[pic] | EUROPA-KOMMISSIONEN |

Bruxelles, den 28.2.2011

KOM(2011) 87 endelig

2011/0040 (NLE)

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af wolframcarbid, wolframcarbid blandet med et metallisk pulver og sammensmeltet wolframcarbid med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af wolframcarbid, wolframcarbid blandet med et metallisk pulver og sammensmeltet wolframcarbid med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009

BEGRUNDELSE

BAGGRUND FOR FORSLAGET |

Begrundelse og formål Forslaget vedrører anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab ("grundforordningen"), i udløbsundersøgelsesproceduren vedrørende den gældende antidumpingtold på importen af wolframcarbid, wolframcarbid blandet med et metallisk pulver og sammensmeltet wolframcarbid med oprindelse i Folkerepublikken Kina (Kina). |

Generel baggrund Forslaget er udarbejdet som led i gennemførelsen af grundforordningen og er resultatet af en undersøgelse, der er foretaget i overensstemmelse med de indholdsmæssige og proceduremæssige krav i grundforordningen. |

Gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører Ved forordning (EF) nr. 2737/90[1] indførte Rådet en endelig antidumpingtold på 33 % på importen af wolframcarbid og sammensmeltet wolframcarbid med oprindelse i Folkerepublikken Kina ("Kina"). Ved afgørelse 90/480/EØF[2] godtog Kommissionen tilsagn fra to store eksportører vedrørende den vare, der er genstand for foranstaltninger. Efter at de pågældende to kinesiske eksportører havde trukket deres tilsagn tilbage, indførte Kommissionen ved forordning (EF) nr. 2286/94[3] en midlertidig antidumpingtold på importen af den pågældende vare. Ved forordning (EF) nr. 610/95[4] ændrede Rådet forordning (EØF) nr. 2737/90 og indførte en endelig told på 33 % på importen af wolframcarbid og sammensmeltet wolframcarbid. Efter en fornyet undersøgelse indledt i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, ("den tidligere fornyede undersøgelse") blev disse foranstaltninger forlænget med yderligere fem år ved forordning (EF) nr. 771/98[5]. Ved forordning (EF) nr. 2268/2004[6] indførte Rådet efter en udløbsundersøgelse en endelig antidumpingtold på importen af wolframcarbid og sammensmeltet wolframcarbid med oprindelse i Folkerepublikken Kina. Ved forordning (EF) nr. 1275/2005[7] ændrede Rådet definitionen af varedækningen, således at wolframcarbid blandet med et metallisk pulver også blev dækket. |

Overensstemmelse med andre EU-politikker og -mål Ikke relevant. |

HØRING AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSE |

Høring af interesserede parter |

Interesserede parter, der er berørt af proceduren, har haft mulighed for at forsvare deres interesser i forbindelse med undersøgelsen i overensstemmelse med grundforordningen. |

Ekspertbistand |

Der har ikke været behov for ekspertbistand. |

Konsekvensanalyse Forslaget er et resultat af gennemførelsen af grundforordningen. Grundforordningen foreskriver ikke en vurdering af de generelle virkninger, men indeholder en udtømmende liste over de forhold, der bør vurderes. |

FORSLAGETS RETLIGE ASPEKTER |

Resumé af forslaget Den 30. december 2009 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse ("indledningsmeddelelsen") i Den Europæiske Unions Tidende om indledning af en udløbsundersøgelse af de gældende antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af wolframcarbid og sammensmeltet wolframcarbid med oprindelse i Kina. Den fornyede undersøgelse blev indledt, efter at European Association of Metals (Eurometaux) havde indgivet en begrundet anmodning på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde mere end 85 % af EU-produktionen af wolframcarbid, wolframcarbid blandet med et metallisk pulver og sammensmeltet wolframcarbid. Den fornyede undersøgelse viste, at der fortsat fandt dumping sted i forbindelse med den pågældende vare, hvilket ville betyde, at EU-erhvervsgrenen ville blive påført fornyet skade, hvis foranstaltningerne bortfaldt. Det blev yderligere fastslået, at det ikke vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at foranstaltningerne bortfalder. Det foreslås derfor, at Rådet vedtager vedlagte forslag til forordning for at forlænge de gældende foranstaltninger, og at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende senest den 29. marts 2011. |

Retsgrundlag Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab. |

Subsidiaritetsprincippet Forslaget hører under Den Europæiske Unions enekompetence. Subsidiaritetsprincippet finder derfor ikke anvendelse. |

Proportionalitetsprincippet Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet af følgende grunde: |

Foranstaltningens form er beskrevet i ovennævnte grundforordning og giver ikke mulighed for nationale beslutninger. |

Det er ikke relevant at forklare, hvordan byrder af finansiel eller administrativ art, der pålægges Unionen, nationale regeringer, regionale og lokale myndigheder, erhvervsdrivende og borgere begrænses mest muligt og står i rimeligt forhold til forslagets mål. |

Reguleringsmiddel/reguleringsform |

Foreslåede instrumenter: forordning. |

Andre midler ville ikke være hensigtsmæssige af følgende grund: Grundforordningen foreskriver ikke alternative muligheder. |

BUDGETMÆSSIGE KONSEKVENSER |

Forslaget får ingen konsekvenser for EU's budget. |

2011/0040 (NLE)

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af wolframcarbid, wolframcarbid blandet med et metallisk pulver og sammensmeltet wolframcarbid med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR –

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab[8] ("grundforordningen"), særlig artikel 11, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen ("Kommissionen") efter høring af det rådgivende udvalg og

ud fra følgende betragtninger:

A. PROCEDURE

1. Gældende foranstaltninger

1. Ved forordning (EF) nr. 2737/90[9] indførte Rådet en endelig antidumpingtold på 33 % på importen af wolframcarbid og sammensmeltet wolframcarbid med oprindelse i Folkerepublikken Kina ("Kina"). Ved afgørelse 90/480/EØF[10] godtog Kommissionen tilsagn fra to store eksportører vedrørende den vare, der er genstand for foranstaltninger.

2. Efter at de pågældende to kinesiske eksportører havde trukket deres tilsagn tilbage, indførte Kommissionen ved forordning (EF) nr. 2286/94[11] en midlertidig antidumpingtold på importen af den pågældende vare.

3. Ved forordning (EF) nr. 610/95[12] ændrede Rådet forordning (EØF) nr. 2737/90 og indførte en endelig told på 33 % på importen af wolframcarbid og sammensmeltet wolframcarbid. Efter en fornyet undersøgelse indledt i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, ("den tidligere fornyede undersøgelse") blev disse foranstaltninger forlænget med yderligere fem år ved forordning (EF) nr. 771/98[13].

