DA    DA DA 
DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 20.7.2010 
SEK(2010) 963 endelig 
  
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TI L EUROPA-PARLAM ENTET, RÅDET 
OG REVISIONSRETTEN 
 
ÅRSREGNSKAB FOR DEN EUROPÆISKE UNION 
REGNSKABSÅRET 2009 
         
Konsolideret årsregnskab og konsolideret 
beretning om budgetgennemførelsen 
DA 2   DA INDHOLDSFORTEGNELSE 
NOTE TIL DET KONSOLIDEREDE ÅRSREGNSKAB......................................................... 3 
GENNEMFØRELSE AF EU'S BUDG ET OG REGNSKABSAFLÆGGELSE....................... 4 
DEL I: KONSOLIDERET ÅRSREGNSKA B FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG 
FORKLARENDE BEMÆRKNINGER .................................................................... 12 
BALANCE ........................................................................................................................ ....... 13 
RESULTATOPGØRELSE ...................................................................................................... 14 PENGESTRØMSOPGØRELSE.............................................................................................. 15 BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER ..................................................................................... 16 BEMÆRKNINGER TIL ÅRSREGNSKABET....................................................................... 17 1. VÆSENTLIGE REGNSKABSPOLITIKKER.......................................................... 18 2. BEMÆRKNINGER TIL BALANCEN..................................................................... 33 3. BEMÆRKNINGER TIL RESULTATOPGØRELSEN ............................................ 60 4. BEMÆRKNINGER TIL PENG ESTRØMSOPGØRELSEN.................................... 72 
5. ELEMENTER UDEN FOR BALANCEN ................................................................ 73 6. FINANSIELLE KORREKTIONER OG INDDRI VELSER EFTER PÅVISNING AF 
UREGELMÆSSIGHEDER....................................................................................... 83 
7. FINANSIEL RISIKOSTYRING ............................................................................. 102 8. OPLYSNINGER OM AFHÆNGIGE PARTER ..................................................... 111 9. BEGIVENHEDER EFTER BALANCEDATOEN ................................................. 113 10. KONSOLIDEREDE ENHEDER............................................................................. 114 11. IKKE-KONSOLIDEREDE ENHEDER.................................................................. 115 DEL II: KONSOLIDERET BERETNI NG OM GENNEMFØRELSEN AF DEN 
EUROPÆISKE UNIONS BUDGET OG FORKLARENDE BEMÆRKNINGER 117 
KONSOLIDERET BERETNING OM BUDGETGENNEMFØRELSEN............................ 118 
FORKLARENDE BEMÆRKNINGER TIL DE N KONSOLIDEREDE BERETNING OM 
BUDGETGENNEMFØRELSEN ............................................................................ 137 
1. BUDGETPRINCIPPER, -STRUKT URER OG -BEVILLINGER.......................... 138 
2. FORKLARING TIL BERETNING OM BUDGETGENNEMFØRELSEN ........... 142 
DA 3   DA NOTE  TIL  DET  KONSOLIDEREDE  ÅRSREGNSKAB 
Den Europæiske Unions konsolid erede årsregnskab for regnska bsåret 2009 er udarbejdet på 
grundlag af de oplysninger, so m de andre institutioner og orga ner har fremlagt, i henhold til 
artikel 129, stk. 2, i finansforordningen vedrør ende Den Europæiske Unions almindelige 
budget. Jeg erklærer herved, at regnskabet er udarbejdet i ov erensstemmelse med afsnit VII i 
finansforordningen og med de regnskabsprincippe r, -regler og -metoder, som er beskrevet i 
bilaget til årsregnskabet. 
Jeg har fra regnskabsførerne for de pågældende  institutioner og organer, som har attesteret 
pålideligheden heraf, modtaget alle de oplys ninger, der var nødvendige for udarbejdelsen af 
regnskabet, som viser Den Europæiske Unions  aktiver og passiver og budgetgennemførelsen. 
Jeg attesterer herved, at jeg på grundlag af disse oplysninger og den kontrol, jeg har anset for 
at være nødvendig for underskrivelsen af Europa-Kommissionens regnskab, har rimelig 
sikkerhed for, at regnskabet på alle væsentlige punkter giver et retvisende billede af Den Europæiske Unions finansielle stilling. 
 
   
(underskrevet) 
Philippe Taverne 
Regnskabsfører for 
Europa-Kommissionen  
DA 4   DA GENNEMFØRELSE  AF EU'S  BUDGET  OG  REGNSKABSAFLÆGGELSE 
 
1. FORBEREDELSE AF DET ÅRLIGE BUDGET 
 
Via EU's budget finansieres en lang ræ kke politikker og programmer i EU. I 
overensstemmelse med medlemsstaternes prioriteringer genne mfører Kommissionen 
specifikke programmer, aktiviteter og projekter på det pågældende område. Der kan være tale 
om støtte til uddannelsesprogrammer for studere ndes og læreres mobilitet, projekter, der har 
til formål at støtte et bedre arbejdsmiljø for arbejdstagere i EU, og forbedring af kontrollen 
ved de ydre grænser. 
Mere end 90 % af EU's budget bruges til at fi nansiere de EU-politikker og -aktiviteter, som 
alle medlemsstaterne er enedes om. Den di rekte forbindelse mellem årsbudgettet og EU's 
politikker sikres via en aktivitetsbaseret budgetlægni ng. Den aktivitetsbaserede 
budgetkontoplan, der første gang blev indført i budgettet for 2004, gør de t muligt at foretage 
en tydelig indkredsning af EU's politikområder og det samlede beløb, der er afsat til hvert af 
disse områder. 
Politikområderne er underopdelt i ca. 200 aktiviteter, hvoraf me re end 110 omfatter 
aktionsbudgetposter og dermed er afspejlet i budgetkontoplanen som b udgetkapitler. Disse 
politikområder er overveje nde operationelle, da der i de fleste tilfælde er tale om aktiviteter til 
fordel for eksterne støttemodtagere inden for de forskellige aktivitets områder. Der er dog en 
række horisontale politikområder, so m skal sikre, at Kommissionen fungerer ordentligt, f.eks. 
koordinering og juridisk vejledning og budget. Den aktivitetsbaserede budgetstruktur giver 
fælles begrebsmæssige rammer for at pr ioritere, planlægge, budgettere, overvåge og 
rapportere, hvilket først og fremmest har til fo rmål at sikre en mere  effektiv og økonomisk 
anvendelse af ressourcerne. 
Den interne procedure for vedtagelsen af fo rslaget til budget starter med, at Kommissionen 
forbereder budgetforslaget og vi deresender det til Råde t, der kan foretage ændringer, hvis det 
finder det nødvendigt. Det ændrede budgetforslag sendes derefter til Europa-Parlamentet, som 
kan foreslå ændringer eller accepte re eller forkaste forslaget. Når der er opnået enighed om 
alle ændringer, og disse er indarbejdet (her under om nødvendigt et he lt nyt forslag til budget 
udarbejdet af Kommissionen), vedtager Europa -Parlamentet det i midten af december. 
Europa-Parlamentets formand erklærer budgettet  for vedtaget, hvorefter det kan gennemføres. 
 
2. HVORDAN FINANSIERES EU? 
EU finansieres ved hjælp af to hovedkategorier af  indtægter, nemlig egne indtægter og diverse 
indtægter. 
 
2.1 Egne indtægter og tilgodehavender 
Egne indtægter tilgår automatisk EU, således at EU kan finansiere sit budget, uden at det er 
nødvendigt, at de nationale myndi gheder træffer særlige beslutninger herom. De samlede egne 
indtægter, der er nødvendige til finansiering af  budgettet, bestemmes af de samlede udgifter 
minus andre indtægter. De samlede egne indt ægter må ikke overstige 1,24 % (1,23 % fra og 
med 2010) af EU's bruttonationalindkomst (BN I). Egne indtægter kan opdeles på følgende 
kategorier: 
DA 5   DA 1) Traditionelle egne indtægter består af  told samt landbrugs- og sukkerafgifter. 
De traditionelle egne indtægter betales af de økonomiske aktører og opkræves på EU's vegne af medlemsstaterne. Me dlemsstaterne beholder dog 25 % af de 
traditionelle egne indtægter til dækn ing af deres opkrævningsudgifter. Told 
opkræves ved import af varer fra tredjeland e, og satserne er fastsat i den fælles 
toldtarif. Sukkerafgifterne betales af sukkerproducenterne for at finansiere 
eksportrestitutionerne for sukker. De trad itionelle egne indtæg ter beløber sig til 
ca. 13 % af de samlede egne indtægter. 
2) De egne indtægter baseret på moms opkræves af medlemsstaternes 
momsgrundlag, som til dette formål harmoniseres i overensstemmelse med EU-reglerne. Det er den samme pro cent, der opkræves af hver enkelt 
medlemsstats momsgrundlag. Det momsgr undlag, der tages i betragtning, kan 
dog aldrig udgøre mere end 50 % af den pågældende medlemsstats BNI. De 
momsbaserede indtægter beløber sig sæ dvanligvis til ca. 12 % af de samlede 
egne indtægter. 
3) Indtægten baseret på bruttonati onalindkomsten (BNI) anvendes til at 
afbalancere budgettets indtægter og udgifter , dvs. til at finansiere den del af 
budgettet, der ikke dækkes af andre indtæg ter. Det er den samme procent, der 
opkræves af hver enkelt medlemsstats BNI, hvilket fastsættes i overensstemmelse med EU-bestemmels erne. Den BNI-baserede indtægt 
beløber sig sædvanligvis til ca. 75 % af de samlede egne indtægter. 
For så vidt angår betalingen af disse beløb, om fatter et særskilt regnskab traditionelle egne 
indtægter, som er konstateret af medlemsstat erne i henhold til artikel 6, stk. 3, litra b), i 
Rådets forordning nr. 1150/2000, men ikke stillet til rådighed for EU, fordi de endnu ikke er 
inddrevet, der ikke er stillet sikkerhed for dem, eller de er blevet anfægtet. Hver medlemsstat 
sender hvert kvartal Kommissionen en oversigt over dette regnskab med angivelse for hver 
indtægtstype af:
 
– den saldo, der ikke er inddrevet for foregående kvartal 
– de beløb, der er inddrevet i lø bet af det pågældende kvartal 
– korrektioner af beregningsgr undlaget (korrektioner/annu lleringer) i løbet af det 
pågældende kvartal 
– afskrevne beløb 
– det restbeløb, der skal inddr ives ved afslutningen af det pågældende kvartal. 
Når de traditionelle egne indtægter fra det særs kilte regnskab inddrives, skal de registreres på 
Kommissionens konto senest den første hverdag efter den 19. i den anden måned, der følger 
efter den måned, hvor afgifterne er inddrevet. 
Nedskrivninger på fordringer på det særskilte re gnskab skal foretages således, at de afspejler 
de situationer, hvor det er usandsynligt, at  man vil kunne inddrive de pågældende beløb. 
Nedskrivningen er baseret på medlemsstaterne s egne overslag udarbejdet i overensstemmelse 
med artikel 6, stk. 4, litra b), i Rådets foror dning (EF, Euratom) nr. 1150/2000, som fastslår 
følgende: "Medlemsstaterne sender, sammen med den sidste kvartalsopgørelse for hvert 
regnskabsår, et skøn over de samlede fordringer  opført i det særskilte regnskab ved udgangen 
af hvert regnskabsår, hvis  inddrivelse er usikker". 
På grundlag af medlemsstater nes overslag fratrækkes en ne dskrivning af fordringer på 
medlemsstaterne på aktivsiden i balancen. Dette  indebærer dog ikke, at  Kommissionen giver 
afkald på i fremtiden at inddr ive de beløb, der er dækket af denne værdijustering. Selv når 
DA 6   DA opkrævningen viser sig lidet sandsy nlig eller nærmest umulig, er det ikke på forhånd sagt, at 
beløbene er tabt for EU-budgettet som traditi onelle egne indtægter. Hvis de ikke kan 
opkræves, vil de kun være tabt, hvis medlemsstaten har udvist den krævede omhu i forbindelse med opkrævningen. Kan medlemsstaten i kke bevise det, tilf alder det finansielle 
ansvar den, og den skal derefter overføre be løbet til EU-budgettet, jf. artikel 17, stk. 2, i 
forordning nr. 1150/2000. 
 
2.2 Diverse 
indtægter  
Diverse indtægter fra Den Eur opæiske Unions aktiviteter udgør mindre end 10 % af de 
samlede indtægter. Der kan f.eks. være tale om bøder i konkurrencesager  og indtægtsordrer til 
private og offentlige debitorer i forbindelse med forvaltning af EU-projekter. Tvangsbøder, som Domstolen har pålagt medlemsstater, der ik ke efterkommer en dom, falder også inden for 
denne kategori. Kommissionen forvalter hvert år  tusindvis af projekter og er nødt til at 
udstede ca. 13 000 indtægtsordrer om året. På al  gæld, der ikke betale s til tiden, påløber der 
morarenter. Når andre tredjeparter end medl emsstaterne ikke betaler deres gæld, kan 
Kommissionens (og Rådets) beslutninger, der pålægger debitorerne at betale, fuldbyrdes 
direkte i overensstemmelse med den civile re tsplejelov det sted, hvor tvangsfuldbyrdelsen 
skal ske. Juridisk Tjeneste indleder inddr ivelsesprocedurer over fo r debitorer, der har 
misligholdt deres forpligtelser, me d hjælp fra eksterne advokatfirmaer. 
 
3. SÅDAN FORVALTES OG ANVENDES EU-BUDGETTET 
 
3.1 Primære 
driftsudgif ter 
EU's driftsudgifter dækker de forskellige udgift sområder i den finansielle ramme og antager 
forskellige former afhængigt af, hvorle des pengene udbetales og forvaltes. I 
overensstemmelse med finansforordningen ge nnemfører Kommissione n det almindelige 
budget efter følgende metoder: 
Direkte centraliseret forvaltning:  Det er tilfældet, når ge nnemførelsen af budgettet 
foretages direkte af Komm issionens tjenestegrene. 
Indirekte centraliseret forvaltning:  Det er tilfældet, når Kommissionen tildeler opgaven 
med gennemførelse af budgettet til EU-retlige eller nationalretlige organer, som f.eks. 
offentligretlige EU-agenturer eller agenturer, der har fået overdraget offentlige serviceopgaver. 
Decentraliseret forvaltning : Det er tilfældet, når Komm issionen uddelegerer visse opgaver 
i forbindelse med budgetgennemførelsen til tredjelande. 
Delt forvaltning : Ved denne forvaltningsmetode ove rdrages visse gennemførelsesopgaver 
til medlemsstaterne. Hovedparten af udgifterne henhører under posten "Delt forvaltning", hvilket omfatter uddelegering af opgaver til medl emsstaterne inden for sådanne områder som 
landbrugsudgifter og strukt urforanstaltninger.  
Fælles forvaltning:  Ved denne metode overdrager Kommissionen visse gennemførelses-
opgaver til en international organisation. 
 
3.2 De forskellige finansielle 
aktører  
Kommissionskollegiet  påtager sig det kollekt ive politiske ansvar, men udøver i praksis ikke 
selv sine beføjelser til at gennemføre budgette t. Det uddelegerer hvert år disse opgaver til 
DA 7   DA individuelle tjenestemænd, der skal stå til ansvar over fo r kollegiet og er omfattet af 
finansforordningen og tjenestemandsvedtæg ten. Det pågældende personale – generelt 
generaldirektører og kontor chefer – kaldes "de ved delegation bemyndigede 
anvisningsberettigede". De kan yderlig ere uddelegere opgaver i forbindelse med 
budgetgennemførelsen til "de ved subdelega tion bemyndigede anvisningsberettigede". 
De anvisningsberettigedes  ansvar dækker hele forvaltningsprocessen lige fra at fastslå, hvad 
det er nødvendigt at gøre, til at nå de af institutionen fastsatte pol itiske mål, for så vidt angår 
forvaltning af aktiviteter, de r iværksættes både ud fra et  drifts- og budgetmæssigt standpunkt, 
herunder underskrivelse af juridiske forpligtels er, overvågning af resultater, gennemførelse af 
betalinger og om nødvendigt inddrivelse af midler . De anvisningsberettigede skal også sikre, 
at der gennemføres evalueringer for at analys ere deres forslags levedygtighed (forudgående 
evaluering) og vurdere, om allerede igangsa tte projekter er en succes, samt deres 
omkostningseffektivitet (midtvejsevaluering og ef terfølgende evaluering). Resultatet af disse 
evalueringer anvendes til at hjælpe med at forbedre beslutningsprocessen og øge 
gennemsigtigheden, ansvarliggørelsen og omkostni ngseffektiviteten i forbindelse med EU's 
interventioner. 
I hvert generaldirekto rat sikres der forsvarlig økono misk forvaltning og ordentlig 
ansvarlighed ved hjælp af en adskillelse  af kontrollen med forvaltningen (de 
anvisningsberettigede) og den interne revision, kontrol med ove rholdelsen af klare interne 
kontrolstandarder (inspireret af de internat ionale COSO-standarde r), forudgående og 
efterfølgende kontrol, uafhæ ngig intern revision på gru ndlag af risikovurderinger og 
regelmæssig rapportering om aktiviteterne  til de individuel le kommissærer. 
Regnskabsføreren  gennemfører betalinger og indt ægtsordrer udstedt af de 
anvisningsberettigede og er ansvarlig for forvaltningen af likviditetsbeholdningen, 
fastsættelsen af regnskabsregler og -metoder,  valideringen af regnskabssystemer, bogføringen 
og udarbejdelsen af institutione ns årsregnskab. Regnskabsførere n skal desuden underskrive 
regnskaberne og erklære, at de giver et retvisende billede af den finansielle situation. 
Den interne revisor , der ikke er en finansiel aktør i ordets egentlige betydning, udpeges af 
institutionen eller organet for at kontrolle re, at budgetgennemførelsessystemerne og 
-procedurerne fungerer korrekt, og at rådgive institutionen om risikoforvaltningsspørgsmål. 
Den interne revisor afgiver uafhængige udt alelser om kvaliteten af forvaltnings- og 
kontrolsystemerne og kommer med henstillinger om, hvordan driftsprocedurerne kan 
forbedres og en forsvarlig økonomisk forvaltning kan fremmes. 
 
3.3 Indgåelse af forpligtelser for at anvende EU's budget  
Når budgettet er godkendt, stil ler Generaldirektoratet fo r Budget via Kommissionens 
regnskabssystem midler til rådighed til de forskellige kommissionstjenester, institutioner og andre organer i overensstemmelse med deres po litiske ansvar i medfør af det såkaldte 
aktivitetsbaserede budgetsystem. Kommissi onen vil f.eks. uddelegere ansvaret for 
forvaltningen af budgetposter vedrørende miljøe t til lederen – eller ge neraldirektøren – for 
Generaldirektoratet for Miljø (som i denne forbindelse kaldes den ved delegation anvisningsberettigede for de  pågældende budgetposter). 
Inden der kan indgås en juridisk forpligtelse (f. eks. en kontrakt elle r en støtteaftale) med 
tredjemand, skal der på årsbudgettet være en  budgetpost for den pågældende aktivitet. Der 
skal også være tilstrækkelige midler på den på gældende budgetpost til at dække udgifterne. 
Hvis disse betingelser er opfyldt, skal de nødve ndige midler reserveres på budgettet ved hjælp 
af en budgetmæssig forpligtelse i regnskabssystemet. 
DA 8   DA Der kan ikke anvendes midler fra EU-budgettet,  medmindre og indtil Kommissionen eller et 
andet EU-organ og den mulige modtager af EU -midler har indgået en skriftlig juridisk 
forpligtelse. Inden for rammerne af direkte central forvaltning har denne juridiske forpligtelse form af enten en kontrakt med en kontrahent eller en støtte aftale med en støttemodtager. 
Når den budgetmæssige forpligtelse er godkendt, registreres den i budgetregnskabssystemet, 
og de tilsvarende bevillinger a nvendes. Det har imidlertid inge n virkning på det almindelige 
regnskab (eller det generelle bogho lderi), da der endnu i kke er påløbet udgi fter. Det skyldes, 
at EU's regnskabssystem omfatter to særs kilte, men indbyrdes forbundne elementer: 
a) budgetregnskabet, der gør det muligt i detaljer at følge gennemførelsen af 
budgettet, og 
b) det almindelige regnskab, der anve ndes til at udarbejde balancen og 
resultatopgørelsen. 
3.4 Gennemførelse af en 
betaling  
3.4.1 Generelle bestemmelser Der kan ikke foretages en betaling, medmindre den anvisningsberettigede, der behandler den 
pågældende transaktion, har godkend t en budgetmæssig forpligtelse.  
Når en betaling er godkendt i regnskabssystemet , er næste trin overfør slen til modtagerens 
konto. 
Kommissionen gennemfører 1,7 mio. betalinger om året. Kommissionen er med i SWIFT 
(Society for Worldwide Interba nk Financial Telecommunication).  
 
3.4.2 Forfinansiering, omkostningsopgørelse r og støtteberet tigede udgifter 
Forfinansiering tjener til at si kre modtageren et kasseforskud, dvs. et kontant beløb, der kan 
opdeles i et antal betalinger over en pe riode, som er fastsat i den særlige 
forfinansieringsaftale. Kontantb eløbet eller forskudde t bruges enten til det formål, som det 
blev ydet til at dække i den periode, der er defineret i aftalen, eller tilbagebetales, idet 
modtageren har pligt til at returnere forfinansieringsbeløbe t til EU, hvis der ikke er påløbet 
støtteberettigede udgifter. Dermed  er udbetalt forfinansiering først en afholdt udgift, når de 
relevante kontraktlige betingelser er opfyldt, hvorfor beløbet posteres som et aktiv på balancen, når den første betaling finder sted. Forfinansieringsbeløbet nedsættes (helt eller 
delvis) på aktivsiden, når st øtteberettigede udgifter bl iver godkendt, og ubrugte beløb 
returneres.  
Forfinansiering værdisættes til det anslåede erhold elige beløb, idet der tages hensyn til, at der 
eksisterer en garanti i tilknytning til forfinansiering. Den forfinan siering, der ikke forventes at 
kunne inddrives, anses for en udgift på re sultatopgørelsen og en nedsættelse af den 
regnskabsmæssige værdi af forfin ansieringen på balancen. Genere lt påløber der renter på al 
udbetalt forfinansiering (bemærkelsesværdige undtagelser omfatter be løb, der udbetales til 
medlemsstater eller som førtiltrædelsesstøtte). 
Nogen tid efter betalingen af forfinansierin g, vil det relevante EU-organ modtage et 
godtgørelseskrav for at bevise, at forfinansier ingsbeløbet blev anvendt af modtageren i 
overensstemmelse med kontrakten. Disse godtgørelseskrav sende s med forskellige 
mellemrum året igennem afhængigt  af aktivitetens type og de kontraktlige betingelser, og de 
er ikke nødvendigvis alle m odtaget inden årets udgang. 
Støtteberettigelseskriterier defi neres i basisretsakten, forslags indkaldelser, andre oplysende 
dokumenter til støttemodtagerne  og/eller i støtteaftalernes  kontraktbestemmelser. Efter 
DA 9   DA analysen flyttes de støtteberet tigede udgifter over til omkostni nger, og modtageren informeres 
om eventuelle ikke-støtteberettigede beløb. Belø b, hvis "støtteberettige lse skal kontrolleres", 
udgør dermed modtagne godtgørelseskrav, hvis støtteberettigelse endnu ikke er blevet 
kontrolleret, og som vedrører be givenheder, der har udløst en udgift, men som endnu ikke har 
fundet sted. 
 
3.4.3 Regnskabsmæssig behandling ved årets udgang (cut-off) 
Ved årets udgang værdiansættes åbne forfinansieringsbeløb til de(t) oprindeligt udbetalte 
beløb minus: returnerede beløb, frigjorte beløb til støtteberettigede udgifter, anslåede 
støtteberettigede udgifter, der endnu ikke er frigjort dækn ing til ved årets udgang, samt 
værdinedsættelser. 
Der tages hensyn til godtgørelseskrav, der endnu ikke er modtaget ve d årets udgang, i cut-off-
procedurerne ved årets udgang. Det er i særd eleshed nødvendigt med en vurdering af de 
støtteberettigede udgifter, der påløber modtag ere af EU-støtte, men som endnu ikke er 
indberettet til EU. Til opnåelse af  det bedste skøn over disse beløb er der benyttet forskellige 
metoder afhængigt af typen af aktiviteter og de  foreliggende oplysninger. Efter disse cut-off-
posteringer registreres de anslåed e støtteberettigede beløb derfor  som skyldige omkostninger, 
mens den anslåede ikke-støtteberettigede de l bliver stående åben på regnskabet for 
"støtteberettigelse skal kontroll eres". Disse beløb er opført unde r kortfristet gæld, således at 
aktiver og passiver ikke overvurderes. 
 
3.5 Tilbagesøgning af uretmæssigt udbetalte beløb  
I henhold til finansforordningen og andre gældende re tsakter, navnlig vedrørende landbrugs- 
og samhørighedspolitikken, kan udgifter kontrolleres  i mange år, efter de er opstået. I tilfælde 
af uregelmæssigheder foretages in ddrivelse eller finansielle ko rrektioner. Registreringen af 
uregelmæssigheder og korrektion he raf er sidste fase i kontrolsy stemerne og er væsentlig for 
at kunne fremvise forsvarlig økonomisk forvaltning. 
Det er de relevante EU-tjenestegrene eller i ti lfælde af delt forvaltning medlemsstaterne, der 
på grundlag af de bilag, som er anført i gennem førelsesbestemmelserne eller betingelserne for 
hvert tilskud, kontrollerer, om udgifter, der dækkes over Kommissionens budget, er 
støtteberettigede. Med henblik på at sikre det bedst mulige forhold mellem udgifterne til og 
fordelene ved kontrolsystemer er der tendens til,  at kontrollen af bilagene til den sidste 
betalingsanmodning er mere indgående en d i forbindelse med de mellemliggende 
betalingsanmodninger, og der kan således afsløres fejl i fo rbindelse med mellemliggende 
betalinger, der korrigeres ved justering af den endelige betaling. EU og/eller medlemsstaterne 
har desuden ret til under gennemfør elsen af den finansierede fora nstaltning og/eller herefter at 
kontrollere, at bilagene er kor rekte, ved at foretage kontrol  af ansøgerens lokaler. Den 
gældende lovgivning omhandler forskell ige procedurer for behandlingen af 
uregelmæssigheder, som Kommissionen og medl emsstater konstaterer. Se bemærkning 6 for 
yderligere oplysninger vedrørende dette område. 
 
4. RAPPORTERING VED ÅRETS UDGANG 
 
4.1 Årsregnskab 
Kommissionens regnskabsfører er ansvarlig for at udarbejde årsregnskabet og sikre, at det 
giver et retvisende billede af EU's finans ielle situation. Årsregnskabet omfatter selve 
regnskabet og beretninger om budgetgennemf ørelsen. Det vedtages af Kommissionen og 
DA 10   DA forelægges Revisionsretten med henblik på  revision og endelig for Rådet og Europa-
Parlamentet med henblik på decharge. 
 
4.2 Årlige aktivitetsrapporter 
Hver anvisningsberettiget skal udarbejde en årlig aktivitetsrapport vedr ørende de aktiviteter, 
den pågældende har ansvar for. I den årlige aktivitetsrapport redegør den pågældende for de 
opnåede resultater og for, hvorvidt han har rimelig si kkerhed for, at de midler, der er afsat til 
de i rapporten beskrevne aktiviteter, er blevet anvendt til det fastsatte formål og i overensstemmelse med principperne om fors varlig økonomisk forvaltning. Endvidere 
vurderes det, om de anvendte kontrolprocedurer giver den nødvendige sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. 
 
5. REVISION OG DECHARGE 
 
5.1 Revision 
EU's årsregnskaber og ressour ceforvaltning kontrolleres af de ts eksterne revisor, Den 
Europæiske Revisionsret, der udarbejder en årsberetning til Rådet og Europa-Parlamentet. 
Revisionsrettens hovedopgave er at foretage en ekstern uafhængig revision af EU's 
årsregnskab. Revisionsretten udarbejde r som en del af sine aktiviteter: 
1) en årsberetning om de aktiviteter, der er finansieret over det almindelige budget 
med nærmere bemærkninger til årsr egnskaberne og de underliggende 
transaktioner 
2) en udtalelse på grundlag af revisionen  og afgivet i årsberet ningen i form af en 
revisionserklæring vedrørende i) re gnskabernes pålidelighed og ii) de 
underliggende transaktione rs lovlighed og formelle  rigtighed, der omfatter 
både indtægter fra afgiftspligtige pe rsoner og betalinger til slutmodtagere 
3) særberetninger vedrørende resultaterne  af revisioner, der omfatter specifikke 
forvaltningsområder. 
Revisionsretten har ret til at få adgang til alle de dokumenter, den har brug for under 
revisionen. Revisionsretten reviderer alle område r af EU's aktiviteter helt ned til at undersøge 
lovligheden og den formelle rigtighed ved i ndividuelle transaktione r og betalinger. Den 
reviderer også selve årsregnska bet og ser om nødvendigt nærmere på individuelle balancer og 
resultatopgørelsen samt den overordnede præsen tation af regnskaberne.  Revisionsretten kan 
således afgive udtalelse ikke kun om de fremla gte tal, men også om det anvendte system og 
den anvendte kontrol. 
 
5.2 Decharge 
Den endelige kontrol er decharge for budgettet fo r et givet regnskabsår . Europa-Parlamentet 
er dechargemyndighed for EU. De t betyder, at det efter re visionen og afslutningen af 
årsregnskaberne påhviler Rådet at henstille og de rnæst Parlamentet at beslutte, om der skal 
gives decharge til Kommissionen og andre EU-org aner for gennemførelsen af EU's budget for 
det foregående regnskabsår. Beslutningen tr æffes på grundlag af en gennemgang af 
regnskabet og Revisionsrettens år sberetning (der omfatter en o fficiel revisionserklæring) og 
Kommissionens svar samt efterfølgende spørgsmål og yderligere anmodninger om 
oplysninger til Kommissionen. 
DA 11   DA Dechargen udgør det politiske aspekt af den ek sterne kontrol med budgetgennemførelsen og 
er den beslutning, hvorved Parlamentet, der handle r efter en henstilling fra Rådet, "fritager" 
Kommissionen for dens ansvar for forvaltn ingen af et givet budget ved at markere 
afslutningen af budgettets eksist ens. Dechargeproceduren kan give et af to resultater: 
meddelelse eller udsættelse af decharge. Når Eu ropa-Parlamentet meddeler decharge, kan det 
komme med bemærkninger, det find er vigtige. Ofte henstiller det til Kommissionen at træffe 
foranstaltninger i forbindelse med be stemte forhold. Kommi ssionen fastsætter 
foranstaltningerne i en opfølgningsrapport og en handlingsplan, som den sender til både 
Parlamentet og Rådet. 
DA 12   DA DEL  I: KONSOLIDERET  ÅRSREGNSKAB  FOR  DEN  EUROPÆISKE  UNION  OG  
FORKLARENDE  BEMÆRKNINGER 
 
 Balance 
Resultatopgørelse Pengestrømsopgørelse Bevægelser i nettoaktiver Bemærkninger til årsregnskabet 
DA 13   DA BALANCE 
  (mio. EUR)  
Bemærkning 31.12.2009 31.12.2008 
 
  
LANGFRISTEDE AKTIVER:     
 Immaterielle aktiver  2.1  72 56 
 Ejendomme, installationer og udstyr  2.2 4 859 4 881 
 Langsigtede investeringer  2.3 2 379 2 078 
 Lån 2.4 10 764 3 565 
 Langsigtet forfinansiering  2.5 39 750 29 023 
 Langfristede tilgodehavender  2.6 55 45  
   57 879 39 648 
 OMSÆTNINGSAKTIVER:     
 Lagerbeholdninger  2.7 77 85 
 Kortsigtede investeringer  2.8 1 791 1 553 
 Kortsigtet forfinansiering  2.9 9 077 10 262 
 Kortfristede tilgodehavender  2.10 8 663 11 920 
 Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler  2.11 23 372  23 724  
   42 980  47 544  
 AKTIVER I ALT   100 859 87 192 
     
 LANGFRISTET GÆLD:     
 Ydelser til medarbejdere  2.12 (37 242) (37 556) 
 Langfristede hensættelser  2.13 (1 469) (1 341) 
 Langfristede finansielle forpligtelser  2.14 (10 559) (3 349) 
 Anden langfristet gæld  2.15 (2 178)  (2 226)  
   (51 448) (44 472) 
 LØBENDE GÆLD:     
 Kortfristede hensættelser  2.16 (213) (348) 
 Kortfristede finansielle forpligtelser  2.17 (40) (119) 
 Gældsposter  2.18 (93 884)  (89 677)  
   (94 137)  (90 144)  
 PASSIVER I ALT   (145 585)  (134 616)  
     
 NETTOAKTIVER   (44 726)  (47 424)  
     
 Reserver  2.19 3 323 3 115 
 Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne:  2.20   
 Ydelser til medarbejdere*   (37 242) (37 556) 
 Andre beløb **  (10 807)  (12 983)  
 NETTOAKTIVER   (44 726)  (47 424)  
I henhold til artikel 83 i tjenestemandsvedtægte n (Rådets forordning (EØF) nr. 259/68 af 29. 
februar 1968 som ændret) garanterer medlemsst aterne i fællesskab pe nsionsforpligtelserne. 
** Europa-Parlamentet har den 17. december 2009 vedtaget et budget, hvor EU's kortfristede 
gæld betales af egne indtægter, som skal i nkasseres af eller indkræv es fra medlemsstaterne 
i 2010. 
DA 14   DA RESULTATOPGØRELSE 
  
 (mio. EUR)  
Bemærkning 2009 2008 
 DRIFTSINDTÆGTER
  
   
Egne indtægter og indtægter fra bidrag  3.1 110 537 112 713 
Andre driftsindtægter  3.2 7 532  9 731  
    
  118 069 122 444 
    
DRIFTSUDGIFTER     
Administrationsomkostninger  3.3 (8 133) (7 720) 
Driftsudgifter  3.4 (104 934)  (97 214)  
    
  (113 067)  (104 934)  
    
OVERSKUD PÅ DRIFTEN   5 002 17 510 
    
Finansielle indtægter  3.5 835 698 
Finansielle udgifter  3.6 (594) (467) 
Bevægelser i forpligtelser vedrørende ydelser til 
medarbejdere  2.12 (683) (5 009) 
Andel af nettounderskud fr a tilknyttede organer og 
joint ventures  3.7 (103)  (46)  
    
REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE 
RESULTAT   4 457  12 686  
 
DA 15   DA PENGESTRØMSOPGØRELSE 
  
 (mio. EUR)  
Bemærkning 2009 2008 * 
   
Regnskabsårets økonomiske resultat   4 457 12 686 
    
Pengestrømme fra driften  4.2   
Nedskrivning   22 19 
Afskrivning   447 302 
(Tilbageførsel af) tab på investeringer   (16) 3 
(Stigning)/fald i lån   (7 199) (1 759) 
(Stigning)/fald i langsigtet forfinansiering   (10 727) (15 008) 
(Stigning)/fald i langfristede fordringer   (10) 82 
(Stigning)/fald i lagerbeholdninger   8 3 
(Stigning)/fald i kortsigtet forfinansiering   1 185 10 321 
(Stigning)/fald i kortfristede fordringer   3 257 131 
Stigning/(fald) i langfristede hensættelser   128 262 
Stigning/(fald) i langfristede finansielle forpligtelser  7 210 1 775 
Stigning/(fald) i anden langfristet gæld   (48) 237 
Stigning/(fald) i kortfristede hensættelser   (135) (21) 
Stigning/(fald) i kortfristede finansielle forpligtelser  (79) (16) 
Stigning/(fald) i diverse kreditorer   4 207 (5 703) 
Det foregående års budgetoverskud bogført som ikke-likvid indtægt
  (1 796) (1 529) 
Andre ikke-likvide bevægelser   37 37 
    
Stigning/(fald) i forpligtelser vedrørende ydelser til 
medarbejdere   (314) 4 076 
    
Investeringsaktiviteter  4.3   
(Stigning)/fald i immaterielle aktiver og 
ejendomme, installationer og udstyr   (463) (689) 
(Stigning)/fald i langsigtede investeringer   (284) (108) 
(Stigning)/fald i kortsigtede investeringer   (239)  (133)  
    
NETTOPENGESTRØM   (352)  4 968  
 
    
Nettostigning i kassebeholdni ng og tilsvarende likvide 
midler   (352) 4 968 
Kassebeholdning og likvide midler ved årets begyndelse 2.11 23 724  18 756  
Kassebeholdning og likvide midler ved årets udgang  2.11 23 372  23 724  
* Regnskabet for 2008 omfattede Garantifondens lik vide midler som li kvide midler, ikke 
investeringer.  
 
DA 16   DA BEVÆGELSER  I NETTOAKTIVER 
(mio. EUR)
Reserver (A)  Beløb, der skal indkræves fra 
medlemsstaterne (B)  
Dagsværdi-
reserve  Andre reserver Akkumuleret 
overskud/(underskud)Regnskabsårets 
økonomiske 
resultat  Nettoaktiver = 
(A) + (B)  
BALANCE PR. 31. DECEMBER 2007  7 2 799 (68 888) 7 462 (58 620) 
Bevægelser i Garantifondens reserve   158 (158)  0 
Bevægelser i dagsværdien  34    34 
Andre   113 (108)  5 
Tildeling af det økonomiske resultat for 2007   4 7 458 (7 462) 0 
Budgetresultat for 2007 krediteret 
medlemsstaterne    (1 529)  (1 529) 
Regnskabsårets økonomiske resultat     12 686 12 686 
BALANCE PR. 31. DECEMBER 2008  41 3 074 (63 225) 12 686 (47 424) 
Bevægelser i Garantifondens reserve   196 (196)  0 
Bevægelser i dagsværdien  28    28 
Andre   (1) 10  9 
Tildeling af det økonomiske resultat for 2008   (15) 12 701 (12 686) 0 
Budgetresultat for 2008 krediteret medlemsstaterne
   (1 796)  (1 796) 
Regnskabsårets økonomiske resultat     4 457 4 457 
BALANCE PR. 31. DECEMBER 2009  69 3 254 (52 506) 4 457 (44 726) 
 
DA 17   DA BEMÆRKNINGER  TIL  ÅRSREGNSKABET 
 
DA 18   DA 1. VÆSENTLIGE  REGNSKABSPOLITIKKER 
 
1.1 LOVGIVNINGEN OG FINANSFORORDNINGEN 
 
Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab omfatter regnskaberne for EU, Det Europæiske Atomenergifællesskab og Det Eu ropæiske Kul- og Stålfællesskab (under 
afvikling). Disse regnskaber fø res i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) 
nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 (EFT L 248 af 16.9.2002) om finansforordningen vedrørende 
De Europæiske Fællesskabers almindelig e budget og Kommissionens forordning (EF, 
Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om  gennemførelsesbestemmelser for denne 
finansforordning. 
 
