001/0060/COD) - Aftale om den anden jernbanepakke, sikkerhed og godkendelse (2002/0022/COD), interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem (2002/0023/COD), jernbaneagentur (2002/0024/COD), udvikling af jernbaner (2002/0025/COD) - Aftale om luftfartspassagerers rettigheder (2001/0305/COD) - Flerårigt program for tiltag på energiområdet: Programmet Intelligent Energi i Europa, 2003-2006 (2002/0082/COD) - Olie- og gasforsyningssikkerhed i forbindelse med det indre energimarked (2002/0219/COD, 2002/0220/COD, 2002/0221/CNS og KOM(2002)488, 1 til 5) - Forordning om fremme af kombineret transport og short sea shipping (“Marco Polo”) (2002/0038/COD) - Direktiv om markedsadgang for havnetjenester (2001/0047/COD) Landbrug og fiskeri - Vedtagelse af forslag, som Kommissionen fremsætter senere i år, vedrørende midtvejsgennemgangen af den fælles landbrugspolitik - Vedtagelse af forslag til reform af den fælles fiskeripolitik (KOM(2002)180, KOM(2002)185, KOM(2002)186, KOM(2002)187, KOM(2002)190 og 2002/0114/CNS)* - Vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordninger om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (2001/0173/COD) og om sporbarhed og mærkning af genetisk modificerede organismer (2001/0180/COD) - Vedtagelse af forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om overvågning af zoonoser og zoonotiske agenser (2001/0176/COD) og til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om bekæmpelse af salmonella og andre fødevarebårne zoonotiske agenser (2001/0177/COD) Miljø - Vedtagelse af direktivet om miljøansvar (2002/0021/COD)* - Vedtagelse af forordningen om biosikkerhed (2002/0046/COD)* - Vedtagelse af forordningen om forudgående informeret samtykke (2002/0026/ACC, 2002/0030/ACC )* - Vedtagelse af forordningen om skove og disses samspil med miljøet (2002/0164/COD)* - Vedtagelse af forordningerne om grænseoverskridende overførsel af genetisk modificerede organismer (2002/0046/COD) og om sporbarhed og mærkning af genetisk modificerede organismer (…) - Vedtagelse af direktivet om emballage og emballageaffald (2001/0291/COD) Uddannelse, ungdom og kultur - Vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om etablering af et program, der skal øge kvaliteten af de videregående uddannelser og fremme den mellemfolkelige forståelse gennem samarbejde med tredjelande (Erasmus World) (2002/0165/COD) (* = hvis ikke allerede vedtaget i 2002) BILAG 4 KOMMISSIONENS LOVGIVNINGS- OG ARBEJDSPROGRAM FOR 2003 Liste over lovgivningsforslag og andre forslag 1: Lovgivningsforslag og andre forslag svarende til de prioriterede politiske områder for 2003 2: Øvrige lovgivningsforslag og andre forslag, som formentlig fremsættes i 2003 Forklarende bemærkninger (1) Arbejdsprogrammet indeholder tre prioriterede politiske områder for 2003, som hver omfatter en række nøgleinitiativer. Hvis disse nøgleinitiativer indebærer vedtagelse af lovgivningsforslag og andre forslag (f. eks. meddelelser eller hvidbøger), er de opført på den første liste . (2) Den anden liste omfatter andre forslag, som Kommissionen kunne forvente vedtaget i 2003, når dette arbejdsprogram var færdiggjort. Den omfatter forslag fra tidligere år. (3) Listerne findes kun i den oprindelige sprogudgave (delvis på engelsk, delvis på fransk). (4) Kommissionen opdaterer sit program hver måned og sender et “rullende 3-månedersprogram” til de andre EU-institutioner, så de kan planlægge deres arbejde[5]. (5) Den første liste er opstillet efter politisk prioritering og siden efter politikområde (f. eks. “Landbrug” eller “Indre marked”, mens den anden liste er opstillet efter politikområde. Listerne indeholder følgende oplysninger: - referencenummer: f. eks. 2003/ADMIN/1 for nye forslag. Overførsler fra tidligere år optræder f. eks. som 2002/ADMIN/1 eller 2001/1 - Kommissionens ansvarlige tjenestegren(e) - forventet vedtagelsesdato - lovgivningsforslag eller andet forslag - foreløbig angivelse af sandsynligt retsgrundlag og den dertil svarende interinstitutionel