4. Ved forordning (EF) nr. 2268/2004[14] indførte Rådet efter en udløbsundersøgelse en antidumpingtold på 33 % på importen af wolframcarbid og sammensmeltet wolframcarbid med oprindelse i Folkerepublikken Kina ("Kina").

5. Ved forordning (EF) nr. 1275/2005[15] ændrede Rådet definitionen af varedækningen, således at wolframcarbid blandet med et metallisk pulver også blev dækket.

2. Anmodning om en fornyet undersøgelse

6. Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb[16] af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger modtog Kommissionen den 30. september 2009 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indgivet af European Association of Metals (Eurometaux) ("ansøgerne") på vegne af EU-producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde mere end 85 % af den samlede EU-produktionen af wolframcarbid, wolframcarbid blandet med et metallisk pulver og sammensmeltet wolframcarbid.

7. Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.

3. Indledning

8. Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse og offentliggjorde den 30. december 2009 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende [17] ("indledningsmeddelelsen") om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.

4. Undersøgelsen

4.1. Undersøgelsesperiode

9. Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra 1. januar 2009 til 31. december 2009 ("den nuværende undersøgelsesperiode" eller "NUP"). Undersøgelsen af tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2006 til udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode ("den betragtede periode").

4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen

10. Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, de øvrige kendte EU-producenter, de eksporterende producenter, importørerne og de brugere, som den vidste var berørt af sagen, producenterne i referencelandet samt repræsentanterne for Kina om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

11. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

12. Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, og som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra syv EU-producenter, en eksporterende producent i Kina, en eksporterende producent i referencelandet og tre brugere.

13. Ingen af importørerne indsendte besvarelser af spørgeskemaet, afgav andre oplysninger til Kommissionen eller gav sig til kende i løbet af undersøgelsen. Da kun en eksporterende producent fra Kina indgav de ønskede oplysninger, var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve.

14. Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade, og fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:

a) EU-producenter

- Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Østrig

- H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Tyskland

- Eurotungstène poudres S.A., Grenoble, Frankrig

- Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Brutal, Tjekkiet

- Treibacher Industrie AG, Althofen, Østrig

b) Referenceland

- Global Tungsten & Powders Corp., USA

c) Bruger

- Sandvik Hard Materials, Epinouze, Frankrig.

B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

15. Den vare, der er genstand for den nuværende undersøgelse, er wolframcarbid, wolframcarbid blandet med et metallisk pulver og sammensmeltet wolframcarbid med oprindelse i Kina, som i øjeblikket tariferes under KN-kode 2849 90 30 og ex 3824 30 00.

16. Wolframcarbid, wolframcarbid blandet med et metallisk pulver og sammensmeltet wolframcarbid er forbindelser af kulstof og wolfram, der fremstilles ved varmebehandling (opkulning for den første vares vedkommende og smeltning for den tredje vares vedkommende). Disse varer er mellemprodukter, der benyttes som råstoffer ved fremstilling af emner i hårdt metal såsom hårdtmetalskæreværktøjer og komponenter med stor slidstyrke, slidbestandige belægninger, borehoveder til olieboring og mineværktøjer samt præge- og lokkeværktøjer til strækning og formning af metaller.

17. Den nuværende undersøgelse bekræftede, at den pågældende vare fremstillet af den eksporterende producent og solgt til Unionen, hvad angår fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål, er identisk med den vare, der fremstilles af EU-producenterne og sælges på markedet i Unionen, eller den vare, der fremstilles og sælges i referencelandet, og betragtes derfor som samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

C. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING

18. Indledende bemærkninger

19. Det blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgt, om der for øjeblikket fandt dumping sted, og i bekræftende fald, om udløb af de gældende foranstaltninger eventuelt ville føre til fortsat eller fornyet dumping. Der mindes om, at i forbindelse med undersøgelser i medfør af nævnte artikel genovervejes markedsøkonomisk behandling ikke.

20. Som det fremgår ovenfor, var det ikke nødvendigt at anvende stikprøver for de eksporterende producenter i Kina.

21. På stikprøvetidspunktet fremgik det, at den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent tegnede sig for mindre end 5 % af den samlede kinesiske eksport til Unionen. De kinesiske myndigheder og de øvrige berørte parter blev underrettet om, at grundforordningens artikel 18 muligvis ville blive anvendt på grund af de eksporterende producenters beskedne grad af samarbejdsvilje. Kommissionen modtog ingen reaktioner på disse oplysninger.

22. Senere i undersøgelsen og som besvarelse af spørgeskemaet korrigerede den samarbejdsvillige eksporterende producent dog fejlen i oplysningerne vedrørende eksportsalget til Unionen og justerede sin eksportmængde til Unionen i opadgående retning. Parallelt hermed blev de mængder af den pågældende vare, der blev eksporteret til Unionen fra Kina, analyseret yderligere på grundlag af Eurostats tal. Som følge heraf og efter kontrol af spørgeskemabesvarelsen blev det konstateret, at den samarbejdsvillige eksporterende producents eksportmængde var meget stor[18]. På grundlag af disse resultater blev det konkluderet, at samarbejdsgraden var høj.

23. Dumping af import i den nuværende undersøgelsesperiode

24. Referenceland

25. Da ingen eksporterende producenter fra Kina blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i forbindelse med de tidligere undersøgelser, blev den normale værdi for Kina fastsat i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

26. I indledningsmeddelelsen blev USA foreslået som hensigtsmæssigt referenceland med henblik på fastsættelse af den normale værdi for Kina. Interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger hertil. Der blev ikke modtaget bemærkninger eller indsigelser i den henseende fra parterne. USA blev også anvendt som referenceland i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, og Kommissionen har ikke konstateret eller modtaget oplysninger om nye eller ændrede forhold, som ville berettige en ændring. USA blev anset som et repræsentativt referencemarked, navnlig på baggrund af den åbenhed og konkurrence, der præger det amerikanske marked. Desuden indvilligede en producent fra USA i at samarbejde i forbindelse med denne fornyede undersøgelse.

27. USA er derfor blevet anvendt som et referenceland med markedsøkonomi i forbindelse med denne fornyede undersøgelse.

28. Normal værdi

29. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, blev den normale værdi for Kina fastsat på grundlag af kontrollerede oplysninger fra den samarbejdsvillige amerikanske producent i referencelandet, dvs. på grundlag af de priser, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet i USA for varetyper, for hvilke salget fandtes at finde sted i normal handel.