I medfør af finansforordningens artikel 133 ha r EU udarbejdet sit kons oliderede årsregnskab 
for 2009 på grundlag af en regnskabspraksis, der er baseret på pe riodisering, og som tager 
udgangspunkt i de internationale regnskabsstandard er for den offentlige sektor (IPSAS) eller 
IFRS-standarderne, International Financ ial Reporting Standards. Reglerne for 
regnskabsførelse, som de er vedtaget af Kommi ssionens regnskabsfører, finder anvendelse på 
alle EU-institutioner og -organer, der omfattes af konsolideringen, for at sikre, at 
bestemmelserne for regnskabsførelse, værdia nsættelse og præsentation af regnskaberne 
anvendes ensartet, således at proceduren for udarbejdelse og konsolidering af årsregnskabet 
kan samordnes. Regnskaberne føres i euro på basis af kalenderåret. 
 
1.2 REGNSKABSPRINCIPPER 
 
Formålet med årsregnskaber er at give en række  oplysninger om et organs finansielle stilling, 
resultater og pengestrømme, som måtte være ny ttige for en bred vifte af brugere. For et 
offentligt organ som EU er formålet mere specifi kt at give oplysninger, der kan være nyttige i 
forbindelse med beslutningspr ocessen, og at bevise organe ts ansvarlighed over for de 
ressourcer, det har fået betroet. Dette ha r også været udgangspunktet for dette dokument. 
Finansforordningens artikel 124 omhandler de regnskabsprincipper, der skal anvendes ved 
opstillingen af årsregnskaberne, dvs. principperne om: 
– going concern 
– forsigtighed 
– kontinuitet i regnskabsmetoderne 
– anvendelse af sammen lignelige oplysninger 
– væsentlighed 
– bruttoprincippet 
– indhold frem for formalia 
– periodisering. 
For at udarbejde et konsolideret årsregnska b i overensstemmelse med ovennævnte regler og 
principper skal forvaltningen beregne overslag, som påvirker de rapporterede beløb for visse 
punkter i den konsoliderede balance og den konsoliderede resultatopgørelse, samt de 
relaterede oplysninger om eventualforpligtelser eller eventualaktiver. 
 
DA 19   DA 1.3 KONSOLIDERING 
 
Lissabontraktatens indvirkning 
Efter Lissabontraktatens ikrafttræden den 1. de cember 2009 har årsregnskabet nu titlen "Den 
Europæiske Unions årsregnskab". De nne ændring har ingen indvirkning på 
anvendelsesområdet for konsolider ingen. De agenturer, der er oprettet under EU's tidligere 
anden søjle, opfylder ikke betingelserne for at blive konsolideret. Det samme gælder Den 
Europæiske Centralbank – også selv om de n betragtes som en europæisk institution i 
Lissabontraktaten. Alle disse orga ner skal derfor forblive uden  for konsolideringen som i de 
foregående år.  
 
Med hensyn til agenturer under EU's tidligere tredje søjle om fatter konsolideringen som i de 
foregående år to af dem, som modtager støtte over EU 's almindelige budget (se også 
bemærkning 10). Det sidste agentur under denne søjle,  Europol, bliver et EU-organ fra og 
med 2010. 
 
Anvendelsesområde for konsolidering  
EU's konsoliderede regnskab omfa tter alle kontrollerede enhede r (institutioner og agenturer), 
tilknyttede organer og joint ventures, dvs. 40 kontro llerede enheder, tre tilknyttede organer og 
fire joint ventures. Den fulde fortegnelse over konsoliderede enheder findes i bemærkning 10. 
I forhold til 2008 er anvendelsesområdet for konsolideringen blevet øget med to 
forvaltningsorganer, to tilknyttede organer og et joint venture, mens et agentur blev afviklet 
pr. 31. december 2008. Virkningen af disse forøge lser på det konsoliderede regnskab var ikke 
materiel. 
 
Kontrollerede enheder  
Beslutningen om at medtage en enhed i anvende lsesområdet for konsolideringen er baseret på 
kontrolbegrebet. Kontroll erede enheder er enhe der, hvori EU, direkte eller indirekte, har 
beføjelse til at styre såvel drift som økonomi og de rmed få udbytte af enhedernes aktiviteter. 
Denne beføjelse skal kunne udøves umiddelbart.  De kontrollerede enheder konsolideres fuldt 
ud. Konsolideringen begynder på den første da g, hvor denne kontrol finder sted, og slutter, 
når kontrollen ophører. 
 
De mest almindelige kontrolindikatorer i EU er  oprettelse via oprette lsesretsakter eller 
sekundær lovgivning, finansiering over EU's  almindelige budget, stemmerettigheder i 
styrende organer, revision udført af Den Eu ropæiske Revisionsret og decharge meddelt af 
Parlamentet. Det er klart, at der skal foretages en vurdering på enhedsni veau for at afgøre, om 
en eller alle ovennævnte kriterie r er nok til at udløse kontrol. 
 
Ud fra denne synsvinkel betragtes EU-institu tionerne (med undtagelse af Den Europæiske 
Centralbank) og agenturer (med undtagelse af agenturer fra den tidligere anden søjle og 
Europol) som værende undergivet Den Europæis ke Unions kontrol, og de er derfor også 
omfattet af konsolideringen. Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (under afvikling) 
betragtes endvidere også som en kontrolleret enhed.  
 
Alle transaktioner og saldi mellem EU 's kontrollerede enheder elimineres . Urealiserede 
 
DA 20   DA gevinster og tab på transaktioner mellem enheder er ikke væsentlige og elimineres derfor 
ikke. 
Tilknyttede organer 
Tilknyttede organer er enheder, hvori EU, direkte eller indirekte, har en betydelig indflydelse, 
men ingen kontrol over beslutningerne vedrøre nde økonomi og drift. Det antages, at der 
udøves betydelig indflydelse, hvis Europa-K ommissionen direkte e ller indirekte ejer 
mindst 20 % af stemmerettighederne. 
 
Investeringer i tilknyttede organer bogføres  ved hjælp af equity-metoden og opføres 
indledningsvis til anskaffelsesværdien. EU's a ndel af de tilknyttede organers over- eller 
underskud opføres i resultatopgørelsen, og deres ande l af bevægelserne i reserverne opføres 
under reserverne. Den indledende investering plus alle bevægels er (yderligere investeringer, 
andel af overskud eller underskud og bevægelser i reserve,  forringelser og udbytte) giver til 
sammen den bogførte værdi af det associered e selskab i EU-regnskabet på balancedatoen. 
Modtagne udlodningsbeløb fra et tilknytte t organ nedbringer investeringens 
regnskabsmæssige værdi. Urealiserede fortjenest er og tab på transaktio ner mellem EU og dets 
tilknyttede organer er ikke væsent lige og elimineres derfor ikke. 
 
Regnskabspraksis for tilknyttede organer kan ad skille sig fra den, som EU har vedtaget for 
lignende transaktioner og begivenheder under lignende omstændigheder. I tilfælde, hvor EU 
har en andel på 20 % eller mere af en risi kokapitalfond, har EU ikke ønske om at øve nogen 
betydelig indflydelse. Disse fonde behandles derfor som fi nansielle instrumenter, der 
kategoriseres som instrumenter, der besiddes me d handel for øje (available for sale), hvorfor 
equity-metoden ikke anvendes. 
 
Joint ventures 
Et joint venture er et kontraktligt arrangement, hv ori EU og en eller fler e (risikovillige) parter 
er fælles om at drive og kontrollere en økonomis k aktivitet, som er underlagt fælles kontrol. 
Fælles kontrol er en kontraktligt fastsat deling af  den direkte eller indirekte kontrol med en 
aktivitet, der omfatter mulighed for tjenesteydelser. 
 
Investeringer i joint ventures bogføres ved hj ælp af equity-metoden og opføres indledningsvis 
til anskaffelsesværdien. EU's andel af over- e ller underskud i de fælles kontrollerede enheder 
opføres i resultatopgørelsen, og andelen af bevæge lserne i reserven opf øres i reserven. Den 
indledende investering plus alle bevægelser (y derligere investeringer, andel af overskud eller 
underskud og bevægelser i reserve, forringels er og udbytte) giver til  sammen den bogførte 
værdi af det pågældende joint vent ure i EU-regnskabet på balancedatoen. 
 
Urealiserede fortjenester og tab på transaktioner mellem EU og dets fælles kontrollerede enheder er ikke væsentlige og el imineres derfor ikke. Regnskabspraksis for joint ventures kan 
adskille sig fra den, som EU har vedtaget fo r lignende transaktioner og begivenheder under 
lignende omstændigheder. 
 
Ikke-konsoliderede enheder, hvis midler forvaltes af Kommissionen 
Midlerne i den fælles sygeforsikringsordn ing for personale i EU, Den Europæiske 
Udviklingsfond og Deltagergarantifonden forv altes af Kommissionen på deres vegne. Da 
 
DA 21   DA disse enheder ikke kontrolleres af EU, er de  dog ikke omfattet af det konsoliderede regnskab 
(se bemærkning 11 for yderligere oplysninger om de relevante beløb). 
 
1.4 GRUNDLAG FOR UDARBEJDELSEN 
 
1.4.1 Valuta og omregningsgrundlag 
Funktionel valuta og rapporteringsvaluta 
Årsregnskabet er opstillet i millioner euro, som er EU's funktionelle valuta og 
rapporteringsvaluta. 
 
Transaktioner og balancer 
Valutatransaktioner omregnes til euro ved hjælp af de gældende kurser på transaktionsdagen. 
Gevinster og tab på udenlandsk valuta fra valutatransaktione r og fra omregning af monetære 
aktiver og forpligtelser i fremmed valuta til de valutakurser, som er gældende ved årets 
udgang, opføres i resultatopgørelsen. 
 
For følgende områder anvendes særlige omregningsmetoder: 
– Ejendomme, installationer og udstyr samt immaterielle anlægsaktiver: 
værdiansættelse til købsprisen omregnet til  den eurokurs, der var gældende på 
købsdagen, og 
– forfinansieringsbeløb, der udbetales af  Den Europæiske Udviklings- og 
Garantifond for Landbruget, omregnet til den kurs, der er gældende den 10. i 
måneden efter den måned, hvor forskuddet bevilges. 
Årsopgørelser over monetære aktiver og passiver i udenlandske valutaer omregnes til euro på 
grundlag af de gældende valutakurser pr. 31. december: 
Vekselkurs i forhold til euro  
Valuta  31.12.2009 31.12.2008 Valuta  31.12.2009 31.12.2008 
BGN  1,9558 1,9558 LTL 3,4528 3,4528 
CZK 26,4730 26,8750 PLN 4,1045 4,1535 
DKK 7,4418 7,4506 RON 4,2363 4,0225 
EEK 15,6466 15,6466 SEK 10,2520 10,8700 
GBP 0,8881 0,9525 CHF 1,4836 1,4850 
HUF 270,4200 266,7000 JPY 133,1600 126,1400 
LVL 0,7093 0,7083 USD 1,4406 1,3917 
Ændringer i dagsværdien af mone tære værdipapirer i fremmed valuta, der er klassificeret som 
besiddet med handel for øje (AFS), og som ve drører omregningsforskelle, opføres i 
resultatopgørelsen. Omregningsfors kellene vedrørende ikke-monetære finansielle aktiver og 
forpligtelser, der holdes til da gsværdi gennem resultatet, opføres i resultatopgørelsen. 
Omregningsforskelle vedrørende ikke-monetære fi nansielle aktiver, der er klassificeret som 
besiddet med handel for øje, er indregnet i dagsværdireserven. 
 
DA 22   DA  
1.4.2 Anvendelse af overslag 
I henhold til IPSAS og almindeligt accepterede  regnskabsprincipper omfatter regnskabet 
nødvendigvis beløb, der er baseret på  overslag og forvaltningens an tagelser på baggrund af de 
mest pålidelige tilgængelige oplysninger. Vigtig e overslag omfatter, men er ikke begrænset 
til, forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere, hensættelser, de finansielle risici forbundet med lageropgørelser og tilgodehav ender, periodeafgrænsningsposter, 
eventualaktiver og -forpligtelser og værdifo rringelsesgraden af immaterielle aktiver og 
ejendomme, installationer og udstyr. De e ndelige resultater kan afvige fra disse skøn. 
Ændringer i skøn indføres i den period e, hvor man får kendskab til ændringen. 
 
1.5 BALANCE 
 
1.5.1 Immaterielle aktiver 
Softwarelicenser opføres til kostpris minus sa mlede afdrag og afskri vningstab. Aktiverne 
amortiseres på lineær basis over deres forventede levetid (fire år). Internt fremstillede immaterielle aktiver bogføres på nuværende tidspunkt som udgifter i resultatopgørelsen. 
Udgifter forbundet med udvikling og vedligehol delse af software opføres som påløbne 
udgifter i lighed med videnskabelig forskning og udviklingsomkostninger. 
 
1.5.2 Ejendomme, installationer og udstyr 
Alle ejendomme og installationer samt alt udstyr opføres til den historiske anskaffelsesværdi 
med fradrag af afskrivning og værdiforringelse. Den historis ke anskaffelsesværdi omfatter 
udgifter, der direkte kan henføres  til anskaffelsen af aktivet. 
 
Efterfølgende omkostninger medregnes kun i aktivets regnskabsmæssige værdi eller 
indregnes som et selvstændigt ak tiv, alt efter hvad der er rele vant, når det er sandsynligt, at 
det fremtidige økonomiske udbytte heraf eller muli ghed for tjenesteydelser  vil tilfalde EU, og 
dets værdi kan ansættes pålideligt. Repa ration og vedligeholdelse opføres på 
resultatopgørelsen for den regnskabsperiode, hvor i udgifterne er påløbet. Da EU ikke låner 
penge til at finansiere erhve rvelse af ejendomme, installa tioner og udstyr, er der ingen 
låneomkostninger forbundet med sådanne køb. 
 
Jord og kunstværker afskrives ikke, da de skønne s at have ubegrænset levetid. Aktiver under 
opførelse afskrives ikke, da di sse aktiver endnu ikke kan anve ndes. Andre aktiver afskrives 
efter den lineære metode, så an skaffelsesværdien fordeles på den resterende værdi i henhold 
til den skønsmæssige levetid, som følger: 
Afskrivningssatser 
Type af aktiv  Lineære 
afskrivningssatser  
Ejendomme 4 % 
Installationer, maskiner  og udstyr 10 % til 25 % 
Inventar 10 % til 25 % 
Inventar og tilbehør 10 % til 33 % 
 
DA 23   DA Transportmateriel 25 % 
Computerhardware 25 % 
Andre materielle aktiver 10 % til 33 % 
Gevinst og tab på afhændelser fastlæ gges ved at sammenligne provenuet minus 
salgsomkostninger med den regnskabsmæssige værd i. Disse er inkluderet i resultatopgørelsen. 
 
Leasing 
Leasing af materielle aktiver, hvor EU bæ rer alle væsentlige ri sici og fordele ved 
ejendomsretten, klassificeres som finansiel leasi ng. Finansiel leasing kapitaliseres pr. datoen 
for indgåelse af leasingaftalen til den laveste værdi af dagsværdien fo r det leasede aktiv og 
nutidsværdien for minimumsbetalingerne på l easingaftalen. Hver le asingbetaling fordeles 
mellem restgælden og de finansielle afgifter, så der fremkommer en konstant sats på den 
udestående finanssaldo. Lejeforp ligtelserne fratrukket finansielle afgifter  medregnes i anden 
gæld (langfristet og kortfristet). Renteelem entet i de finansielle afgifter bogføres i 
resultatopgørelsen over leasingperioden, så de r for hver periode fremkommer en konstant 
periodisk rentesats for den re sterende gældssaldo. Aktiver, de r er erhvervet i henhold til 
finansiel leasing, afskrives ove r den korteste periode af aktiv ets levetid og leasingperioden. 
 
Lejeaftaler, hvor udlejeren bære r en væsentlig del af risici og fordele ved ejendomsretten, 
klassificeres som operationel leasing. Betalingern e for operationel leasing opføres på 
resultatopgørelsen på lineær  basis over leasingperioden. 
 
1.5.3 Værdiforringelse af ikke-finansielle aktiver 
Aktiver med ubestemt brugstid amortiseres ikke, men vurderes årligt med hensyn til 
nedskrivning på grund af værdif orringelse. Nedskrivning af ak tiver tages op til overvejelse, 
hver gang en begivenhed eller en ændri ng i omstændighederne antyder, at den 
regnskabsmæssige værdi måske ikke er erholdeli ge. Tab som følge af værdiforringelse opføres 
til differencen mellem aktivet s regnskabsmæssige værdi og det erholdelige beløb. Det 
erholdelige beløb er det højeste beløb af et ak tivs dagsværdi minus salgsomkostninger og dets 
brugsværdi. 
 
De immaterielle anlægsaktivers samt ejendo mmes, installationers og udstyrs restværdi og 
levetid vurderes og korrigeres om nødvendigt mindst én gang om året. Et aktivs regnskabsmæssige værdi nedskrives straks  til det erholdelige beløb, såfremt den 
regnskabsmæssige værdi er større end de anslåede erholdelige beløb. Hvis de årsager til værdiforringelser, der var konstateret i de foregående år , ikke længere er relevante, 
tilbageføres det tidligere bogførte værdiforringelsestab tilsvarende. 
 
1.5.4 Investeringer 
Investeringer i tilknyttede organ er og andele i joint venture 
Investeringer i tilknyttede orga ner og andele i joint ventures  regnskabsføres efter equity-
metoden. Equity-omkostningerne justeres med henb lik på at afspejle stigningen eller faldet i 
nettoaktiverne for de tilknyttede organer og joint ventures, der kan henføres til EU efter den 
første bogføring, hvis der er tegn på værdifor ringelse, og nedskrives  om nødvendigt til det 
lavere erholdelige beløb. Det erhold elige beløb vurderes som beskrevet i 1.5.3 . Hvis årsagen 
til værdiforringelsen ikke længere er releva nt på et senere tidspunkt, tilbageføres 
 
DA 24   DA værdiforringelsestab til den re gnskabsmæssige værdi, der vill e være blevet bogført, hvis 
værdiforringelsestabet ik ke var blevet bogført. 
 
Investeringer i risikokapitalfonde 
Klassifikation og måling Investeringer i risikokapitalfonde klassificeres so m aktiver, der besiddes med handel for øje (se 
1.5.5 ), og regnskabsføres derfor til dagsværdi, mens gevinster og tab fra ændringer i 
dagsværdien (herunder omregningsforskelle) opføres i dagsværdireserven. 
 
Dagsværdi 
Eftersom investeringer i risikok apitalfonde ikke har en notere t markedsværdi på et aktivt 
marked, værdiansættes de på en linje fo r linje-basis til de n laveste værdi af 
anskaffelsesværdien og den af fondens forva lter tilskrevne nettoværdi på balancedagen, 
hvorved eventuelle urealiserede gevinster i den underliggende portefølje udelukkes. 
Investeringer i risikokapitalfonde, der er i en  tidlig fase, værdiansættes efter de samme 
principper med undtagelse af ureal iserede tab, der alene skyldes administrative udgifter, idet 
tabene ikke medregnes. 
Urealiserede gevinster, som skyldes dagsværd imålingen, medregnes gennem reserverne, og 
urealiserede tab vurderes med hensyn til værdiforringelse for at afgøre, om de bør indregnes som værdiforringelsesta b i resultatopgørelsen eller som ændringer i dagsværdireserven. 
Dagsværdien for de samlede nettoværdier beste mmes enten ved at anvende EU's procentvise 
ejerandel i fondene på nettoværd ien, som denne fremgår af den seneste beretning, eller, så 
vidt den forefindes, ud fra den præcise aktieværdi  pr. samme dato oplyst af fondens forvalter. 
 
1.5.5 Finansielle aktiver 
Klassifikation
 
EU rubricerer sine investeri nger i følgende kategorier: fina nsielle aktiver til dagsværdi 
gennem resultatet, lån og tilgodehavender, hold  til udløb-investeringer samt finansielle 
aktiver, der besiddes med handel for øje (AFS-ak tiver). Klassifikatione n af de finansielle 
instrumenter bestemmes ved den første bogføring og revurderes pr. hver balancedag. 
 
i) Finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet 
Et finansielt instrument klassificeres i denne kategori, hvis det hovedsagligt er erhvervet med 
henblik på salg på kort sigt, eller hvis EU be tegner det således. Afledte finansielle aktiver 
hører også under denne kategori. Aktiver i denne kategori kl assificeres som omsætningsaktiver, 
hvis det kan forventes, at de realiser es inden 12 måneder fra balancedagen. 
 
ii) Lån og tilgodehavender 
Lån og tilgodehavender er ikke-afledte finansie lle aktiver med faste eller bestemmelige 
betalinger, der ikke er noteret på et aktivt marked. De fremkommer, når EU tilvejebringer 
penge, varer eller tjenesteydelser direkte til debitor uden at have til hensigt at handle 
tilgodehavendet. De er inkluderet i de langfristede aktiver, undtagen hvis de udløber inden for 12 måneder fra balancedagen. 
 
DA 25   DA  
iii) Hold til udløb-investeringer (HTM) 
Hold til udløb-investeringer er ikke-afledte finansielle aktiver med faste eller bestemmelige 
betalinger og fast løbetid, som EU agter og formår  at beholde til udløb. I dette regnskabsår har 
EU ikke haft investeringer, der hører til denne kategori. 
 
iv) Finansielle aktiver, der be siddes med handel for øje (AFS) 
Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øj e, er ikke-afledte aktiver, der enten hører 
under denne kategori eller ikke er rubriceret i nogen anden ka tegori. De klassificeres enten 
som omsætningsaktiver eller lang fristede aktiver afhæ ngigt af, hvornår EU har til hensigt at 
afsætte dem. Investeringer i ikke-konsoliderede enheder og andre egenkapita linvesteringer 
(f.eks. risikokapitaltransaktio ner), der ikke bogføres ved hjælp af equity-metoden, 
klassificeres også som AFS-aktiver. 
 
Første indregning og måling  
Køb og salg af finansielle aktiv er til dagsværdi gennem resultate t, hold til udløb-aktiver samt 
aktiver, der besiddes med handel for øje, indreg nes på handelsdatoen, som er den dato, hvor 
EU forpligter sig til at købe e ller sælge aktivet. Udlån bogføre s, når lånerne får et kontant 
beløb. Finansielle instrumenter indregnes først til dagsværdi plus transaktionsomkostninger for 
alle de finansielle aktiver, som ikke er indr egnet til dagsværdi gennem resultatet. Finansielle 
aktiver, der indregnes til dagsværdi gennem resultatet, opføres til dagsværdi, og transaktionsomkostningerne bogføres under udgifter i resultatopgørelsen. 
 
Dagsværdien af et finansielt aktiv ved første  indregning er normalt transaktionsprisen (dvs. 
dagsværdien af det modtagne vederlag). Når et langfristet lån, der er rentefrit eller forrentes 
under markedsvilkår, bevilges, kan dets dagsvæ rdi dog vurderes til nutidsværdien af alle 
fremtidige kontantbetalinger s kønnet ved hjælp af gældende markedsrentesats for lignende 
instrumenter med en lig nende kreditvurdering.  
 
I tilfælde af lån ydet gennem lånoptagelser, "back-to-back"-tr ansaktioner, er forskellene 
mellem låntagnings- og långivningsvilkårene og beløb ikke væsentlige, og "alternativ omkostning" er ikke relevant, da EU ikke kan investere i kapitalmarkederne. Disse lån måles 
derfor til deres nominelle beløb. EU's tr ansaktionsomkostninger, som videreføres til 
modtageren af lånet, indregne s direkte i resultatopgørelsen. 
 
Finansielle instrumenter slettes fra regnskabet, når rettighederne til at  modtage pengestrømme 
fra investeringerne er ophørt eller overført, og EU har overdraget alle væsentlige risici og 
fordele ved ejendomsretten. 
 
Efterfølgende målinger
 
Finansielle aktiver til dagsværdi gennem resulta tet regnskabsføres efterf ølgende til dagsværdi. 
Gevinst og tab som følge af ændringer i dagsværd ien af de finansielle instrumenter, der er 
klassificeret til dagsværdi gennem resultatet , medregnes i resultat opgørelsen i den periode, 
hvor de opstår. 
 
DA 26   DA  
Lån og tilgodehavender og HTM-investeringe r regnskabsføres t il den amortiserede 
anskaffelsesværdi ved anvendelse af den effektiv e rentemetode. I tilfælde af lån ydet gennem 
lånoptagelser anvendes den samme effektive rente på både långivning og låntagning, da disse 
lån har de samme egenskaber som "back-to-b ack"-transaktioner, og forskellene mellem 
låntagnings- og långivningsvilkårene og beløb er ikke væsentlige. EU's 
transaktionsomkostninger, som videreføres til modtageren af lånet, indregnes direkte i 
resultatopgørelsen. 
 
AFS-aktiver og finansielle aktiver regnskabsføres efterfølgende til dagsværdi. Gevinst og tab som følge af ændringer i dagsværdien af A FS-aktiver medregnes i dagsværdireserven. Når 
aktiver, der er klassificeret so m AFS-aktiver, sælges eller neds krives, skal de akkumulerede 
dagsværdijusteringer, der før blev opført i da gsværdireserven, bogføres i resultatopgørelsen. 
Renter af finansielle AFS-ak tiver, der udregnes efter den e ffektive rentemetode, opføres i 
resultatopgørelsen. Udbytte af AFS-aktier bogfør es fra det tidspunkt, hvor  EU har ret til at 
modtage betaling. 
Dagsværdien af noterede investeringer på et aktiv t marked baseres på budprisen. Hvis markedet 
for et finansielt aktiv ikke er aktivt (og i t ilfælde af unoterede værdipapirer), ansætter EU 
dagsværdien ved hjælp af værdiansættelsestekni kker, f.eks. nylige armslængdetransaktioner, 
henvisninger til andre i hovedtræk identiske instrumenter, tilbagediskonteret pengestrømsanalyse, modeller for prisfastsættelse af optioner og andre værdiansættelsesteknikker, som i almindeli ghed benyttes af markedsdeltagerne.  
Når dagsværdien af investeringer i aktier, som i kke er noteret på et aktivt marked, ikke kan 
måles pålideligt, værdiansættes disse i nvesteringer til anskaffelsesværdien minus 
værdiforringelse. 
 
Værdiforringelse af finansielle aktiver 
 
EU vurderer på hver balancedag, hvorvidt der er objektive bevi ser for, at værdien af et 
finansielt aktiv er blevet forringet. Et finans ielt aktivt bliver udelukke nde værdiforringet, og 
der opstår udelukkende tab ved værdiforringels e, hvis der er objektive beviser for en 
værdiforringelse som følge af en eller flere begivenheder, so m er indtruffet efter første 
indregning af aktivet, og denne eller disse tabsgivende begive nheder har indflydelse på de 
skønnede fremtidige pengestrømme fra det fi nansielle aktiv, som kan værdiansættes 
pålideligt. 
 
i) Aktiver regnskabsført til amortiseret anskaffelsesværdi 
Hvis der er objektive beviser for, at der er  opstået et værdiforri ngelsestab på lån og 
tilgodehavender eller HTM-invest eringer, som bogføres til amortiseret anskaffelsesværdi, 
måles den beløbsmæssige størrelse af tabet so m forskellen mellem aktivets regnskabsmæssige 
værdi og nutidsværdien af de skønnede fremtid ige pengestrømme (med fradrag af fremtidige 
kredittab, som endnu ikke er opstået) diskonteret til det finansielle aktivs oprindelige effektive 
rentesats. Aktivets regnskabsmæssige værdi reduceres, og tabet opfør es i resultatopgørelsen. 
Hvis et lån eller en HTM-invest ering er variabelt forre ntet, er diskontering ssatsen til måling af 
eventuelle værdiforringelsestab de n gældende effektive rentesats,  der er fastsat i kontrakten. 
Beregningen af nutidsværdien af de skønnede fremtidige pengestrøm me fra et finansielt aktiv, 
som er stillet i pant, afspejler de pengestrømme , som kan hidrøre fra overt agelse af pantet med 
fradrag af omkostninger forbundet med erhvervelse  og salg af pantet, uanset om en sådan 
 
DA 27   DA overtagelse af pantet er sandsynlig. Hvis den beløbsmæssige størrelse af 
værdiforringelsestabet i et efterfølgende re gnskabsår formindskes, og denne nedsættelse 
objektivt kan henføres til en begivenhed, som er  indtruffet, efter at værdiforringelsen blev 
bogført, tilbageføres det tidli gere bogførte værdiforringels estab gennem resultatopgørelsen. 
 
ii) Aktiver regnskabsført til dagsværdi 
For egenkapitalinvesteringer, der klassificeres som AFS-aktiver, tages der ved vurderingen af, 
om aktierne er værdiforri nget, hensyn til, hvorvidt der er tale  om et væsentligt eller permanent 
(længerevarende) fald i aktiens dagsværdi ti l under anskaffelsesværdien. Hvis der findes 
belæg herfor for finansielle AFS-aktiver, b liver det akkumulerede tab, der måles som 
forskellen mellem anskaffelsesværdien og den aktu elle dagsværdi med fradrag af eventuelle 
værdiforringelsestab, som tidlig ere er opført i resultatopgørelsen, fjernet fra reserverne og 
bogført i resultatopgørelsen. Værdif orringelsestab på aktier, der er opført i resultatopgørelsen, 
tilbageføres ikke gennem resultatopgørelsen. Hv is dagsværdien af et AFS-gældsinstrument 
stiger i et efterfølgende regnskabsår, og stigningen objektivt kan henføres til en begivenhed, som er indtruffet, efter at væ rdiforringelsestabet er  bogført, tilbageføres  afskrivningstabet 
gennem resultatopgørelsen. 
 
1.5.6 Lagerbeholdninger 
Lagerbeholdninger opføres til det mindste bel øb af kostprisen og den reducerede salgsværdi. 
Kostprisen bestemmes efter først ind, først ud-me toden (FIFU). Kostprisen på færdigvarer og 
varer under fremstilling omfatter råmaterialer, direkte løn, andre direkte omkostninger og tilknyttede produktionsomkostninge r (baseret på normal drifts kapacitet). Den reducerede 
salgsværdi er den skønnede salgspris i et  normalt forretningsfo rløb med fradrag af 
færdiggørelsesomkostninger og salgsomkostninger.  Når lagerbeholdninger gratis eller for et 
symbolsk beløb opbevares til distribution, måles de til det laveste beløb af kostprisen og de 
aktuelle genanskaffelsesomkostninger. De ak tuelle genanskaffelsesomkostninger er de 
omkostninger, som EU skulle afholde, hvis de erhvervede aktivet på tidspunktet for 
regnskabsaflæggelse. 
 
1.5.7 Forfinansieringsbeløb 
Forfinansiering tjener til at si kre modtageren et kasseforskud, dvs. et kontant beløb, der kan 
opdeles i et antal betalinger over en pe riode, som er fastsat i den særlige 
forfinansieringsaftale. Kontantb eløbet eller forskuddet tilbageb etales eller bruges til det 
formål, som det blev ydet til at dække i den periode, der er defineret i aftalen. Hvis modtageren ikke pådrager si g støtteberettigede udgifter, ha r han pligt til at returnere 
forfinansieringsbeløbet til EU. Forfinansierin gsbeløbet nedsættes (helt eller delvis) på 
aktivsiden, når støtteberettigede udgifter bliver godkendt, og ubrugte beløb returneres. 
 
Ved årets udgang værdiansættes åbne forfinansieringsbeløb til de(t) oprindeligt udbetalte beløb minus: returnerede beløb, frigjorte beløb til støtteberettigede udgifter, anslåede 
støtteberettigede udgifter, der endnu ikke er frigjort dækn ing til ved årets udgang, samt 
værdinedsættelser. 
 
Renter af forfinansiering bogføres , når de påløber i henhold til bestemmelserne i den relevante 
aftale. Ved årets udgang fore tages et skøn over indtægten fra den vedhængende rente på 
baggrund af de mest pålidelige oplysninge r, og indtægten opfør es på balancen. 
 
DA 28   DA  
1.5.8 Tilgodehavender 
Tilgodehavender regnskabsføres til det oprindeli ge beløb med fradrag af nedskrivninger for 
værdiforringelse. En nedskrivni ng for værdiforringelse af et tilgodehavende foretages, når der 
er objektive beviser for, at EU ikke vil modtage alle forfaldne beløb i henhold til de 
oprindelige betingelser for tilgode havendet. Størrelsen af nedskr ivningen er forskellen mellem 
aktivets regnskabsmæssige værdi og det erhold elige beløb, der er nutidsværdien af de 
forventede fremtidige pengestrømme diskonteret  til markedets rentes ats for tilsvarende 
låntagere. Nedskrivningsbel øbet bogføres i resultatopgørel sen. Der bogføres også en 
almindelig nedskrivning for udestående indtægts ordrer, som endnu ikke specifikt er blevet 
nedskrevet. Se bemærkning 1.5.14  nedenfor for oplysninger om behandlingen af 
periodiserede indtægter, de r bogføres pr. ultimo året. 
 
1.5.9 Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler 
Likvide midler er finansielle instrumenter og defineres som omsætningsaktiver. De omfatter 
kontantbeholdning, anfordringsindskud og andre kor tfristede letomsættelige investeringer 
med oprindelige løbetider på tre måne der eller mindre samt bankovertræk. 
 
1.5.10 Ydelser til medarbejdere 
Pensionsforpligtelser 
EU forvalter ydelsesbaserede pensionsordninger.  Medarbejderne betaler en tredjedel af de 
forventede omkostninger til disse ydelser ud  af deres løn, men forpligtelsen er ikke 
finansieret. Den forpligtelse, der opføres i balancen i forbindelse med ydelsesbaserede 
pensionsordninger, er nutidsvær dien af den ydelsesbaserede forpligtelse på balancedagen. 
Den fastsatte ydelsesbaserede forpligtelse b liver beregnet af aktuarer ved hjælp af den 
metode, der kaldes projected unit credit-m etoden. Nutidsværdien af en ydelsesbaseret 
forpligtelse fastsættes ved at diskontere de skønnede frem tidige udgående pengestrømme ved 
hjælp af rentesatserne for statsobligationer, de r er udstedt i den valu ta, som pensionerne vil 
blive udbetalt i til modtagerne, og med løbe tider, der er nogenlunde de samme som for 
pensionsforpligtelserne. 
 
Aktuarmæssige gevinster og tab fra erfaringsba serede justeringer og fra ændringer i de 
aktuarmæssige forudsætninger opføres umi ddelbart i resultatopgørelsen. Omkostninger 
vedrørende tidligere tjenesteår indregnes um iddelbart i resultatopgørelsen, medmindre 
ændringerne i pensionsordningen afhænger af, om de ansatte forbliver i tjeneste i en bestemt periode (vestingperioden). I de tte tilfælde afskrives omkostningerne vedrørende tidligere 
tjenesteår på lineær basis over vestingperioden. 
 
Ydelser ved sygdom efter pensionering 
EU godtgør medarbejdernes lægeudgifter. De r er oprettet en særskilt fond, den fælles 
sygeforsikringsordning, som varetager den daglige administration. Både nuværende 
medarbejdere, pensionister, enker og enkemæ nd og deres ydelsesberettigede pårørende nyder 
godt af systemet. De ydelser, som udbetale s til andre end nuværende medarbejdere 
(pensionister, forældreløse m v.), opføres som "Ydelser efter medarbejdernes fratræden". I 
betragtning af disse ydelsers ar t er det nødvendigt at foretage en aktuarberegning. Det passiv, 
 
DA 29   DA som opføres i balancen, fastlægges på samme gr undlag som passivet for pensionsforpligtelser 
(se ovenfor). 
 
1.5.11 Hensættelser 
Hensættelser posteres, når EU som følge af tid ligere begivenheder har en aktuel juridisk 
forpligtelse eller en implicit forpligtelse over for tred jemand, og når det er overvejende 
sandsynligt, at udgående resso urcestrømme bliver nødvendige for at opfylde denne 
forpligtelse, og når beløbet he rfor kan skønnes pålideligt. He nsættelser opføres ikke under 
fremtidige driftstab. Størrelsen af hensættelsen er det bedst mulige skøn over de forventede 
udgifter, der er nødvendige for at afregne de n aktuelle forpligtels e på tidspunktet for 
regnskabsaflæggelse. Når hensættelserne omfa tter et stort antal poster, værdiansættes 
forpligtelsen ved at vægte alle mulige udf ald og disses sandsynlighed (expected value-
metoden). 
 
1.5.12 Finansielle forpligtelser 
Finansielle forpligtelser klassificeres som finansielle forpligtelser til dagsværdi gennem 
resultatet eller finansielle fo rpligtelser regnskabsført til den amortiserede anskaffelsesværdi 
(lånoptagelser). Lånoptagelser omfatter lån ho s kreditinstitutioner og gældsbeviser. De 
opføres først til dagsværdi, der er deres emissionsprovenu (dagsværdien af modtagne 
vederlag) fratrukket påløbne transaktionsom kostninger, efterfølge nde regnskabsført til 
amortiseret anskaffelsesværdi ved hjælp af den effektive rentemetode. Forskelle mellem 
provenuet med fradrag af påløbne transaktions omkostninger og indløsningsværdien opføres i 
resultatopgørelsen i lånoptagelsesperioden ved hjælp af den effektive rentemetode.  
 
De klassificeres som langfristede forpligtelser , undtagen hvis de udløber inden for 12 måneder 
fra balancedagen. Ud fra en væsentlighedsbetragtning må den effektive rentemetode ikke anvendes særskilt på långivning og låntagning i tilfælde af lån ydet gennem lånoptagelser. 
EU's transaktionsomkostninger, som videreføres til modtageren af lånet, indregnes direkte i 
resultatopgørelsen. 
 
Finansielle forpligtelser kategoriseret til dagsværdi gennem resultatet omfatter afledte instrumenter, når deres dagsværdi er negati v. Regnskabsmæssigt beha ndles de på samme 
måde som finansielle aktiver til dags værdi gennem resultatet (se bemærkning 1.5.5 ). 
 
1.5.13 Gæld 
En betydelig del af  EU's gæld er ikke forbundet med køb af  varer eller tjenest eydelser. I stedet 
vedrører den ubetalte udgiftsgodt gørelseskrav fra modtagere af støtte eller anden finansiering 
fra EU. De opføres som gæld på det kræved e beløb, når godtgørelsesk ravet er modtaget, 
verificeret og godkendt som støtteberettiget af  de relevante finansieringsmedarbejdere. På 
dette tidspunkt værdiansættes de til det godkendte og støtteberettigede beløb. 
Gæld, der hidrører fra køb af varer og tjenest eydelser, bogføres ved modtagelse af regningen 
på det oprindelige beløb, og de tilsvarende udg ifter opføres i regnskaberne, når varerne eller 
ydelserne er leveret til og accepteret af EU. 
 
DA 30   DA  
1.5.14 Periodeafgrænsningsposter 
I henhold til EU's regnskabsregler opføres tran saktioner og begivenheder i regnskaberne i den 
periode, de vedrører. Ved udgangen af regnska bsperioden opføres påløbne udgifter på 
grundlag af det skønnede beløb for forpligtelsen  til overførsel for perioden. Beregningen af de 
påløbne udgifter sker i overensstemmelse med detaljerede operationelle og praktiske 
retningslinjer fra Kommissionen, de r skal sikre, at årsregnskabe t giver et retvisende billede. 
 
Indtægter regnskabsføres også i den periode, de vedrører. Hvis der ikke er sendt en regning, 
og EU har leveret tjenesteydelsen eller varerne, eller hvis der fi ndes en kontraktlig aftale (dvs. 
med henvisning til en traktat), skal en modtag en indtægt opføres i regnskabet pr. ultimo året. 
 
Hvis der desuden er udstedt en regning, men ydels erne eller varerne endnu ikke er leveret, vil 
indtægten pr. ultimo året blive udskudt og opf ørt i den efterfølgende regnskabsperiode. 
 
1.6 RESULTATOPGØRELSE 
 
1.6.1 Indtægter 
Ikke-kommercielle indtægter 
Disse udgør langt størstedelen af EU's indtæg ter og omfatter hovedsaglig direkte og indirekte 
afgifter samt egne indtægter. Ud over afgi fter kan EU også modtag e betalinger fra andre 
parter, f.eks. told, bøder og donationer. 
 
BNI-baserede indtægter og momsindtægter  
Indtægter bogføres i den periode, hvor EU indkr æver bidrag fra medlemsstaterne. De måles til 
deres "indkaldte beløb". Da momsindtægter og BNI-baserede indtæg ter bygger på skøn over 
oplysningerne for det pågældende regnskabsår , kan de ændres i henhold til indtrufne 
forandringer, indtil de endelige oplysninger kommer fra medlemsstaterne. Et ændret skøn 
bogføres, når nettooverskuddet elle r -underskuddet for den periode , hvor ændringerne indtraf, 
skal bestemmes. 
 
Traditionelle egne indtægter  
Tilgodehavender og tilknyttede i ndtægter bogføres, når de rele vante månedlige A-regnskaber 
(herunder told og skyldige beløb, som er gara nteret og ikke anfægtes) indbetales af 
medlemsstaterne. På tidspunktet for regnskabsaf læggelse foretages et skøn over de af 
medlemsstaternes indtægter, der endnu ikke er betalt  til EU, og de opføres som tjente, men 
endnu ikke modtagne indtægte r. De kvartalsmæssige B-re gnskaber (herunder told, der 
hverken er indbetalt eller garanteret, såvel so m garanterede beløb, som anfægtes af debitor), 
der indsendes af medlemsstaterne, postere s under indtægter efter fradrag af de 
opkrævningsomkostninger, som medlemsstaterne har ret til at fratrække (25 %). Derudover 
bogføres en værdinedskrivning i resultatopgøre lsen på det beløb, der mangler at blive 
inddrevet. 
 
DA 31   DA  
Bøder  
Indtægter fra bøder opføres, når EU har truffet be slutning om at give en bøde, og det officielt 
er meddelt debitor. Hvis der er tvivl om  foretagendets solvens, bogføres der en 
værdinedskrivning af fordringen. Efter at der er truffet beslutning om en bøde, har debitor to 
måneder fra meddelelsen til enten: 
– at acceptere beslutningen og derfor betale  bøden inden for den fastsatte frist, 
hvorved EU har inkasseret beløbet endeligt 
– eller ikke at acceptere beslutningen og klage i henhold til EU-lovgivningen.  
Uanset dette skal bødens hovedstol indbetales inden for den fastsatte frist på tre måneder, idet 
klagen ikke har opsættende virkning (EF-trak tatens artikel 242). Debitor kan under visse 
omstændigheder og med Kommissionens regnsk absførers samtykke i stedet stille en 
bankgaranti. 
 
Hvis virksomheden påklager beslutningen og a llerede foreløbigt har betalt bøden, posteres 
beløbet som en eventualforpligtelse. Da en klage over EU's beslutni ng ikke har opsættende 
virkning, anvendes det modtagne beløb til at fri gøre tilgodehavendet. Hvis der er modtaget en 
garanti i stedet for betaling, udgør bøden fo rtsat en fordring. Hvis det forekommer 
sandsynligt, at Den Europæiske Unions Ret ikke træffer afgørelse til fordel for EU, opføres en 
hensættelse til dækning af denne risi ko. Hvis der i stedet er blevet givet en garanti, nedskrives 
det udestående tilgodehavende som foreskrevet. De akkumulerede renter, som EU modtager 
på de bankkonti, hvor det modtagne beløb er deponeret, opføres som indtægt, og 
eventualforpligtelserne øges tilsvarende. 
 
Kommercielle indtægter 
Indtægter fra salg af varer opfør es, når alle væsentlig e risici og fordele ve d ejendomsretten til 
varerne er overgået til køber. Indtægter fra transaktioner i forbindelse med tjenesteydelser 
bogføres på tidspunktet for regnskab saflæggelse efter, hvor stor en  del af transaktionen der er 
fuldført. 
 
Renteindtægter og -udgifter 
Renteindtægter og -udgifter opføres i resu ltatopgørelsen ved hjæl p af den effektive 
rentemetode. Det er en metode til at beregne den amortisere de anskaffelsesværdi på et 
finansielt aktiv eller en finansiel forpligtelse og til allokering af renteindtægter eller renteudgifter i den relevante periode. Når den effektive rente beregnes, skønner EU 
pengestrømmen og tager hensyn til alle det finansielle instruments kontraktlige betingelser (f.eks. optioner på førtidig indfrielse), men tager ikke hensyn til fremtidige kredittab. I beregningen medtages alle gebyrer og rentet illæg kontrahenterne im ellem, som udgør en 
integrerende del af den effektive rente, tran saktionsomkostninger samt alle andre tillæg og 
fradrag. 
 
Så snart et finansielt aktiv eller en gruppe af fi nansielle aktiver er blev et nedskrevet som følge 
af et værdiforringelses tab, bogføres renteindtægterne, ved at  rentesatsen, som anvendes til at 
diskontere fremtidige pengestrømme med, bruge s til måling af værdif orringelsestabet. 
 
DA 32   DA  
Udbytte 
Udbetalt udbytte bogføres, når retten til at modtage betaling er indtrådt. 
 
1.6.2 Udgifter 
Kommercielle udgifter, de r hidrører fra køb af varer og tjenest eydelser, opføres, når ydelserne 
er leveret til og accepteret af EU. De værdia nsættes til den oprindelige fakturapris. Ikke-
kommercielle udgifter er et sæ rtræk ved EU og udgør størsteparte n af udgifterne. De vedrører 
overførsler til modtagere og kan opd eles i tre typer: fordringer, overførsler i henhold til aftaler 
samt støtte, bidrag og donationer. 
 
Overførslerne posteres som udgifter i den period e, hvor den udløsende begivenhed fandt sted, 
for så vidt overførslen er tilladt ved foro rdning (finansforordningen, tjenestemandsvedtægten 
eller andre forordninger), eller de r er indgået en kontrakt om till adelse til overførslen, såfremt 
modtageren opfylder berettigelse skriterierne, og hvis beløbets  størrelse med rimelighed kan 
anslås. 
 
Når en betalingsanmodning eller et godtgørelse skrav modtages og opfylder kriterierne for 
postering, opføres det som en ud gift på det støtteberettigede  beløb. Ved regnskabsårets 
udgang skønnes og bogføres støtte berettigede udgifter, der alle rede er skyldige, men som 
endnu ikke er anmeldt, som s kyldige udgifter i regnskabet. 
 
1.7 EVENTUALAKTIVER OG -FORPLIGTELSER 
 
1.7.1 Eventualaktiver  
Et eventualaktiv er et muligt aktiv, der hidrør er fra tidligere begivenheder, og hvis eksistens 
kun kan bekræftes ved, at en eller flere usikre fremtidige begivenheder, som ikke fuldstændigt 
kontrolleres af EU, indtræff er eller ej. Et eventual aktiv bliver syn ligt, når det er sandsynligt, at 
der indløber økonomiske gevinster eller opstår mulighed for tjenesteydelser. 
 
1.7.2 Eventualforpligtelser  
En eventualforpligtelse er en mulig forpligtelse, der hidrører fra tidligere begivenheder, og 
hvis eksistens kun kan bekræftes ved, at en elle r flere usikre fremtidige begivenheder, som 
ikke fuldstændigt kontrolleres af EU, indtræffer eller ej, elle r en nutidig fo rpligtelse, der 
hidrører fra tidligere begivenhe der, men endnu ikke er blevet  bogført, fordi det ikke er 
sandsynligt, at en udgående st røm af ressourcer med økonomisk e gevinster eller muligheder 
for tjenesteydelser vil være nødvendig for at op fylde forpligtelsen, eller i de meget sjældne 
tilfælde, hvor beløbet for forpligtelsen ikke kan måles tilstrækkeligt pålideligt. 
 
DA 33   DA 2. BEMÆRKNINGER  TIL  BALANCEN 
 
LANGFRISTEDE AKTIVER 
 
2.1 IMMATERIELLE AKTIVER 
(mio. EUR) 
Beløb  
  
Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 
2008 134 
Tilføjelser 39 
Afhændelser (3) 
Overførsler mellem kategorier af aktiver 0 
Andre ændringer 1 
 
Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 
2009  171 
 
Akkumulerede afdrag pr. 31. december 2008 78 
Afdragsbyrde for regnskabsåret 22 
Afhændelser (1) 
Overførsler mellem kategorier af aktiver 0 
Andre ændringer 0 
 
Akkumulerede afdrag pr. 31. december 2009  99 
 
Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31. december 
2009  72 
Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31. december 
2008  56 
 
Beløbene vedrører hovedsa gelig computersoftware. 
 
2.2 EJENDOMME, INSTALLATIONER OG UDSTYR 
 
I nogle lande kan der ikke skelnes mellem jorden s værdi og bygningens værdi, da begge blev 
købt som et hele. Værdien af jord, der ikke afskrives, vil ikke blive vurderet særskilt, medmindre det er nødvendigt, dvs. for efterf ølgende udgifter såsom opførelse af nye 
bygninger eller delvist salg. 
 
Aktiver vedrørende EGNOS (European Geosta tionary Navigation Overlay Service) er 
medtaget under installationer og udstyr pr. 31. december 2009 efter deres overdragelse til 
Kommissionen i løbet af 2009. Di sse aktiver har en bogført ne ttoværdi pr. denne dato på 
11 mio. EUR (bruttoværdi på 40 mio. EUR minus afskrivning på 29 mio. EUR). 
 
DA 34   DA  EJENDOMME, INSTALLATIONER OG UDSTYR
 (mio. EUR)  
Grunde og  Installationer 
og Inventar og  Computer-  Andre 
materielle  Finansiel 
leasing  Anlægs-
aktiver under I ALT  
bygninger  udstyr  køretøjer  hardware  aktiver   opførelse   
        
         
Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 
2008 3 902 368 205 466 151 2 621 122 7 835 
Tilføjelser  39 89 20 57 17 29 141 392 
Afhændelser (1) (15) (20) (56) (6) 0 0 (98) 
Overførsler mellem kategorier af aktiver  31 (2) 0 0 3 0 (32) 0 
Andre ændringer  1 20 10 8 17 5 0 61 
        
Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. 
december 2009  3 972 460 215 475 182 2 655 231 8 190 
        
Akkumuleret afskrivning pr. 31. december 2008  1 616 300 149 349 92 448  2 954 
Afskrivningsbyrde for regnskabsåret  127 66 16 60 17 163  449 
Tilbageførte afskrivninger  0 0 0 (2) 0 0  (2) 
Afhændelser  (1) (13) (14) (52) (5) 0  (85) 
Overførsler mellem kategorier af aktiver  0 (1) 0 0 1 0  0 
Andre ændringer  0 3 4 4 3 1  15 
        
Akkumuleret afskrivning pr. 31. december 
2009 1 742 355 155 359 108 612  3 331 
        
REGNSKABSMÆSSIG NETTOVÆRDI PR. 
31. DECEMBER 2009  2 230 105 60 116 74 2 043 231 4 859 
REGNSKABSMÆSSIG NETTOVÆRDI PR.  
31. DECEMBER 2008  2 286 68 56 117 59 2 173 122 4 881 
 
DA 35   DA De endnu ikke betalte afgifter i forbinde lse med finansiel leasing og lignende anfø res under langfristede og kortfristede forpl igtelser på balancens 
passivside (se også bemærkning 2.15 og 2.18.1 ). En analyse heraf giver følgende resultat: 
Finansiel leasing  (mio. EUR)  
 
Beløb, der skal betales i fremtiden  Samlet 
værdi Efter-
følgende 
udgifter på 
aktiver  Værdi 
af 
aktiver 
 Afskrivning  Beskrivelse  Akkumule-
rede 
udgifter (A)  
< 1 år  > 1 år > 5 år  Passiver i alt 
(B) A+B (C) A+B+C (E) Regnskabs
mæssig 
nettoværdi 
= 
A+B+C+E  
Grunde og bygninger  785 51 257 1 465 1 773 2 558 61 2 619 (598) 2 021 
Andre materielle aktiver  14 8 13 1 22 36 0 36 (14) 22 
I alt pr. 31.12.2009  799 59 270 1 466 1 795 2 594 61 2 655 (612) 2 043 
I alt pr. 31.12.2008  738 52 250 1 520 1 822 2 560 61 2 621 (448) 2 173 
 
 
DA 36   DA 2.3 LANGSIGTEDE INVESTERINGER 
   (mio. EUR)
  Bemærk-
ning 31.12.2009 31.12.2008 
Investering i tilknyttede organer  2.3.1 382 278 
Andele i joint ventures  2.3.2 196 145 
Garantifond  2.3.3 1 240 1 091 
AFS-aktiver  2.3.4 561 564 
Investeringer i alt   2 379 2 078 
 
Denne post omfatter investeringer, der skal sikre varige forbindelser, og som skal støtte EU's 
aktiviteter. Heri indgår også Garantifondens nettoaktiver. 
 
2.3.1 Investering i tilknyttede organer 
   (mio. EUR)
  EIF ARTEMIS  Clean Sky  I alt 
Beløb pr. 31. december 2008  278 0 0 278 
Anskaffelser  26 10 75 111 
Andel af nettooverskud/(underskud)  (2) (3) (1) (6) 
Andre kapitalbevægelser (udbytte)  (1) 0 0 (1) 
Beløb pr. 31. december 2009  301 7 74 382 
 
Investeringer i tilknyttede organer bogføres  ved hjælp af equity-metoden (se bemærkning 1.3 
for yderligere oplysninger). Følgende regnskabsmæ ssige værdier kan tilskr ives EU baseret på 
andelen af dets investeri nger i tilknyttede organer:  
   (mio. EUR)
   31.12.2009 31.12.2008 
Aktiver   420 295 
Passiver   (38) (17) 
Indtægter   17 23 
Overskud/(underskud)   (6) 10 
 
Den Europæiske Investeringsfond (EIF) 
Den Europæiske Investeringsfond (EIF) er EU's finansieringsinstitution og er specialiseret i 
risikokapital og garantier til små og mellemstore virksomheder. Pr. 31. december 2009 har Kommissionen tegnet aktier for et samlet bel øb på 861 mio. EUR (ud af 2 940 mio. EUR) af 
EIF's aktiekapital svarende til 29,29 % af EIF' s kapital. Kommissionen har indbetalt 20 %, 
idet balancen, der svarer til 689 mio. EUR, ikke var krævet indbetalt (se også bemærkning 5.13.2 ). I henhold til en aftale mellem Kommissionen og Den Eu ropæiske Investeringsbank 
(EIB), som blev undertegnet i 20 05, har Kommissionen ret til at sælge sine aktier til EIB til 
hver en tid til den pris, der svarer til EIF-vurderingen, divideret med det samlede antal udstedte aktier. Værdien af putoptionen er tæt på nul, da den formel, der anvendes til at 
fastsætte andelenes salgspris, sv arer til den, der anvendes til at  fastsætte EIF's nettokapital. 
Andelen af EU's andel i EIF anslås til 29,29 % af EIF's nettoaktiver, som pr. 31. december 
2009 udgjorde 301 mio. EUR (2008: 278 mio. EUR), hvoraf 2 mio. EUR vedrører et tab for 
2009. Et udbytte på 4 mio. EUR fra regns kabsåret 2008 blev modtaget i 2009. 
 
DA 37   DA Fælles teknologiinitiativer 
Offentligt-private partnerskaber i form af fæ lles teknologiinitiativer, som er gennemført via 
fællesforetagender, jf. traktatens artikel 171, er blevet oprettet med henblik på at gennemføre 
målsætningerne i Lissabondagsordenen for væks t og beskæftigelse. Fælle s teknologiinitiativer 
er offentligt-private partnerskaber, der er oprettet på europæisk plan med henblik på at fokusere på strategiske områder, hvor fo rskning og innovation er afgørende for den 
europæiske konkurrenceevne. Som et nyt elemen t af syvende rammeprogram for forskning, 
teknologisk udvikling og demonstration støtter fælles teknologiinitiativer  store multinationale 
forskningsaktiviteter. De bringer private og offe ntlige partnere sammen med det formål at 
fastlægge fælles målsætninger, der har br ed samfundsmæssig relevans, og at samle 
finansiering og viden med henblik på at opfylde disse målsætninger. Fælles 
teknologiinitiativer er et nyt koncept for samarbej det hen imod de fælles mål, som EU's ledere 
har fastlagt i Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse. I løbet af 2009 begyndte de tre 
første fælles teknologiinitiativer deres ar bejde, fællesforetagendet Artemis og 
fællesforetagendet Clean Sky, som er beskrevet nedenfor, samt fæ llesforetagendet IMI, der er 
et joint venture og beskrevet under bemærkning 2.3.2 . Selv om Artemis og Clean Sky juridisk 
betegnes som fællesejede virksomheder, betr agtes de regnskabsmæssigt som tilknyttede 
organer, fordi Kommissionen har en bet ydelig indflydelse på disse enheder. 
 
Fællesforetagendet Artemis  
Denne enhed blev oprettet med henblik på at gennemføre et fælles teknologiinitiativ sammen 
med den private sektor om integrerede syst emer. EU, som repræsen teres af Kommissionen, 
har pr. 31. december 2009 en ejerandel på 100 % eller 7 mio. EUR. EU's maksimale 
vejledende bidrag udgør 420 mio. EUR. 
 
Fællesforetagendet Clean Sky 
Formålet med denne enhed er at fremskynde udvikling, valide ring og demonstration i EU af 
rene lufttransportteknologier og navnlig at sk abe et radikalt innovativ t lufttransportsystem 
med det mål at nedbringe luf ttransportens miljøpåvirkninger . EU, som repræsenteres af 
Kommissionen, har pr. 31. december 2009 en ejer andel på 99,41 % eller 74 mio. EUR. EU's 
maksimale vejledende bidrag til dette projekt udg ør 800 mio. EUR. 
 
2.3.2 Kapitalandele i joint ventures 
 (mio. EUR)
 GJU SESAR ITER IMI I alt 
Beløb pr. 31.12.2008  0 103 42 0 145 
Anskaffelser  0 28 39 81 148 
Andel af 
nettooverskud/(underskud)  0 (51) (46) 0 (97) 
Beløb pr. 31.12.2009  0 80 35 81 196 
 
Investeringer i joint ventures bogføres ve d hjælp af equity-metoden (se bemærkning 1.3 for 
yderligere oplysninger). Følgende regnskabsmæ ssige værdier kan tilsk rives EU baseret på 
andelen af dets investeringer i joint ventures: 
 
DA 38   DA  
   (mio. EUR)
   31.12.2009 31.12.2008 
Langfristede aktiver   48 0 
Omsætningsaktiver   192 154 
Langfristet gæld   0 0 
Kortfristet gæld   (44) (9) 
Indtægter   72 37 
Udgifter   (169) (93) 
 
Fællesforetagendet Galileo  (GJU) under afvikling 
Afviklingen af fællesforetagende t Galileo blev igangsat i slut ningen af 2006, og denne proces 
er stadig i gang. Nettoaktiverne for GJU under afvikling beløb sig ved årets udgang til 0 EUR. 
Da enheden ikke var aktiv og stadig under af vikling i 2009, var der ingen indtægter eller 
udgifter i den. Værdien af investeringen pr. 31. december 2009 (og 31. december 2008) var 0 EUR, nemlig investeringen på 585 mio. EUR minus den samlede andel af tabene, 
dvs. 585 mio. EUR. 
 
Tilsynsmyndigheden for Det Europæiske GNSS, et EU-agentur, der blev oprettet i 2004 og 
indgår i det konsoliderede regnska b, overtog pr. 1. januar 2007 offi cielt ansvaret fra GJU. i 
overensstemmelse med forordning (EF) nr. 683/2008 overtog Kommissionen rollen som 
programadministrator for de europæiske GNSS- programmer efter GSA. Disse aktiviteter og 
opgaver blev overdraget fra GSA til Kommi ssionen med virkning fra den 1. januar 2009. 
 
Fællesforetagendet SESAR 
Dette fællesforetagende har ti l opgave at sikre modernis eringen af de t europæiske 
lufttrafikstyringssystem og hurti g gennemførelse af masterplanen  for europæisk lufttrafik ved 
at koordinere og samle alle relevante fors knings- og udviklingsi ndsatser i EU. Pr. 31. 
december 2009 tegner Kommissionen sig for 87,4 % eller 80 mio. EUR (2008: 103 mio. EUR) af ejerandelen i SESAR. EU's samlede (vejledende) bidrag til SESAR (fra 
2007 til 2016) er på 700 mio. EUR. 
 
Den Internationale Fusionsenergiorganis ation for ITER (ITER-organisationen) 
ITER-organisationen involverer EU og Kina, Indien, Rusland, Korea, Japan og USA. ITER-
organisationen blev oprettet med henblik på at forvalte ITER-anlæggene, at tilskynde 
laboratorier, andre institutioner og personale, der deltager i medlemmernes programmer for 
fusionsenergiforskning og -udvikling, til at udnytte ITER-anlæggene, fremme befolkningens 
forståelse og accept af fusionsenergi og påtage sig andre aktiviteter, der er nødvendige for at 
opfylde aftalens formål.  
 
EU's bidrag (Euratom) til ITER-organisationen ydes via agenturet "Fusion for Energy" og 
omfatter også bidrag fra medlemsstaterne og Schw eiz. Det samlede bidrag betragtes juridisk 
som et bidrag fra Euratom til ITER, og medlemss taterne har ingen ejerandele i ITER. Da EU 
juridisk ejer andelen i fællesforetagendet ITER International, skal EU anerkende 
investeringen i sit konsoliderede regnskab. 
 
DA 39   DA Pr. 31. december 2009 tegner Euratom sig for 47 % eller 35 mio. EUR (2008: 42 mio. EUR) 
af ejerandelen i ITER. Euratoms samlede (v ejledende) bidrag til ITER (fra 2007 til 2041) er 
på 7 649 mio. EUR. 
 
Fælles teknologiinitiativ vedrøre nde innovative lægemidler (IMI) 
Fællesforetagendet for IMI, det tredje fælles teknologiinitiativ, der indledte sine aktiviteter i 
2009, skal støtte prækompetitiv forskning i og udvik ling af lægemidler i medlemsstaterne og 
de associerede lande med henblik på at styrke  forskningsinvesteringern e i biofarmakasektoren 
og fremme de små og mellemstore virksomhed ers involvering i sine aktiviteter. EU, som 
repræsenteres af Kommissionen, har pr. 31.  december 2009 en ejeran del på 99,1 % eller 
81 mio. EUR. EU's maksimale vejledende bidr ag udgør 1 mia. EUR indtil den 31. december 
2017. 
 
2.3.3 Garantifond 
Garantifondens nettoaktiver  (mio. EUR)
 31.12.2009 31.12.2008 
AFS-aktiver  1 050 887 
Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler  191 205  
Aktiver i alt  1 241 1 092 
Passiver i alt  (1) (1) 
Nettoaktiver  1 240 1 091 
 Garantifonden for eksterne aktione r dækker lån, der er garanteret af EU på grundlag af Rådets 
afgørelse, specielt Den Europæis ke Investeringsbanks (EIB's) lånetransaktioner uden for EU, 
lån i forbindelse med makrofinansiel bistand og Euratoms finansielle bistand uden for EU. 
Det er et langsigtet instrument , som dækker misligholdte lån, de r er garanteret af EU, og kan 
derfor betragtes som en langsigte t investering. Dette fremgår af det forhold, at næsten 76 % af 
AFS-aktiverne har en løbetid på mellem et og 10  år. Fondens midler st ammer fra udbetalinger 
over EU's almindelige budget svarende til 9 % af tran saktionsbeløbet, renter af investering af 
fondens disponible midler og fra inddrivelser hos debitorer, der har misligholdt deres 
forpligtelser i tilfælde, hvor fonden har udbetalt garantie n. Eventuelle årlige overskud 
tilbageføres til en særlig kont o i oversigten over indtægte r i EU's almindelige budget.  
 
EU skal opføre en garantireser ve for lån til tredjelande. Denne  reserve er beregnet på at 
opfylde Garantifondens behov for tilførsler og om nødvendigt imødekomme anmodninger om 
indfrielse af garantier, der overstiger fondens disponible midler, sålede s at disse kan opføres 
på budgettet. Denne reserve på 1 472 mio. EUR svarer til målbeløbet på 9 % af udestående 
lån pr. 31. december 2009. Fondens nettoaktiver pr. 31. december 2009 beløb sig til 1 240 mio. EUR. Differencen mellem nettoaktiverne og reserven svarer til det beløb, der skal betales fra EU-budgettet til fonden, dvs . 232 mio. EUR. Ændringer i dagsværdien af 
gældsporteføljen af værdipapirer, der er disponible for salg, er  medtaget i egenkapitalen med 
en samlet værdi af 16 mio. EUR i 2009 (2008: 15 mio. EUR). 
 
2.3.4 AFS-aktiver 
Dette udgiftsområde omfatter i nvesteringer og andele, der er købt for at hjælpe modtagere 
med at udvikle deres forretningsaktiviteter. 
 
DA 40   DA Langsigtede AFS-aktiver  (mio. EUR)
 EBRD  RCO ETF-
iværksætter-
faciliteten  EFSE  Andet  I alt 
Beløb pr. 31.12.2008  157 204 133 67 3 564 
Anskaffelser  0 11 52 26 19 108 
Overdragelser og 
tilbagetrækninger  0 (26) (4) 0 0 (30) 
Overskud fra opskrivning/(underskud) 
overførsel til equity
 0 (14) (14) 3 0 (25) 
Kurstab  0 (42) 0 0 0 (42) 
Værdiforringelsestab  0 (1) (13) 0 0 (14) 
Beløb pr. 31.12.2009  157 132 154 96 22 561 
 
Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) 
Kommissionen har tegnet aktier for 3 % af EB RD's samlede kapital på 20 mia. EUR. På 
balancedagen var det indkaldte beløb på 157 mio. EUR, som er bl evet betalt. De udestående 
betalinger i forbindelse med den del af kapitale n, som ikke er krævet indbetalt, beløber sig 
til 443 mio. EUR (se også bemærkning 5.13.1 ). Da EBRD ikke er børsnoteret, og i lyset af de 
kontraktlige restriktioner, der er indeholdt i EBRD 's vedtægter om bl.a. salg af kapitalandele, 
der er begrænset til anskaffelsesværdien og kun tilladt for eksisterende aktieejere, værdiansættes Kommissionens aktiepost til ansk affelsesværdien fratrukket nedskrivninger. 
 
Risikokapitaltransaktioner (RCO) 
Risikokapitaltransaktioner er bel øb, der ydes til finans ielle formidlere til finansiering af 
equity-investeringer. De forvaltes af Den Eu ropæiske Investeringsbank (EIF) og finansieres 
under den europæiske naboskabspolitik. 
 
Andre investeringer 
De vigtigste beløb vedrører programmet fo r vækst og beskæftigelse, MAP-programmet og 
CIP-programmet, hvis finansielle forvaltning varetages af EIF,  og som støtter oprettelsen og 
finansieringen af små og mellemstore virksomhed er i opstartsfasen ved at investere i passende 
specialiserede risikokapita lfonde (154 mio. EUR). Inkluderet er også 96 mio. EUR 
vedrørende Den Europæiske Fond for Sydøsteur opa, et investeringsselskab med variabel 
kapital (SICAV). Hovedformålet med Den Europæiske Fond for Sydøsteuropa er at fremme 
udvikling og velstand i Sydøsteuropa gennem en bæredygtig supplerende finansiering i 
udviklingsøjemed via lokale finansieringsinst itutioner. En ny investering på 19 mio. EUR 
vedrørende SE4F (Southeast Europe En ergy Efficient Fund) er medtaget i 2009. 
 
DA 41   DA 2.4 LÅN 
Dette område omfatter lånebeløb, der forf alder om over et år til betaling til EU: 
 (mio. EUR)
 Bemærk-
ning 31.12.2009 31.12.2008 
Lån ydet over EU's budget og EKSF  2.4.1 169 179 
Lån ydet gennem lånoptagelser  2.4.2 10 595 3 386 
Lån i alt   10 764 3 565 
2.4.1 Lån ydet over EU's budget og EKSF under afvikling 
 (mio. EUR)
 Lån på særlige vilkår EKSF under afvikling  I alt 
I alt pr. 31.12.2008  150 29 179 
Tilbagebetalinger  (19) (5) (24) 
Ændringer i regnskabsmæssig værdi   12 2 14 
I alt pr. 31.12.2009  143 26 169 
 
Lån på særlige vilkår 
Denne post omfatter lån, der ydes til præferencesats som en del af samarbejdet med ikke-
medlemsstater. Alle beløb forfalder mere end 12 måneder efter årets afslutning. Den effektive 
rente på disse lån varierer mellem 7,39 % og 12,36 %. 
 
Boliglån ydet af EKSF under afvikling 
Boliglån er lån, der ydes af EKSF under afvikli ng over egne midler i overensstemmelse med 
artikel 54 og 54, stk. 2, i EKSF-traktaten. Disse lå n ydes til en fast rente af 1 % og betragtes 
derfor som lån til præferencesats. Den effektiv e rente på disse lån varierer mellem 2,806 % og 
22,643 %. For disse lån anvendes af praktiske grunde og ud fra en væsentlighedsbetragtning transaktionsprisen som dagsvæ rdi ved påbegyndelse uanset even tuelle præferencerentesatser. 
 
2.4.2 Lån ydet gennem lånoptagelser 
    (mio. EUR)
 Makrofinansiel 
bistand (MFA)  Euratom-
lån Betalings-
balancelån  EKSF 
under  
afvikling  I alt 
I alt pr. 31.12.2008 
Nye lån Tilbagebetalinger 
Kursforskelle  
Ændringer i 
regnskabsmæssig værdi  663 
25 
(95) 
0 
(6) 494 
7 
(11) 
(1) 
(5) 2 004 
7 200 
0 
0 
99 338 
0 
(88) 
16 
(5) 3 499 
7 232 
(194) 
15 
83 
I alt pr. 31.12.2009  587 484 9 303 261 10 635 
Forfaldent beløb < 1 år  40 0 0 0 40 
Forfaldent beløb > 1 år  547 484 9 303 261 10 595 
 
 
DA 42   DA MFA-lån 
MFA er et politikforankret finansielt instrument til ubunden og uspecificeret 
betalingsbalance- og/eller budgetbistand til part nerlande, der geografisk er tæt på EU's 
territorium. Lånene ydes i form af mellem-/langfri stede lån eller støttebe løb eller en velegnet 
kombination af begge og supplerer generelt de n finansiering, som ydes i forbindelse med et 
IMF-støttet tilpasnings- og reformprogram. Kommi ssionen har ikke modtaget garantier fra 
tredjepart for disse lån, men de er gara nteret af Garantifonden (se bemærkning 2 .3.3). 
Euratomlån 
Euratom er en af EU's retlige enheder og er repræsenteret ve d Europa-Kommissionen. 
Euratomlån til medlemsstater ydes med henblik på finansiering af investeringsprojekter i medlemsstater i forbindelse med industriel produk tion af elektricitet i atomkraftværker og til 
industrielle brændselskredsløbsanlæg. Euratoml ån til tredjelande ydes til forbedring af 
sikkerheds- og effektivitetsniveauet i atomkraftværker og anlæg i det nukleare 
brændselskredsløb, som er i drift eller under opførelse.  
Kommissionen har modtaget garantier på 481 mio. EUR (2008: 486 mio. EUR) fra 
tredjepartsgaranter for disse lån. 
 
Betalingsbalancelån 
Betalingsbalancelån er et politikforankret finansie lt instrument, der er blev et reaktiveret for at 
yde økonomisk støtte til EU's medlemsstater under den aktuelle økono miske og finansielle 
krise. Det gør det muligt at yde lån til medlemsstater, der oplever eller står i alvorlig fare for at opleve problemer med deres betalingsbala nce eller kapitalbevægelser. Det er kun 
medlemsstater, der ikke har vedtaget euroen, der kan udnytte denne faci litet. Det maksimale 
beløb for godkendte lån er 50 mia. EUR, og disse lån garanteres af EU's almindelige budget. 
Fra november 2008 til udgangen af 2009 blev der yde t lån på i alt 14,6 mia. EUR. Ungarn fik 
stillet 6,5 mia. EUR til rådighe d, hvoraf 2 mia. EUR (ovenfor) blev udbetalt i 2008 med udløb 
i december 2011. Yderligere 3,5 mia. EUR blev udbetalt i 2009 (udløbsdatoer: november 2014 og april 2016). Letland fik stillet 3,1 mia. EUR til rådighed, hvoraf 2,2 mia. EUR blev 
udbetalt i løbet af 2009 (udløbs datoer: april 2014 og januar 2015), og 0,5 mia. EUR udbetales 
i marts 2010 (udløbsdato: maj 2019). Ligeledes fik Rumænien stillet 5 mia. EUR til rådighed, hvoraf 1,5 mia. EUR blev udbetalt i 2009 med udløb i januar 2015, og yderligere 1 mia. EUR blev udbetalt i marts 2010 (udløbsdato: maj 2019). 
Lån fra EKSF under afvikling  
Denne post omfatter primært lån ydet af EKSF under afvikling af lånte midler i 
overensstemmelse med artikel 54 og 56 i EKSF-traktaten såvel som tre unoterede 
værdipapirer udstedt af Den Europæiske Inve steringsbank (EIB) som erstatning for en 
forpligtelse, der er misligholdt fra en debi tors side. Disse værdip apirer vil forblive i 
porteføljen indtil endeligt fo rfald (2017 hhv. 2019) for at dække ydelserne på de tilhørende 
lån. Ændringerne i regnskabsmæ ssig værdi svarer til ændringe n i vedhængende rente plus 
årets betalte afdrag og transaktionsomkostn ingerne ved oprettelsen beregnet efter den 
effektive rentemetode. 
 
De effektive renter var fordelt i følgende intervaller: 
Lån 31.12.2009 31.12.2008  
MFA-lån  0,9625 %-4,54 % 3,022 %-5,29 %
 
DA 43   DA Euratom  1,071 %-5,76 % 3,428 % -5,76 %
Betalingsbalancelån  3,125 %-3,625 % 3,25 %
EKSF under afvikling  0,346 %-5,8103 % 3,072 %-5,8103 % 
(*)
(*) Den øvre grænse vedrører det fastfo rrentede lån, der dækkes af renteswappen. 
2.5 LANGSIGTET FORFINANSIERING 
 
Tidspunktet for inddrivelse elle r udnyttelse af forfinansieri ngen bestemmer, om den skal 
opføres som omsætningsaktiver eller langfristede aktiver. Udnyttelsen defineres i aftalen for 
projektet. Alle tilbagebetalinger eller al udnytte lse, som sker inden 12 måneder fra tidspunktet 
for regnskabsaflæggelse, opføres som kort sigtet forfinansiering og derfor som 
omsætningsaktiver. 
FORFINANSIERING I ALT   (mio. EUR)
 31.12.2009 31.12.2008 
Langsigtet forfinansiering (se nedenfor)  39 750 29 023 
Kortsigtet forfinansiering (se bemærkning 2.9) 9 077 10 262 
Forfinansiering i alt  48 827 39 285 
 
Modtagne garantier vedrørende forfinansiering: 
Det er garantier, som EU i nogle tilfælde kr æver af modtagere, når de udbetaler forskud 
(forfinansiering). Der skal opføres  to værdier for denne type ga ranti, nemlig "den nominelle 
værdi" og "den løbende værdi". For så vidt angår den nominelle værdi, er den udløsende 
begivenhed knyttet til eksist ensen af en garanti. For så vidt  angår den løbende værdi, er den 
udløsende begivenhed for garantien udbetali ngen af forfinansieringen og/eller den 
efterfølgende udligning. Pr. 31. december 2009 beløb den nominelle værdi af de af Kommissionen modtagne garantie r, for så vidt angår forfin ansiering, sig til 936 mio. EUR. 
Den løbende værdi af disse garantier er  724 mio. EUR. Pr. 31. december 2008 var disse 
værdier henholdsvis 968 mio. EUR og 769 mi o. EUR. Denne difference fungerer som 
dækning for forfinansiering, der er blevet frig jort og omkostningsført, men som måske skal 
opkræves i fremtiden. 
 
Visse forfinansieringsbeløb udbetalt under det syvende rammeprogram for forskning og 
teknologisk udvikling (FP7) er dækket af en  Deltagergarantifond (DGF). Pr. 31. december 
2009 var der i alt udbetalt 2,7 mia. EUR i forfinansi ering. Dette er et inst rument til gensidig 
gavn oprettet for at dække EU's og deltagernes finansielle risici under gennemførelsen af de 
indirekte aktioner under FP7, idet fondens kap ital og interesser udg ør en sikkerhed for 
opfyldelse af kontrakten. Alle deltagere i indirekte aktioner i form af tilskud (og dermed 
forfinansiering i Kommissionens  bogholderi) bidrager med 5 % af den forfinansiering, de 
modtager, til DGF's kapital unde r aktionens varighed. Som såda nne er deltagerne ejere af 
Deltagergarantifonden, idet EU repræsentere s af Kommissionen som eksekutivmyndighed. 
Ved afslutningen af en indirekte aktion får deltag erne hele deres bidrag til kapitalen tilbage, 
bortset fra tilfælde, hvor fonden pådrager sig tab på grund af modtagernes manglende 
opfyldelse af deres forpligtelser – i så fald får deltagerne mindst 80 % af deres bidrag tilbage. Deltagergarantifonden sikrer dermed såvel EU's so m deltagernes finansielle  interesser. Pr. 31. 
december 2009 var der fra deltagerne indbetalt bidrag til DGF for et samlet beløb på 
561 mio. EUR (2008: 274 mio. EU R) – se også bemærkning 11.  
 