30. Som resultat blev den normale værdi fastsat som den vejede gennemsnitlige hjemmemarkedssalgspris, der blev benyttet af den samarbejdsvillige amerikanske producent ved salg til uafhængige kunder.

31. Det blev først efterprøvet, hvorvidt den samarbejdsvillige amerikanske producents samlede hjemmemarkedssalg af den samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, dvs. om det udgjorde mindst 5 % af det samlede salg af den pågældende vare, som var blevet eksporteret til Unionen. Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige producent i USA havde et tilstrækkeligt repræsentativt hjemmemarkedssalg i den nuværende undersøgelsesperiode.

32. Derefter blev det undersøgt, om hjemmemarkedssalget af samme vare kunne anses for at have fundet sted i normal handel i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved for samme vare, som blev solgt på markedet i USA, at fastsætte, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til uafhængige kunder der var fortjenstgivende i den nuværende undersøgelsesperiode.

33. Da det fortjenstgivende salg af samme vare udgjorde mindre end 80 % af det samlede salg, baseredes den normale værdi på den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne for det fortjenstgivende salg.

34. Eksportpris

35. Som beskrevet ovenfor, og på baggrund af at den samarbejdsvillige eksporterende producent tegnede sig for over 90 % af den samlede kinesiske import til Unionen, blev eksportprisen undersøgt på grundlag af oplysninger forelagt af den eksporterende producent, dvs. den pris, der faktisk er betalt eller skal betales ved eksport til Unionen, om nødvendigt justeret.

36. Sammenligning

37. Det vejede gennemsnit af den normale værdi blev sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportprisen for hver enkelt type af den pågældende vare, ab fabrik, i samme handelsled og på samme niveau for skatter. For at sikre en rimelig sammenligning blev der taget hensyn til de forskelle i faktorer, som hævdedes og påvistes at berøre prisen og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justering for omkostninger til søfragt og indenlandsk transport, forsikring, bankgebyrer og emballering. Der blev desuden foretaget en justering på 5 % af eksportprisen for eksportskatten og en justering af den normale værdi for moms.

38. Dumpingmargen

39. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev dumpingmargenen fastsat pr. varetype på grundlag af en sammenligning mellem det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportpriserne i samme handelsled. Denne sammenligning viste, at der var tale om en dumpingmargen på over 80 % i den nuværende undersøgelsesperiode, dvs. på et væsentligt højere niveau end det, der blev fastslået i den foregående fornyede undersøgelse (31 %). Dumpingmargenens nøjagtige størrelse kan af fortrolighedshensyn ikke offentliggøres. Beregningerne er baseret på oplysninger forelagt af én eksporterende producent i Kina og én producent i referencelandet. Offentliggørelse af dumpingmargenen ville give den samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina og producenten i referencelandet mulighed for at udlede hinandens normale værdi og eksportpris, hvilket ville udgøre et klart brud på begge parters ret til fortrolighed.

40. 3. Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves

41. Indledende bemærkning

42. Oplysningerne i dette afsnit blev tilvejebragt gennem analyse af oplysninger fra henholdsvis den samarbejdsvillige eksporterende producent, Eurostat og anmodningen om en fornyet undersøgelse.

43. De kinesiske eksporterende producenters uudnyttede kapacitet

44. De oplysninger om uudnyttet kapacitet, som den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent indsendte, blev forelagt med en margen på +/- 20 % for at respektere kravet om fortrolighed. Produktionskapaciteten i Kina var på 21 000 tons i 2006 og 2007 og steg betragteligt til ca. 35 000 tons i 2008 og NUP, hvilket er en stigning på over 80 % i løbet af den betragtede periode. Disse tal kan anses for at være et konservativt skøn, da der i anmodningen om en fornyet undersøgelse foreligger oplysninger om en produktionskapacitet på ca. 50 000 tons.

45. Desuden indberettede den samarbejdsvillige eksporterende producent en betydelig stigning i kapaciteten i løbet af den betragtede periode.

46. Det fremgår af de oplysninger, der blev indhentet i forbindelse med undersøgelsen, at den samlede kinesiske produktionskapacitet oversteg den faktiske kinesiske produktion betragteligt (i hvert fald med over 20 000 tons i 2008 og NUP).

47. I NUP havde Kina en uudnyttet kapacitet, der var seks gange så stor som forbruget i Unionen (25 000 tons, som skal ses i forhold til EU-forbruget på 3 800 tons).

48. På grundlag af ovenstående står det klart, at en stor del af den uudnyttede kapacitet i Kina uden antidumpingforanstaltninger kunne blive udnyttet til at øge eksporten til Unionen.

49. Oplysninger, der blev forelagt i forbindelse med undersøgelsen, viste desuden tegn på, at der forekom alvorlige fordrejninger af markedet for de råvarer, der anvendes til fremstilling af den pågældende vare. For det første anvender de kinesiske myndigheder kvoter i forbindelse med råvarerne. For det andet begrænser de kinesiske myndigheder adgangen til råvarer ved hjælp af eksportskatter og momsrabatpolitikker, hvilket også gjaldt for den pågældende vare, jf. betragtning 31. Disse faktorer udgør yderligere elementer, som peger på sandsynlighed for fortsat dumping i dette tilfælde.

50. EU-markedets tiltrækningskraft og priserne ved eksport til tredjelande

51. Den samarbejdsvillige eksportørs prisoplysninger, som ikke kan offentliggøres af fortrolighedshensyn, viser, at Unionen rent faktisk udgør et interessant marked for de kinesiske eksporterende producenter. I hele den betragtede periode (med undtagelse af 2007) lå de priser, der blev opnået på andre markeder i tredjelande, under de priser, der blev opkrævet i Unionen (mellem 10 og 20 % lavere i forskellige perioder i den betragtede periode).

52. Af disse årsager kan det konkluderes, at EU-markedet afgjort er et attraktivt marked for de kinesiske eksportører, hvad angår de priser, der kan opnås.

53. De kinesiske eksporterende producenter har således et incitament til at dirigere deres eksport til EU-markedet, hvis foranstaltningerne ophæves. De højere priser, der er fremherskende på EU-markedet, vil gøre det muligt for de kinesiske eksporterende producenter at opnå højere fortjenstmargener.