 
DA 44   DA  
LANGSIGTET FORFINANSIERING   (mio. EUR)
Forvaltningstype  31.12.2009 31.12.2008 
Direkte centraliseret forvaltning  1 148 1 351 
Indirekte centraliseret forvaltning  486 275 
Decentraliseret forvaltning  347 90 
Delt forvaltning  37 199 26 764 
Fælles forvaltning  568 543 
Gennemført af institutioner og agenturer  2 0 
Langsigtet forfinansiering i alt  39 750 29 023 
 
De største langsigtede forfinansieringe r vedrører strukturforanstaltninger for 
programmeringsperioden 2007-2013: Den Europæ iske Fond for Regionaludvikling, Den 
Europæiske Socialfond, Den Europæiske Landbr ugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, 
Samhørighedsfonden og Den Europæiske Fisk erifond. Da mange af disse projekter er 
langsigtede, er det nødvendigt, at de tilhørende fo rskud er til rådighed i mere end ét år. Disse 
forfinansieringsbeløb vises som langfrist ede fordringer. Den ovennævnte langsigtede 
forfinansiering, som EU er berettiget til at forrente over for modtagerne, udgør 
1 607 mio. EUR. 
 
Stigningen i 2009 skyldes hovedsagelig betalingen af et tredje forskud til medlemsstaterne til 
et samlet beløb på 5 mia. EUR: 2,6 mia. EUR til Samhørighedsfonden, 1,8 mia. EUR til Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og 0,6 mia. EUR til Den Europæiske Socialfond. 
Desuden blev der ydet betalinger som et le d i den økonomiske genopretningspakke til et 
samlet beløb på 6,2 mia. EUR til hvert pr ogram som følge af den økonomiske krise: 
3,9 mia. EUR til Samhørighedsfonden og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og 2,3 mia. EUR til Den Europæiske Socialf ond. Stigningerne i beløbene vedrørende 
decentraliseret forvaltning skyldes primært forf inansiering, der er ydet til kandidatlande under 
IPA-programmer. 
 
2.6 LANGFRISTEDE TILGODEHAVENDER 
 (mio. EUR)  
 31.12.2009 31.12.2008 
Udestående fra medlemsstater  26 24 
EKSF-personalelån  10 13 
Andet  2 2 
Garantier og sikkerhedsstillelser  17 6 
I alt 55 45 
 
Udestående beløb fra medlemsstater henviser til beløb, som tidligere tiltrædelseslande skylder 
EKSF under afvikling. 
 
DA 45   DA OMSÆTNINGSAKTIVER  
 
2.7 ÅRSOPGØRELSE 
 (mio. EUR)  
 31.12.2009 31.12.2008 
Videnskabeligt materiale  62 73 
Andet  15 12 
I ALT  77 85 
 
Beholdningen af videnskabeligt uds tyr indehaves og forvaltes af FFC. En stor del heraf er 
beholdningen af referencemateriale , nukleart og ikke-nukleart, som befinder sig i Geel. Dette 
materiale har en strategisk værdi og opbevare s for at kunne håndtere fremtidig uforudset 
efterspørgsel i krisesituatione r. Andet omfatter EGNOS-proj ektets beholdning, lageret af 
publikationer, som indehaves/forvaltes af  Publikationskontoret og beholdningen af 
vaccinationer. 
 
2.8 KORTSIGTEDE INVESTERINGER 
 
Kortsigtede investeringer består af AFS-aktiver og finansielle aktiver, som anskaffes for deres 
afkast eller udbytte eller holdes i porteføljen med henblik på opbygning af en særlig struktur 
på aktivsiden eller for at udgør e en sekundær likviditetskilde, hvorfor de kan blive solgt i 
tilfælde af likviditetsbehov e ller renteændringer. I 2008 indgik aktiver for 7 mio. EUR i 
handelsbeholdningen i denne post. 
AFS-aktiver  (mio. EUR)
 EKSF under 
afvikling  Andet  I alt 
Beløb pr. 31.12.2008  1 464 82 1 546 
Anskaffelser  560 255 815 
Overdragelser og tilbagetrækninger  (573) (32) (605) 
Tilpasset til amortiseret anskaffelsespris  (1) 0 (1) 
Ændringer i regnskabsmæssig værdi  8 3 11 
Overskud fra opskrivning/(underskud) 
overførsel til equity  25 0 25 
Beløb pr. 31.12.2009  1 483 308 1 791 
 
Hvad angår beløbene under EKSF under afvikli ng, er alle AFS-investeringer udtrykt i EUR 
og noteret på et aktivt marked. Pr. 31. d ecember 2009 beløb værdipapirer (udtrykt i 
dagsværdi) med endeligt forfald i løbe t af 2 010 sig til 2 42 mio. EUR (2008: 
126 mio. EUR). 
Stigningen i andre beløb skyldes nyanskaffelser foretaget af R SFF (finansieringsfacilitet for 
risikodeling) svarende til 195 mio. EUR og  LGTT (lånegarantiinstrument for TEN-
transportprojekter) svar ende til 60 mio. EUR). 
 
DA 46   DA 2.9 KORTSIGTET FORFINANSIERING 
  (mio. EUR)
Forvaltningstype  31.12.2009 31.12.2008 
Direkte centraliseret forvaltning  2 924 3 055 
Indirekte centraliseret forvaltning  1 990 930 
Decentraliseret forvaltning  700 326 
Delt forvaltning  2 550 5 304 
Fælles forvaltning  832 608 
Gennemført af institutioner og agenturer  81 39 
Kortsigtet forfinansiering i alt  9 077 10 262 
 
Faldet i kortsigtet forfinansie ring skyldes, at nogle af de projekter, der finansieres i 
forbindelse med strukturforanstaltninger under delt forvaltning, er ved at blive afviklet 
(programmer vedrørende perioden 2000-2006), mens der for nye projekter (programmer 
vedrørende perioden 2007-2013) blev betalt et forfinansier ingsbeløb i 2009, som dog ikke 
blev klassificeret som et langfrist et aktiv som forklaret i bemærkning 2.5. Stigningen i 
kortsigtet forfinansiering under indirekte central iseret forvaltning skyldes overdragelsen af 
aktiviteter fra Kommissionen til nye forvaltnin gsorganer, primært inden for forskning og 
udvikling. Den kortsigtede forfinansiering, som EU er berettiget til at forrente over for 
modtagerne, udgør 4 629 mio. EUR. 
 
2.10 KORTFRISTEDE TILGODEHAVENDER 
 (mio. EUR)
 31.12.2009 31.12.2008 
Nuværende andel af langfristede 
tilgodehavender  216 114 
Kortfristede tilgodehavender  4 519 6 128 
Diverse debitorer  16 23 
Periodeafgrænsningsposter  3 912 5 655 
I alt 8 663 11 920 
 
2.10.1 Nuværende andel af langfristede tilgodehavender 
Disse beløb vedrører lån på 41 mio. EUR, der forfalder mindre end 12 måneder efter 
balancedagen (40 mio. EUR vedrør ende MFA-lån). Se bemærkning 2.4 ovenfor for yderligere 
oplysninger). Denne post omfatter også  indskud for EKSF under afvikling: 
Indskud  (mio. EUR)  
 I alt 
Beløb pr. 31.12.2008  0 
Stigning  174 
Påløbne beløb  1 
Beløb pr. 31.12.2009  175 
 
 
DA 47   DA 2.10.2 Kortfristede tilgodehavender 
 (mio. EUR)
31.12.2009 31.12.2008 Regnskabs-
gruppe  Bruttobeløb  Værdi-
korrektionerNettoværdi  Bruttobeløb  Værdi-
korrektioner  Nettoværdi
Kunder  277 (76) 201 243 (79) 164 
Bøder  3 370 (133) 3 237 4 590 (96) 4 494 
Medlemsstater  2 198 (1 191) 1 007 2 576 (1 204) 1 372 
Andre  76 (2) 74 111 (13) 98 
I alt 5 921 (1 402) 4 519 7 520 (1 392) 6 128 
 
Kunder 
Der er tale om indtægtsordrer, der er  bogført pr. 31. december 2009 som konstaterede 
fordringer til opkrævning, og som ikke allerede er inkluderet i balan cens øvrige aktivkonti.  
 
Bøder 
Beløb til opkrævning vedrørende bøder udstedt af Kommissionen beløb sig 
til 3 370 mio. EUR. Dette beløb er nedskrevet med 133 mio. EUR. Stigningen i 
nedskrivningen skyldes, at nogle nyudstede bøder ikke kunne inddrives ved foreløbige 
betalinger eller bankgarantier som følge af den økonomiske og finansielle krise. Endvidere er 
visse bøder endnu genstand for verserende sager for EU-Domstolen. Pr. 31. december 2009 var der modtaget garantier til en værdi af 2 952 mio. EUR (2008: 2 403 mio. EUR) 
vedrørende disse fordringer, hvilk et antyder, at bødens modtager  vil klage over den. Det skal 
bemærkes, at 290 mio. EUR af ovennævnte bel øb ikke var forfaldne pr. 31. december 2009. 
 
Fordringer på medlemsstaterne 
 (mio. EUR)
 31.12.2009 31.12.2008 
Fordringer – EGFL  
Fordringer – EGFL  627 684 
Nedskrevet  (350)  (392)  
I alt 277 292 
Erlagt moms, som skal inddrives hos 
medlemsstaterne  38 36 
Egne indtægter    
Opført i A-regnskabet, skal inddrives  89 97 
Opført i det særskilte regnskab, skal inddrives  1 260 1 260 
Nedskrevet  (841) (812) 
Andet  25 16  
I alt 533 561 
Andre fordringer på medlemsstaterne  159 483 
I alt 1 007 1 372 
 
 
DA 48   DA – Fordringer – EGFL 
Denne post omfatter de fordringer på modtager ne af støtte fra EGFL pr. 31. december 2009, 
som medlemsstaterne anmeldte pr. 15. oktober 2009, minus 20 % af det beløb, 
medlemsstaterne kan tilbageholde til dækning af administrationsomkostninger. Der skal udarbejdes et overslag over fordringer opstået  efter anmeldelsen og indtil den 31. december 
2009. Kommissionen foretager også et oversla g over nedskrivningen af fordringer på 
støttemodtagere, som sandsynligvis ikke vil kunne inddrives. Det, at denne korrektion 
foretages, indebærer ikke, at Kommissionen gi ver afkald på i fremtiden at inddrive disse 
beløb. 
– Egne indtægter 
Det skal bemærkes, at medlemsstat erne har ret til at tilbageholde  25 % af de traditionelle egne 
indtægter til dækning af opkrævningsomkostni ngerne. Ovennævnte tal er nettobeløb 
fratrukket de 25 %. På grundlag af medlem sstaternes overslag er  fordringerne på 
medlemsstaterne nedskrevet med 841 mio. EUR.  Dette indebærer dog ikke, at Kommissionen 
giver afkald på i fremtiden at inddrive de beløb, der er dækket af denne værdijustering. 
– Andre fordringer på medlemsstaterne 
Andre fordringer på medlemsstater omfatter 72 mio. EUR i inddrevne udgifter og forskud fra 
EGFL på 8 mio. EUR sammenlignet med he nholdsvis 120 mio. EUR og 244 mio. EUR i 
2008. 
 
2.10.3 Periodeafgrænsningsposter 
 (mio. EUR)
 31.12.2009 31.12.2008 
Periodiserede indtægter  3 655 5 402 
Udskudte omkostninger  230 223 
Andet  27 30 
I alt 3 912 5 655 
 
Hovedbeløbet på denne post er period iserede indtægter på 3 655 mio. EUR: 
 (mio. EUR)
Periodiserede indtægter  31.12.2009 31.12.2008 
Egne indtægter  2 209 2 576 
Formålsbestemte landbrugsindtægter nov. og 
dec. 940 1 261 
Omstrukturering af sukkersektoren  0 911 
EGFL: ikke gennemførte 
overensstemmelsesafgørelser  0 368 
Samhørighedsfonden og Fonden for 
Regionaludvikling: finansielle korrektioner  404 146 
Fiskerifonden  0 32 
Andre periodiserede indtægter  102 108 
Periodiserede indtægter i alt  3 655 5 402 
Andre periodiserede indtægter er primær t morarenter, vedhængende bankrenter og 
vedhængende rente på forfinansieringsbeløb.  
 
DA 49   DA Inkluderet er desuden udskudte omkostninger på i alt 230 mio. EUR, hvor hovedbeløbene er 
forventede betalinger på 53 mio. EUR til bilaterale fiskeriaftaler med tredjelande, 36 mio. EUR til Europaskolen, 44 mio. EUR til leje af kontorer, 22 mio. EUR til ombygning af kontorer og 17 mio. EUR til renter på leasingaftaler vedrørende anlægsaktiver. 
 
2.11 LIKVIDE MIDLER 
 (mio. EUR)
 31.12.2009 31.12.2008 
Frie likvider:    
Konti i statskasser og centralbanker  10 958 15 039 
Anfordringskonti  1 967 1 415 
Forskudskonti  42 35 
Overførsler (pengetransport)  9 26 
Kortfristede indlån og andre likvide midler  1 486  1 456  
I alt 14 462 17 971 
Begrænsede likvider  8 910 5 753 
I alt 23 372 23 724 
 
2.11.1 Frie likvider 
Frie likvider omfatter EU's disponible midler  på konti i medlemsstaterne og EFTA-landene 
(statskasser elle r centralbanken), på anfordring, inden for forskudsforvaltningen, kortfristede 
bankindskud og i bikasser. 
 
Den lavere balance hos statskasser og centr albanker skyldes ved årets udgang skyldes, 
at 3,5 mia. EUR skulle tilbagebetales til me dlemsstaterne i begyndelsen af 2010 i henhold til 
ændringsbudget nr. 10/2009. Dette tal var 6,6 mia. EUR året før. Den tilknyttede forpligtelse 
er vist under kortfristet  gæld (se bemærkning 2.18.2  nedenfor). En anden faktor, der havde 
indvirkning på likviditeten ved år ets afslutning, var likviditet fra formålsbestemte indtægter, 
som endnu ikke er brugt, på 2,7 mia. EUR (2008:  5,1 mia. EUR), som ikke kan refunderes til 
medlemsstaterne, og 1,4 mia. EUR (2008: 1,7 mia. EUR), som blev tilbageholdt for at dække 
betalingsbevillinger fremført til 2010. EU 's budgetsaldo på 2,3 mia. EUR skal også 
tilbagebetales til medlemsstaterne ved fratrækning  heraf fra de beløb, de skal betale i 2010. 
 
Beløb, der er opført under kortfristede indlån ve drører hovedsagelig midler, der forvaltes af 
tilsynsførende på EU's vegne med henblik på at gennemføre særlige programmer, som finansieres over EU-budgettet. 
 
2.11.2 Begrænsede likvider 
Begrænsede likvider omfatter beløb modtaget i forbindelse med bøder pålagt af 
Kommissionen i sager, der endnu ikke er afsluttet. De står på  særskilte indlånskonti, der ikke 
anvendes til andre aktiviteter. 
 
 
DA 50   DA LANGFRISTET GÆLD 
 
2.12 YDELSER TIL MEDARBEJDERE 
 (mio. EUR)
 31.12.2009 31.12.2008 
Pensioner – personale  33 316 32 867 
Pensioner – andre  663 696 
Den fælles sygeforsikringsordning  3 263 3 993 
I alt 37 242 37 556 
 
2.12.1 Pensioner – personale 
I henhold til tjenestemandsvedtægt ens artikel 83 sker udbe taling af de ydelser,  der er fastsat i 
pensionsordningen, over EU-budgettet. Ordningen er  ikke finansieret, men medlemsstaterne 
garanterer tilsammen udbetalingen af disse ydelser i henhold til den fordelingsnøgle, der er fastsat for finansieringen af  disse udgifter. Des uden bidrager tjenestemændene med en 
tredjedel til langtidsfinansieri ngen af denne ordning via et ob ligatorisk bidrag. Beløbet for 
dette bidrag revideres hvert år og opdateres efter behov for at si kre, at disse bidrag (som i 
øjeblikket udgør 11,3 % af grundlønnen) er tilstrække lige til hvert år at finansiere en tredjedel 
af de rettigheder, der er erhvervet i årets løb. 
 
Forpligtelserne i pensionsordninge n blev vurderet på grundlag af antallet af medarbejdere og 
pensionerede medarbejdere pr. 31. decembe r 2009 og i overensstemme lse med reglerne i 
tjenestemandsvedtægten, som var gældende  på det tidspunkt. Vurderingen omfattede 
ydelserne i forbindelse med alders -, invalide- og efterladtepens ion (forskellige  typer pension 
og invaliditetsydelse). Den blev foretaget i overensstemmelse med IPSAS 25 (og dermed også 
EU's regnskabsregel nr. 12). Ifølge denne regns kabsstandard skal arbejdsgiveren fastlægge 
sine aktuarmæssige forpligtelser under hensyn tagen til både de kontraktmæssige ydelser i 
ansættelsesperioden og fremtidige lønstigninger . Den aktuarmæssige vurderingsmetode, der 
er brugt til at fastsætte forpligtelsernes stør relse, kaldes projected unit credit-metoden.  
 
De vigtigste aktuarmæssige antagelser, der va r til rådighed på vurderi ngsdatoen, og som blev 
anvendt til vurderingen, var følgende:  
  
Aktuarmæssige antagelser  31.12.2009 31.12.2008 
Nominel diskonteringssats  4,5 % 3,9 % 
Forventet inflationsrate  2,5 % 1,8 % 
Reel diskonteringssats  2,0 % 2,1 % 
Sandsynlighed for ægteskab: mand/kvinde  84 %/38 % 84 %/38 % 
Generel lønvækst/pensionsrevaluering  0 % 0,3 % 
 ICSLT-dødelighedstabellen (international dødelig hedstabel for tjenestemænd) for 2008 blev 
anvendt i beregningen. Pensioneringen formodes at  ske på det tidspunkt, hvor tjenestemanden 
opnår sine fulde rettigheder, under hensyn til reduktionen for tidlig pensionering og Barcelonaincitamentet for sen pensioneri ng, senest som 65-årig. Beregningen af 
 
DA 51   DA bruttopensioner og familieydelser er foretaget i overensstemmelse med 
tjenestemandsvedtægten. 
 
Forpligtelserne omfatter følgende persone rs tidligere fastla gte rettigheder: 
1) tjenestegørende personale pr. 31. decem ber 2009 i alle de EU-institutioner og 
-agenturer, der er omfattet af pensionsordningen 
2) personale med opsat pension, dvs. en pe rson, som midlertidigt eller endeligt har 
forladt institutionerne, men har bibeholdt sine pensionsrettigheder i pensionsordningen (udelukkende for pe rsonale med mindst 10 år i tjenesten) 
3) tidligere tjenestemænd og øvrige tidlige re ansatte, som modtager alderspension 
4) tidligere tjenestemænd og øvrige tidlige re ansatte, som modtager invalidepension 
5) tidligere tjenestemænd og øvrige tidligere  ansatte, som modtag er invaliditetsydelse 
6) modtagere af efterladtepension (e nker eller enkemænd, forældreløse børn, 
forsørgelsesberettigede personer). 
 
De væsentligste bevægelser siden 31. december 2008 er følgende: 
 
(mio. EUR)
Bevægelser i pensionsforpligtelser  Beløb  
Bruttopensionsforpligtelse pr. 31. december 2008 36 495 
Tjenesteomkostninger 1 360 
Renteomkostninger 1 456 
Udbetalte ydelser (1 035) 
Aktuarmæssige gevinster (1 248) 
Ændring pga. nytilkomne 187 
Bruttopensionsforpligtelse pr. 31. december 2009  37 215 
De væsentligste punkter, der skal bemærkes, er: 
– De aktuarmæssige forpligtelser blev værdiansat til 37 215 mio. EUR pr. 31. 
december 2009 (2008: 36 495 mio. EUR). Hert il kommer en justeringskoefficient 
på 1 079 mio. EUR (2008: 1 277 mio. EUR). Den skat, der betale s af modtagerne, 
fratrækkes de samlede bruttoforpligte lser, således at man når frem til 
nettoforpligtelserne, som er medtaget i balancen (eftersom skatten fratrækkes 
pensionsudbetalingerne og krediteres EU's  indtægter i udbetalingsåret). Denne 
nettoforpligtelse (bruttofor pligtelse minus skat) pr. 31. december 2009 er dermed 
vurderet til 33 316 mio. EUR. 
– Medlemmerne af pensionsordningen steg  med 5 082 personer. Denne stigning 
vedrører primært midlertidigt ansa tte, kontraktansatte og parlaments-
medlemmernes assistenter, idet sidstnævnte for første gang er omfattet af ordningen. 
 
2.12.2 Pensioner – andre 
Der er tale om pensionsforpligtelser over for nuværende og tid ligere medlemmer af 
Kommissionen, Domstolen (og Førsteinst ansretten), Revisionsretten, Rådets 
 
DA 52   DA Generalsekretariat, Ombudsmande n, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og 
Retten for EU-personalesager. Forpligtelser ve drørende pensioner t il visse medlemmer af 
Europa-Parlamentet er også medtaget under denne post. 
2.12.3 Den fælles sygeforsikringsordning 
Der er også foretaget en værdiansættelse af de  forpligtelser, som EU vil have med hensyn til 
bidrag til den fælles sygeforsikringsordning, fo r så vidt angår personale på pension. Disse 
forpligtelser er vurderet til 3 535 mio. EUR. Pensionsaktiver fratrækkes disse 
bruttoforpligtelser, så nettobeløbet fås. I beregningerne indgår tjenestemænd i aktiv tjeneste og pensionerede tjenestemænd fr a de forskellige EU-instituti oner og -agenturer og deres 
familier samt aktive medlemmer og pensioni ster fra Kommissionen, Revisionsretten, 
Domstolen, Rådet, Den Europæiske Tilsynsfø rende for Databeskyttelse og Ombudsmanden. 
Diskonteringssatsen og den generelle lønvækst, der anvendes i beregningen, er de samme som 
i forbindelse med pensionsvurderingen (se ovenf or). Aktuarmæssige gevinster som følge af 
ændringer i de aktuarmæssige antagelser er de  primære årsager til det lille fald i denne 
forpligtelse. 
 
(mio. EUR)
Bevægelser i den fælles sygeforsikringsordning  Beløb  
Bruttoforpligtelse pr. 31. december 2008 4 248 
Normale omkostninger 168 
Renteomkostninger 169 
Udbetalte ydelser (85) 
Aktuarmæssige gevinster (965) 
Bruttoforpligtelse pr. 31. december 2009 3 535 
Minus pensionsaktiver (272) 
Nettoforpligtelse pr. 31. december 2009  3 263 
 
2.13 LANGFRISTEDE HENSÆTTELSER 
   (mio. EUR)
 31.12.2008 Ekstra 
hensæt-
telser  Tilbage-
betalte 
ubrugte 
beløb  Anvendte 
beløb  Overførsel 
til/fra 
kortsigtet  Ændring i 
beregning  31.12.2009 
Retssager  421 54 (50) (12) 0 0 413 
Nedlukning af 
atomkraft-værker
 819 0 0 0 (22) 111 908 
Finansielle hensættelser
 12 67 0 0 (3) 0 76 
Andet  89 45 (12) (37) (13) 0 72 
I alt 1 341 166 (62) (49) (38) 111 1 469 
 
Retssager 
Denne post omfatter beløb, der sandsynligvis sk al betales efter 2010 i forbindelse med en 
række verserende retssager. Den største del (409 mio. EUR) vedrører verserende retssager 
 
DA 53   DA pr. 31. december 2009 i forbindelse med de fina nsielle korrektioner af  udgifter under EGFL 
og andre retssager vedr ørende landbrugsudgifter. 
 
Nedlukning af atomkraftværker 
I 2008 gennemførte et konsortium af uafhæ ngige eksperter en opdatering af deres 
undersøgelse fra 2003 af de anslåede omkostni nger ved FFC's program for nedlukning af 
nukleare anlæg og affaldshåndtering. Deres revi derede skøn på 1 222 mio. EUR (tidligere 
1 145 mio. EUR) tages som udgangspunkt for den hens ættelse, der skal opføres i regnskabet. I 
overensstemmelse med EU's regnskabsregler er denne hensættelse indeks reguleret og derefter 
diskonteret til sin nettonutidsv ærdi. Værdien af hensættelsen pr. 31. december 2009 er således 
et beløb på 930 mio. EUR opdelt i beløb, der forventes anvendt i 2010 (22 mio. EUR) og 
senere (908 mio. EUR). I betragtn ing af dette programs forventede  varighed (ca. 30 år) skal 
det påpeges, at dette skøn er præget af en vis usikkerhed, og de endelige omkostninger kan 
vise sig at adskille sig fra de beløb, som nu er anført. 
 
Finansielle hensættelser 
I henhold til SMV-garantifaci liteten fra 1998, SMV-garantif aciliteten fra 2001 og SMV-
garantifaciliteten fra 2007 under CIP har Den Eur opæiske Investeringsf ond (EIF) beføjelse til 
at udstede garantier i eget navn, men på Ko mmissionens vegne og risiko. Den finansielle 
risiko ved udnyttede og uudnyttede garantier er imid lertid begrænset. Pr. balancedagen svarer 
de finansielle hensættelser derfor for begge faciliteters vedkommende til 
betalingsforpligtelserne over for de finans ielle formidlere minus anmodningerne om 
nettobetaling, der var fremsat pr. samme da to. Langfristede finansielle hensættelser 
diskonteres til deres nettonutidsværdi. 
 
Andre hensættelser 
Det primære beløb her vedrører de anslåede bidrag fra EU til diverse medlemsstater i henhold 
til Veterinærnødfonden til dækni ng af omkostningerne ved udbrud af visse dyresygdomme, i 
alt 60 mio. EUR (2008: 101 mio. EUR) fordelt melle m beløb, der forventes at skulle betales 
i 2010 (25 mio. EUR) og se nere (35 mio. EUR). 
 
2.14 LANGFRISTET GÆLD 
 
2.14.1 Lånoptagelser 
 EUR millions 
Navn  31.12.2008 Nye 
lånoptagelserTilbage-
betalinger  Kurs- 
udsving  Ændringer i 
regnskabs-
mæssig værdi  31.12.2009 
MFA  663 25 (95) - (6) 587 
Betalings-
balancelån  2 004 7 200 - - 99 9 303 
Euratom  494 7 (11) (1) (5) 484 
EKSF under 
afvikling  282 - (67) 18 (8) 225 
I alt 3 443 7 232 (173) 17 80 10 599 
 
 
DA 54   DA Fordeling på lang- og kortfristede lån  (mio. EUR)
Lånoptagelser  Forfald < 1 år  Forfald > 1 år  I alt pr. 31.12.2009  
MFA  40 547 587 
Betalingsbalancelån  - 9 303 9 303 
Euratom  - 484 484 
EKSF under afvikling  - 225 225 
I alt 40 10 559 10 599 
Dette udgiftsområde omfatter lånebeløb, der fo rfalder om over et år til betaling af EU. 
Lånoptagelser omfatter gældsbeviser på i alt 10 324 mio. EUR (2008: 3 131 mio. EUR). 
Ændringerne i regnskabsmæssig værdi svarer til ændringen i vedhængende rente plus i tilfælde af lån optaget af EKSF under afvikli ng af årets amortisering af alle væsentlige 
transaktionsomkostninger ved oprettelsen be regnet efter den effektive rentemetode. De 
effektive renter var fordelt i følgende intervaller: 
Lånoptagelser  31.12.2009 31.12.2008 
MFA-lån  0,9625 %-4,54 % 3,022 %-5,29 %
Euratom  0,9031 %-5,6775 % 3,348 %-5,6775 %
Betalingsbalancelån  3,125 %-3,625 % 3,25 %
EKSF under afvikling  0,346 %-9,2714 % 4,939 %-11,875 % (*)
(*) Den øvre grænse vedrører det fastfo rrentede lån, der dækkes af renteswappen.  
 
2.15 ANDEN LANGFRISTET GÆLD 
 (mio. EUR)
 31.12.2009 31.12.2008 
Finansiel leasinggæld  1 736 1 770 
Bygninger betalt i trancher  395 403 
Andet  47 53 
I alt 2 178 2 226 
Denne post omfatter primært leasinggæld, der forfalder om over et år (se bemærkning 2.2 
ovenfor) og beløb vedrørende visse bygninger,  Kommissionen har købt, hvor købsprisen 
betales i trancher. Der er ikke tale om en leasingkontrakt, eftersom ejendomsretten omgående 
overgik til Kommissionen. 
 
DA 55   DA KORTFRISTET GÆLD 
2.16 KORTFRISTEDE HENSÆTTELSER 
   (mio. EUR)
 31.12.2008 Ekstra 
hensæt-
telser  Tilbage-
betalte 
ubrugte 
beløb  Anvendte 
beløb  Overførsler 
til/fra andre 
udgifts-
områder  Ændring i 
beregning  31.12.2009
Retssager  16 18 (3) (1) 0 0 30 
Nedlukning af 
atomkraftværker
 89 0 0 (28) 22 (61) 22 
Finansielle hensættelser
 202 14 (50) (41) 3 0 128 
Andet  41 7 (23) (5) 13 0 33 
I alt 348 39 (76) (75) 38 (61) 213 
 
Dette udgiftsområde omfatter den mængde hensæ ttelser, der forfalder til betaling om mindre 
end ét år. 
2.17 KORTFRISTEDE FINANSIELLE FORPLIGTELSER 
 
Dette udgiftsområde omfatter lån på 40 mio. EUR , der forfalder til be taling i løbet af 12 
måneder efter balancedagen (bemærkning 2.14.1 ) (2008: 94 mio. EUR plus 25 mio. EUR 
vedrørende forpligtelser  i handelsbeholdningen).  
 
2.18 DIVERSE KREDITORER 
 (mio. EUR)
 31.12.2009 31.12.2008 
Nuværende andel af langfristet gæld  71 64 
Kortfristet gæld  15 260 12 026 
Diverse kreditorer  133 115 
Periodeafgrænsningsposter  78 420 77 472 
I alt 93 884 89 677 
2.18.1 Nuværende andel af langfristet gæld 
 (mio. EUR)
 31.12.2009 31.12.2008 
Leasinggæld  59 52 
Andet  12 12 
I alt 71 64 
 
 
DA 56   DA 2.18.2 Kortfristet gæld 
 (mio. EUR)
Type  31.12.2009 31.12.2008 
Medlemsstater  14 903 11 386 
Leverandører og andre  944 1 175 
Støtteberettigelse skal kontrolleres  (587) (535) 
I alt 15 260 12 026 
 
Kortfristet gæld omfatter udgiftsopgørelser modtaget af EU inden for rammerne for 
støtteaktiviteter. De krediteres det beløb, der ansøges om, så snart ansøgningen er modtaget. 
Hvis modparten er en medlemsstat, bliver de kategoriseret som sådan. Samme procedure 
gælder for fakturaer og kreditnotaer, der modt ages i forbindelse med indkøbsaktiviteter. De 
pågældende godtgørelseskrav er taget i betragtning ved cut-o ff-proceduren pr. ultimo året. 
Efter disse cut-off-posteringer registreres de anslåede støtteberettigede beløb derfor som 
skyldige omkostninger, mens den ikke støtteberettigede del bliver stående åben på regnskabet for "støtteberettigelse skal  kontrolleres" (se bemærkning 2.18.3  nedenfor). For ikke at 
overvurdere aktiver og passiver er det blevet be sluttet at præsentere nettobeløbet, der skal 
betales, under løbende gæld. 
 
Medlemsstater 
De primære beløb her vedrørte 11 160 mi o. EUR (2008: 4 660 mio. EUR) i ubetalte 
godtgørelseskrav til strukturfondsaktiviteter. Dette omfatter også 3 524 mio. EUR i gæld til 
medlemsstaterne som følge af ændr ingsbudgettet fra slutningen af 2009 
(2008: 6 627 mio. EUR). Denne gæld blev betalt til medlemsstaterne i februar 2010. 
Leverandører og andre 
Dette udgiftsområde omfatter skyldige beløb vedrørende støtte- og indkøbsaktiviteter samt 
gældsbeløb til offentlige organer og ikke -konsoliderede enheder (f.eks. EDF). 
 
Støtteberettigelse skal kontrolleres 
Skyldige beløb er reduceret med 587 mio. EUR, som er den del af anmodninger om 
tilbagebetaling, som er modtaget, men endnu ikke  kontrolleret, der blev vurderet som ikke-
berettigede. De største beløb vedrører generaldirektoraterne for strukturforanstaltningerne.  
 
2.18.3 Periodeafgrænsningsposter 
 (mio. EUR)
 31.12.2009 31.12.2008 
Skyldige omkostninger  76 435 77 260 
Periodiserede indtægter  1 976 50 
Andet  9 162 
I alt 78 420 77 472 
 
 
DA 57   DA De skyldige omkostninger fordeles således: 
Skyldige omkostninger  (mio. EUR)
 31.12.2009 31.12.2008 
Skyldige omkostninger - EGFL:    
Udgifter 16/10/2009 til 31/12/2009  32 087 30 415 
Direkte støtte  12 195 12 682 
Omstrukturering af sukkersektoren  735 3 787 
Andre  (55) (13)  
EGFL i alt:  44 962 46 871 
Skyldige omkostninger - 
strukturforanstaltninger:    
ELFUL og EUGFL, Garantisektionen  9 076 7 004 
EFRU og nyskabende aktioner  11 777 10 687 
Samhørighedsfonden  980 2 810 
ISPA  3 4 
ESF 5 411  4 596  
Strukturfonde i alt:  27 247 25 101 
Andre skyldige omkostninger:    
F&U  1 687 1 978 
Andet  2 539  3 310  
Andre i alt:  4 226 5 288 
Skyldige omkostninger i alt  76 435 77 260 
Efter en langsom opstart i de foregående år nåede strukturforanstaltningernes programmer for 
2007-2013 op på normalt niveau i 2009, hvilket fork larer stigningerne under udgiftsområdet 
ovenfor. Denne stigning udlignes af  et fald i de skyldige omko stninger til omstrukturering af 
sukkersektoren, da disse midler tilsynelade nde ikke ville være blevet anvendt. 
Den betydelige stigning i periodi serede indtægter skyldes to me dlemsstaters forhåndsbetaling 
af bidrag til egne  indtægter for 2010. 
NETTOAKTIVER 
 
2.19 RESERVER 
 (mio. EUR)
 31.12.2009 31.12.2008 
Dagsværdireserve  69 41 
Andre reserver:    
Garantifond  1 472 1 276 
Opskrivningshenlæggelse  57 57 
Låntagnings- og långivningsaktiviteter  1 511 1 528 
Andet  214 213  
I alt 3 254 3 074 
I alt 3 323 3 115 
 
2.19.1 Dagsværdireserve 
 
DA 58   DA I overensstemmelse med regnskabsreglerne beny ttes equity-reserven til justering af AFS-
aktiver til dagsværdi. 
 
2.19.2 Andre reserver 
Garantifond 
Se også bemærkning 2.3.3  om driften af Garantifonden. Rese rven afspejler det målbeløb på 
9 % af de udestående beløb, der er garanter et af Garantifonden, og som kræves opført som 
aktiver. 
 
Opskrivningshenlæggelse 
Opskrivningshenlæggelsen omfatter opskrivninger  af ejendomme, installationer og udstyr. 
Saldoen ved årets udgang på 57 mio. EUR vedr ører en opskrivning af Kommissionens grunde 
og bygninger, hvilket allerede var sket inde n overgangen til de nye regnskabsregler. 
 
Låntagnings- og långivningsaktivitetsreserven 
Dette beløb vedrører reserv erne for EKSF under afvikling for aktiver i Kul- og 
Stålforskningsfonden. Denne reserve blev oprette t i forbindelse med afviklingen af EKSF. 
 
 
 
DA 59   DA 2.20 BELØB, DER SKAL INDKRÆ VES FRA MEDLEMSSTATERNE 
(mio. EUR) 
 Beløb  
Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne pr. 31. december 2008  50 539 
Tilbagebetaling af budgetoverskud for 2008 til medlemsstaterne  1 796 
Bevægelser i Garantifondens reserve  196 
Andre reservebevægelser  (10) 
EKSF under afvikling: kontering af resultat for 2008  (15) 
Regnskabsårets økonomiske resultat  (4 457) 
Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne pr. 31. december 2009  48 049 
Fordelt mellem: 
Ydelser til medarbejdere 
Andre beløb   
37 242 10 807 
 
Dette beløb dækker den del af de udgifter, som EU allerede har afholdt frem til 31. december 
2009, og som skal finansieres over de fremtidige budgetter. Et stort anta l udgifter er opført i 
henhold til periodiseringsprincippet i år N, selv om  de måske først reelt bl iver betalt i år N + 1 
over budgettet for år N + 1. Denne postering unde r passiverne resulterer sammen med det 
forhold, at de tilsvarende beløb først bogføres i de fremtidige budgetter, i en passivside, der langt overstiger aktivsiden pr. ultimo året. De be løb, det er vigtigst at fremhæve, er beløbene 
til EGFL-aktiviteter. Det beløb, der forfaldt til betaling til medlemsstaterne i perioden 16. 
oktober til 31. december 2009, var på 32 mia. EU R. Hovedparten af de beløb, der skal 
indkaldes, betales faktisk af me dlemsstaterne inden for 12 måne der efter afslutningen af det 
pågældende regnskabsår over budgettet for det følgende år. 
 
Der var et fald i de andre bel øb, der skal indkræves fra medlemsst aterne, i forhold til sidste år 
– 10,8 mia. EUR sammenlignet med 13 mia. EUR i 2008. De primære årsager til dette fald er 
stigningen på 9,5 mia. EUR i forfinansiering (se bemærkning 2.5 og 2.9), som udlignes af en 
stigning på 4,2 mia. EUR i dive rse kreditorer (se bemærkning 2.18) og faldet på 3,3 mia. EUR 
i kortfristede tilgodehavender (se bemærkning 2.10). 
 
Det er hovedsagelig kun EU forpligtelser vedr ørende ydelser til medarbejdere, der betales 
over et længere tidsrum, idet det skal bemærkes , at finansieringen af pensionsbetalinger over 
det årlige budget garanteres af medlemsstaterne . Der gives udelukkende til orientering et skøn 
over fordelingen af de fremtidige forpligtels er vedrørende ydelse r til medarbejdere: 
 (mio. EUR)  
 Beløb  
Kortfristet: Beløb, der skal betales i 2010  1 214 
Langsigtet: Beløb, der skal betales efter 2010  36 028 
Samlede forpligtelser vedrørende ydelser til 
medarbejdere pr. 31.12.2009  37 242 
 
Det skal også bemærkes, at ovenstående ik ke har nogen indflyde lse på resultatet af 
budgetgennemførelsen. Budgettets indtægtsside sk al altid være lig med budgettets udgiftsside, 
idet overskydende indtægter som nævnt ove nfor sendes tilbage til medlemsstaterne. 
 
DA 60   DA 3. BEMÆRKNINGER  TIL  RESULTATOPGØRELSEN 
 
3.1 EGNE INDTÆGTER OG INDTÆGTER FRA BIDRAG 
 (mio. EUR)
Bemærkning 2009 2008 
Egne indtægter: 3.1.1   
BNI-indtægter  81 978 74 479 
Momsindtægter  12 795 19 008 
Traditionelle egne indtægter:    
Landbrugsafgifter  0 1 184 
Told  14 002 15 196 
Sukkerafgifter  130 702  
Traditionelle egne indtægter i alt  14 132 17 082 
Budgetjusteringer 3.1.2 1 399 1 930 
Bidrag fra tredjelande (herunder EFTA-lande)  233 214 
I alt  110 537 112 713 
 
De egne indtægter er den vigt igste bestanddel i EU's driftsindtægter. Størstedelen af 
udgifterne finansieres således med egne indtægte r, idet andre indtægter kun udgør en lille del 
af den samlede finansiering. 
 
3.1.1 Egne indtægter 
Der er tre former for egne indtægter, nemlig  traditionelle egne indtægter, momsbaserede 
indtægter og BNI-baserede indtægter. De tradit ionelle egne indtægter omfatter sukkerafgifter 
og told. En mekanisme til korrektion af  budgetuligevægte (UK-rabatten) og en 
bruttoreduktion i det årlige BNI-baserede bidr ag fra Nederlandene og Sverige indgår også 
som en del af ordningen med egne indtægter. Medlemsstaterne tilbageholder 25 % af de 
traditionelle egne indtægter til dækning af opkrævningsomkostninger, og ovenstående beløb 
er angivet netto, dvs. efter dette fradrag. 
 
De momsbaserede egne indtægte r fremkommer ved, at der anvende s en ensartet sats (0,30 %) 
for alle medlemsstater på det harmoniserede  momsgrundlag (med un dtagelse af perioden 
2007-2013, hvor indkrævningssatsen for Østrig er fastsat til 0,225 %, for Tyskland til 0,15 % 
og for Nederlandene og Sverige til 0,10 %); dette grundlag kan for alle medlemsstaters 
vedkommende kun udgøre 50 % af landets BNI. De n BNI-baserede indtægt er en variabel 
indtægt, der har til formål at sikre de nødvendige  indtægter til i et give t regnskabsår at dække 
de udgifter, der ikke kan dækkes gennem de trad itionelle egne indtægter, de momsbaserede 
indtægter og diverse andre indtægter. Indtægte n beregnes ved hjælp af en ensartet sats, der 
anvendes på samtlige medlemsstaters BNI. 
 
Sammenlignet med 2008 er de momsbaserede egne indtægter faldet med 6,2 mia. EUR, 
hvilket dog mere end udlignes af en stigning på 7,5 mia. EUR i de BNI-baserede egne indtægter. Disse bevægelser skyldes primært de  forskellige bestemmelser i Rådets afgørelse 
af 7. juni 2007 om ordningen for De Europæis ke Fællesskabers egne indtægter (2007/436/EF, 
Euratom), der erstattede den tidligere afgørel se om egne indtægter fra 2000. Der blev ikke 
bogført indtægter fra landbrugsafgifter i 2009, da di sse afgifter efter ikra fttræden af Rådets 
afgørelse 2007/436 betragtes som told. Told er  faldet med 1,1 mia. EUR som følge af en 
 
DA 61   DA betydelig reduktion for EU-27 i importværdien  i 2009 sammenlignet med 2008 og et fald på 
572 mio. EUR i sukkerafgifter, fordi der i 2008 var en ekstra indtægt fra engangsbeløb fra yderligere sukkerkvoter. 
 
3.1.2 Budgetjusteringer 
Budgetjusteringerne inkludere r budgetoverskuddet fra 2008 (1 796 mio. EUR), som indirekte 
tilbagebetales til medlemsstaterne gennem fradrag i deres bidrag til EU's egne indtægter det 
følgende år – det er således en indtægt i 2009. I henhold til Rådets afgør else 2007/436 drager 
Det Forenede Kongerige fordel af en korrektion for budgetuligevægte.
 Da dette beløb 
finansieres af de andre medlemsstater, bør det ikke få indvirkning på det budgetmæssige eller 
økonomiske resultat. Dog blev der opført et be løb på 319 mio. EUR under denne post, nemlig 
forskellene i de eurokurser, de r anvendes til budgetmæssige fo rmål (se artikel 10, stk. 3, i 
forordning nr. 1150/2000), og gæld ende kurser på det tidspunkt, hvor de medlemsstater, der 
ikke er med i ØMU'en, reelt foretog deres betalinger. 
 
3.2 ANDRE DRIFTSINDTÆGTER 
 (mio. EUR)
Bemærkning 2009 2008 
Bøder  3.2.1 2 648 3 171 
Landbrugsafgifter 3.2.2 705 2 299 
Inddrevne udgifter:  3.2.3   
Direkte centraliseret forvaltning   63 61 
Indirekte centraliseret forvaltning   6 4 
Decentraliseret forvaltning   41 90 
Delt forvaltning   1 066  1 349  
I alt  1 176 1 504 
Indtægter i forbindelse med administrationen:  3.2.4   
Personale   1 010 974 
Ejendomme, installationer og udstyr   33 25 
Andre administrative indtægter   165 149  
I alt  1 208 1 148 
Diverse driftsindtægter:  3.2.5   
Justeringer/hensættelser   150 71 
Kursgevinster   618 269 
Andet   1 027  1 269  
I alt  1 795 1 609 
I alt  7 532 9 731 
 
3.2.1 Bøder 
Disse indtægter vedrører bøder, som Ko mmissionen pålægger for overtrædelse af 
konkurrencereglerne. Tilgodehavender og tilkny ttede indtægter opføres, når Kommissionen 
har truffet beslutning om at give en bøde, og det officielt er meddelt debitor. 
 
3.2.2 Landbrugsafgifter 
Disse beløb vedrører mælkeafgifter på 99 mi o. EUR (2008: 338 mio. EUR) og sukkerafgifter 
på 606 mio. EUR (2008: 1 961 mio. EUR). Mælkeafgi fter er et markedsstyringsværktøj, der 
straffer de mælkeproducenter, der overskrider deres referencemængder. Da der ikke er nogen 
 
DA 62   DA sammenhæng med tidligere udbetalinger fra Ko mmissionen, anses mælkea fgifterne i praksis 
som indtægter til dækning af bestemte udgifter. Mælkekvoter udfases, hvilket forklarer faldet 
i indtægten fra mælkeafgifter. Fra og med landbrugsåret 2008/ 2009 udfases kvoterne hvert år 
med 1 %, indtil de er endelig afskaffet i 2015. 
 
Sukkerafgifter vedrører fonden for omstr ukturering af sukkersektoren og har med 
sukkerreformen sænket prisen på det indre ma rked for at mindske differencen mellem EU-
prisen og den internationa le pris. For at tilskynde de mindre konkurrencedygtige 
sukkerproducenter til at forlade markedet blev der oprettet en selvfinansierende 
omstruktureringsfond finansieret af indt ægter fra en midlertidig afgift, som 
sukkerproducenterne skal betale , og afgiften behandles som en formålsbestemt indtægt. 
Betalingerne under ordningen fortsætter indtil se ptember 2012, men alle indtægter vedrørende 
omstruktureringsfonden er alle rede blevet angivet af medl emsstaterne pr. 31. december 2009. 
 
3.2.3 Inddrevne udgifter 
Denne post viser de indtægtsordrer, der er  udstedt af Kommi ssionen og reduktion i 
efterfølgende betalinge r og opført i Kommissionens regnskabe r til inddrivels e af beløb, der 
tidligere er udbetalt fr a det almindelige budget, på grundlag af  kontrol, afsluttet revision eller 
analyse af støtteberettigelsen, sa mt indtægtsordrer udstedt af me dlemsstaterne til modtagere af 
udgifter under EGFL. Posten omfatte r også forskellen i overslag for 
periodeafgrænsningsposter fra det foregående år  til det nuværende. De n viser dog ikke det 
fulde omfang af inddrivelser i forbindelse med EU-udgifter, navn lig på store udgiftsområder, 
f.eks. strukturforanstaltninger, hvor der eksisterer specifikke ordninger, der sikrer 
tilbagebetaling af beløb til dækning af udgifter, der ikke var støtteberettigede, hvoraf de fleste 
ikke medfører, at der udstedes en indt ægtsordre. I overensstemmelse med EU's 
regnskabsregler er inddrivelse af forfinansieringsbeløb heller ikke medtaget som indtægt. 
 
Hovedbeløbet på 1 066 mio. EU R vedrører delt forvaltnin g og består af 453 mio. EUR 
vedrørende Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og 613 mio. EUR til strukturforanstaltninger. 
a) Landbrug: EGFL  
For så vidt angår landbrug, beløber de beløb, de r opføres som indtægt i året under denne post, 
sig til 453 mio. EUR og fordeler sig som følger: 
– korrektioner besluttet i l øbet af året: 347 mio. EUR 
– tilbagebetalinger som følge af svig og ur egelmæssigheder (106 mio. EUR) opgivet af 
medlemsstaterne og inddrevet i løbet af året: 163 mio. EUR minus et fald i de udeståender, 
som medlemsstaterne har opgivet til inddrivelse  ved udgangen af året vedrørende svig og 
uregelmæssigheder: 57 mio. EUR (627 mio. EUR ved udgangen af 2009 sammenlignet med 684 mio. EUR ved udgangen af 2008) – se også bemærkning 2.10.2. 
Pr. 31. december 2009 beløb EGLF-udgifterne, de r er genstand for fremtidige korrektioner 
som følge af revisioner, der e ndnu ikke er afsluttede, sig t il 2,8 mia. EUR (se bemærkning 
6.4.1 .). 
 
DA 63   DA  
b) Strukturforanstaltninger:  
Inddrevne udgifter vedrørende strukturforanstaltninger, der er  omfattet af denne post, beløb 
sig til 613 mio. EUR (2008: 349 mio. EUR) . Dette underudgiftsområde omfatter 
indtægtsordrer udstedt af Kommissionen til inddr ivelse af uretmæssige betalinger foretaget i 
tidligere år, 406 mio. EUR, og difference (s tigningen) i periodeafgrænsningsposter ved 
udgangen af året (206 mio. EUR). 
Kommissionen udsteder kun indtægts ordrer i følgende tilfælde: 
– formelle beslutninger vedtag et af Kommissionen om finansie lle korrektioner som følge af 
påvisning af uregelmæssige udgifter i fo rbindelse med beløb, som medlemsstaterne 
anmoder om 
– tilpasninger ved afslutningen af et program, de r medfører en mindskelse af EU's bidrag, 
når en medlemsstat ikke har givet meddelelse om tilstrækkelig store støtteberettigede udgifter til at berettige en saml et forfinansiering, og der allere de er foretaget midlertidige 
betalinger; sådanne foranstaltninger kan tr æffes uden en formel kommissionsbeslutning, 
hvis medlemsstaten accepterer det 
– tilbagebetaling af inddrevne belø b efter afslutning af et progr am som følge af afslutningen 
af den retssag, der verserede på tidsp unktet for afslutningen af programmet. 
 
Andre indtægtsordrer udstedt i forbindelse med strukturforansta ltninger vedrører inddrivelse 
af forfinansieringsbeløb. Disse beløb er ik ke opført som indtægter, men krediteret 
forfinansieringsposten på balancen. 
 
Et beløb på 1,1 mia. EUR vedrørende mulige fi nansielle korrektioner, som er ved at blive 
besluttet, er opført som et eventual aktiv pr. 31. december 2009 (se bemærkning 6.4.2 ). 
 
3.2.4 Indtægter i forbindelse med administrationen 
Indtægterne opstår primært ved fratrækninger fra personalets løn og består  hovedsageligt af to 
beløb – pensionsbidrag og indkomstskat. 
 
3.2.5 Diverse driftsindtægter 
Et beløb på 376 mio. EUR (2008: 321 mio. EUR) udgøres af beløb, der er modtaget fra de 
tiltrædende lande. En af hovedårsagerne til s tigningen i andre driftsindtægter sammenlignet 
med sidste år er stigningen i kursgevinster (se ne denfor). Dette blev delv ist udlignet af faldet i 
de gamle forfinansieringsbeløb, der blev opfør t på balancen for førs te gang, og hvis modpart 
vises under denne post (5 mio. EUR sammenlignet med 241 mio. EUR i 2008). 
Kursgevinster, undtagen på de finansielle ak tiviteter, der er omhandlet i nedenstående 
bemærkning 3.5, er også medtaget under denne post. De  opstår i forbindelse med daglige 
aktiviteter og dermed forbundne tr ansaktioner, der foretages i a ndre valutaer end euro, og ved 
den revaluering ved årets udgang, som er nødvendi g for at udarbejde regnskaberne. Der er 
tale om både realiserede og i kke-realiserede kursgevinster. 
 
Hvad angår nettopositionen, var der en netto kursgevinst i året på 185 mio. EUR (2008: 
nettotab på 504 mio. EUR). Dette er fordelt på urealiserede og realiserede beløb, og 
Kommissionen tegner sig for hovedparten af beløbene. 
 
DA 64   DA Urealiseret nettokursgevinst:  
Nettogevinsten på 132 mio. EUR er resultatet af  resultatet af revalu eringen ved årets udgang 
af udeståender i udenlandske valutaer. Hovedp arten af gevinsten (8 7 mio. EUR) vedrører 
GBP og SEK, som begge steg i væ rdi i forhold til EUR i 2009.  
 
Ved årets udgang havde Kommissionen betydelig e indeståender i udenlandske valutaer, 
herunder GBP og SEK, på sine bankkonti for egne indtægter. I overensstemmelse med Rådets 
forordning nr. 1150/2000 har Kommissionen disse mi dler på sine konti fo r egne indtægter, 
hvor de indbetales af medlemsstaterne og anvendes til dækning af Kommissionens 
likviditetsbehov i forbindelse me d gennemførelsen af budgettet. 
 
Realiseret nettokursgevinst:  
Hovedparten af den samlede kursgevinst på  53 mio. EUR skyldes regnskabstransaktioner 
vedrørende egne indtægter betalt i andre nati onale valutaer end EUR af medlemsstater uden 
for euroområdet. Gevinsten opstår som følge af differencen mellem den regnskabskurs, som 
Kommissionen anvender på disse  beløb, når de modtages, og den markedsvekselkurs, til 
hvilken de konverteres, før de bruges til  at dække Kommissionens betalinger. 
Regnskabskursen for en måned fastlægges på grundlag af markedsvekselkursen på den 
næstsidste dag i den foregående måned. Egne i ndtægter opgøres i den valuta, de modtages i, 
og omregnes derefter til euro til mark edsvekselkursen på senere datoer.  
 
I løbet af 2009 er flere europæiske valutaer, he runder navnlig GBP og R ON, steget betydeligt 
i værdi. Som et resultat deraf var de markedsvek selkurser, der blev anve ndt i denne periode til 
konvertering af Kommissionens eg ne indtægter i disse valuta er, generelt højere end de 
regnskabskurser, som de blev registreret til. Den restere nde difference vedrører andre 
regnskabstransaktioner, herunder betalinger ge nnemført af Kommissi onen i andre valutaer 
end EUR. 
 
Ændringen i de generelle valutakursforske lle fra 2008 til 2009 fra et nettotab til en 
nettogevinst er et resultat af den betydelige ændring i valutakurserne  i løbet af de to år. I løbet 
af 2008 faldt flere europæiske valutaer betyde ligt i værdi i forhold til EUR, mens denne 
tendens delvist har været omvendt i 2009. 
 
3.3 ADMINISTRATIVE UDGIFTER 
 (mio. EUR)
2009 2008 
Personaleudgifter  4 898 4 563 
Afskrivninger og forringelse  436 330 
Andre administrative udgifter  2 799 2 827 
I alt 8 133 7 720 
 Det er administrative udgifter, der opstår som en del af Kommissionens aktiviteter og 
omfatter personaleudgifter, afskri vninger og udgifter i forbindelse med drift af in stitutioner og 
agenturer (såsom lejeudgifter, vedligeholde lsesudgifter, kontorforsyning, uddannelse osv.). 
 
DA 65   DA  
3.4 DRIFTSUDGIFTER 
 (mio. EUR)
Bemærkning 2009 2008 
Primære driftsudgifter:  3.4.1   
Direkte centraliseret forvaltning   8 744 7 998 
Indirekte centraliseret forvaltning   3 605 3 077 
Decentraliseret forvaltning   137 1 278 
Delt forvaltning   89 681 81 839 
Fælles forvaltning   1 655  1 188  
I alt  103 822 95 380 
Andre driftsudgifter:  3.4.2   
Justeringer/hensættelser   199 278 
Kurstab   432 773 
Andet   481 783  
I alt  1 112 1 834 
I alt  104 934 97 214 
 
3.4.1 Primære driftsudgifter 
EU's driftsudgifter dækker de forskellige udgift sområder i de finansielle overslag og antager 
forskellige former afhængigt af, hvorledes pe ngene udbetales og forvaltes. Hovedparten af 
udgifterne, 86 %, henhører under kontoen "Delt fo rvaltning", hvilket om fatter uddelegering af 
opgaver til medlemsstaterne inden for sådanne områder som EGFL-udgifter og strukturforanstaltninger (Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske 
Socialfond, Den Europæiske  Landbrugsfond for Udviklin g af Landdistrikterne, 
Samhørighedsfonden og Den Europæiske Fiskerifond). 
 
Stigningen i 2009 skyldes primært strukturfora nstaltningerne for programmeringsperioden 
2007-2013. Efter en langsom opstart i de fore gående år nåede disse programmer op på 
normalt niveau i 2009, mens foranstaltni ngerne for 2000-2006 er under afvikling. 
 
3.4.2 Andre driftsudgifter 
Kurstab, undtagen i forbindelse med de fina nsielle aktiviteter, de r er omhandlet under 
bemærkning 3.6 nedenfor, opstår i forbindelse med da glige aktiviteter og dermed forbundne 
transaktioner, der foretages i andre valutaer  end euro, og ved den revaluering ved årets 
udgang, som er nødvendig for at udarbejde regnskabe rne; der er tale om både realiserede og 
ikke-realiserede kursgevinster. 
 
DA 66   DA 3.5 FINANSIELLE INDTÆGTER 
 (mio. EUR)
2009 2008 
Udbytte  (fra risikokapitalfonde)  14 22 
Renteindtægter:    
Fra forfinansiering  59 50 
Fra for sene betalinger  132 26 
Fra swaps  2 13 
Fra aktiver disponible for salg  100 102 
Fra lån  265 105 
Fra likvide midler  158 349 
Andet  3 3  
I alt 719 648 
Andre finansielle indtægter:    
Realiseret gevinst ved salg af finansielle aktiver  10 4 
Andet  76 11  
I alt 86 15 
Justeringer til nutidsværdi  10 3 
Kursgevinster  6 10 
I alt 835 698 
 
3.6 FINANSIELLE UDGIFTER 
 
3.7 ANDEL AF NETTOOVERSKUD/(UND ERSKUD) FRA TILKNYTTEDE 
ORGANER OG JOINT VENTURES 
I overensstemmelse med equity-metoden medtag er EU i resultatopgørelsen sin andel af 
nettooverskuddet/-underskuddet fra sine tilknyttede organer de res joint ventures (se også 
bemærkning 2.3.1  og 2.3.2 ).  (mio. EUR)
2009 2008 
Renteudgifter:    
Leasing  95 91 
Fra swaps  2 10 
Fra lån  248 90 
Andet  20 9  
I alt 365 200 
Andre finansielle udgifter:    
Tilpasning til finansielle bestemmelser  39 12 
Finansielle udgifter i forbindelse med budgetinstrumenter  73 50 
Realiseret tab ved salg af finansielle aktiver  0 8 
Tab ved værdiforringelse af finansielle aktiver  15 11 
Andet  57 56  
I alt 184 137 
Justeringer til nutidsværdi  0 118 
Kurstab  45 12 
I alt 594 467 
 
DA 67   DA 3.8 OPLYSNINGER OM SEGMENTER 
 
I denne segmentberetning redegøres for opdelingen i driftsindtægter og dr iftsudgifter for hvert 
af Kommissionens politikområder på grundlag af  den aktivitetsbaserede budgetstruktur. Disse 
politikområder er med henblik på præsen tation af regnskaberne samlet under tre 
hovedoverskrifter – Aktiviteter inden for Den Eu ropæiske Union, Aktiv iteter uden for Den 
Europæiske Union og Tjenesteydelser og andet. 
 
"Aktiviteter inden for Den Europæ iske Union" er det største af disse udgiftsområder, da det 
dækker de mange politikområder inden for Den Eu ropæiske Union. "Aktiviteter uden for Den 
Europæiske Union" vedrør er politikker uden for EU, såsom handel og bistand. 
"Tjenesteydelser og andet" er de interne og hor isontale aktiviteter, de r er nødvendige for, at 
EU's institutioner og organer kan fungere. 
 
De konsoliderede agenturer er  integreret i de forskellig e politikområder. De øvrige 
institutioner, bortset fra Kommissionen, er saml et under et særligt politikområde. Tallene for 
de forskellige politikområder er bruttotall ene før den konsoliderede eliminering, og disse 
opføres samlet i en enkelt kolonne. 
 
Bemærk, at egne indtægter og bidrag ikke er delt op på de forskellige aktiviteter, da de 
beregnes, opkræves og forvaltes af centrale tj enestegrene i Kommissione n. De vises her, så 
man kan sammenligne nettoresult atet med resultatopgørelsen. 
 
DA 68   DA OPLYSNINGER OM SEGMENTER – OVERSIGT (mio. EUR)  
 Aktiviteter inden 
for EU  Aktiviteter uden for 
EU Tjenesteydelser og 
andet  EKSF under 
afvikling  Andre 
institutioner  Konsoliderede 
elimineringer  I ALT  
Andre driftsindtægter:    
Bøder  2 648 0 0 0 0 0 2 648 
Landbrugsafgifter  7 0 500  0 0 0 705 
Inddrevne udgifter  1 110 64 2 0 0 0 1 176 
Indtægter i forbindelse med 
administrationen  79 37 840 0 377 (125) 1 208 
Andre driftsindtægter  1 930 81 707 2 1 (926) 1 795 
ANDRE DRIFTSINDTÆGTER  6 472 182 1 549 2 378 (1 051) 7 532 
Administrationsomkostninger:    
Personaleudgifter  (1 732) (737) (1 151) 0 (1 287) 9 (4 898) 
Udgifter vedrørende immaterielle 
aktiver og PPE  (70) (18) (118) 0 (230) 0 
(436) 
Andre administrative udgifter  (658) (311) (853)  0 (1 225) 248 (2 799)  
 (2 460) (1 066) (2 122) 0 (2 742) 257 (8 133) 
Driftsudgifter:    
Direkte centraliseret forvaltning  (6 279) (2 843) (278) 0 0 656 (8 744) 
Indirekte centraliseret forvaltning  (2 971) (616) (4) 0 0 (14) (3 605) 
Decentraliseret forvaltning  (32) (105) 0 0 0 0 (137) 
Delt forvaltning  (89 546) (9) (126) 0 0 0 (89 681) 
Fælles forvaltning  (368) (1 287) 0 0 0 0 (1 655) 
Andre driftsudgifter  (726) (9) (468)  (61) 0 152 (1 112)  
 (99 922) (4 869) (876) (61) 0 794 (104 934) 
DRIFTSUDGIFTER I ALT  (102 382) (5 935) (2 998) (61) (2 742) 1 051 (113 067) 
NETTODRIFTSUDGIFTER  (95 910) (5 753) (1 449) (59) (2 364) 0 (105 535) 
Egne indtægter og indtægter fra bidrag  110 537 
Overskud på driften  5 002 
Finansielle indtægter netto  241 
Bevægelser i forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere  (683) 
Andel af tilknyttede organer/joint ventures  (103) 
Regnskabsårets økonomiske resultat  4 457 
 
DA 69   DA  
 OPLYSNINGER OM SEGMENTER – AKTIVITETER INDEN FOR EU  (mio. EUR)  
 Økonomiske og 
finansielle 
anliggender  Erhvervs- og 
virksomheds-
politik Konkurrence  Beskæftigelse  Landbrug  Transport og energi Miljø Forskning  Informations-
samfundet  
Andre driftsindtægter:         
Bøder 0 8 2 626 0 0 2 10 0 0 
Landbrugsafgifter  0 0 0 0 705 0 0 0 0 
Inddrevne udgifter  3 5 0 60 492 3 1 6 12 
Indtægter i forbindelse med administrationen  0 9 0 0 0 17 0 1 4 
Andre driftsindtægter  7 261 0 33 84 203 35 513 5 
ANDRE DRIFTSINDTÆGTER  10 283 2 626 93 1 281 225 46 520 21 
Administrationsomkostninger  (53) (243) (74) (102) (108) (265) (100) (292) (127) 
Personaleudgifter  (46) (161) (68) (75) (88) (178) (74) (197) (96) 
Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og 
PPE 0 (15) 0 (1) 0 (9) (1) (2) 0 
Andre administrative udgifter  (7) (67) (6) (26) (20) (78) (25) (93) (31) 
Driftsudgifter:  (35) (358) (16) (8 153) (55 539) (1 726) (192) (3 646) (1 220) 
Direkte centraliseret forvaltning  (35) (159) 0 (182) (43) (607) (173) (2 647) (1 108) 
Indirekte centraliseret forvaltning  0 (39) 0 0 0 (667) (4) (922) (103) 
Decentraliseret forvaltning  0 0 0 (3) (8) (11) 0 0 0 
Delt forvaltning  0 0 0 (7 952) (55 427) 0 0 0 0 
Fælles forvaltning  0 (68) 0 0 0 (285) 0 0 0 
Andre driftsudgifter  0 (92) (16) (16) (61) (156) (15) (77) (9) 
DRIFTSUDGIFTER I ALT  (88) (601) (90) (8 255) (55 647) (1 991) (292) (3 938) (1 347) 
NETTODRIFTSUDGIFTER  (78) (318)  2 536 (8 162) (54 366) (1 766) (246) (3 418) (1 326) 
 Joint Research 
Centre  Fiskeri  Indre marked Regionalpolitik  Beskatning og 
toldunion  Uddannelse og 
kultur Sundhed og 
forbruger-
beskyttelse  Retfærdighed, 
frihed og 
sikkerhed  Aktiviteter inden 
for EU i alt  
Andre driftsindtægter:         
Bøder 0 0 2 0 0 0 0 0 2 648 
Landbrugsafgifter  0 0 0 0 0 0 0 0 705 
Inddrevne udgifter  0 23 0 497 0 4 1 3 1 110 
Indtægter i forbindelse med administrationen  45 0 0 0 0 1 1 1 79 
Andre driftsindtægter  159 8 190 (1) 1 156 136 140 1 930 
ANDRE DRIFTSINDTÆGTER  204 31 192 496 1 161 138 144 6 472 
Administrationsomkostninger  (308) (39) (161) (69) (49) (177) (177) (116) (2 460) 
Personaleudgifter (226) (32) (105) (55) (40) (88) (120) (83) (1 732) 
Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og 
PPE (28) 0 (4) 0 (2) (1) (4) (3) (70) 
Andre administrative udgifter (54) (7) (52) (14) (7) (88) (53) (30) (658) 
Driftsudgifter:  (143) (544) (36) (25 789) (65) (1 341) (495) (624) (99 922) 
Direkte centraliseret forvaltning  (29) (282) (7) (37) (65) (157) (395) (353) (6 279) 
Indirekte centraliseret forvaltning  0 0 0 (17) 0 (1 179) (40) 0 (2 971) 
Decentraliseret forvaltning  0 0 0 (10) 0 0 0 0 (32) 
Delt forvaltning  0 (260) 0 (25 710) 0 0 0 (197) (89 546) 
 
DA 70   DA Fælles forvaltning  0 0 0 (15) 0 0 0 0 (368) 
Andre driftsudgifter  (114) (2) (29) 0 0 (5) (60) (74) (726) 
DRIFTSUDGIFTER I ALT  (451) (583) (197) (25 858) (114) (1 518) (672) (740) (102 382) 
NETTODRIFTSUDGIFTER  (247) (552) (5) (25 362) (113) (1 357) (534) (596) (95 910) 
 
 OPLYSNINGER OM SEGMENTER – AKTIVITETER UDEN FOR EU  (mio. EUR)  
 Eksterne forbindelser  Handel  Udvikling  Udvidelse  Humanitær bistand  Aktiviteter uden for EU i alt  
Andre driftsindtægter:        
Inddrevne udgifter  14 0 9 39 2 64 
Indtægter i forbindelse med administrationen  37 0 0 0 0 37 
Andre driftsindtægter  81 0 (1) 1 0 81 
ANDRE DRIFTSINDTÆGTER  132 0 8 40 2 182 
Administrationsomkostninger  (799) (50) (146) (45) (26) (1 066) 
Personaleudgifter (511) (45) (129) (36) (16) (737) 
Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og 
PPE (18) 0 0 0 0 (18) 
Andre administrative udgifter (270) (5) (17) (9) (10) (311) 
Driftsudgifter:  (2 924) (12) (939) (142) (852) (4 869) 
Direkte centraliseret forvaltning (1 514) (6) (610) (296) (417) (2 843) 
Indirekte centraliseret forvaltning  (563) 0 (1) (52) 0 (616) 
Decentraliseret forvaltning  (185) 0 (122) 202 0 (105) 
Delt forvaltning  (26) 0 17 0 0 (9) 
Fælles forvaltning  (634) (6) (218) 6 (435) (1 287) 
Andre driftsudgifter  (2) 0 (5) (2) 0 (9) 
DRIFTSUDGIFTER I ALT  (3 723) (62) (1 085) (187) (878) (5 935) 
NETTODRIFTSUDGIFTER  (3 591) (62) (1 077) (147) (876) (5 753) 
   
 OPLYSNINGER OM SEGMENTER – TJENESTEYDELSER OG ANDET  
  
 Presse og 
kommunikationOLAF Samordning  Personale og 
administrationEurostat  Budget  Revision  Sprog Andet Tjenesteydelser 
og andet i alt  
Andre driftsindtægter:         
Inddrevne udgifter 1 0 0 1 0 0 0 0 0 2 
Indtægter i forbindelse med administrationen 0 6 0 692 0 50 0 92 0 840 
Andre driftsindtægter (2) 0 6 54 (1) (2) 0 47 605 707 
ANDRE DRIFTSINDTÆGTER  (1) 6 6 747 (1) 48 0 139 605 1 549 
Administrationsomkostninger  (96) (49) (148) (1 360) (65) (51) (8) (380) 35 (2 122) 
Personaleudgifter (61) (36) (129) (564) (60) (38) (8) (290) 35 (1 151) 
Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og 
PPE (2) 0 0 (116) 0 0 0 0 0 (118) 
Andre administrative udgifter (33) (13) (19) (680) (5) (13) 0 (90) 0 (853) 
 
DA 71   DA Driftsudgifter:  (98) (13) 0 (36) (30) (261) 0 (14) (424) (876) 
Direkte centraliseret forvaltning (94) (13) 0 (32) (29) (109) 0 (1) 0 (278) 
Indirekte centraliseret forvaltning  (4) 0 0 0 0 0 0 0 0 (4) 
Delt forvaltning  0 0 0 0 0 (126) 0 0 0 (126) 
Andre driftsudgifter 0 0 0 (4) (1) (26) 0 (13) (424) (468) 
DRIFTSUDGIFTER I ALT  (194) (62) (148) (1 396) (95) (312) (8) (394) (389) (2 998) 
NETTODRIFTSUDGIFTER  (195) (56) (142) (649) (96) (264) (8) (255) 216 (1 449) 
 
DA 72   DA 4. BEMÆRKNINGER  TIL  PENGESTRØMSOPGØRELSEN 
4.1. FORMÅLET MED OG UDARBEJDELSEN AF PENGESTRØMS-
OPGØRELSEN 
 
Oplysningerne om pengestrømme anvendes som grundlag for at vurdere EU's evne til at 
generere likvide midler og deres be hov for at anvende disse midler. 
 
Pengestrømsopgørelsen udarbejdes ve d anvendelse af den indirekt e metode. Det betyder, at 
nettooverskuddet eller -underskuddet for regnska bsåret justeres for virkningerne af 
transaktioner uden indvirkning på likviditeten, for eventuelle udsættelser eller reguleringer af 
tidligere eller fremtidige ind- eller udbetalinge r af kontanter til akti oner og indtægts- eller 
udgiftselementer i forbindelse med invester ing eller finansiering af pengestrømme. 
Pengestrømme, der hidrører fra transaktioner i en udenlandsk valuta, registreres i EU's 
rapporteringsvaluta (EUR), ved anvendels e af omregningskursen mellem EUR og den 
udenlandske valuta på pengestrømsdatoen. 
 
Ovenstående pengestrømsopgørelse viser penges trømme klassificeret efter operationelle 
aktiviteter og investeringsaktiviteter (EU har ingen finansieringsaktiviteter). 
 
4.2 DRIFTSAKTIVITETER 
 
Driftsaktiviteter er de af EU's aktiviteter, som ikke er investeringsaktiviteter. De fleste af de 
gennemførte aktiviteter falder ind under denne  kategori. Lån ydet til modtagere (og i givet 
fald den tilknyttede låntagning ) betragtes ikke som invester ings- (eller finansierings-
)aktiviteter, da de udgør en del af de generelle målsætninger og dermed hører ind under EU's 
daglige transaktioner. Driftsaktiviteter om fatter også investeringer såsom EIF, EBRD og 
risikokapitalfonde. Således er formålet med disse  aktiviteter at bidrag e til gennemførelsen af 
politiske målsætninger. 
 
4.3 INVESTERINGSAKTIVITETER 
 
Investeringsaktiviteter er erhvervelse og afståelse af materielle og immaterielle anlægsaktiver og andre investeringer, der ikke indgår som likvide midler. Investeringsaktiviteter omfatter 
ikke lån ydet til modtagere. Formålet er at vise  de egentlige investeri nger, EU har foretaget. 
 
Det skal bemærkes, at 8 910 mio. EUR i likvide midler, som EU ligger inde med, ikke kan 
anvendes af EU. Det er k ontanter, der er modtaget som beta ling af bøder, hvor den anden part 
har anfægtet bødeforlægget. Disse beløb er klart anført som "begrænsede likvider" under 
bemærkning 2.11 ovenfor. 
 
DA 73   DA 5. ELEMENTER  UDEN  FOR  BALANCEN 
EVENTUALAKTIVER  
  (mio. EUR)
Bemæ
rkning31.12.2009 31.12.2008 
Modtagne garantier  5.1 279 260 
Eventualaktiver vedrørende tilfælde af svig og 
uregelmæssigheder  5.2 1 944 2 010 
Igangværende finansielle korrek tioner, der afventer endelig 
afgørelse  5.3 0 4 390 
Andre eventualaktiver  5.4 18 43 
Eventualaktiver i alt  2 241  6 703  
 
EVENTUALFORPLIGTELSER 
 
  (mio. EUR)
Eventualforpligtelser  Bemærk-
ning 31.12.2009 31.12.2008 
Stillede garantier  5.5 19 330 17 510 
Bøder – klager til Domstolen  5.6 11 969 10 198 
EGFL – i afventning af domstolsdom  5.7 1 945 1 609 
Beløb vedrørende ret ssager og andre tvister  5.8 416 281 
Andre eventualforpligtelser  5.9 12 18 
Eventualforpligtelser i alt   33 672  29 616  
Alle eventualforpligtelser og forpligtelser s kal finansieres over EU-budgettet i de kom mende år, hvis de forfalder. EU-budgette t 
finansieres af medlemsstaterne.  
 
DA 74   DA EVENTUALAKTIVER 
5.1. MODTAGNE GARANTIER 
(mio. EUR)  
 31.12.2009 31.12.2008 
Opfyldelsesgarantier  252 239 
Andet  27 21 
I alt 279 260 
 
Der kræves undertiden en opfyldelsesgaranti for at  sikre, at modtagerne  af EU-finansieringen 
opfylder forpligtelserne i deres kontrakter med EU. 
5.2. SVIG OG UREGELMÆSSIGHEDER 
 
Nedenstående tabel viser det potentielle indd rivelsesbeløb, som me dlemsstaterne vil kunne 
foretage efter afsløring af uretmæssige krav på strukt urfonde. Den er baseret på 
medlemsstaternes officielle meddelelser i henhold til Kommissionens forordning nr. 1681/94. 
Beløbene er opdelt på de enkelte medlemsstater. 
Eventualaktiver: tilfælde af svig og uregelmæssigheder
(mio. EUR)  
Medlemsstat  31.12.2009 31.12.2008 
Østrig  8 13 
Belgien  2 16 
Tjekkiet  13 13 
Danmark  2 10 
Estland  3 2 
Finland  2 3 
Frankrig  15 12 
Tyskland  468 581 
Grækenland  25 62 
Ungarn  6 5 
Irland  1 1 
Italien  436 441 
Letland  5 4 
Litauen  5 2 
Malta  1 1 
Nederlandene  15 14 
Polen  18 13 
Portugal  82 114 
Slovakiet  39 9 
Slovenien  7 1 
Spanien  277 279 
Sverige  2 2 
Det Forenede Kongerige  347 257 
I ALT  1 779 1 855 
De beløb, som er angivet i denne tabel, er sn arere teoretiske maksimumsbeløb end beløb, der 
reelt vil blive opført på EU-budgettet. Det har følgende årsager: 
• Medlemsstaterne giver ikke altid me ddelelse om resultaterne af deres 
inddrivelsesforan staltninger. 
 