54. Omgåelse af foranstaltningerne

55. I 2005 blev foranstaltningerne udvidet til at omfatte endnu en KN-kode, da det blev konstateret, at kinesiske eksportører omgik foranstaltningerne ved at tilsætte wolframcarbidpulver små mængder af et andet metallisk pulver (som oftest cobalt) [19]. Denne bekræftede praksis for omgåelse er endnu element, der fører til konklusionen om sandsynlighed for fortsat dumping. Den udgør et klart bevis for, at det europæiske marked fortsat er attraktivt for kinesiske eksporterende producenter, som efter al sandsynlighed vil dirigere større mængder wolframcarbid til EU uden antidumpingforanstaltninger.

56. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping

57. Ovenstående analyse viser, at kinesisk import fortsat kom ind på EU-markedet til dumpingpriser og med meget høje dumpingmargener. På baggrund af navnlig analysen af prisniveauerne på markederne i EU og i en række tredjelande samt den uudnyttede kapacitet i Kina, kan det konkluderes, at der er sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophæves.

D. SITUATION PÅ EU-MARKEDET

1. Definition af EU-erhvervsgrenen

58. I EU fremstilles samme vare af syv virksomheder eller koncerner.

59. De anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og omtales herefter som "EU-erhvervsgrenen".

Indledende bemærkning

60. Oplysningerne vedrørende import til Den Europæiske Union af den pågældende vare med oprindelse i Kina måtte af fortrolighedshensyn angives i indeksform, jf. grundforordningens artikel 19.

61. Da der er medtaget andre varer end den pågældende vare under Eurostats KN-koder (KN-kode 3824 30 00), er følgende analyse, for så vidt angår importmængderne under Taric-kode 3824 30 00 10, blevet foretaget ud fra importoplysninger registreret under Taric-koderne, suppleret med oplysninger, der er indsamlet i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6. Taric-oplysninger betragtes som fortrolige, da de har en detaljeringsgrad, som gør det muligt at identificere parterne. Dette er årsagen til, at intervaller anvendes i forbindelse med visse oplysninger.

62. Oplysningerne om EU-erhvervsgrenen er indhentet i de syv EU-producenters spørgeskemabesvarelser.

Forbrug på EU-markedet

63. EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet og importoplysninger fra Eurostat.

64. Mellem 2006 og NUP faldt forbruget i Unionen med 62 %, og den største del af faldet fandt sted mellem 2008 og NUP. I NUP faldt forbruget med 63 % sammenlignet med 2008.

Tabel 1 |

Forbrug |

2006 | 2007 | 2008 | NUP |

Mængde (tons) |

+ Import i alt | 1 766 | 1 885 | 2 303 | 755 |

+ EU-produktion solgt på EU-markedet | 8 281 | 8 334 | 7 981 | 3 024 |

= Forbrug | 10 047 | 10 218 | 10 284 | 3 779 |

Stigning i % i forhold til det foregående år | 2 % | 1 % | -63 % |

Importmængde, markedsandel og priser for dumpingimporten fra Folkerepublikken Kina

65. Nedenfor findes en beskrivelse af udviklingen i mængderne, markedsandelene og de gennemsnitlige priser ved dumpingimport fra Kina. Følgende mængde- og pristendenser er baseret på oplysninger fra Eurostat.

Tabel 2 |

Import fra Kina |

2006 | 2007 | 2008 | NUP |

Importmængde fra det pågældende land (tons) | Over 700 | Over 700 | Over 400 | Over 60 |

Indeks (2006=100) | 100 | 104 | 60 | 11 |

Markedsandel for importen fra det pågældende land | 7,1 % | 7,3 % | 4,2 % | 2,1 % |

Pris på import fra det pågældende land (EUR/ton) | 25 622 | 21 883 | 22 434 | 22 110 |

Indeks (2006=100) | 100 | 85 | 88 | 86 |

66. Dumpingimportmængden af den pågældende vare med oprindelse i Kina er faldet med 89 % i den betragtede periode og nåede et niveau på ca. 80 tons i NUP. Markedsandelen faldt også fra 7,1 % i 2006 til 2,1 % i undersøgelsesperioden.

67. En mulig årsag til dette fald er en betydelig stigning i Kinas forbrug på hjemmemarkedet i den betragtede periode. Desuden synes de kinesiske myndigheder at forfølge en politik for bevarelse af Kinas wolframressourcer ved hjælp af et system med eksportkvoter og eksporttold.

68. Priserne på import fra Kina faldt med 14 % i den betragtede periode. Denne udvikling afspejler den generelle tendens, der også blev konstateret for EU-erhvervsgrenens priser.

69. Sammenligningen viste også, at importen fra Kina underbød EU-erhvervsgrenens priser med over 10 %, efter fratrækning af den gældende antidumpingtold. Disse resultater svarer til resultaterne af den seneste fornyede undersøgelse[20].

Import fra andre lande

70. Importmængden fra andre lande i den betragtede periode fremgår af nedenstående tabel. Mængde- og pristendenserne er baseret på oplysninger fra Eurostat:

Tabel 3 |

Import fra andre lande |

2006 | 2007 | 2008 | NUP |

Import fra andre lande (tons) | 1 050 | 1 138 | 1 873 | 675 |

Indeks (2006=100) | 100 | 108 | 178 | 64 |

Markedsandel for import fra andre lande | 10,5 % | 11,1 % | 18,2 % | 17,9 % |

Gennemsnitspris (EUR/ton) | 27 309,1 | 26 626,0 | 21 607,5 | 24 867,4 |

Indeks (2006=100) | 100 | 97 | 79 | 91 |

USA's markedsandel | 4,2 % | 3,9 % | 3,9 % | 3,6 % |

Gennemsnitspris (EUR/ton) | 32 948,1 | 32 356,0 | 29 353,3 | 32 054,4 |

Sydkoreas markedsandel | 2,2 % | 2,4 % | 2,6 % | 4,4 % |

Gennemsnitspris (EUR/ton) | 33 733,8 | 29 969,5 | 25 789,0 | 24 503,7 |

71. Importen fra tredjelande faldt med 36 % i den betragtede periode. Den fulgte en generel markedstendens, som blev udløst af et faldende forbrug (et fald på 62 %), men dog med en anden hastighed. Markedsandelen for denne import steg således fra 10,5 % til 17,9 %. Denne imports virkninger for EU-industrien kan dog ikke anses for at være negative, jf. betragtning 85-88.

72. Det bør bemærkes, at Republikken Koreas (Koreas) markedsandel blev fordoblet i den betragtede periode og nåede op på 4,4 %. Koreas gennemsnitlige importpriser faldt i den betragtede periode, men forblev dog konsekvent på et højere niveau end de gennemsnitlige salgspriser for kinesisk eksport.

EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

73. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.