DA 75   DA • Selv om medlemsstaterne har pligt til at informere Kommissionen om 
inddrivelsesmulighederne, er  det ikke muligt nøjagtigt  at angive, hvorvidt de 
udestående beløb reelt vil blive inddrevet. I visse tilfælde er der i den nationale 
lovgivning forældelsesfrister på 30 år, hvilket undertiden får de nationale 
myndigheder til at tøve med officielt at give  afkald på et bel øb, selv om der kun er 
en teoretisk inddrivelsesmu lighed. I forbindelse med st rukturforanstaltninger har 
medlemsstaterne nu pligt til hvert år at forelægge Kommissionen en opgørelse 
over de beløb, der endnu ikke er tilbagebet alt (artikel 8 i forordning nr. 438/2001), 
hvilket vil give et bedre billede af den faktiske situation. 
• Selv i de tilfælde, hvor medlemsstaten har indledt inddrivelsesproceduren inden 
for den fastsatte frist, er det ikke si kkert, at der opnås et positivt resultat. Det 
gælder især de indtægtsordrer , der indklages for en domstol. 
• Inden for flerårige programmer sker der samfinansiering af enkeltprojekter. Så 
længe et flerårigt program ikke er afsluttet, er det ikke muligt at fastslå størrelsen af de udestående beløb med sikkerhed, fo rdi det under visse omstændigheder er 
muligt at genanvende midler involve ret i uregelmæssigheder til andre 
lovformelige projekter, og fordi efterfølgende tranch eudbetalinger og navnlig den 
endelige betaling i visse t ilfælde kan bruges til at justere for tidligere 
uregelmæssige udgifter. Tallene i disse tabe ller er midlertidige ta l, der er opstillet 
på grundlag af indberettede oplysninger, som er modtaget  og behandlet til og med 
udgangen af februar 2010. Tallene ændrer  sig på grundlag af supplerende 
oplysninger, der er modtaget  efter ovennævnte tidspunkt. 
 
Det er således ikke muligt på grundlag af  medlemsstaternes oply sninger tilstrækkelig 
nøjagtigt at vurdere muligheden for inddrivelse i de enkelte tilfælde. De største bevægelser 
siden 2008 vedrører forøgelser i forbindels e med EU-10-landene.  Gennemførelsen af 
samhørighedspolitikken blev indledt fuldt ud i 2004, og siden da har antallet af meddelte 
uregelmæssigheder været stigende som følge af den øgede gennemførelse og den øgede 
kontrol med samfinansierede foranstaltninger. En  anden vigtig varia tion i forhold til 2008 
vedrører Det Forenede Kongerige, som ha r meddelt flere uregelmæssigheder efter 
gennemførelsen af omfattende revisioner af  de finansierede foranstaltninger. 
 
Dette udgiftsområde omfatter også 165 mio. EUR vedrørende  EGFL (2008: 153 mio. EUR). 
Medlemsstaterne meddelte Kommissionen de beløb, der er opført i deres "debitorbogholderi", 
samt de beløb, der stadig er i den første kontrolfase. Det er disse foreløbige beløb, der er 
anført under dette udgiftsområde. 
5.3. IGANGVÆRENDE FINANSIELLE KORREKTIONER, DER AFVENTER 
ENDELIG AFGØRELSE 
 
Disse oplysninger, som vedrører  inddrivelse af EU-udgifter , fremlægges nu sammen med 
relaterede oplysninger i bemærkning 6. 
 
5.4 ANDRE EVENTUALAKTIVER 
 
Dette udgiftsområde omfatter andre eventual beløb, som ikke kan klassificeres under 
ovenstående udgiftsområder.
 
 
 
DA 76   DA EVENTUALFORPLIGTELSER 
 
5.5 STILLEDE GARANTIER 
 
5.5.1 For Den Europæiske Investeringsbank s (EIB's) lån af egne midler 
 (mio. EUR)  
  
Ikke-risikodeling 
31.12.2009 
  
Risikodeling 
31.12.2009 
Offentlig  
myndighed  Privat 
virksomhe d 
Restbeløb 
31.12.2009 
I alt  
Restbeløb 
31.12.2008 
 
Garanti på 65 %  3 127 9 126 2 692 14 945 12 429 
Garanti på 70 %  109 1 981 506 2 596 2 908 
Garanti på 75 %  0 617 233 850 1 049 
Garanti på 100 %  0 625 196 821 1 008 
I alt 3 236 12 349 3 627 19 212 17 394 
 
EU's budget garanterer de lån, som EIB havde unde rskrevet af egne midler til fordel for 
tredjelande den 31. december 2009 (inkl. lån ydet til medlemsstater  inden tiltrædelsen). EU's 
garanti er imidlertid begr ænset til en procentsats af loftet for de godkendte 
bevillinger: 65 %, 70 %, 75 % eller 100 %. Når loftet ikke nås, er det samlede lånebeløb 
omfattet af EU-garantien. Pr. 31. december 2009 var det samlede udestående 19 212 mio. EUR, hvilket udgør EU's maksimale risiko. 
 
For lån, som er omfattet af en garanti fr a EU-budgettet, får EIB desuden garantier fra 
tredjepart (stater og offentlige eller private finansielle institutioner). I disse tilfælde er Kommissionen sekundær garant. EU's budgetgar anti omfatter kun den politiske risiko ved 
garantier, som er stillet under afsnittet "risi kodeling". De øvrige risici dækkes af EIB, hvis den 
primære garant ikke overholder si ne forpligtelser. For de garantie r, der er stillet under afsnittet 
"ikke-risikodeling", dækker EU-budgettet alle ri sici, hvis den primære garant ikke opfylder 
sine forpligtelser. Hvis den primære garant er  en offentlig myndighed, er disse risici normalt 
begrænset til den politiske risiko, men når garantie rne stilles af en priv at institution eller et 
privat selskab, kan det blive nødvendigt også at dække den kommercielle risiko over EU-
budgettet. 
 
5.5.2 Andre stillede garantier 
(mio. EUR)
 31.12.2009 31.12.2008 
Finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF)  94 48 
Meda: marokkanske garantier  17 66 
Lånegarantiinstrument for TE N-transportprojekter (LGTT)  6 1 
Andet  1 1 
I alt 118 116 
 
DA 77   DA  
Under finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF) anvendes Kommissionens bidrag til at 
sikre finansielle risici for lån og garantier fra Den Eur opæiske Investeringsbank til 
støtteberettigede forskningsprojekter. Sa mlet er der på Kommissionens budget for 
tidsrummet 2007 til 2013 afsat indtil 1 mi a. EUR, hvoraf 800 mio. EUR vedrører 
særprogrammet "Samarbejde" og indtil 200 mio. EUR vedrøren de særprogrammet 
"Kapacitet". Den Europæiske Investeringsbank har forpligtet sig til at tilvejebringe samme beløb. Kommissionen har blokere t et beløb på 94 mio. EUR so m "kapitaltilførsel". Denne 
kapitaltilførsel dækker uventede tab på lån og garantier stillet af Den Europæiske 
Investeringsbank inden for rammerne af fi nansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF). 
Dette er det maksimale tab, Kommissionen kan lid e i tilfælde af misligholdelse af lån eller 
garantier. Det er loftet for den garanti, som Kommissionen har stillet for RSFF, og anses 
derfor som EU's eventualforpligtelse. 
 
Som led i Meda-programmet ha r Kommissionen oprettet en ga rantimekanisme gennem en 
særlig fond til fordel for to marokkanske organisa tioner, nemlig Caisse Centrale de Garantie 
og Fonds Dar Ad-Damane. Pr. 31. december 2009 var 17 mio. EUR dækket af 
Kommissionens garanti. 
 
Lånegarantiinstrumentet for TEN-transportpro jekter (LGTT) (2007-2013) har til formål at 
stille garantier for at mindske indtægtsrisi koen i TEN-transportprojekt ers første år. Denne 
garanti vil nærmere bestemt fuldt ud dække standby-lånefacilitete r, som kun vil blive 
udnyttet, hvis et projekt ikke har likviditet til at tilbagebetale foranstående gæld. Instrumentet 
er Kommissionens og EIB's fælles finansielle  produkt, og der vil blive afsat 500 mio. EUR fra 
EU-budgettet. EIB vil afsætte yderligere 500 mio. EU R, så der i alt vil være 1 mia. EUR til 
rådighed. Det beløb, der er medtaget her, 1 mi o. EUR, udgør bidraget til hensættelser til 
imødegåelse af uventede tab i forbindelse med LGTT-aktiviteter. 
 
5.6 BØDER 
 
Beløbene angår bøder, som Kommissionen pålæ gger for overtrædelse af  konkurrencereglerne, 
hvor beløbet er foreløbigt betalt,  og hvor der er indgivet klage, eller hvor det ikke vides, om 
der vil blive indgivet klage. Even tualforpligtelsen opret holdes, indtil Domstolen har truffet sin 
afgørelse. Renterne af de midlertidige be talinger (460 mio. EUR) er medregnet i det 
økonomiske resultat for året og er også medtaget so m eventualforpligtelse for at afspejle, at 
beløbene er usikre. 
 
5.7 EGFL – I AFVENTNING AF DOMSTOLSDOM 
 
Der er tale om eventualforpligtelser over for medlemsstaterne i tilknytning til beslutninger om regnskabsafslutning i forbindelse med EGFL i afventning af Domstolens dom. Fastsættelsen 
af det endelige forpligtelsesbeløb og af det år, hv or virkningerne af, at appelsager blev vundet, 
konteres på budgettet, afhænger af , hvor længe domstolsproceduren varer. Et overslag over de 
beløb, der skal betales, er medtaget på balancen som en langsigtet hensættelse (se 
bemærkning 2.13). 
 
DA 78   DA  
5.8 BELØB VEDRØRENDE RET SSAGER OG ANDRE TVISTER 
Denne post vedrører erstatnings sager, der er anlagt mod EU , andre retlige tvister og de 
anslåede retsudgifter.  
Beløbene vedrører tvister, de r involverer leverandører, kontra henter og tidligere personale. 
Det skal bemærkes, at sagsøger ved erstatni ngssager efter EF-traktatens artikel 288 skal 
bevise, at institutionen har begået en tilstrækkeligt  alvorlig overtrædelse af en retsregel, der 
har til formål at tildele borgerne rettigheder, at sagsøger har lidt reel skade, og at der er en 
direkte årsagsforbindelse mellem den ulovlige handling og skaden. 
 
5.9 ANDRE EVENTUALFORPLIGTELSER 
Dette udgiftsområde omfatter andre eventu albeløb, som ikke kan klassificeres under 
ovenstående udgiftsområder. 
 
ANDRE VIGTIGE OPLYSNINGER  
5.10 UUDNYTTEDE LÅNETILSAGN 
(mio. EUR)
 31.12.2009 31.12.2008 
Uudnyttede lånetilsagn vedrør ende finansielle aktiviteter  5 733 4 885 
 
Der er tale om aftaler om långivning og egenkapitalinvesteri ng, som Kommissionen har 
indgået (ikke omfattet af uindfri ede forpligtelser), men som de n anden part ikke har udnyttet 
inden årets udgang. De største be løb vedrører aftaler om be talingsbalancelån, som blev 
indgået i 2008 og 2009, men som endnu ikke var blevet udbetalt inden årets udgang 
(5,4 mia. EUR pr. 31. december 2009). 
 
5.11 BUDGETMÆSSIGE FORPLIGTELSER, DER ENDNU IKKE ER UDBETALT 
(mio. EUR)
 31.12.2009 31.12.2008 
Budgetmæssige forpligtelser , der endnu ikke er udbetalt  134 689 120 023 
 
De uindfriede forpligtelser (Res te à Liquider) udgør åbne forp ligtelser, for hvilke der endnu 
ikke er sket betaling og/eller fr igørelse. Dette er den normale følge af flerårige programmer. 
Pr. 31. december 2009 udgjorde uindfriede fo rpligtelser på budgettet 177 272 mio. EUR. 
Ovennævnte beløb er de uindfriede forpligtelser minus dertil knyttede beløb, som er medtaget 
som udgifter på resultatopgørelsen for 2009. 
 
5.12 VÆSENTLIGE RETLIGE FORPLIGTELSER 
(mio. EUR)
 31.12.2009 31.12.2008 
Strukturforanstaltninger  275 761 332 995 
Protokol med Middelhavslandene  263 263 
Fiskeriaftaler  249 401 
Galileoprogrammet  1 517 2 023 
GMES-programmet  556 624 
 
DA 79   DA TEN-T  4 289 4 571 
Andre kontraktlige forpligtelser  1 325 983 
I alt 283 960 341 860 
Disse forpligtelser skyldes, at EU har indgået retlige langfristede retlige forpligtelser for en 
række beløb, som endnu ikke var dækket af fo rpligtelsesbevillinger på budgettet. Dette kan 
vedrøre flerårige programmer, so m f.eks. strukturforanstaltni nger, eller beløb, som EU har 
forpligtet sig til at betale i fremtiden i henhol d til eksisterende kontrakter på balancedatoen 
(f.eks. vedrørende tjenesteydelser såsom sikkerhed, rengøring osv., men også kontraktlige 
forpligtelser vedrørende specifikke projekte r som bygningsarbejder). Ikke alle flerårige 
programmer omfatter forpligtelser, der indebæ rer, at de medtages under posten, idet 
udgifterne i de kommende år er afhængige af budgetmyndighede ns årlige beslutninger eller 
ændringer i den relevante lovgivning. 
 
5.12.1 Strukturforanstaltninger 
Nedenstående tabel viser en sammenligning melle m de retlige forpligtelser, for hvilke der 
endnu ikke er indgået b udgetforpligtelser, og maksimale forp ligtelser i forhold til de beløb, 
der er forudset i de finansielle rammer ( overslag) for 2007-2013. St rukturforanstaltninger 
udgør støtte planlagt for tidsrummet 2007-2013.  Formatet og målsætningerne for den nye 
finansielle rammeperiode, der startede i 2007, er forskellige i forhold til den foregående 
periode. 
     (mio. EUR)
 Beløb, 
finansielle 
overslag 
2007-2013 
(A) Indgåede 
retlige 
forpligtelser
(B)Budget-
forpligtelser 
2007-2009
(C)Retlige 
forpligtelser 
minus 
budget-
forpligtelser 
(=B-C)  Maksimal 
forpligtelse 
(=A-C)
Samhørighedsfonden  346 543 346 136 140 318 205 818 206 225
Naturressourcer  100 624 98 388 39 533 58 855 61 091
Finansieringsinstrument 
for førtiltrædelsesstøtten10 958 5 195 2 513 2 682 8 445
I alt 458 125 449 719 182 364 267 355 275 761
 
5.12.2 Protokoller med Middelhavslandene 
Disse forpligtelser udgør i alt 263 mio. EUR og ve drører finansprotokoll er med tredjelande i 
Middelhavsområdet. Det beløb, som er medtaget  her, er differencen mellem det samlede 
beløb for de undertegnede protokoller og det bogførte beløb for budgetf orpligtelser. Disse 
protokoller er internatio nale traktater, som ikke kan af vikles uden begge parters samtykke, 
men afviklingsprocessen er i gang. 
 
5.12.3 Fiskeriaftaler 
Disse er forpligtelser på i alt 249 mio. EUR, der er indgået med tredjepa rter for interventioner 
under internationale fiskeriaftaler. 
 
5.12.4 Galileoprogrammet 
Galileo er et global navigation ssatellitsystem (GNSS), der i øjeblikket udvikles af Den 
Europæiske Rumorganisation. Galileoprogram met finansieres nu udelukkende over EU's 
 
DA 80   DA budget, og Kommissionen forvalter programmet på EU's vegne. Det forventes, at den første 
fase af programmet, validering i kredsløb-fase n, vil blive gennemfør t i løbet af 2012, og at 
overførslen af de opståede fordringer ti l Kommissionen vil finde sted til den tid. 
Det skal bemærkes, at Kommissionen frem  til udgangen af 2009 og inklusive den ovennævnte 
investering i fællesforetage ndet Galileo har bidraget med 1 028 mio. EUR til validering i 
kredsløb-fasen af Galileoprogram met. Da dette program stadig  er i forskningsfasen, er de 
penge, der er blevet brugt, bl evet bogført under udgifter, og inge n immaterielle aktiver er 
blevet bogført, i overensstem melse med EU's regnskabsregler. Kommissionens samlede 
(vejledende) bidrag til næste fase af  Galileoprogrammet (fra 2008 til 2013) er 
2 645 mio. EUR. 
 
5.12.5 GMES-programmet 
Kommissionen har indgået en kontrakt med Den Europæiske Rumorganisation for perioden 
2008-2013 om gennemførelsen af rumkomponenten  af GMES-programmet (global miljø- og 
sikkerhedsovervågning). Det samlede vejledende beløb for perioden er 624 mio. EUR. I 2009 
blev der udbetalt 68 mio. EUR til Den Europæiske Rumorganisation. 
 
5.12.6 TEN-T-forpligtelser 
Dette beløb vedrører bevillinge r på området for det det transeuropæiske transportnet (TEN-T) 
for perioden 2007-2013. Programmet omhandler projek ter, der bidrager til udviklingen af et 
transeuropæisk transportnet, som kan støtte bå de infrastrukturprojekt er og forsknings- og 
innovationsprojekter med henblik på at integr ere nye teknologier og innovative processer i 
indførelsen af ny transportinfras truktur. Det samlede vejledende beløb for dette program er 
8 013 mio. EUR. 
 
5.12.7 Andre kontraktlige forpligtelser 
Denne post omfatter beløb, som EU har forpligtet sig til at betale i kont rakternes løbetid. Her 
er inkluderet den udestående kontraktlige fo rpligtelse på 93 mio. EUR i forbindelse med 
Rådets byggekontrakter samt 441 mio. EU R vedrørende Europa-Parlamentets 
byggekontrakter. Det andet betyde lige beløb, der indgår, er 480 mio. EUR, som vedrører 
indkøbsaftaler mellem agenturet "Fusion for Ener gy" (Det Europæiske Fællesforetagende for 
ITER og Fusionsenergiudvikling) og ITER Inte rnational, og 165 mio. EUR, som vedrører 
indkøbsaftaler mellem agenturet "Fusion for Energy", JAEA (det japanske atomenergiagentur) og I TER International. 
 
5.13 BIDRAG TIL TILK NYTTEDE ORGANER 
Dette beløb svarer til udestående betalinger i forbindelse med den del af den kapital, 
Kommissionen har tegnet, som i kke er krævet indbetalt. 
 
5.13.1 Kapitalandele, som ikke er  krævet indbetalt: EBRD 
(mio. EUR)
EBRD  EBRD's samlede kapital  Kommissionens tegnede andel  
Kapitel 19 794 600 
Indbetalt (5 198) (157) 
 
DA 81   DA Ikke krævet indbetalt 14 596 443 
 
 
DA 82   DA 5.13.2 Kapitalandele, som ikke er krævet indbetalt: EIF 
(mio. EUR)
EIF EIF's samlede kapital  Kommissionens tegnede andel  
Kapitel 2 940 861 
Indbetalt (588) (172) 
Ikke krævet indbetalt 2 352 689 
 
Efter EIF's udstedelse af 1 000 nye aktier i 2007  tegnede EU 75 aktier med en nominel værdi 
på 1 mio. EUR hver, hvoraf 20 % af den nominelle værdi og overkursen blev indbetalt i 
2009deltagelse er begrænset til 900 aktier (sva rende til 900 mio. EUR). Se også bemærkning 
2.3.1 . 
 
5.14 FORPLIGTELSER VEDRØREND E OPERATIONEL LEASING 
   (mio. EUR)
Beløb, der skal betales i fremtiden  Beskrivelse  
< 1 år  1-5 år  > 5 år  I alt 
Bygninger  334 1 236 842 2 412 
It-udstyr og andet udstyr  6 7 0 13 
I alt 340 1 243 842 2 425 
 
Dette punkt omfatter bygninger og  andet udstyr, der lejes på  grundlag af kontrakter om 
operationel leasing, som ikke opf ylder betingelserne for at bliv e opført på balancens aktivside. 
De opførte beløb svarer til fo rpligtelser, der stadig skal betales i henhold til kontrakterne. 
I 2009 anerkendtes 364 mio. EUR som udgift  vedrørende operat ionel leasing på 
resultatopgørelsen. 
 
DA 83   DA 6. FINANSIELLE  KORREKTIONER  OG  INDDRIVELSER  EFTER  
PÅVISNING  AF UREGELMÆSSIGHEDER 
 
Ved gennemførelsen af EU-budgettet  er det nødvendigt at sikre forebyggelse, registrering og 
korrektion af svig og uregelmæssigheder. Fo rmålet med denne bemæ rkning er at skabe 
overblik over den gældende procedure for i nddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb og 
fremsætte et underbygget skøn over  det samlede beløb. Denne sids te fase i kontrolsystemerne 
er væsentlig for at kunne fremvise  forsvarlig økonomisk forvaltning. 
 
6.1 INDLEDNING 
 
6.1.1 Oversigt over finansielle korrektioner og inddrivelser efter forvaltningstype 
Inddrivelser og finansielle korrekt ioner kan være en følge af k ontrol og revision i hvert eneste 
led i kontrolsystemet, af revisioner på  EU-niveau (Kommissionen, Den Europæiske 
Revisionsret eller OLAF) eller af revisioner i medlemsstaterne i tilfælde af delt forvaltning. Selv om der i enhver fase i et projekt kan opstå  uregelmæssigheder, er det mest sandsynligt, at 
de opdages i den endelige fase, dvs. når modtag eren indsender sin sidste betalingsanmodning, 
som i de fleste tilfælde kontrolleres  på stedet og/eller attesteres  af en uafhængig revisor. Der 
bør dog skelnes mellem inddrivelser og finansielle  korrektioner, som afspejler forskelle i 
forvaltningstypen, som det er beskre vet i den relevante sektorlovgivning. 
 
Inddrivelser 
I henhold til finansforordningens artikel 71, st k. 3, skal beløb, der er  uretmæssigt udbetalt, 
inddrives igen. En inddriv else er i denne sammenhæng Kommissionens eller 
medlemsstaternes faktiske inddrivelse af be løb som følge af påvi sning af uretmæssigt 
udbetalte beløb eller uregelmæssige udgifter. 
 
Finansielle korrektioner 
I overensstemmelse med sektorl ovgivningen inden for en række EU-udgiftsområder (primært 
under delt forvaltning) korrigeres uregelmæssighe der via mekanismen finansiel korrektion. 
Formålet med finansielle korrektioner, som foretages af Kommissionen eller medlemsstaten, 
er at genskabe en situati on, hvor 100 % af de opgivne udgi fter til finansiering eller 
samfinansiering (samhørighedspoli tikken) er i overensstemmelse  med de gældende nationale 
og europæiske regler og bestemmelser.  I forbindelse med delt forvaltning bærer medlemsstaterne det primære ansvar for gennemførelsen af de nødvendige finansielle korrektioner i forbi ndelse med individuelle eller 
systematiske uregelmæssigheder, der er påvi st i operationelle progr ammer. Kommissionen er 
ansvarlig for at sikre, at det systemer, som de nationale myndigheder gennemfører, er 
effektive. Hvis det ikke er tilfældet, pålæ gger Kommissionen medlemsst aterne de finansielle 
korrektioner. 
 
Når uretmæssigt udbetalte beløb kan påvises som resultat af EU 's kontrol, er finansielle 
korrektioner første skridt i den faktiske i nddrivelsesproces, da den gældende lovgivning 
kræver, at medlemsstaterne genn emfører de finansielle korrekti oner, de er blevet pålagt, og 
inddriver selve beløbene fra de endelige modtager e. I tilfælde af revisi on udført af nationale 
 
DA 84   DA myndigheder er medlemsstaterne også retligt forp ligtede til at foretage inddrivelse fra den 
endelige modtager. 
En oversigt efter forvaltningstype af de fors kellige procedurer for inddrivelse og finansiel 
korrektion og deres indvirkning på EU-budgettet er anført nedenfor. 
 
6.1.2 Direkte forvaltning 
 
Når Kommissionen forvalter budgettet direkte, inddrives ikke-støttebe rettigede udgifter fra 
modtageren eller fratrækkes næst e udgiftsopgørelse. Hvis støtte modtageren fratrækker beløbet 
inden fremsendelse af udgiftsopgørelsen, medtages  informationen ikke i regnskabssystemet. 
Dette er meget ofte tilfældet, da de fleste modt agere skal indgive en at testeret eller revideret 
endelig udgiftsopgørelse til Kommissionen, inde n de kan modtage den endelige betaling. I 
denne attesterede opgørelse an gives evt. uregelmæssigheder.  
 
6.1.3 Delt forvaltning  
 
Omkring 80 % af EU-budgettet forvaltes i fællesskab af Europa-Kommissionen og 
medlemsstaterne og omfatter først og fremme st udgifter inden for landbrug og udvikling af 
landområder, samhørighedspolitikken og fiskeri. 
 
I forbindelse med udgifter, der er underlagt delt  forvaltning, delegeres gennemførelsesopgaver 
og -ansvar til medlemsstaterne, som i første om gang er ansvarlige for at påvise og korrigere 
uregelmæssigheder begået af modtagerne og dermed  for at sikre, at de  udgifter, der meddeles 
Kommissionen, er støtteberettigede. Medlem sstaterne gennemfører således finansielle 
korrektioner, og når uretmæssigt udbetalte beløb til modtagere ka n påvises som følge af deres 
egen revision eller EU's kontrol, er de retligt forpligte de til at indlede in ddrivelsesprocedurer 
mod disse modtagere. 
 
Kommissionens rolle er at fø re overordnet tilsyn. Den kontrollerer, om medlemsstaternes 
styrings- eller kontrolsystemer er tilstrækkelige , og iværksætter udbedrende foranstaltninger, 
hvis den finder, at det ikke er  tilfældet, med henblik på at  påtage sig sit ansvar for 
gennemførelsen af budgettet, jf. finansforo rdningens artikel 53, stk. 3. Kommissionen kan 
vedtage en formel beslutning om at anvende fi nansielle korrektioner ove r for en medlemsstat, 
hvis medlemsstaten ikke har iværksat de påkræv ede korrektioner, eller hvis der er tale om 
alvorlige mangler i styrings- eller kontrolsys temerne, som kan føre til systemiske 
uregelmæssigheder. 
 
Kommissionen pålægger finansielle korrektione r i forbindelse med individuelle påviste 
uregelmæssigheder, men har også beføjelse til at anvende ekstrapolerede korrektioner eller standardsatskorrektioner. Ekstrapolering anve ndes, når der foreligge r resultater af et 
repræsentativt udvalg af sagsakter i for hold til en systemisk uregelmæssighed. 
Standardsatskorrektioner anvendes ved indi viduelle overtrædelser eller systemiske 
uregelmæssigheder, når de finansielle konsekve nser ikke præcist ka n fastslås, og hvis de 
administrative udgifter til fastlæggelse af et pr æcist beløb vil være uf orholdsmæssige. I begge 
tilfælde er disse korrektioner vigtige metoder ti l at forbedre svaghederne i medlemsstaternes 
systemer og dermed forebygge eller påvise  og inddrive uretmæssige udbetalinger fra 
støttemodtagere, selv om inddrivel se af modtagerne ikke er mulig. 
 
DA 85   DA 6.1.4 Andre forvaltningstyper 
 
For udgifter, der er underlagt decentraliseret forv altning og indirekte centraliseret forvaltning, 
er ansvaret for inddrivelse af uretmæssigt  udbetalte beløb uddelegeret til medlemsstater, 
tredjelande eller agenturer.  For udgifter, der er underlagt fælles forvaltning, er korrigerende 
foranstaltninger fastlagt i de aftaler, der er indgået med internationale  organisationer. Som ved 
delt forvaltning kan Kommissionen anvende finans ielle korrektioner, hvi s reglerne for EU's 
støtteordninger ikke er  blevet overholdt.  
 
6.1.5 Oversigt over inddrivelser og finansielle korre ktioner i 2009  
 
Oversigt over inddrivelser og finansiell e korrektioner bekræftet/besluttet i 2009 
(mio. EUR)
Finansielle korrektioner   Bemærkning 2009 2008
EUGFL /EGFL /ELFUL   6.2.2  462  917
Samhørighedspolitik (EU-arbejde)        
- Programmer 1994-1999  6.2.4  521  414
- Programmer 2000-2006  6.2.4 1 890  1 173
- Finansielle korrektioner delsum     2 411  1 587
Finansielle korrektioner i alt     2 873 2 504
       
Inddrivelser    Bemærkning 2009 2008
EUGFL/EGFL/ELFUL  (påvist af medlemsstater)  6.3  163  360
Samhørighedspolitik (EU-arbejde)    6.3  102  31
Andre forvaltningstyper    6.3  181  72
Inddrivelser i alt       446  463
         
Beskyttelse af EU-budget i alt     3 319  2 967
 
Tabellen omfatter ikke medlemsstaternes inddrivelser og tilbagetrækninger under 
samhørighedspolitikken efter deres egen kontro l. Trods deres forpligtelse til at levere 
opdaterede oplysninger til Kommissionen om tilbagetrækninger og inddrivelser er de i 
henhold til lovgivningen for programmerne fo r 2000-2006 ikke forpligtede til separat at 
angive inddrivelser, der påvise s under deres egen kontrol. Derf or og for at undgå overlapning 
med de finansielle korrektione r er medlemsstaternes inddri velser og tilbagetrækninger 
(2009: 1 233 mio. EUR) ikke  inkluderet (se bemærkning 6.5). 
 
DA 86   DA Oversigt over inddrivelser og finansiell e korrektioner genn emført i 2009  
(mio. EUR)
Finansielle korrektioner      Bemærk-
ning  Bekræftet 
i 2009  Bekræftet 
inden 
2009  I alt 
EUGFL /EGFL /ELFUL    6.2.2  274  429  703
Samhørighedsfonden             
- Programmer 1994-99  6.2.4  163  137  300
- Programmer 2000-2006  6.2.4  313  96  409
- Finansielle korrektioner delsum       476  233  709
Finansielle korrektioner i alt       750  662 1 412
        
(mio. EUR)
Inddrivelser      Bemærk-
ning  Bekræftet 
i 2009  Bekræftet 
inden 
2009  I alt 
EUGFL /EGFL /ELFUL      6.3.  117  31  148
Samhørighedsfonden      6.3.  102  0  102
Andre forvaltningstyper      6.3.  147  34  181
Inddrivelser i alt         366  65  431
            
Beskyttelse af EU-budget i alt      1 116  727 1 843
 
6.2 FINANSIELLE KORREKTIONE R UNDER DELT FORVALTNING 
 
Under delt forvaltning gennemføres fina nsielle korrektioner i tre hovedtrin:  
Beløbet er stadig ved at blive afsluttet gennem retlige og kontradiktoriske procedurer 
("igangværende " – se bemærkning 6.4 nedenfor). 
1) Beløbet er påvist og afsluttet (" besluttet " via Kommissionens beslutning) eller 
"bekræftet ": aftalt med medlemsstater ne ved delt forvaltning. 
2) Beløbet er faktisk inddre vet eller modtaget kontant fra medlemsstaten (besluttet 
korrektion) eller via et fradrag (tilbagetr ækning/inddrivelse) af medlemsstaten fra en 
fremtidig betalingsanmodning ("gennemført ") (se bemærkning 6.2.4 ved finansielle 
korrektioner, der endnu ikke er gennemført). 
 
6.2.1 Landbrug og udvikling af landområder 
 
Vedrørende EGFL og ELFUL, som har erst attet EUGFL, Garantisektionen, anvendes 
 
DA 87   DA finansielle korrektioner af Kommissionen ge nnem regnskabsafslutningen i henhold til den 
gældende lovgivning. 
Procedure for regnskabsafslutning  
Proceduren for regnskabsafslutni ng forestås af Kommissionen og omfatter en årlig finansiel 
regnskabsafslutning for hvert betalingsor gan og en flerårig forskriftsmæssig 
regnskabsafslutning, der vedrører de af medl emsstaterne opgivne udgifters overensstemmelse 
med EU's forskrifter. For så vidt angår EG FL, bogføres alle disse beløb i Kommissionens 
resultatopgørelse som indtægter. For ELFUL kan de beløb, der inddrives af medlemsstaterne 
selv, samt de beløb, der fremkommer ved de n årlige finansielle regnskabsafslutning, 
sædvanligvis genanvendes under programmet.  
 
Finansiel regnskabsafslutning : Kommissionen vedtager en årlig beslutning om 
regnskabsafslutning, hvormed den formelt accep terer betalingsorganernes årsregnskaber på 
grundlag af forvaltningskontrol samt de atte ster og rapporter, der er udarbejdet af 
godkendelsesorganerne. 
 
Den forskriftsmæssige  regnskabsafslutning  har til formål at udelukke udgifter fra EU-
finansieringen, hvis de ikke er afholdt under overholdels e af EU-forskrifterne. Den 
forskriftsmæssige regnskabsafslutning betyder derfor ikke, at der inddrives uretmæssigt 
udbetalte beløb direkte fra de e ndelige modtagere. Finansielle korrektioner er imidlertid et 
redskab, der stærkt tilskynder medlemsstaterne til at forb edre deres forvaltnings- og 
kontrolsystemer og dermed også til at forebygge , påvise og inddrive uretmæssigt udbetalte 
beløb hos de endelige støttemodt agere. Endvidere fratager en forskriftsmæssig korrektion ikke 
medlemsstaten fra ansvaret for at retsfo rfølge konstaterede uregelmæssigheder. Den 
forskriftsmæssige efterprøvning sker ikke sker på årsbasis, da den dæ kker udgifter afholdt i 
flere end et enkelt regnskabsår. 
 
Regnskabsmæssig godkendelse af udbetalinger foretaget i strid med forskriftsmæssige 
tidsfrister:  Overholdelsen af de fastlagte tidsfrister kontrolleres systematisk tre gange årligt i 
overensstemmelse med artikel 9 i forordni ng nr. 883/2006. I tilfælde af manglende 
overholdelse af tidsfristerne foretager Kommi ssionen nedsættelser med forbehold for visse 
særlige godtgørelser for særtilf ælde og usædvanlige omstændigheder samt proportionalitet. 
De finansielle korrektioner for manglende ove rholdelse af udbetalingsfrister behandles som 
"negative betalinger" og bogføres i resu ltatopgørelsen som en udgiftsnedsættelse. 
 
6.2.2 Landbrug og udvikling af landområde r – finansielle korrektioner i 2009  
 
Samlede finansielle korrektion er besluttet i 2009 i tilknytnin g til landbrug og udvikling 
af landområder 
(mio. EUR)
  2009 2008 
Procedure for regnskabsafslutning:    
Regnskabsafslutning og manglende overholdelse af 
betalingsfrister   103 58
Efterprøvende regnskabsafslutning   359 859
I alt  462 917
 
DA 88   DA Ovennævnte beløb vedrører EGFL, da der for ELFUL kun blev anvendt finansielle 
korrektioner for ca. 0,4 mio. EUR i 2009. Disse bel øb er anført i resultatopgørelsen. Se bilag 
1 for en opdeling af ovennævnte beløb pr. medlemsstat. 
Faldet i forskriftsmæssig regnskabsafslutni ng fra 2008 til 2009 skylde s ikke-gennemførte 
beslutninger om forskriftsmæssig regnskabsaf slutning ved udgangen af 2008 til et samlet 
beløb af 368 mio. EUR. 
 
Finansielle korrektioner gennemført i 2009 i tilknytning til landbrug og udvikling af 
landområder 
(mio. EUR)
  Gennemførelse 2009  
Procedure for regnskabsafslutning 
Regnskabsafslutning og mang lende overholdelse af 
betalingsfrister   103
Efterprøvende regnskabsafslutning   600
I alt  703
Se bilag 2 for en opdeling af ovennævnte beløb pr. medlemsstat. 
 
6.2.3 Samhørighedspolitikken 
 
I henhold til forskrifterne vedrørende samhør ighedspolitikken gennemføres finansielle 
korrektioner af både medlem sstaterne og Kommissionen: 
• Medlemsstaterne kan gennemføre finansielle korrektioner på to måder:    
– De kan straks trække den pågældende udgift tilbage fra programmet ved at 
fratrække den på næste udgiftsopgørelse, der indgives til Kommissionen, så EU-
finansieringen derved frigives til forpligtelse til andre foranstaltninger. 
– Eller de kan midlertidigt lade  udgifterne forblive i progra mmet, indtil resultatet af 
proceduren for inddrivelse af det uret mæssigt udbetalte beløb fra modtagerne 
foreligger. Inddrivelse foretages ved at søge tilbagebetaling af de pågældende 
beløb eller ved udligning af de beløb, der skal tilbagebetales, mod fremtidige betalinger til den samme modtager. Se bemærkning 6.5 nedenfor for yderligere 
oplysninger om såda nne inddrivelser. 
– Medlemsstaterne skal levere data om finansielle korrekt ioner i form af beløb, der 
er trukket tilbage af samfinansieringen, og de inddrevne beløb til Kommissionen. 
De to sæt data er separate og supplere nde, da kun udgifter, de r er trukket tilbage 
og afventer resultatet af inddriv elsesprocedurerne, er medtaget i 
tilbagetrækninger , og kun udgifter, der i kke er trukket tilbage fra starten, men er 
bevaret i de bogførte udgifter, indt il de inddrives, er medtaget i inddrivelser , når 
inddrivelse har fundet sted. Medlemsstaterne er ikke fo rpligtede til at skelne 
mellem korrektioner fra EU-organernes ar bejde og korrektioner fra deres egne 
kontroller og revisioner. Denne indberetni ngsanmodning er først blevet indført for 
programmeringsperioden 2007-2013. 
• Finansielle korrektioner efte r EU-revision og kontrol fore tages på følgende måde: 
 
DA 89   DA – Når medlemsstaten indvilliger i at foreta ge en finansiel korrektion som følge af 
kontrol eller revision foretage t af en EU-institution, kan den fradrage den allerede 
angivne uregelmæssige udgift på den næste betalingsanmodning (som er 
kumulativ for hvert program eller hvert  projekt under Samhørighedsfonden) og 
genanvende den frigivne EU-finansiering til andre støtteberettigede udgifter under 
det pågældende prog ram, men ikke til den eller de foranstaltninger, der var 
genstand for korrektionen. 
– Kommissionen udsteder indtægtsordrer med henblik på at foretage finansielle 
korrektioner i følgende tilfælde:  
• efter formelle beslutninger om finansielle korrektioner 
• ved afslutningen af et program og  
• efter afslutningen af et program, når medl emsstaterne har foreta get inddrivelse hos 
modtagerne. 
I sådanne tilfælde på virker indtægtsordrer  Kommissionens regnskab. 
– Kommissionen udsteder ikke indtægtsordr er i andre tilfælde af finansielle 
korrektioner, navnlig når medlemsst aterne accepterer og gennemfører den 
finansielle korrektion. I sådanne tilfælde registreres oplysningerne ikke i Kommissionens regnskabssystem. 
 
6.2.4 Finansielle korrektioner i tilknytn ing til samhørighedspolitikken i 2009 
 
Tabellen nedenfor omfatter ikke resultaterne af medlemsstaterne s egen kontrol af udgifter til 
strukturforanstaltninger. 
 