5.1. Produktion

74. EU-erhvervsgrenens produktion steg først med 5,8 % i 2007 og med 11,6 % i 2008 sammenlignet med 2006, inden den faldt drastisk i NUP - med 56 % i forhold til 2008.

Tabel 4 |

Samlet EU-produktion |

2006 | 2007 | 2008 | NUP |

Mængde (tons) |

Produktion | 10 094 | 10 679 | 11 268 | 4 861 |

Indeks (2006=100) | 100 | 106 | 112 | 48 |

5.2. Kapacitet og kapacitetsudnyttelsesgrad

75. Produktionskapaciteten steg med 10,8 % mellem 2006 og NUP. Da produktionen faldt, særlig i NUP, viste den deraf resulterende kapacitetsudnyttelse et generelt fald på 57 % mellem 2006 og NUP, og kapacitetsudnyttelsesgraden nåede således ned på 39 % i NUP.

Tabel 5 |

Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse |

2006 | 2007 | 2008 | NUP |

Mængde (tons) |

Produktionskapacitet | 11 110 | 11 610 | 12 230 | 12 310 |

Indeks (2006=100) | 100 | 105 | 110 | 111 |

Kapacitetsudnyttelse | 91 % | 92 % | 92 % | 39 % |

Indeks (2006=100) | 100 | 101 | 101 | 43 |

5.3. Lagerbeholdninger

76. EU-erhvervsgrenens slutlagre steg med 20 % i 2008 sammenlignet med 2006 og faldt derefter med 26 % i løbet af NUP.

Tabel 6 |

Lagerbeholdninger |

2006 | 2007 | 2008 | NUP |

Mængde (tons) |

Ultimolagre | 1 714 | 1 808 | 2 054 | 1 514 |

Indeks (2006=100) | 100 | 106 | 120 | 88 |

5.4. Salgsmængde

77. EU-erhvervsgrenens salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet faldt lidt mellem 2006 og 2008 og faldt derefter med 61 % mellem 2008 og NUP. Salgsmængderne steg i 2007 og 2008, men faldt markant i løbet af NUP. Denne udvikling stemmer overens med den generelle tendens i retning af faldende forbrug på markedet i Unionen.

Tabel 7 |

Salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder |

2006 | 2007 | 2008 | NUP |

Mængde (tons) | 5 594 | 5 630 | 5 874 | 2 292 |

Indeks (2006=100) | 100 | 101 | 105 | 41 |

5.5. Markedsandel

78. EU-erhvervsgrenens markedsandel var relativt stabil mellem 2006 og 2008, men steg med fire procentpoint mellem 2008 og NUP. Samlet set har der været en stigning på 5 procentpoint i den betragtede periode.

Tabel 8 |

Markedsandel i EU |

2006 | 2007 | 2008 | NUP |

Markedsandel i EU | 56 % | 55 % | 57 % | 61 % |

Indeks (2006=100) | 100 | 99 | 103 | 109 |

5.6. Vækst

79. Da faldet i salget var en smule mindre end faldet i forbruget, var EU-erhvervsgrenen i stand til at vinde markedsandele.

5.7. Beskæftigelse

80. Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt med 17 % mellem 2006 og NUP. Beskæftigelsen faldt også i perioden 2006-2008, hvor produktionen steg lidt, hvilket viser, at EU-erhvervsgrenen gjorde en indsats for at forbedre produktiviteten. Det markante fald i produktionen i NUP medførte dog et stort fald i beskæftigelsen.

Tabel 9 |

Beskæftigelse |

2006 | 2007 | 2008 | NUP |

Gennemsnit (i den betragtede periode) |

Ansatte i alt | 674 | 667 | 653 | 557 |

Indeks (2006=100) | 100 | 99 | 97 | 83 |

5.8. Produktivitet

81. EU-erhvervsgrenens produktivitet, målt som produktion pr. ansat pr. år, steg i 2007 og 2008 med henholdsvis 7 % og 15 % sammenlignet med 2006, men faldt med 49 % mellem 2008 og NUP.

Tabel 10 |

Produktivitet |

2006 | 2007 | 2008 | NUP |

Produktivitet (tons pr. år pr. ansat) | 15 | 16 | 17 | 9 |

Indeks (2006=100) | 100 | 107 | 115 | 58 |

5.9. Salgspriser

82. EU-erhvervsgrenens gennemsnitspriser, ab fabrik, ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på markedet i Unionen var nedadgående i den betragtede periode. Overordnet set måtte EU-industrien sænke sine priser med 15,4 % mellem 2006 og NUP.

83. Som nævnt i betragtning 55 og 56 fulgte priserne på dumpingimporten fra Kina en tendens, der svarede til tendensen for EU-erhvervsgrenens priser, men forblev konsekvent lavere end EU-erhvervsgrenens priser. I NUP var de kinesiske priser over 10 % lavere end EU-erhvervsgrenens priser.

Tabel 11 |

Enhedspris på EU-markedet |

2006 | 2007 | 2008 | NUP |

Enhedspriser ved salg i Unionen (EUR/ton) | 31 030 | 29 995 | 29 072 | 26 241 |

Indeks (2006=100) | 100 | 97 | 94 | 85 |

5.10. Lønninger

84. Mellem 2006 og NUP steg gennemsnitslønningerne pr. ansat med 4,8 %.

Tabel 12 |

Arbejdskraftomkostninger |

2006 | 2007 | 2008 | NUP |

Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat | 53 614 | 54 613 | 56 564 | 56 221 |

Indeks (2006=100) | 100 | 102 | 106 | 105 |

5.11. Investeringer og evne til at rejse kapital

85. Mellem 2006 og 2008 steg den årlige investeringsstrøm i den pågældende vare fremstillet af EU-erhvervsgrenen med 18 %. Mellem 2007 og 2008 steg investeringerne med 103 %. Imidlertid faldt investeringerne i NUP med 65 % sammenlignet med 2008.

86. Der blev hovedsageligt investeret i etablering af nye faciliteter, hvor der kan fremstilles wolframmateriale af brugte materialer og skrot. Investeringerne måtte reduceres på grund af: i) faldet i den overordnede produktionsmængde på EU-markedet, ii) fordrejningerne på råvaremarkedet (jf. betragtning 39) og iii) den økonomiske krise.

87. I løbet af NUP blev der ikke foretaget betydelige investeringer. Dette kan i vid udstrækning forklares med den økonomiske krise, som begyndte i 2008 og kulminerede i NUP, hvor det blev vanskeligere og vanskeligere at få adgang til ny kapital.

Tabel 13 |

Investeringer |

2006 | 2007 | 2008 | NUP |

Nettoinvesteringer (000 EUR) | 18 403 | 10 711 | 21 756 | 7 568 |

Indeks (2006=100) | 100 | 58 | 118 | 41 |

5.12. Rentabilitet og investeringsafkast

88. Takket være de gældende antidumpingforanstaltninger og til dels også EU-erhvervsgrenens indsats for at diversificere råmaterialekilderne var EU-erhvervsgrenen mellem 2006 og 2008 i stand til at opretholde en positiv rentabilitet, om end den overordnet set faldt med 26 % i denne periode. I NUP opnåede EU-erhvervsgrenen dog et langt mindre gunstigt resultat, hvilket viser en vis skrøbelighed i denne sammenhæng.

89. Investeringsafkastet fulgte i store træk tendensen for rentabiliteten i hele den betragtede periode.

Tabel 14 |

Rentabilitet og investeringsafkast |

2006 | 2007 | 2008 | NUP |

Nettofortjeneste ved EU-salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg) | 10,3 % | 5,8 % | 7,6 % | -19,5 % |

Investeringsafkast (nettofortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne) | 34,8 % | 22,1 % | 28,8 % | -28,6 % |

5.13. Likviditet

90. Tendensen for likviditeten, som er erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter, forblev positiv i den undersøgte periode. Mellem 2006 og NUP faldt den dog med ca. 35 %.

Tabel 15 |

Likviditet |

2006 | 2007 | 2008 | NUP |

Likviditet (000 EUR) | 36 125 | 39 868 | 44 102 | 23 540 |

Indeks (2006=100) | 100 | 110 | 122 | 65 |

5.14. Dumpingmargenens størrelse

91. Dumpingen fra Kina fortsatte i NUP på et niveau, som ligger betydeligt over foranstaltningernes nuværende niveau. På baggrund af fordrejningerne på råvaremarkederne, den uudnyttede kapacitet og priserne på importen fra Kina kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener for EU-erhvervsgrenen ikke anses for at være ubetydelige.

5.15 Genrejsning efter tidligere dumping

92. Det blev undersøgt, om EU-erhvervsgrenen havde genrejst sig efter virkningerne af tidligere dumping. Det blev konkluderet, at den havde formået at genrejse sig efter sådanne virkninger, fordi de gældende antidumpingforanstaltninger havde vist sig at være effektive. Den økonomiske krise stoppede dog denne proces og forværrede EU-erhvervsgrenens vanskeligheder.

Virkningerne af dumpingimporten og andre faktorer

6.1. Virkningerne af dumpingimporten

93. Parallelt med det faldende forbrug i Unionen faldt den kinesiske imports markedsandel fra 7,1 % til 2,1 % (jf. betragtning 52). De foreliggende oplysninger tyder på, at denne import skete til priser, der var lavere end EU-erhvervsgrenens priser og også lavere end priserne på importen med oprindelse i andre tredjelande. Baseret på en beregning, som ikke tager hensyn til antidumpingtolden, underbød den kinesiske import EU-erhvervsgrenens priser med 10,7 % i NUP, jf. betragtning 56. Der mindes om, at toldsatsen er på 33 %. Følgelig viser niveauet for underbuddet på den ene side effektiviteten af den gældende told og på den anden side behovet for at opretholde foranstaltningerne. Denne konklusion bestyrkes af, at det underbud, der blev konstateret, var på samme niveau som det underbud, der blev konstateret i forbindelse med den foregående fornyede undersøgelse. De prismæssige virkninger af dumpingimporten fra Kina for EU-erhvervsgrenen var således uændrede, og da der ikke foreligger beviser for det modsatte, er det sandsynligt, at de vil fortsætte.

6.2. Virkningen af den økonomiske krise

94. På grund af de meget negative økonomiske forhold, der i NUP var fremherskende i aftagersektoren for wolfram, navnlig i sektoren for stål og skæreværktøjer, som tegner sig for størstedelen af wolframforbruget i Unionen, mindskede EU-erhvervsgrenen produktionen og salget af den pågældende vare drastisk.

95. Før krisen havde virksomhederne i aftagersektoren store lagerbeholdninger af wolfram, som ikke var blevet opbygget i løbet af NUP, hvilket også havde virkninger for EU-erhvervsgrenens produktion.

96. Da produktionen faldt, og da EU-erhvervsgrenen er kapitalintensiv og således skal fremstille visse mængder for at holde de faste enhedsomkostninger nede, blev rentabiliteten påvirket i alvorlig grad.

97. Analysen af EU-erhvervsgrenen før krisen giver dog bevis for effektiviteten af de gældende antidumpingforanstaltninger. Undersøgelsen viste, at de største EU-producenter foretog betydelige investeringer som reaktion på fordrejningerne på markedet for råvarer, samtidig med at de var i stand til at konkurrere på markedet og opretholde en sund forretning.

6.3. Import fra andre lande

98. Det skønnes, at importmængden fra andre tredjelande faldt med 36 % fra ca. 1 500 tons i 2006 til 675 tons i NUP. Markedsandelen for importen fra andre lande steg fra 10,5 % i 2006 til 17,9 % i NUP. De gennemsnitlige importpriser faldt med 8,9 % mellem 2006 og NUP. De vigtigste importlande var Sydkorea og USA.

99. Markedsandelen for importen fra Sydkorea blev fordoblet i den betragtede periode (fra 2,2 % til 4,4 %). De foreliggende oplysninger tyder dog på, at denne import i NUP blev foretaget til priser, der kun var lidt lavere (6,6 %) end EU-erhvervsgrenens priser, men højere (9,8 %) end priserne på importen med oprindelse i Kina.

100. Den amerikanske imports markedsandel faldt med 15,1 procentpoint i den betragtede periode (fra 4,2 % til 3,6 %). De foreliggende oplysninger tyder dog på, at denne import i NUP blev foretaget til priser, der var højere end EU-erhvervsgrenens priser og således også betydeligt højere (31 %) end priserne på importen med oprindelse i Kina.

101. Konkluderende kan det siges, at importen fra Sydkorea og USA, som er blandt de største importører af wolframcarbid til EU, ikke kan have haft negative virkninger for EU-erhvervsgrenens situation hovedsageligt på grund af prisniveauet (som svarede til eller endog var højere end EU-erhvervsgrenens prisniveau) og, hvad angår USA, også på grund af den faldende markedsandel.