Finansielle korrektioner bekræftet i 2009 
(mio. EUR)
    EFRUSamhørigheds-
fonden  ESF FIUF  EUGFL, 
Udviklings-
sektionen  I ALT
Finansielle korrektioner (1994-99):        
 Gennemført   87 10 21 41 4 163
 Endnu ikke gennemført  358 0 0 0 0 358
Delsum (1994-99)   445 10 21 41 4 521
Finansielle korrektioner (2000-2006):         
 Gennemført   84 63 141 2 25 315
 Endnu ikke gennemført  1 532 13 18 3 9 1 575
Delsum (2000-2006)  1 616 76 159 5 34 1 890
Finansielle korrektioner 2009 i alt  2 061 86 180 46 38 2 411
Finansielle korrektioner 2008 i alt   949  92  522  19  5 1 587
 
DA 90   DA Bemærk: De bekræftede tal for 2009 omfa tter finansielle korre ktioner, der er 
besluttet/bekræftet i 2008, so m ikke tidligere er  indberettet, og som beløber sig 
til 90 mio. EUR. 
 
Stigningen i bekræftede beløb fra 2008 til 2009 fo r EFRU skyldes målrettede foranstaltninger 
under handlingsplanen til styrkelse af Euro pa-Kommissionens tilsynsfunktion ved delt 
forvaltning af strukturforansta ltninger (KOM(2010)52) og godkendels en af en større finansiel 
korrektion for Spanien i november 2009. 
Faldet i bekræftede beløb vedrørende ESF i 2009 sammenlignet med de indberettede beløb for 
2008 skyldes Kommissionens gennemførelse af  ovennævnte handlingspl an i 2008, som har til 
formål at fremskynde beslutningsprocedurerne  for igangværende finansielle korrektioner, 
hvilket efterfølgende reducerede antallet af korrektione r, der skal gennemføres i 2009. Ud af 
det beløb på 522 mio. EUR for finansielle korre ktioner, der blev be kræftet i 2008, beløber 
gennemførelsen af finansielle korrektioner for ESF sig til 518 mio. EUR for det pågældende år. 
 
Tallene i tabellerne ovenfor er opstillet på et "per iodiseret grundlag". Det betyder, at nogle af 
disse beløb allerede er blevet  gennemført i 2009 (709 mio. EU R for alle fonde), mens de 
resterende gennemføres i de kommende år. 
 
Bekræftede finansielle korrektioner – kumulative tal  
(mio. EUR)  
    2000-2006  1994-1999  I alt 
  31.12.2009 31.12.2009 31.12.2009 
Samhørighedsfonden    233  273  506 
EFRU   3 797 1 633 5 430 
ESF   1 130  392 1 522 
FIUF    7  97  104 
EUGFL, 
Udviklingssektionen    36  121  157 
I alt   5 203 2 516 7 719 
Se bilag 3 for en opdeling af ovennævnte beløb pr. medlemsstat. 
 
Finansielle korrektioner, der er bekr æftet pr. 31. december 2009, men endnu ikke 
gennemført pr. 31. december 2009 (kumulative tal) 
 
Inddrivelsen eller den finansielle korrektion er  "endnu ikke gennemført", når den er besluttet 
eller bekræftet, men beløbet endnu ikke er bl evet inddrevet, fratrukket eller tilbagetrukket. 
 
DA 91   DA  
(mio. EUR)
Til gennemførelse pr. 31.12.2009    EFRU  Samhørigheds-
fonden  ESF FIUF  EUGF, 
Udviklings-
sektionen  I ALT  
Finansielle korrektioner (1994-99):   359  11  1  0  0  371
Finansielle korrektioner (2000-2006):   1 904  23  22  3  9 1 961
Til gennemførelse pr. 31.12.2009 i alt   2 263  34  23  3  9 2 332
 
Det lave beløb, der blev gennemført fo r beslutninger i 2009, vedrører EFRU. 
Hvad angår programmeringsperioden 1994-1999, er hovedparten af de finansielle 
korrektioner, som endnu ikke er gennemført i 2009, finansielle korrektioner, som blev 
vedtaget i fjerde kvartal 2009. Gennemførelsen vil finde sted i første kvartal 2010. 
Hvad angår programmeringsperioden 2000-2006, kan en medlemsstat, der accepterer at 
foretage en korrektion som resu ltat af en EU-kontrol, gennemf øre den finansielle korrektion 
ved at fratrække beløbet for den uregelmæssige  udgift på den efterfølgende udgiftsopgørelse 
eller erstatte den med andre støtteberett igede udgifter under det samme program. Da 
betalingsloftet er nået for de fles te EFRU-programmer og projekter under 
Samhørighedsfonden (2000-2006), vil fradraget af  uberettigede udgifter kun blive afspejlet i 
de endelige dokumenter (endelig udgiftsanmel delse, afslutningserklæring og endelig 
gennemførelsesrapport), som medlemsstater ne indgiver i de kommende måneder. 
 
Finansielle korrektioner gennemført i 2009 (b ekræftet i 2009 og i de foregående år) 
(mio. EUR)
        EFRU  Samhørigheds-
fonden  ESF FIUF  EUGFL, 
Udviklings-
sektionen  I ALT  
Finansielle korrektioner (1994-99):          
 Bekræftet i 2009   87  10  21  40  5  163
 Bekræftet i foregående år    131  0  0  6  0  137
Delsum (1994-99)     218  10  21  46  5  300
Finansielle korrektioner (2000-2006):           
 Bekræftet i 2009   82  63  14
1  2  25  313
 Bekræftet i foregående år    34  16  44  2  0  96
Delsum (2000-2006)     116  79  18
5  4  25  409
Finansielle korrektio ner gennemført i 2009 
i alt  334  89  20
6  50  30  709
Se bilag 4 for en opdeling af ovennævnte beløb pr. medlemsstat. 
 
DA 92   DA  
6.3 INDDRIVELSER FORETAG ET AF KOMMISSIONEN ELLER 
MEDLEMSSTATERNE 
 
Dette udgiftsområde vedrører inddrivelse af be løb, der er uretmæssigt  udbetalt, og som er 
påvist af Kommissionen, medl emsstaterne, Den Europæiske  Revisionsret eller OLAF. 
Inddrivelser bekræftet i 2009 
(mio. EUR)  
    2009 2008 
Delt forvaltning      
Landbrug: EUGFL /EGFL   163  360 
Samhørighedspolitikken     102  31 
Delsum     265  391 
Andre forvaltningstyper:      
- foranstaltninger udadtil   81  32 
- interne politikker   100  40 
Delsum     181  72 
I alt    446  463 
Inddrivelser gennemført i 2009 
(mio. EUR)
      Bekræftet i 2009Bekræftet inden 
2009  I alt
Delt forvaltning        
Landbrug: EUGFL /EGFL    117  31  148
Samhørighedspolitikken     102  0  102
Delsum       219  31  250
Andre forvaltningstyper:        
- foranstaltninger udadtil     60  21  81
- interne politikker     87  13  100
Delsum       147  34  181
I alt      366  65  431
 
6.3.1 Landbrug: inddrivelse af uregelmæ ssigheder påvist af medlemsstaterne   
 
Medlemsstaterne er forpligtet ti l at inddrive tabte beløb forå rsaget af uregelmæssigheder i 
henhold til deres nationale bestemmelser og pro cedurer. For foranstaltninger finansieret af 
EGFL skal de, hvis det lykkes for dem at inddr ive beløbet fra modtager ne, kreditere beløbet 
til Kommissionen, og beløbet bogføres i resulta topgørelsen som en indtægt. For ELFUL 
trækkes de inddrevne beløb fr a det næste betalingskrav, hvor for det relevante ELFUL-beløb 
kan genanvendes til programmet. Hvis en medlem sstat ikke fortsætter inddrivelsesforsøgene 
eller ikke udviser den fornødne omhu i inddri velsen, kan Kommissionen be slutte at gribe ind 
med en forskriftsmæssig efterp røvning og pålægge medlemsstate rne finansielle korrektioner. 
 
DA 93   DA  
Faldet i indtægt fra uregelmæssigheder skyldes primært de positive effekter af mere effektive kontrolsystemer i medlemsstaterne, herunder indvir kningen af 50:50-reglen (artikel 32, stk. 5, 
i Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005). 
 
6.3.2 Samhørighedspolitikken 
 
Medlemsstaterne bærer det primære ansvar  for at forebygge, påvise og korrigere 
uregelmæssigheder og inddrive ubere ttiget udbetalte beløb, evt. me d morarenter. Beløb, der er 
inddrevet af medlemsstaterne, er ikke anført  i tabellen ovenfor (se bemærkning 6.5). Det 
inddrivelsesbeløb, der er anført i denne post, vedrører inddrivelser,  der er foretaget direkte af 
Kommissionen. 
 
6.3.3 Andre forvaltningstyper 
 
Inddrivelserne af uregelmæssigheder, der er påvi st i forbindelse med andre forvaltningstyper, 
gennemføres ved udstedelse af en indtægtsordre eller ved fradrag i en senere betaling. Hvis en 
modtager anmodes om at indg ive en korrigeret endelig udgif tsopgørelse, angives beløbet for 
uregelmæssigheden ikke nødvendigvis i Kommissionens regnskabssystem. 
6.4 IGANGVÆRENDE FINANSIELLE KORREKTIONER EFTER EU-
KONTROL
 
6.4.1 Landbrug 
(mio. EUR)  
Igangværende 
finansielle 
korrektioner 
pr. 31.12.2008Nye 
igangværende 
finansielle 
korrektioner 
i 2009  Finansielle 
korrektioner 
besluttet i 
2009  Justeringer af 
besluttede 
eller 
igangværende 
finansielle 
korrektioner 
pr. 31.12.2008  Igangværende 
finansielle 
korrektioner 
pr. 31.12.2009
EUGFL 1 733 657 -317 690 2 763
Kommissionen fastlægger hvert år de foranstaltninger og  de medlemsstater, der skal revideres 
med hensyn til overensstemmelse på grundlag af en årlig risikoanalyse, som gennemføres på 
tværs af de forskellige landbrugsudgifter. Den fo rskriftsmæssige efterprøvning tager nogle år. 
Ved udgangen af 2009 var overensstemmelsesarbejd et med udgifter afholdt  i årene forud for 
2003 stort set afsluttet. Revisionen for 2003-2009 er  stadig undervejs. 
 
I overensstemmelse med sine regnskabs principper og alminde ligt accepterede 
regnskabsprincipper kan Kommissi onen bruge overslag i udarbejde lsen af årsregnskabet. Det 
gælder det udgiftsbeløb, der sandsynligvis vi l blive udelukket fra EU-finansiering som 
resultat af fremtidige beslutninger om regnskabs afslutning. Dette overslag  baseres på de mest 
pålidelige oplysninger, der er tilgængelige. Da EGFL-korrektioner besluttes for hvert 
regnskabsår, er det muligt at beregne de gennemsnitlige korrektioner pr. afsluttet regnskabsår og ekstrapolere denne procentd el til senere regnskabsår, som kontrollen endnu ikke er 
 
DA 94   DA afsluttet for. Pålideligheden af dette oversla g vurderes på grundlæg af sammenligningen med 
beløbene for "igangværende korrek tioner" for de år, hvor disse informationer foreligger, og 
kontrolleres i forhold til result aterne af de overen sstemmelsesrevisioner, der er gennemført i 
det pågældende år. Gennemsnittet for korrektione r pr. regnskabsår er endvidere forholdsvist 
stabilt og ligger mellem 1,1 % og 1,9 %. 
 
Beløbet på 2 763 mio. EUR er det skønnede  tilgodehavende i medfør af fremtidige 
beslutninger om regnskabsafslut ning i forbindelse med revisi on af visse udgifter, der blev 
opgivet i tidsrummet 2003-2009. Af dette bel øb repræsenterer 2,1 mia. EUR igangværende 
finansielle korrektioner, som er beregnet på gr undlag af igangværende revision (som primært 
vedrører udgiftsårene 2003-2007). 
 
Stigningen i det ovennævnte overslag skyldes stigningen i den gennemsnitlige andel af korrektioner i forhold til udgifter fra 1,1 % til 1, 5 % sammenlignet med de foregående år. De 
seneste tal for "igangværende korrektione r" 2003, 2004, 2005, 2006 og 2007 bekræfter denne 
frekvens og viser endda en højere gennemsnitlig korrektionsfrekvens end 1,5 %. Det er på nuværende tidspunkt vanskeligt at forudsige de finansielle konsekvenser af indførelsen af 
enkeltbetalingsordningen i 2005. Det kan på den en e side vurderes, at der vil være færre 
korrektioner i antallet af sager.  På den anden side kan standa rdsatskorrektioner i forbindelse 
med foranstaltninger under enke ltbetalingsordningen have stør re finansiel indvirkning. Da 
beløbene endnu ikke er endelige, er de ikke opført i balancen. 
 
DA 95   DA 6.4.2 Strukturforanstaltninger  
 
(mio. EUR)  
Igangværende 
finansielle 
korrektioner 
pr. 31.12.2008  Nye 
igangværende 
finansielle 
korrektioner i 
2009  Finansielle 
korrektioner 
bekræftet i 2009  Justeringer af 
bekræftede eller 
igangværende 
finansielle 
korrektioner 
pr. 31.12.2008  Igangværende 
finansielle 
korrektioner 
pr. 31.12.2009  
Struktur- og samhørighedsfonde (1994-1999 
og 2000-2006 programmer)            
EFRU    1 771  89 -1 087 - 343  430 
Samhørighedsfonden     178  98 - 80 - 47  149 
ESF     630  2 - 56 - 250  326 
FIUF     35  0 - 33  0  2 
EUGFL, Udviklingssektionen + ELFUL    4  221 - 38  4  191 
I alt     2 618  410 -1 294 - 636 1 098 
 
Ovennævnte beløb er baseret på resultater af Kommissionens, Revisionsr ettens eller OLAF's 
undersøgelser, som alle følges op af de rele vante generaldirektora ter gennem retlige og 
kontradiktoriske procedurer mod de berørte medl emsstater. Det drejer sig om det bedst mulige 
skøn under hensyntagen til status i opfølgningerne på revisionerne og udstedelse af formelle 
skrivelser med den endelige holdning (eller  tilsvarende) pr. 31. december 2009. Beløbet kan 
ændre sig som følge af proceduren for susp ensioner og finansielle korrektioner, hvor 
medlemsstaterne får mulighed for under en hør ing at fremlægge yderligere dokumentation til 
støtte for deres krav. 
 
6.5 INDDRIVELSER OG FINANSIELLE KORREKTIONER, SOM MEDLEMS-STATERNE FORETAGER I TILKNYT NING TIL STRUKTURFORANSTALT-
NINGER ELLER SAMHØRIGSHEDSPOLITIKKEN  
 
Hvad angår samhørighedspolitikken, registrere s korrektioner iværksat af medlemsstaterne 
efter egen revision eller EU-revision ikke i Kommissionens regnskabssystem, eftersom 
medlemsstaterne kan genanvende disse be løb til andre støtteberettigede udgifter. 
Medlemsstaterne skal dog levere opdate rede oplysninger til Kommissionen om 
tilbagetrækninger, inddrivelser og udestående indd rivelser for strukturfondene for både 2009 
og kumulerede tal for perioden 2000-2006 og peri oden 2007-2013 for alle fire fonde (EFRU, 
ESF, EUGFL (Udviklingssektionen) og FIUF). De er dog ikke forpligtede til at skelne 
mellem korrektioner fra EU-organernes arbe jde og dem fra deres egne kontroller og 
revisioner. Medlemsstaternes fi nansielle korrektioner lægges de rfor ikke til Kommissionens. 
 
Tilbagetrækninger og inddrivelse r i 2009 på grundlag af data fr emsendt af medlemsstaterne i 
overensstemmelse med deres forpligtels e i henhold til forordning nr. 438/2001 og 
nr. 448/2001 beløber sig til henholdsvis 986 mio. EUR og 247 mio. EUR, dvs. 1 233 mio. EUR i alt. Disse tal tager højde fo r resultaterne af den første analyse, som 
 
DA 96   DA Kommissionen har udført, og som har ført til, at visse data er blevet korrigeret. 
Kommissionens revision på stedet  af medlemsstaternes data i l øbet af 2009 i ni medlemsstater 
(10 medlemsstater i 2008) viste,  at systemerne til registreri ng og indberetning af data endnu 
ikke er helt pålidelige i alle me dlemsstater, selv om de r er noget, der tyder på, at kvaliteten er 
blevet bedre, og der er sket visse forbedringer  i forhold til tidligere år. Desuden er tallene 
ufuldstændige, navnlig med hensyn til data for hele programmeri ngsperioden, da nogle af de 
store medlemsstater endnu ikke har meddelt korrekti oner, der er gennemført i de første år af 
perioden. Selv med hensyn til fuldstændighed er der sket forbedring sammenlignet med 
tidligere år, og medlemsstaterne har accepte ret at fremsende udførlige oplysninger ved 
afslutning. 
 
For perioden 2000-2006 er der risiko for overlapni ng mellem de tal, der er indberettet for 
finansielle korrektioner, som stammer fra EU -organers arbejde (revisioner foretaget af 
Kommissionen og Revisionsretten  samt OLAF-undersøgelser), og dem, som medlemsstaterne 
indberetter. Dette skyldes, at en stor del af de finansielle korrekti oner fra disse organers 
arbejde bliver accepteret af me dlemsstaterne og gennemført ude n en formel beslutning fra 
Kommissionen ved, at de pågæld ende udgifter trækkes tilbage fra deres udgiftsanmeldelser. 
Da medlemsstaterne ikke er forpligtet til at  skelne mellem korrektioner fra EU-organernes 
arbejde og korrektioner fra deres egne kontroller og revisioner, er det ikke muligt at vurdere 
omfanget af denne overlapning helt præcist. Medlemsstatens faktiske gennemførelse sker 
endvidere ikke nødvendigvis i samme år, som medlemsstaten accepterer den finansielle 
korrektion. Den mulige overlapning er derfor ku n et skøn. En sammenligning for hver enkelt 
medlemsstat mellem medlemsstaternes tal for 2009 og beløbene for de korrektioner, der 
skyldes EU-organernes arbejde, og som medlemsst aterne har accepteret,  tyder på, at denne 
overlapning ikke overstiger 465 mio. EUR.  For 2008 vil overlapni ngen ikke overstige 
600 mio. EUR. 
 
I programmeringsperioden 2007-2013 har Ko mmissionen inkorporeret den årlige 
indberetning i sit it-system. Dette vil betyde, at  den vil modtage elektroniske data direkte fra 
medlemsstaterne. I henhold til sektorlovgivningen skal medlem sstaterne også separat angive 
korrektioner, der skyldes EU-organernes arbe jde, med henblik på at undgå overlapning. 
 
DA 97   DA Bemærkning 6 – bilag 1: Samlede finansie lle korrektioner og inddrivelser besluttet i 
2009 i tilknytning til landbrug og udvikling af landområder  
 
Opdelt pr. medlemsstat  
(mio. EUR)
Medlemsstat  Finansiel 
regnskabsafslutningEfterprøvende 
regnskabsafslutningAngivne 
uregelmæssighederI alt 
Belgien 0 12 2 15
Bulgarien 0 0 5 5
Tjekkiet 0 0 0 1
Danmark 0 101 4 104
Tyskland 0 2 15 17
Estland 0 0 0 0
Irland -2 3 2 4
Grækenland 2 18 1 21
Spanien 7 62 38 106
Frankrig 3 73 35 111
Italien -3 5 13 15
Cypern 0 0 0 0
Letland 0 0 0 0
Litauen 0 2 1 4
Luxembourg 0 0 0 0
Ungarn 6 13 2 22
Malta 0 0 0 0
Nederlandene 1 30 5 36
Østrig 0 2 1 3
Polen 0 11 2 13
Portugal 0 9 8 18
Rumænien 5 0 9 14
Slovenien 0 1 0 2
Slovakiet 0 0 1 1
Finland 2 0 0 2
Sverige 0 0 2 2
Det Forenede 
Kongerige 83 12 14 109
Besluttet i alt  103 359 163 625
 
Bemærk: Tallene ovenfor er afrundet til millioner euro, og beløb, der vises som 0, 
repræsentere faktiske tal på mindre end 500 000 EUR. 
 
DA 98   DA Bemærkning 6 – bilag 2: Saml ede finansielle korrektioner og inddrivelser gennemført i 
2009 i tilknytning til landbrug og udvikling af landområder 
 
Opdelt pr. medlemsstat  
(mio. EUR)
Medlemsstat  Regnskabsafslutning 
og manglende 
overholdelse af 
betalingsfrister  Efterprøvende 
regnskabsafslutning  Uregelmæssigheder 
angivet af 
medlemsstaterne 
(tilba gebetalt til EU)I alt 
Belgien 0 12 2 14
Bulgarien 0 - 1 1
Tjekkiet 0 - 0 0
Danmar k 0 101 4 105
Tysklan d 0 1 16 18
Estlan d 00 0 0
Irland -2 5 2 5
Grækenlan d 2 189 5 196
Spanien 7 23 30 59
Frankrig 3 46 34 82
Italien -3 167 13 177
Cypern - 0 0 1
Letlan d 00 0 0
Litauen 0 0 2 2
Luxembourg 0 - 0 0
Ungarn 6 - 3 9
Malta - - 0 0
Nederlandene 1 2 6 9
Østrig 0 - 1 1
Polen 0 - 2 2
Portugal 0 0 7 7
Rumænien 5 - 7 12
Slovenien 0 1 0 2
Slovakiet 0 0 0 0
Finlan d 20 1 2
Sverige 0 12 2 14
Det Forenede 
Kongerige 83 41 9 133
Gennemført i alt  103 600 148 851
Bemærk: Tallene ovenfor er afrundet til millioner euro, og beløb, der vises som 0, 
repræsentere faktiske tal på mindre end 500 000 EUR.  
 
DA 99   DA Bemærkning 6 - bilag 3: Finansielle ko rrektioner bekræftet i 2009 for struktur-
foranstaltninger i alt  
 
Opdelt pr. medlemsstat  
(mio. EUR)  Kumuleret 
2008 Finansielle korrektioner bekræftet i 2009  Kumuleret 
2009 
Medlemsstat    EFRUSamhørigheds-
fonden  ESF FIUFEUGFL, 
Udviklingssektionen  I 
ALT  
1994-1999 1 995  445  10  21  41  4  521 2 516
Belgien   5 - -  0 - -  0  5
Danmark   3  0 - - - -  0  3
Tyskland   286  49 - - -  4  53  339
Irland   42  0 - - - -  0  42
Grækenland   526 - - - -  0  0  526
Spanien   244  250  5  17  32  0  304  548
Frankrig   83  0 -  0 - -  1  84
Italien   442  63 - - - -  63  505
Luxembourg   1  0 -  4 - -  4  5
Nederlandene   168  1 - -  9 -  9  177
Østrig   2  0 - - -  0  0  2
Portugal   113  19  5 - - -  24  137
Finland   1 - -  0 -  0  0  1
Sverige   1  0 - - - -  0  1
Det Forenede Kongerige   77  54 - - - -  54  131
Interreg   1  9 - - - -  9  10
2000-2006 3 313 1 616  76  159  5  34 1 890 5 203
Belgien   5  2 -  3 - -  5  10
Bulgarien  - -  2 - - -  2  2
Tjekkiet  - -  0 - - -  0  0
Danmark  - - -  0  0 -  0  0
Tyskland   10  0 -  2 - -  2  12
Estland  -  0 - - - -  0  0
Irland   26  16 - - - -  16  42
Grækenland   867  37  2  14 - -  53  920
Spanien  1 246 1 200  22  24  3  8 1 257 2 503
Frankrig   249  3 -  9  0 -  12  261
Italien   608  135 -  80  2 -  217  825
Cypern  - - - - - - - -
Letland   3  1 -  0 - -  1  4
Litauen   1 -  1 - - -  1  2
Luxembourg  - - -  2 - -  2  2
Ungarn  -  4  41  7 -  0  52  52
Malta  - - - - - - - -
Nederlandene   1  0 - - -  1  1  2
Østrig  - - - - - - - -
Polen   37  85 -  12  0  11  108  145
Portugal   95  31  0  0 - -  31  126
Rumænien   2 -  8 - -  14  22  24
Slovenien   2 - -  0 - -  0  2
Slovakiet   1  38 - - - -  38  39
Finland  -  0 - -  0  0  0  0
Sverige   11 - -  0 - -  0  11
Det Forenede Kongerige   149  63 -  5 - -  68  217
Interreg  -  1 - - - -  1  1
Bekræftet i alt  5 308 2 061  86  180  46  38 2 411 7 719
 
DA 100   DA Bemærk: Tallene ovenfor er afrundet til millioner euro, og beløb, der vises som 0, 
repræsentere faktiske tal på mindre end 500 000 EUR. 
Bemærkning 6 – bilag 4: Finansielle  korrektioner genne mført i 2009 i alt: 
Strukturforanstaltninger  
 
Opdelt pr. medlemsstat 
(mio. EUR)  Beslutninger gennemført i 2009  
Medlemsstat  EFRU  Samhørigheds-
fonden  ESF FIUF  EUGFL, 
Udviklingssektionen  I ALT  
Perioden 1994-1999   218  10  21  46  5  300
Belgien  - -  0 - -  0
Danmark   2  --- -   2
Tyskland   109 - -  0  4  113
Irland   0 - -  0 -  1
Grækenland  -  ---  0   0
Spanien   3  5  17  32  0  57
Frankrig   1 -  0  5 -  6
Italien   41 - - - -  41
Luxembourg   0 -  4 - -  4
Nederlandene   7 - -  9 -  16
Østrig   0 - - -  0  0
Portugal   1  5 - - -  6
Finland  - -  0 -  0  0
Sverige   0  --- -   0
Det Forenede Kongerige   52 - - - -  52
Interreg   2  --- -   2
Perioden 2000-2006   116  79  185  4  25  409
Belgien  - -  3 - -  3
Bulgarien  -  3 - - -  3
Tjekkiet  -  0 - - -  0
Danmark  - - - - - -
Tyskland  - - - - - -
Estland  -  0 - - -  0
Irland  - - - - - -
Grækenland   47  5  14 - -  66
Spanien   7  14  38  0 -  59
Frankrig   1 -  0 - -  2
Italien   10 -  80  4 -  93
Cypern  - - - - - -
Letland  - -  0 - -  0
Litauen  -  1 - - -  1
Luxembourg  - -  2 - -  2
Ungarn  -  40  1 -  0  41
Malta  - - - - - -
Nederlandene  - - - - - -
Østrig  - - - - - -
Polen   42 -  42 -  11  95
Portugal   9  9 - - -  18
Rumænien  -  6 - -  14  20
Slovenien  - - - - - -
Slovakiet  - - - - - -
Finland  -  ---  0   0
Sverige  - - - - - -
Det Forenede Kongerige  - -  5 - -  5
Interreg   0  --- -   0
 
DA 101   DA Gennemført i alt   334  89  206  50  30  709
Bemærk: Tallene ovenfor er afrundet til millioner euro, og beløb, der vises som 0, 
repræsentere faktiske tal på mindre end 500 000 EUR. 
 
DA 102   DA 7. FINANSIEL  RISIKOSTYRING 
 
Følgende oplysninger om EU's fi nansielle risikostyring vedrører: 
– likviditetstransaktioner, som Europa-Kommi ssionen har foretaget for at gennemføre sit 
budget 
– långivnings- og låntagningsaktiviteter ge nnemført af Europa-Kommissionen gennem 
makrofinansiel bistand (MFA), betalingsbalancelån og Euratom  
– Garantifonden for fora nstaltninger udadtil og 
– långivnings- og låntagningsaktiv iteter gennemført af EU gennem Det Europæiske Kul- og 
Stålfællesskab (under afvikling).   
7.1. POLITIKKER FOR RISIKOSTYRING 
7.1.1.  Likviditetstransaktioner 
Reglerne og principperne for forvaltningen af Kommissionens likvid itetstransaktioner er 
fastlagt i Rådets forordning nr. 1150/2000 (som  ændret ved Rådets forordning nr. 2028/2004) 
og i finansforordningen (Rådets forordning nr. 1605/2002, ændret ved Rådets forordning 
nr. 1995/2006) og gennemførelsesbestemmelse rne dertil (Kommissionens forordning 
nr. 2342/2002, ændret ved Kommissi onens forordning nr. 478/2007). 
 
Som følge af ovennævnte forordninger finde r følgende hovedprincipper anvendelse: 
– Egne indtægter indbetales af medlemsstaterne  på en konto, der er oprettet med henblik 
herpå i Kommissionens navn hos hver medlemssta ts finansforvaltning eller hos det af hver 
medlemsstat udpegede organ. Kommissione n kan disponere over ovennævnte konti 
udelukkende for at dække sit likviditetsbehov. 
– Egne indtægter indbetales af medlemsstater ne i national valuta, hvorimod Kommissionens 
betalinger sædvanligvis foretages i EUR. 
– Bankkonti oprettet i Kommissionens  navn kan ikke overtrækkes. 
– Saldi i andre valutaer end EUR anvendes enten til betalinger i samme valuta eller overføres 
regelmæssigt til EUR. 
 
Ud over konti for egne indtægter har Kommis sionen oprettet andre ko nti i central banker og 
forretningsbanker med henblik på at foreta ge og modtage betalinger, som ikke er 
medlemsstaternes bidrag til budgettet.  
 
Likviditets- og betalingstransakt ionerne er i udpræget grad automatiseret og baseret på 
moderne informationssystemer. Der anvende s specifikke procedurer for at sikre 
systemsikkerheden og sikre opsplitning af opgaverne i tråd med finansforordningen, Kommissionens interne kontrolsta ndarder og revisionsprincipper. 
 
Skriftlige retningslinjer og procedurer beste mmer, hvordan forvaltningen af likviditets- og 
betalingstransaktionerne skal fi nde sted, så finansielle og opera tionelle risici reduceres, og der 
sikres et hensigtsmæssigt kontrolniveau. De om fatter forskellige operationelle områder (f.eks. 
 
DA 103   DA gennemførelse af betalinger og likviditetss tyring, pengestrømsprognosticering, forretnings-
kontinuitet osv.), og overensstemmelsen med re tningslinjerne og proce durerne kontrolleres 
regelmæssigt. Der afholdes endvidere regelmæs sigt møder mellem Gene raldirektoratet for 
Budget og Generaldirektoratet fo r Økonomiske og Finansielle Anliggender med det formål at 
drøfte risikostyring og bedste praksis.  
 
7.1.2 Låntagnings- og långivningsaktiviteter (MFA, BOP og Euratom)  
Långivnings- og låntagningsopera tionerne såvel som den til knyttede likviditetsstyring 
gennemføres af EU i henhold til, i givet fa ld, de respektive rådsafgørelser og interne 
retningslinjer. Der er udarbe jdet proceduremanualer vedrør ende specifikke områder som 
låntagning, långivning og likviditetsstyring, som anvendes af de relevante operative enheder. 
Finansielle og operationelle risici identificeres  og evalueres, og overensstemmelsen med de 
interne retningslinjer og proce durer kontrolleres jævnligt. Ge nerelt foretages der ikke nogen 
risikodækning med hensyn til rente- og kurs ændringer (hedging), eftersom långivnings-
transaktionerne finansieres gennem enslydende  lånoptagelses- og långivningstransaktioner 
(back-to-back), og der ikke eksister er nogen åbne valutapositioner.  
 
7.1.3 Garantifonden  
Reglerne og principperne for forvaltninge n af Garantifondens aktiver (se bemærkning 2.3.3 ) 
er fastsat i aftalen mellem Europa-Kommissione n og Den Europæiske Investeringsbank (EIB) 
af 25. november 1994 og de senere ændringer af 17. og 23. september 1996, 8. maj 2002 og 
25. februar 2008. Garantifonden anvender kun EU R. Den investerer udelukkende i denne 
valuta for at undgå enhver kursrisiko. Forvaltninge n af fondens midler skal foregå efter de 
almindelige forsigtighedsregler, der gælder for fi nansieringsvirksomhed. Dens formål er bl.a. 
at reducere risiciene og sikre, at de forvaltede aktiver er tilstr ækkelig likvide og tilstrækkelig 
hurtigt kan mobiliseres i betragtning af de  forpligtelser, fonden skal kunne opfylde. 
 
7.1.4 EKSF under afvikling 
Kommissionen forvalter afviklingen af EKSF's passiver, og EKSF under afvikling kan således 
ikke optage nye lån med henblik  på finansiering. Ny lånopt agelse kan kun foretages med 
henblik på refinansiering, der skal nedbri nge finansieringsudgifterne. Hvad angår 
transaktioner med likvide midler, anvendes prin cipperne for forsvarlig økonomisk forvaltning 
med henblik på at begrænse finansielle risici. 
 
7.2 MARKEDSRISIKO 
 
Markedsrisiko er risikoen for, at dagsværd ien eller de fremtidige pengestrømme for et 
finansielt instrument vil svinge som følge af  ændringer i markedspriserne. Markedsrisiko 
omfatter ikke kun muligheden for tab, men ogs å muligheden for gevinst. Den omfatter 
valutarisiko, renterisiko og ande n prisrisiko. EU er ikke eks poneret for anden prisrisiko af 
betydning. 
 
7.2.1 Valutarisiko 
Valutarisiko er risikoen for, at EU's tran saktioner eller invester ingsværdi påvirkes af 
valutakursændringer. Risikoen ops tår som følge af ændringen i kur sen for én valuta i forhold 
til en anden.  
 
DA 104   DA 7.2.1.1 Likviditetstransaktioner 
Egne indtægter indbetalt af medlemsstaterne i andre valutaer end EUR indlånes på konti til 
egne indtægter i overensstemmelse med foror dningen om egne indtægter. De overføres til 
EUR, når der er behov for at dække gennemførel sen af betalinger i EU R. Procedurerne for 
forvaltningen af disse midler er omhandlet i ovennævnte forordning. I et begrænset antal 
tilfælde anvendes de direkte til betalinger, der gennemføres i de samme valutaer. 
 
Kommissionen har en række konti i a ndre EU-valutaer end EUR og i USD hos 
forretningsbanker med det formål at gennemfør e betalinger i samme valutaer. Der overføres 
midler til disse konti afhængigt af de betalinger, der skal gennemføres. Saldiene fra dag til dag 
holdes derfor meget lave og udgør kun en begrænset eksponering for svingninger i 
vekselkurserne. 
 
Når der modtages diverse indlån (andre end egne indtægter) i andre valutaer end EUR, 
overføres beløbene enten til andre konti i de samme valutaer, hvis de skal dække 
gennemførelse af betalinger, eller omveksles til EUR og overføres til andre konti i EUR. 
Forskudskonti i andre valutaer e nd EUR krediteres afhængigt af de  anslåede lokale betalinger 
på kort sigt i samme valutaer. Saldi på disse konti holdes inde n for deres respektive lofter. 
 
Da alle foreløbigt inkassered e bøder pålægges og betales i EUR, er der ingen valutarisiko. 
 
7.2.1.2 Låntagnings- og långivningsaktiviteter (MFA, BOP og Euratom)  
Da alle finansielle aktiver og pass iver er angivet i EUR, er EU i disse tilfælde ikke eksponeret 
for nogen valutarisiko. EU yder imidlertid lån gennem det finansielle instrument Euratom, 
som er angivet i udenlandsk va luta (USD), og som finansiere s gennem lånoptagelser med et 
tilsvarende beløb i USD ("back-to-back"-transaktion). Pr. balancedagen var EU ikke eksponeret for nogen valutarisiko med hensyn til Euratom. 
 
7.2.1.3 Garantifonden 
De finansielle aktiver er angivet i EUR, så der er ingen valutarisiko. 
 
7.2.1.4 EKSF under afvikling 
EKSF under afvikling har en begrænset valuta nettoeksponering svarende til 2,2 mio. EUR, 
der består af boliglån svarende til 1,5 mio. EUR og saldi på anfordringskonti svarende til 
0,7 mio. EUR.  
 
7.2.2 Renterisiko 
Renterisiko er muligheden for en reduktion af et  værdipapirs værdi, na vnlig en obligation, 
som følge af en rentestigning. Gene relt fører højere renter til lavere kurser på obligationer 
med fast rente og omvendt. 
7.2.2.1 Likviditetstransaktioner 
Kommissionens likviditet sstyringsafdeling låner ikke penge. Derfor er den ikke eksponeret 
for nogen renterisiko. Den har dog renteindtægter  fra saldi på sine forskellige bankkonti. 
Kommissionen har derfor iværksat foranstaltni nger, som regelmæssigt sikrer, at renterne 
 
DA 105   DA afspejler markedsrenterne og deres mulige svingninger. Konti hos medlemsstaternes 
statskasse eller nationale central bank til indbetalinger af egne indtægter er ikke-rentebærende 
og gebyrfri. For alle andre konti hos nationale  centralbanker afhænger rentesatsen af hver 
banks specifikke vilkår. Der anvendes variable  renter, som tilpasses markedssvingningerne.  
 
For saldi fra dag til dag hos forretningsbanker be regnes renten dagligt. Den beregnes på et 
variabelt grundlag i forhold til en kontraktlig ma rginalsats (positiv eller negativ). For de fleste 
konti beregnes renten i forhold til EC B's marginalsats for de fleste 
refinansieringstransaktioner og tilpasses, så den afspejler variationer i denne sats. For visse andre konti beregnes renten i forhold til Eonia-renten. Som følge heraf er der ingen risiko for, at Kommissionens renteindtægter er lavere end markedsrenten. 
 
7.2.2.2 Låntagnings- og långivningsaktiviteter (MFA, BOP og Euratom) 
Långivning og låntagning med variabel rente 
EU har på grund af långivnings - og låntagningsaktiviteternes art betydelige rentebærende 
aktiver og passiver. MFA- og Euratomlåntagning til variabel rente medfører, at EU er udsat for renterisiko. Imidlertid opvejes renterisikoe n ved låntagning af de tilsvarende udlån med 
samme løbetider og betingelser ("back-to-back"- transaktioner). På ba lancedatoen havde EU 
udstedt lån (udtrykt i nominelle beløb) med variabel rente til et beløb af 0,96 mia. EUR (2008: 1,05 mia. EUR) med just ering hver sjette måned  
 
Långivning og låntagning med fast rente 
EU havde også i 2009 udstedt MFA- og Euratoml ån (udtrykt i nominelle beløb) med fast 
rente til et beløb af 110 mio. EUR (2008: 85 mio. EUR) med en løbetid på mindre end fem år 
(25 mio. EUR) og over fe m år (85 mio. EUR). 
Mere væsentligt havde EU seks lån under det finansielle instrument BOP 
(betalingsbalancelån) med fast rente til et be løb af 9 mia. EUR (2008: 2 mia. EUR) med en 
løbetid på mindre end fem år (5 mia. EUR) og over fem år (4,2 mia. EUR). 
 