Konklusion

102. På grund af den gældende, effektive antidumpingtold var EU-erhvervsgrenen i et vist omfang i stand til at genrejse sig fra virkningerne af tidligere skadevoldende dumping.

103. Det kan dog ikke konkluderes, at EU-erhvervsgrenens situation er sikret. Selv om næsten alle skadesindikatorer vedrørende EU-producenternes finansielle situation – som f.eks. rentabilitet, investeringsafkast og likviditet – viste bedring i de første år af den betragtede periode, viste undersøgelsen også, at alle skadesindikatorer viste tegn på en forværring i NUP.

104. Uanset at faldet i efterspørgslen i NUP delvist kan tilskrives den økonomiske krise, omfattede undersøgelsen en nøje analyse af de virkninger, som dumpingeksport til lave priser fra Kina havde for EU-erhvervsgrenens situation.

105. Som det fremgår af betragtning 52, faldt importmængden fra Kina rent faktisk mellem 2006 og NUP. Prisen på denne import faldt med 14 % i samme periode, hvilket ved en analyse, som dækker den betragtede periode på fire år, afspejler udviklingen i EU-erhvervsgrenens priser. Det er imidlertid bemærkelsesværdigt, at det betragtelige prisfald på kinesisk dumpingimport (15 %) fandt sted mellem 2006 og 2007, dvs. lang tid før den økonomiske krise og i den periode, hvor EU-erhvervsgrenen befandt sig i genrejsningsprocessen. Priserne på dumpingimport fra Kina stabiliseredes derefter, og det finanskriserelaterede fald synes at være begrænset. Tidspunktet for det betydelige prisfald hos de kinesiske eksportører (før krisen) kunne tyde på, at de iværksatte en mere koncentreret og resolut prisstrategi for at underbyde EU-erhvervsgrenens priser. Forskellen mellem de kinesiske eksportpriser og EU-erhvervsgrenens priser var rent faktisk på 27 % og 22,8 % i henholdsvis 2007 og 2008.

106. I 2008 var de kinesiske eksportpriser 22,8 % lavere end EU-erhvervsgrenens priser. I løbet af NUP indsnævredes forskellen til 15,7 %. Med det markante fald i forbruget måtte EU-producenterne sænke deres priser for at bevare deres markedsandel.

107. Importmængden fra andre tredjelande faldt med 36 % i tråd med faldet i forbruget, jf. betragtning 57. På trods af stigningen i markedsandele kan denne imports virkninger for EU-erhvervsgrenen ikke betragtes som værende negative, jf. betragtning 88.

108. Hvad angår EU-erhvervsgrenens levedygtighed, skal det bemærkes, at de beviser, der er indsamlet i forbindelse med undersøgelsen, viser, at EU-erhvervsgrenen under normale markedsforhold har været i stand til at konkurrere mod importen fra tredjelande, og selv hvis priserne var lavere end EU-producenternes priser, var forskellen mindre markant end forskellen mellem EU-producenternes priser og de kinesiske priser, jf. betragtning 85-88.

109. Som følge af forbedringen af EU-erhvervsgrenens situation i årene forud for NUP investerede erhvervsgrenen i den nyeste og mest moderne teknologi for at kunne fremstille den pågældende vare af skrot og således i et vist omfang undgå problemer som følge af eksisterende fordrejninger på råvaremarkedet.

110. Under hensyntagen til EU-erhvervsgrenens overordnede situation og importen fra Kina i perioden fra 2006 til NUP kan det på baggrund af den positive udvikling i en række indikatorer vedrørende EU-erhvervsgrenen konkluderes, at det anses, at EU-erhvervsgrenen ikke har lidt væsentlig skade i den betragtede periode. Det blev derfor undersøgt, om der er sandsynlighed for fornyet skade, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.

F. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE

Indledende bemærkninger

111. Som allerede vist i betragtning 89-97 har indførelsen af antidumpingforanstaltninger kun til en vis grad gjort det muligt for EU-erhvervsgrenen at overvinde følgerne af den skade, der er lidt. Da det usædvanligt høje EU-forbrug, som gjorde sig gældende i det meste af den betragtede periode, faldt betragteligt i NUP, fremstod EU-erhvervsgrenen imidlertid i en udsat og sårbar situation og lider stadigvæk under den skadevoldende virkning af dumpingimporten fra Kina.

112. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev importen fra det pågældende land vurderet for at fastslå, om der var sandsynlighed for fornyet skade.

Eksportmængder fra Kina og priser ved salg til tredjelande

113. Det blev konstateret, at de kinesiske priser ved salg på markeder i andre tredjelande også var lavere end de priser, der blev krævet i EU (ca. 10-20 % lavere i de forskellige år i hele den betragtede periode, med undtagelse af 2007). Den kinesiske eksportør havde et betydeligt salg udtrykt i mængde til lande uden for EU, nemlig mere end 80 % af det samlede eksportsalg. Det blev derfor anset, at kinesiske eksporterende producenter ved bortfald af foranstaltningerne ville have et incitament til at omdirigere betydelige eksportmængder fra andre tredjelande til det mere attraktive marked i Unionen.

Uudnyttet kapacitet på markedet i Kina

114. Oplysninger, som blev indsamlet i forbindelse med undersøgelsen, viste, at der er adgang til en betydelig uudnyttet kapacitet i Kina, jf. betragtning 34-42. Der blev fundet klare tegn på, at en stor del af denne uudnyttede kapacitet uden antidumpingforanstaltninger kunne blive udnyttet til at øge eksporten til Unionen. Dette bekræftes navnlig af, at der ikke er tegn på, at markeder i tredjelande eller hjemmemarkedet kan absorbere yderligere kinesisk produktion.

Konklusion

115. EU-erhvervsgrenen havde i mange år lidt under følgerne af dumpingimport fra Kina og befinder sig stadig i en vanskelig økonomisk situation.

116. Som det fremgår ovenfor, lykkedes det takket være de gældende antidumpingforanstaltninger EU-erhvervsgrenen at genrejse sig fra følgerne af den kinesiske dumpingpraksis. Den befandt sig dog i en vanskelig økonomisk situation i NUP, hvilket hovedsageligt skyldtes den økonomiske krise. Hvis EU-erhvervsgrenen på denne baggrund udsættes for øget import fra det pågældende land til dumpingpriser, er det sandsynligt, at dens salg, markedsandel og salgspriser vil falde yderligere med deraf følgende forværring af dens finansielle situation.

117. Som anført i betragtning 56 blev det desuden også konstateret, at det forhold, at de kinesiske producenters salgspriser underbød EU-erhvervsgrenens priser med i gennemsnit næsten 11 %, synes at tyde på, at de kinesiske eksporterende producenter uden foranstaltninger sandsynligvis vil eksportere den pågældende vare til EU-markedet til priser, som er betragteligt lavere end EU-erhvervsgrenens priser.

118. På baggrund af undersøgelsens resultater, dvs. den uudnyttede kapacitet i Kina, de konstaterede fordrejninger på markedet for råvarer, de muligheder, som de eksporterende producenter i det pågældende land har for at øge/eller omdirigere deres eksportmængder til EU-markedet, kinesernes prisadfærd i andre tredjelande og det mere lukrative EU-markeds tiltrækningskraft, vil en eventuel ophævelse af foranstaltningerne medføre sandsynlighed for fornyet skade. På baggrund af den nuværende økonomiske krise ville dette være endnu alvorligere.

I. UNIONENS INTERESSER

Indledning

119. Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være imod Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.

120. Det bør erindres, at det i de tidligere undersøgelser blev fastslået, at det ikke var imod Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Da denne undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det endvidere mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de pågældende parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.

121. På dette grundlag blev det undersøgt, om der fandtes tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at opretholde foranstaltninger i denne bestemte sag trods konklusionerne om sandsynligheden for fortsat dumping og fornyet skade.

EU-erhvervsgrenens interesser

122. På baggrund af konklusionerne om EU-erhvervsgrenens situation i betragtning 89-97 og som følge af argumenterne om analysen af sandsynligheden for fornyet skade, jf. betragtning 102-105, kan det således konkluderes, at EU-erhvervsgrenen sandsynligvis vil opleve en alvorlig forværring af sin økonomiske situation, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe.

123. Det anses, at en opretholdelse af foranstaltningerne vil være til fordel for EU-erhvervsgrenen, som så i det mindste skulle blive i stand til at øge salgsmængden og sandsynligvis salgspriserne og derved skabe den omsætning, som er nødvendig for, at den fortsat kan investere i ny teknologi til sine produktionsanlæg. Omvendt vil bortfald af foranstaltningerne stoppe EU-erhvervsgrenens genrejsning og i alvorlig grad true dens levedygtighed og som følge heraf dens eksistens og således mindske udbuddet og konkurrencen på markedet.

Importørernes og brugernes interesser

124. Én bruger henvendte sig og indsendte en spørgeskemabesvarelse. Den samarbejdsvillige bruger hævdede, at bortfald af foranstaltningerne ikke ville have negative virkninger for konkurrencen på EU-markedet, men at det derimod ville give aftagerindustrien mulighed for at vælge mellem et øget antal leverandører, som konkurrerer på markedsvilkår.

125. Det skal erindres, at det i tidligere undersøgelser blev konkluderet, at indførelsen af foranstaltninger ikke ville have væsentlige følger for brugerne[21]. Selv om der har været anvendt foranstaltninger, har importørerne og brugerne i Unionen fortsat kunne købe varen i bl.a. Kina. Det blev heller ikke fremført, at der havde været problemer med at finde andre kilder. Det konkluderes derfor, at en opretholdelse af antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis ikke vil have alvorlige følger for importørerne og brugerne i Unionen.

Konklusion

126. Virkningerne af opretholdelse af foranstaltninger kan forventes at bistå EU-erhvervsgrenen med deraf følgende gavnlige virkninger for konkurrenceforholdene på EU-markedet og en mindskelse af truslen om lukninger og betydelige tab af arbejdspladser.

127. Ydermere kan opretholdelsen af foranstaltningerne forventes at være til fordel for brugerne/importørerne ved at bevare en bred vifte af leverandører på EU-markedet.

128. På baggrund af ovenstående analyse konkluderes det, at opretholdelse af foranstaltningerne ikke er i modstrid med Unionens interesser.

J. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

129. Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de nuværende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Der blev taget behørigt hensyn til indlæg og bemærkninger.

130. Det fremgår af det ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2, vedrørende importen af wolframcarbid, wolframcarbid blandet med et metallisk pulver og sammensmeltet wolframcarbid med oprindelse i Kina bør opretholdes. Det skal erindres, at disse foranstaltninger består af værditold -

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

131. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af wolframcarbid, wolframcarbid blandet med et metallisk pulver og sammensmeltet wolframcarbid, som i øjeblikket tariferes under KN-kode 2849 90 30 og ex 3824 30 00[22] (Taric-kode 3824 30 00 10), med oprindelse i Folkerepublikken Kina.

132. Antidumpingtolden fastsættes til 33 % af nettoprisen, frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer.

133. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Rådets vegne

Formand

[1] EFT L 264 af 27.9.1990, s. 7.

[2] EFT L 264 af 27.9.1990, s. 59.

[3] EFT L 248 af 23.9.1994, s. 8.

[4] EFT L 64 af 22.3.1995, s. 1.

[5] EFT L 111 af 9.4.1998, s. 1.

[6] EUT L 395 af 31.12.2004, s. 56.

[7] EUT L 202 af 3.8.2005, s. 1.

[8] EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

[9] EFT L 264 af 27.9.1990, s. 7.

[10] EFT L 264 af 27.9.1990, s. 59.

[11] EFT L 248 af 23.9.1994, s. 8.

[12] EFT L 64 af 22.3.1995, s. 1.

[13] EFT L 111 af 9.4.1998, s. 1.

[14] EUT L 395 af 31.12.2004, s. 56.

[15] EUT L 202 af 3.8.2005, s. 1.

[16] EUT C 115 af 20.5.2009, s. 18.

[17] EUT C 322 af 30.12.2009, s. 23.

[18] Det nøjagtige procenttal kan ikke offentliggøres af fortrolighedshensyn.

[19] Rådets forordning (EF) nr. 1275/2005 af 26. juli 2005 om ændring af forordning (EF) nr. 2268/2004 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af wolframcarbid og sammensmeltet wolframcarbid med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 202 af 3.8.2005, s. 1).

[20] Jf. betragtning 65 i Kommissionens forordning (EF) nr. 2268/2004 (EUT L 395 af 31.12.2004, s. 62).

[21] Jf. betragtning 101 i Kommissionens forordning (EF) nr. 2268/2004 (EUT L 395 af 31.12.2004, s. 66).

[22] Partiklerne er uregelmæssige og ikke frit flydende i modsætning til partiklerne i "presseklart pulver", der er

kugle- eller kornformede, homogene og frit flydende.

Den manglende flydeevne kan måles ved hjælp af en kalibreret tragt, f.eks. et HALL-flowmeter

efter ISO-standard 4490.