7.2.2.3 Garantifonden 
Gældsværdipapirer i Garantifonden udstedt med variabel rente er und erlagt svingningerne i 
disse renter, mens gældsværdipapirer til fast re nte eksponerer EU for renterisiko i forbindelse 
med dagsværdi. Obligationer med fast rente repr æsenterer ca. 97 % af i nvesteringsporteføljen 
på balancedatoen (2007: 96 %). 
 
7.2.2.4 EKSF under afvikling 
På grund af sine aktivite ter er EKSF under afvikling eksponer et for renterisiko. Renterisikoen 
ved låntagning opvejes generelt af tilsvarende udlån med samm e løbetider og betingelser. 
Hvad angår forvaltningen af aktiver repræsenterer obligationer med fast rente ca. 97 % af værdipapirporteføljen på balancedatoen (2007: 97 %). 
7.3 KREDITRISIKO 
Kreditrisiko er risikoen for tab som følge af en skyldners eller låners ma nglende betaling af et 
lån eller en anden kredit (enten hovedstol e ller renter eller begge) eller manglende 
overholdelse af en kontraktlig forpligtelse. Foranstaltninger ved misligholdelse omfatter udskudt tilbagebetaling, omstrukturer ing af tilbagebetalinger og konkurs. 
 
DA 106   DA  
7.3.1 Likviditetstransaktioner 
De fleste af Kommissionens lik vide midler holdes i overensst emmelse med Rådets forordning 
nr. 1150/2000 på konti oprettet af medlemsstater ne til betaling af deres bidrag (egne 
indtægter). Alle sådanne konti er oprettet hos medlemsstaterne s statskasse eller nationale 
centralbank. Disse institutioner udgør den laveste kreditrisiko/modpartsrisiko for 
Kommissionen, da det er medlemsstater ne, som den er eksponeret for. 
 
For den del af Kommissionens likvide midler , der holdes hos forretn ingsbanker med henblik 
på gennemførelse af betalinger, krediteres disse konti på  grundlag af "just-in-time"-princippet 
og forvaltes automatisk af Kommissionens likviditetsstyringssy stem. Der holdes et 
minimumsbeløb på hver konto proportionalt me d de gennemsnitlige daglige betalinger, der 
gennemføres fra den. Som følge heraf er saldi på sådanne konti fra den ene dag til den anden 
altid meget lave (mellem 50 mio. EUR og 150 mio. EUR i gennemsnit fordelt på mere end 30 konti), hvorfor Kommissionens eksp onering for kreditrisici er begr ænset. Disse beløb skal ses 
i forhold til de samlede likvide saldi, der svinger mellem 1 mia. EUR og 35 mia. EUR og i 
forhold til et samlet betali ngsbeløb i 2009 på 130 mia. EUR. 
 
Hertil kommer, at der anvendes specifi kke retningslinjer for udvælgelsen af 
forretningsbankerne for yderligere at minds ke modpartsrisikoen for Kommissionen: 
– Samtlige forretningsbanker udvælges efte r en udbudsprocedure. For adgang til 
udbudsproceduren kræves en kortfristet kreditrating på  mindst Moody's P-1 eller 
tilsvarende (S&P A-1 eller Fitch F1). Der ka n under særlige omstændigheder stilles krav 
om et lavere niveau.  
– For forretningsbanker, der specifikt udvælges  til deponering af foreløbigt inkasserede 
bøder, kræves generelt en kortf ristet kreditrating på minds t S&P AA eller tilsvarende, og 
der anvendes specifikke foranstaltninger, hvis banker i denne gruppe nedvurderes. 
– I løbet af 2009 indførte Komm issionens likviditetsafdeling et alternativt system til 
forvaltning af foreløbigt inkasserede bøder me d henblik på at mindske risikoen for dette 
område. I medfør af Kommissionens afgørel se C(2009)4264 vil bøder, der pålægges efter 
den 1. januar 2010, blive forvaltet under det nye system og vil ikke længere blive deponeret hos forretningsbanker. 
– Forskudskonti holdes hos lokale banker, der ud vælges efter en forenklet udbudsprocedure. 
Krav til kreditrating afhænger he r af lokale forhold og kan være meget forskellig fra det 
ene land til det andet. For at be grænse eksponeringen for kredit risici holdes saldi på disse 
konti på lavest mulige niveau (under hensyn tagen til transaktionsbehovene), og de 
krediteres løbende, ligesom de a nvendte lofter revideres årligt. 
– Kreditrating for de forretningsbanker, so m Kommissionen har konti hos, gennemgås 
mindst én gang om måneden eller oftere ef ter behov. Intensiverede foranstaltninger til 
overvågning af risikoeksponeringen blev vedt aget på grund af finanskrisen og blev 
opretholdt i hele 2009. 
 
7.3.2 Låntagnings- og långivningsaktiviteter (MFA, BOP og Euratom) 
Kreditrisikoen forvaltes først ved at opnå garan ti fra landet, når det drejer sig om Euratom, 
dernæst gennem Garantifonden (MFA og Eurato m) og til sidst EU-budgettet (BOP samt MFA 
og Euratom, hvis andre foranstaltninger ikke er tilstrækkelige ). I henhold til bestemmelserne 
 
DA 107   DA om egen indtægter for 2009 ligger loftet for BNI-indtægterne på 1,24 % af medlemsstaternes 
BNI, og i 2009 blev der faktisk anvendt 1,01 % til at dække betalingsbevillingerne. Det 
betyder, at der pr. 31. december 2009 var en marg en på 0,23 % til dækni ng af denne garanti. 
Det skal bemærkes, at loftet falder til 1,23 % fra og med 2010. Garantifonden for Aktioner i 
forhold til Tredjeland blev opret tet i 1994 for at dække den fo rventede risiko i forbindelse 
med låntagning, som finansierer långivning til la nde uden for EU. I alle tilfælde formindskes 
eksponeringen for kreditrisiko gennem mulighe den for at trække på EU-budgettet, hvis en 
skyldner ikke er i stand til at betale hele det sk yldige beløb. I den forbindelse er EU berettiget 
til at kræve, at alle medlemsstaterne sikrer opfyldelse af EU's retlige forpligtelse over for långiverne. 
 
De primære modtagere af disse lån er Unga rn, Letland og Rumænien. Disse lande tegner sig 
for henholdsvis 54 %, 21 % og 18 % af den samlede lånevolumen. Hvad angår likviditetstransaktioner, anvendes retningslinj erne for valg af modpa rter. Således vil den 
pågældende operative enhed kun kunne indgå aftaler med banker,  der er opført på en liste 
over godkendte banker, og som anvende r tilstrækkelige modpartsgrænser. 
 
7.3.3 Garantifonden 
I overensstemmelse med den indgåede afta le mellem EU og EIB om Garantifondens 
forvaltning bør alle interbanka nbringelser have en kortfristet  udstederkreditrating fra Moody's 
eller tilsvarende på mindst P-1. Pr. 31. decem ber 2009 blev alle invest eringer (153 mio. EUR) 
foretaget hos sådanne modpart er (2008: 183 mio. EUR). Pr. 31. december 2009 investerede 
fonden i fire kortfristede finansielle inst rumenter, og alle sådanne investeringer 
(37 mio. EUR) blev foretaget hos modparter med en rating fra Moody's på mindst P-1 eller 
tilsvarende. Alle værdipapirer i AFS-portefølj en er i overensstemmelse med de reviderede 
forvaltningsretningslinjer. 
 
7.3.4 EKSF under afvikling 
Eksponeringen for kreditrisiko forvaltes gennem regelmæssig analyse af låntagernes evne til 
at opfylde deres forpligtelser med hensyn til rentebetaling og tilbagebetaling af kapital. 
Eksponeringen for kreditrisiko forvaltes også ved at opnå kaution samt landegaranti, 
selskabsgaranti og personlig garanti. 52 % af  det samlede udestående beløb er dækket af 
garantier fra en medlemsstat eller tilsvarende organer (f.eks. offentlige institutioner). 36 % af udestående lån er ydet til banker eller er  garanteret af banker. Hvad angår 
likviditetstransaktioner, anvendes retningslinj erne for valg af modpa rter. Således vil den 
pågældende operative enhed kun kunne indgå aftaler med banker,  der er opført på en liste 
over godkendte banker, og som anvende r tilstrækkelige modpartsgrænser.  
 
7.4 LIKVIDITETSRISIKO 
 
Likviditetsrisiko er den risiko, de r opstår som resultat af vanskeligheden ved at sælge et aktiv, 
f.eks. risikoen for, at et bestemt værdipapir  eller aktiv ikke kan handles tilstrækkelig hurtigt 
på markedet til at undgå et tab el ler overholde en forpligtelse. 
7.4.1 Likviditetstransaktioner 
EU's budgetprincipper sikrer, at den samlede likviditet for året altid er tilstrækkelig til at 
opfylde alle betalingsforpligtelser. Faktisk er de samlede bidrag fra medlemsstaterne lig med 
 
DA 108   DA de samlede betalingsbevillinger for budgetåret. Medlemsstaternes bidrag modtages dog i tolv 
månedlige trancher i løbet af året, mens betalingerne varierer. 
 
For at sikre, at likviditeten altid kan dække de  betalinger, der skal gennemføres i en bestemt 
måned, har Kommissionen indført procedurer for regelmæssigt prognosticering af likviditet, 
og egne indtægter kan om nødvendi gt indkræves fra medlemsstat erne på forskud under visse 
betingelser. 
 
Hvad angår Kommissionens likviditetstransaktioner fra dag til dag, sikrer automatiske likviditetsstyringsredskaber i tillæg til ovennævnt e, at der fra dag til dag er tilstrækkelige 
midler på hver af Kommissionens bankkonti. 
 
7.4.2 Låntagnings- og långivningsaktiviteter (MFA, BOP og Euratom) 
Likviditetsrisikoen ved låntagning opvejes genere lt af tilsvarende udlån med samme løbetider 
og betingelser ("back-to-back"-transaktione r). For MFA og Euratom fungerer Garantifonden 
som en likviditetsreserve (eller et sikkerhedsnet)  i tilfælde af låneres manglende betaling eller 
forsinkede betaling. For BOP fastlægger foro rdning nr. 431/2009 en procedure, der sikrer 
tilstrækkelig tid til at mobilis ere midler via EU-budgettet. 
 
7.4.3 Garantifonden 
Fonden forvaltes ud fra princippet om, at ak tiver skal være tilst rækkelig likvide og 
tilstrækkelig hurtigt skal kunne mobiliseres i betr agtning af de relevante forpligtelser. Fonden 
skal have mindst 100 mio. EUR i en portefølje med en løbetid på < 12 måneder, der skal 
investeres i pengepolitiske in strumenter. Pr. 31. december 2009 beløb disse investeringer sig 
til 190 mio. EUR. Mindst 20 % af fondens nomi nelle værdi skal endvidere bestå af 
pengepolitiske instrumenter, oblig ationer med fast rente med en resterende løbetid på mindre 
end ét år og obligationer med variabel rente. Pr. 31. december 2009 udgjorde denne 
andel 27 %.  
 
7.4.4 EKSF under afvikling 
Likviditetsrisikoen ved låntagning opvejes genere lt af tilsvarende udlån med samme løbetider 
og betingelser ("back-to-back"- transaktioner). Hvad angår ak tiver og passiver tilhørende 
EKSF under afvikling, forvalte r Kommissionen likviditetsbe hovene på grundlag af et 
overslag over udbetalinger, som fremkommer gennem konsultationer med de ansvarlige 
tjenester i Kommissionen. 
  
7.5 DAGSVÆRDI 
 
7.5.1 Låntagnings- og långivningsaktiviteter (MFA, BOP og Euratom) 
Indledende situation:  
Ovennævnte lån opføres først til deres nominelle værdi i overensstemmelse med EU's 
regnskabsregel nr. 11. Hvis den internationale  regnskabsstandard for den private sektor 
(IAS 39) var blevet anvendt i sted et, ville lånene være blevet opf ørt til dagsværdi. Forskellen 
mellem de to regnskabsprincipper for betali ngsbalancelånene pr. de res udstedelsesdato 
fremgår af følgende tabel: 
 
DA 109   DA (mio. EUR) 
 EU's 
regnskabsregel 
nr. 11 (nominel 
værdi)  IAS 39  
(dagsværdi)  Forskel i 
regnskabs-
principper  
Værdi af betalingsbalancelån ved 
udstedelse i 2009 7 200 6 649 551 
Værdi af betalingsbalancelån ved 
udstedelse i 2008 2 000 1 767 233 
Regnskabsprincippet i EU's regnskabsrege l nr. 11 anvendes af følgende grunde: 
– Der sker en opvejning mellem långivning og låntagning, fordi der er tale om "back-to-
back"-transaktioner. Den effektive rente for lå n er således lig med den effektive rente for 
de tilknyttede udlån. 
– Den indledende forskel afspe jler den alternative omkostning, der kunne være opnået via en 
alternativ investering på kapitalmarkedet. Da EU ikke kan investere på kapitalmarkederne, 
er denne alternative omkostning ik ke relevant og afspejler derf or ikke reelt substansen af 
transaktionerne. 
– Der vil blive kompenseret for den ovennævnte i ndledende forskel via renteindtægten i de 
efterfølgende år. 
 
Aktuel situation pr. 31. december 2009: 
Den estimerede dagsværdi fastlægges på følgende måde:  
– For lån: ved anvendelse af en metode til t ilbagediskontering af pengestrømmen baseret på 
landespecifikke rentekurver, der er relevante for restløbetiden. 
– For låntagning: ved anvendelse af en metode  til tilbagediskontering af pengestrømmen 
baseret på AAA-rentekurver, der er relevante for restløbetiden. 
– Det antages, at lån med variabel rente nærmer sig deres nominelle beløb, da justering til 
markedsrenten foretages hver sjette måned. 
 
I følgende tabel vises den estimerede da gsværdi ved årets udgang for MFA-, BOP- og 
Euratomlån med fast rente, så den kan sammenlignes med de n tilsvarende bogf ørte værdi i 
balancen: 
(mio. EUR) 
 Lån ydet 
pr. 31/12/2009  Lån ydet 
pr. 31/12/2008  Låntagning 
pr. 31/12/2009  Låntagning 
pr. 31/12/2008  
Dagsværdi 8 785 1 863 9 626 2 118
Bogført værdi 9 416 2 091 9 416 2 091
Difference  (631) (228) 210 27
På balancedatoen tegnede betalingsbalanc elån sig for 98,8 % af EU's långivning og 
låntagning. Tabellen ovenfor viser,  at dagsværdien af EU's lå ntagning er højere end den 
nominelle værdi, eftersom EU har en kreditra ting på AAA, og marked srenten i øjeblikket er 
højere end de renter, EU lånte til. Da  Ungarn, Letland og Rumænien, som er 
hovedmodtagerne af disse lån, ha r en rating, der er lavere e nd AAA, er dagsværdien af de 
ydede lån lavere end den nominelle værdi, selv  om markedsrenten aktuelt er højere end den 
rente, EU har opkrævet.  
 
DA 110   DA 7.5.2 EKSF under afvikling 
Den estimerede dagsværdi af långivning og lå ntagning bestemmes ved anvendelse af en 
metode til tilbagediskont ering af pengestrømmen. I henhold til denne model 
tilbagediskonteres pengestrømme baseret på  AAA-rentekurver, der er relevante for 
restløbetiden. Det antages, at lån med variab el rente nærmer sig deres regnskabsmæssige 
værdi, da justering til markedsrenten foretage s hver tredje eller sje tte måned. Det har ikke 
været muligt at fastlægge og fremlægge den estimerede dagsværdi af långivning og 
låntagning til fast rente, da de nødvendige data til beregning af disse værdier ikke var 
tilgængelige. 
 
Værdipapirer disponible for salg vises til dagspr is, hvilket er markedsprisen plus den påløbne 
rente. Der er ingen finansielle  instrumenter angivet til dags værdi ved anvendelse af en 
værdiansættelsesteknik, som i kke understøttes af ia gttagne markedsprise r eller -renter. Den 
nominelle værdi minus hensættelse for værdif orringelse af gældsposter ved salg og den 
nominelle værdi af tilgodehavender fra salg antages at nærme sig dagsværdien. Dagsværdien 
af likvide midler inklusive anfordringskonti og kortfristede indlån (på under tre måneder) er 
den regnskabsmæssige værdi. 
 
DA 111   DA 8. OPLYSNINGER  OM  AFHÆNGIGE  PARTER   
 
8.1 AFHÆNGIGE PARTER 
 
EU's afhængige parter er de ts konsoliderede enheder og nøglepersoner i disse enheders 
ledelser (se nedenfor). Transaktioner mellem disse enheder finder sted som EU's almindelige 
transaktioner, og specifikke kr av om fremlæggelse finder derf or ikke anvendelse for disse 
transaktioner i henhold til EU's regnskabsregler. En liste over de konsolid erede enheder findes 
i bemærkning 10. 
 
8.2 NØGLEPERSONERNES VEDERLAG 
 
Med henblik på at formidle oplysninger, for så vidt angår nøglepersoner i forbindelse med 
forvaltningen af Den Europæiske Union, er  sådanne personer opdelt i fem kategorier: 
Kategori 1: formanden for Det Europæiske Råd, Kommissionens formand og Domstolens 
præsident 
Kategori 2: næstformanden i Kommissionen/de n højtstående repræsentant for udenrigs-
anliggender og sikkerhedspolitik og Kommissionens øvrige næstformænd 
Kategori 3: Rådets generalsekretær, Kommi ssionens medlemmer, Domstolens dommere og 
generaladvokater, præsidenten fo r og medlemmerne af Retten i Første Instans, præsidenten 
for og medlemmerne af Retten for EU-pers onalesager, Ombudsmanden og Den Europæiske 
Tilsynsførende for Databeskyttelse 
Kategori 4: Revisionsrett ens formand og medlemmer 
Kategori 5: institutionernes og agenturernes højst indplacerede tjenestemænd.  
En oversigt over deres vederlag vises ne denfor. Yderligere oplysninger findes i Den 
Europæiske Unions Tidende (EFT L187 af 8.8.1967 senest ændret ved Rådets forordning (EF, 
Euratom) nr. 202/2005 af 18. januar 2005 (EUT L33 af 5.2.2005) og L268 af 20.10.1977 
senest ændret ved Rådets forordning (EF,  Euratom) nr. 1293/2004 af 30. april 2004 (EUT 
L243 af 15.7.2004)). Andre oplysninger finde s i tjenestemandsvedtægten, som er 
offentliggjort på webstedet Europa, og som er det officielle dokument, der beskrevet 
rettighederne og forpligtelserne for alle tj enestemænd ved EU. Nøglepersoner har ikke 
modtaget præferencelån fra EU. 
 
DA 112   DA  
NØGLEPERSONERNES VEDERLAG  EUR 
Vederlag (pr. ansat)  Kategori 1  Kategori 2  Kategori 3  Kategori 4  Kategori 5  
Grundløn  (pr. måned)  24 874,61 22 531,36 –
 23 432,62  18 025,08 –
 20 278,22  19 467,10 –
 20 728,85  11 461,32 –
 18 025,09  
Bolig-/udlandstillæg  15 % 15 % 15 % 15 % 16 % 
Familietillæg: 
Husstand ( % af vederlag) 
Tillæg for barn, for hvilket der forsørgerpligt 
Førskoletillæg 
Uddannelsestillæg eller Tillæg for uddannelse uden for 
tjenestestedet
  
2 % + 167,31 
365,60 
89,31 
248,06 
496,12  
2 % + 167,31 
365,60 
89,31 
248,06 
496,12  
2 % + 167,31 
365,60 
89,31 
248,06 
496,12  
2 % + 167,31 
365,60 
89,31 
248,06 
496,12  
2 % + 167,31 
365,60 
89,31 
248,06 
496,12 
Retsformandstillæg  Ikke relevant Ikke relevant  500 - 810,74 Ikke relevant  Ikke relevant  
Repræsentationstillæg  1 418,07 0 - 911,38 500 - 607,71 Ikke relevant  Ikke relevant  
Årlige rejseomkostninger  Ikke relevant Ikke relevant  Ikke relevant  Ikke relevant  Ja 
Overførsel til medlemsstat: 
Uddannelsestillæg* 
% af vederlag* 
% af vederlag uden 
justeringskoefficient   
Ja 
5 % 
maks. 25 % 
Ja 
5 % 
maks. 25 %   
Ja 
5 % 
maks. 25 %   
Ja 
5 % 
maks. 25 %   
Ja 
5 % 
maks. 25 %  
Repræsentationsudgifter  godtgøres godtgøres  godtgøres  Ikke relevant  Ikke relevant  
Tiltrædelse af tjenesten: 
Bosættelsespenge 
 Rejseudgifter, familie 
Flytteudgifter
  
49 749,22 
 
godtgøres 
godtgøres 
45 062,72 –
 46 865,24 
godtgøres 
godtgøres   
36 050,16 –
 40 556,44 
godtgøres 
godtgøres   
38 934,20 –  
41 457,70 
godtgøres 
godtgøres   
godtgøres 
 
godtgøres 
godtgøres  
Udtrædelse af tjenesten: 
Bosættelsespenge 
 
Rejseudgifter, familie Flytteudgifter 
Overgangsydelse ( % af vederlag)*
Sygeforsikring
  
24 874,61 
 
godtgøres godtgøres 
40 % - 65 % 
dækkes 
22 531,36 –
 23 432,62 
godtgøres godtgøres 
40 % - 65 % 
dækkes
  
18 025,08 –
 20 278,22 
godtgøres godtgøres 
40 % - 65 % 
dækkes
  
19 467,10 –  
20 728,85 
godtgøres godtgøres 
40 % - 65 % 
dækkes
  
godtgøres 
 
godtgøres godtgøres 
Ikke relevant 
frivillig
 
Pension  ( % af vederlag inden skat)  Maks. 70 % Maks. 70 %  Maks. 70 %  Maks. 70 %  Maks. 70 %  
Indeholdelser: 
Fællesskabsskat 
Sygesikring ( % af vederlag) Særligt fradrag i vederlag 
Pensionsfradrag
  
8 % - 45 % 
1,8 % 
4,64 % 
Ikke relevant 
8 % - 45 % 
1,8 % 
4,64 % 
Ikke relevant   
8 % - 45 % 
1,8 % 
4,64 % 
Ikke relevant   
8 % - 45 % 
1,8 % 
4,64 % 
Ikke relevant   
8 % - 45 % 
1,8 % 
4,64 % 
11,3 % 
Antal personer pr. 31.12.2009  3 7 91 27 81 
* Med anvendt justeringskoefficient. 
** Udbetales i de første tre år efter fratrædelse. 
 
DA 113   DA  
9. BEGIVENHEDER  EFTER  BALANCEDATOEN 
På tidspunktet for godkendelsen af dette  regnskab konstaterede Kommissionens 
regnskabsfører ingen væsentlige elementer, ligesom han ikke fik meddelelse om nogen væsentlige elementer, som nødvendiggør opførel se under dette punkt. Årsregnskaberne og 
tilknyttede bemærkninger blev udarbejdet ved anvendelse af  de senest foreliggende 
oplysninger, hvilket fremgår af  ovenstående oplysninger. 
 
Europæisk finansiel stabiliseringsmekanisme (EFSM) 
Den 11. maj 2010 vedtog Rådet en europæisk finans iel stabiliseringsmekanisme til at bevare 
den finansielle stabilite t i EU (Rådets forordning (EU) nr . 407/2010). Mekanismen er baseret 
på traktatens artikel 122, stk. 2, og gør det muligt at yde finans iel støtte til en medlemsstat, 
som er i vanskeligheder eller i alvorlig risi ko for store vanskeligheder som følge af 
usædvanlige begivenheder, som den ikke selv er herre over. Støtten kan ydes i form af et lån 
eller en kreditlinje, der garanteres af EU-budgettet. I tilfælde af aktivering indgår 
Kommissionen låneaftaler på kapitalmarkederne eller med finansielle institutioner på EU's vegne og udlåner derefter disse midler til de n støttemodtagende medlemsstat. I henhold til 
Økofin-Rådets konklusioner er denne f acilitet begrænset til 60 mia. EUR. 
Stabiliseringsmekanismen er bl evet oprettet i tillæg til den betalingsbalancemekanisme, som 
yder finansiel støtte til medlemsstater, der ikke er medlem af euroområdet. 
 
Selv om det ikke har betydning for EU's regns kab eller EU-budgettet, skal det bemærkes, at 
en tilsvarende finansiel støttepakke, EFSF – europæ isk finansiel stabilitetsfacilitet – også blev 
oprettet af medlemsstaterne i euroområdet og andre deltagende medlemsstater. Denne mulige 
bistand til medlemsstater i eu roområdet ydes via en special  purpose-enhed (SPV), og de 
deltagende medlemsstater yder garantier på op til 440 mia. EUR for denne SPV. Denne 
facilitet udløbe r i juni 2013. 
 
Endelig, men igen uden at påvi rke EU's regnskab eller EU-budge ttet, vil Den In ternationale 
Valutafond også deltage i ovennævnte foranstaltninge r, hvilket forventes at sikre yderligere 
250 mio. EUR i mulig bistand. 
 
DA 114   DA 10. KONSOLIDEREDE  ENHEDER 
A. KONTROLLEREDE ENHEDER  
1. Institutioner og rådgivende organer   
Regionsudvalget  Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse  
Rådet for Den Europæiske Union  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg  
Den Europæiske Unions Domstol  Den Europæiske Ombudsmand  
Europa-Kommissionen  Europa-Parlamentet  
Den Europæiske Revisionsret   
  
2. EU-agenturer   
Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur  Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende 
Rettigheder  
Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur  Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed  
Europæisk Center for Forebyggelse og Kontrol med Sygdomme
 Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut  
Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse
 Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved de Ydre Grænser
 
Det Europæiske Miljøagentur  Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer  
Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet  Tilsynsmyndigheden for den Europæiske GNSS  
Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene
 Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design)  
 
Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur  Det Europæiske Jernbaneagentur  
Det Europæiske Lægemiddelagentur  EF-Sortsmyndigheden  
Det Europæiske Kemikalieagentur  EF-Fiskerikontrolagenturet  
"Fusion for Energy" (Det Europæiske Fællesforetagende 
for ITER og Fusionsenergiudvikling)  Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug
 
Eurojust**  Det Europæiske Politiakademi (Cepol) ** 
  
Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation  Forvaltningsorganet for Sundhed og Forbrugere  
Forvaltningsorganet for Uddannelse, Audiovisuelle Medier 
og Kultur  Forvaltningsorganet for det Transeuropæiske Transportnet  
Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd * Forvaltningsorganet for Forskning * 
  
3. Andre kontrollerede enheder   
Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (under afvikling)   
  
B. TILKNYTTEDE ORGANER  
Den Europæiske Investeringsfond  Fællesforetagendet Artemis*  
Fællesforetagendet Clean Sky*   
  
C. JOINT VENTURES  
Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER  Fællesforetagendet Galileo (GJU) under afvikling  
Fællesforetagendet Sesar  Fællesforetagendet for IMI*  
  
* Konsolideret første gang i 2009.  
** Decentraliseret EU-organ henhørende  under søjlen "Politisam arbejde og retligt samarb ejde i kriminalsager".  
 
 
DA 115   DA 11. IKKE-KONSOLIDEREDE  ENHEDER 
 
Selv om EU forvalter de nedenstående enhede rs aktiver, opfylder de ikke de nødvendige krav 
for at blive konsolideret, og de er derf or ikke medtaget i EU's regnskaber. 
 
11.1 DEN EUROPÆISKE UDVIKLINGSFOND (EUF)  
Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) er  hovedinstrumentet for EU's bistand til 
udviklingssamarbejde i landene i Afrika, Vestin dien og Stillehavet (AVS) og i de oversøiske 
lande og territorier (OLT). Fonden blev oprettet med Romtraktaten fra 1957 med henblik på at 
yde tekniske og finansiel bistand, i første om gang til afrikanske lande, som på det tidspunkt 
stadig var koloniseret og for nogles vedkom mende havde historis ke bånd til nogle 
medlemsstater. 
EUF finansieres ikke over EU's budget, men ved direkte bidrag fr a medlemsstaterne, som 
fastsættes ved forhandling. Kommissionen og EI B forvalter EUF's midler. Hver fond indgås 
for et tidsrum af ca. fem år. Siden indgåelsen af den første partnerskabsaftale i 1964 har EUF-
perioderne i reglen fulgt perioderne for partnerskabsaftalerne. 
EUF styres af fondens egen finansforordni ng (EUT L 78 af 19.3.2008), so m fastslår, at dens 
årsregnskab skal udarbejdes separat fra EU's årsregnskab. EUF er undergivet ekstern kontrol 
fra Revisionsrettens og Europa-P arlamentets side. Balance og re sultatopgørelse for den 8., 9. 
og 10. EUF vises til orientering: 
BALANCE – 8., 9. og 10. EUF  
  (mio. EUR)
31.12.2009 31.12.2008 
 LANGFRISTEDE AKTIVER  196 269 
    
 OMSÆTNINGSAKTIVER  1 389 957 
    
 AKTIVER I ALT  1 585 1 226 
    
 KORTFRISTET GÆLD  (860) (709) 
    
 PASSIVER I ALT  (860) (709) 
    
 NETTOAKTIVER  725 517 
    
 MIDLER OG RESERVER    
 Opkrævede fondsmidler 20 381 17 079 
 Andre reserver 2 252 2 252 
 Resultat fremført fra tidligere regnskabsår (18 814) (15 784) 
 Regnskabsårets økonomiske resultat (3 094) (3 030) 
 NETTOAKTIVER  725 517 
 
 
DA 116   DA  
RESULTATOPGØRELSE – 8., 9. og 10. EUF  
  (mio. EUR)
2009 2008 
 DRIFTSINDTÆGTER  49 23 
    
 DRIFTSUDGIFTER  (3 192) (3 066) 
    
 UNDERSKUD PÅ DRIFTEN  (3 143) (3 043) 
    
 FINANSIELLE AKTIVITETER  49 13 
    
 REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT  (3 094) (3 030) 
 
 
11.2 SYGEFORSIKRINGSORDNINGEN  
 Sygeforsikringsordningen er en forsikringsord ning for de ansatte ved de forskellige EU-
organer. Midlerne tilhører or dningen og kontrolleres ikke af EU, selv om de finansielle 
aktiver forvaltes af Kommissionen. Ordningen fi nansieres gennem bidrag fra medlemmerne 
(de ansatte) og fra arbejdsgiverne (instituti oner/agenturer/organer). Eventuelt overskud 
forbliver inden for ordningen. 
 
Ordningen har fire separate enheder – hovedenhe den dækker de ansatte ved institutionerne og 
De Europæiske Fællesskabers agenturer, og de tre mindre e nheder dækker ansatte ved Det 
Europæiske Universitet i Firenze, Europaskoler ne og ansatte, der arbejder uden for EU, såsom 
personale ved EU-delegationerne. Ordninge ns samlede aktiver pr. 31. december 2009 
udgjorde 297 mio. EUR (2007: 288 mio. EUR). 
 
11.3 DELTAGERGARANTIFONDEN (DGF)
 
 
Visse forfinansieringsbeløb udbetalt under det syvende rammeprogram for forskning og 
teknologisk udvikling (FP7) er dækket af en Deltagergarantifond (DGF). Dette er et 
instrument til gensidig gavn oprettet for at dæ kke EU's og deltagernes finansielle risici under 
gennemførelsen af de indirekte aktioner under FP7, idet fondens kapital og interesser udgør 
en sikkerhed for opfyldelse af kontrakten. Alle deltagere i indirekte aktioner i form af tilskud 
bidrager med 5 % af det samlede EU-bidrag til DGF's kapital under ak tionens varighed. Som 
sådanne er deltagerne ejere af Deltagergarantif onden, idet EU repræsen teres af Kommissionen 
som eksekutivmyndighed. Pr. 31. december 2009 beløb DGF's samlede aktiver sig til 580 mio. EUR (2008: 283 mio. EUR). Midlerne ti lhører DGF og kontroll eres ikke af EU, 
selv om de finansielle aktiver forvaltes af Kommissionen. 
 
DA 117   DA DEL  II: KONSOLIDERET  BERETNING  OM  GENNEMFØRELSEN  AF DEN  
EUROPÆISKE  UNIONS  BUDGET  OG  FORKLARENDE  BEMÆRKNINGER 
 
DA 118   DA KONSOLIDERET  BERETNING  OM  BUDGETGENNEMFØRELSEN  
                
 
                             
* Det bør bemærkes, at beløbene  afrundes til mio. EUR, hvorfor det kan forekomm e, at visse 
finansielle data i disse b udgettabeller ikke stemmer. 
 
DA 119   DA KONSOLIDERET BERETNING OM  BUDGETGENNEMFØRELSEN: 
1. Resultatet af budgetgennemførelsen 114 
2. Sammenligning mellem budget og faktiske beløb 115 
 
Indtægter: 
3. Konsolideret oversigt over genne mførelsen af budgettet (indtægter) 117 
 
Udgifter: 
4. Fordeling af og ændringer i forplig telses- og betalingsbevillinger efter 
den finansielle ramme 118 5. Gennemførelse af forpligtelsesbevill inger efter den finansielle ramme 118 
6. Gennemførelse af beta lingsbevillinger efter de n finansielle ramme 118 
7. Bevægelser i uindfriede forpligtels er efter den finansielle ramme 119 
8. Fordeling af uindfriede forpligtelser  efter forpligtelsens oprindelsesår 
efter den finansielle ramme 120 9. Fordeling af og ændringer i forplig telses- og betalingsbevillinger efter 
politikområde 121 
10. Gennemførelse af forpligtelses bevillinger efte r politikområde 122 
11. Gennemførelse af betalingsbevi llinger efter politikområde 123 
12. Bevægelser i uindfriede forpligtelser efter politikområde 124 13. Fordeling af uindfriede forpligtelser ef ter forpligtelsens op rindelsesår efter  
politikområde 125  
Institutioner: 
14. Konsolideret oversigt over gennemførelsen  af budgettet (indtægter) efter institution 126 
15. Gennemførelse af forpligtelses- og be talingsbevillinger efter institution 127 
 
Agenturer: 
16. Agenturernes indtægter: budgetovers lag, fordringer og inkasserede beløb 128 
17. Forpligtelses- og betalingsbe villinger efter agentur 129 
18. Resultatet af budgetgennemfør elsen, inklusive agenturer 130 
 
DA 120   DA RESULTATET AF B UDGETGENNEMFØRELSEN  
1: RESULTATET AF BUDG ETGENNEMFØRELSEN 2009  (mio. EUR)
  I ALT 
2009 I ALT 
2008 
Regnskabsårets indtægter  117 626 121 584
Betalinger over regnskabsårets bevillinger  (116 579) (115 550)
Betalingsbevillinger fremfør t til regnskabsåret N+1  (1 759) (3 914)
Annullering af ikke-anvendte be talingsbevillinger fremført fra 
regnskabsåret N-1  2 791 188
Valutakursforskelle i regnskabsåret  185 (498)
Resultatet af budgetgennemførelsen*  2 264 1 810
* Heraf udgør EFTA i alt 11 mio. EUR i 2009 og 14 mio. EUR i 2008.  
 EU's budgetoverskud tilbagebetales til medlemsstaterne i løbet af det følgende år ved fratrækning fra de 
beløb, medlemsstaterne skal betale det pågældende år. 
 
 
DA 121   DA  
* Inkl. fremførte bevillinger og øremærkede indtægter. 2. SAMMENLIGNING MELLEM BUDGET OG FAKTISKE BELØB  
INDTÆGTER  
 (mio. EUR)  
 
Afsnit  Oprindeligt 
budget  Endeligt budget  Fastlagte fordringer  Indtægter  Forskel  
endelig-faktisk   % af budget 
indbetalt  Udestående  
 1 2 3 4 5=2-4 6=4/2 7=3-4 
1. Egne indtægter  114 736 110 238 110 462 110 373 -135 100,12 % 89 
3. Overskud. saldi og tilpasninger  0 410 330 330 80 80,56 % 0 
4. Indtægter fra personer. der er knyttet til EU-
institutionerne og andre EU-organer  1 120 1 120 1 033 1 025 94 91,59 % 7 
5. Indtægter i forbindelse med institutionernes administration
 77 85 436 335 -250 394,05 % 101 
6. Bidrag og refusion i forbindelse med EU-aftaler og -programmer
 10 368 4 834 4 559 -4 191 1 238,97 % 275 
7. Morarenter og bøder  123 757 12 774 933 -176 123,25 % 11 841 
8. Låntagning og långivning  0 0 80 4 -4 - 76 
9. Diverse indtægter  30 58 85 66 -8 114,11 % 19 
I alt 116 096 113 035 130 032 117 626 -4 590 104,06 % 12 407 
        
UDGIFTER – EFTER DEN FINANSIELLE RAMME  (mio. EUR)  
 
Udgiftsområde i den finansielle ramme  Oprindeligt 
budget  Endeligt budget 
(*) Gennemførte 
betalinger  Forskel  
endelig-faktisk   % Fremførte 
bevillinger  Annullerede 
bevillinger  
 1 2 3 4=2-3 5=3/2 6 7=2-3-6 
1. Bæredygtig udvikling  46 000 47 520 44 684 2 837 94,03 % 2 381 456 
2. Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer  52 566 57 107 55 877 1 230 97,85 % 986 244 
3. EU-borgerskab. frihed. sikkerhed og retfærdighed  1 296 2 174 1 993 181 91,66 % 75 106 
4. EU som global partner  8 324 8 804 7 983 821 90,67 % 220 601 
5. Administration  7 701 8 754 7 615 1 139 86,99 % 857 281 
6. Kompensationer  209 209 209 0 100,00 % 0 0 
I alt 116 096 124 569 118 361 6 208 95,02 % 4 519 1 688 
 
DA 122   DA  
2. SAMMENLIGNING MELLEM BUDGET OG FAKTISKE BELØB (FORTSAT)  
UDGIFTER – EFTER POLITIKOMRÅDE  (mio. EUR)  
 
Politikområde  Oprindeli gt bud get Endeligt budget (*) Gennemførte 
betalinger  Forskel  
endelig-faktisk   % Fremførte 
bevillinger  Annullerede 
bevillinger  
 1 2 3 4=2-3 5=3/2 6 7=2-3-6 
01 Økonomiske og finansielle anliggender  487 345 327 18 94,82 % 14 4 
02 Erhvervspolitik  601 705 558 147 79,21 % 89 58 
03 Konkurrence  90 107 95 12 88,32 % 10 2 
04 Beskæftigelse og sociale anliggender  11 203 9 929 8 906 1 023 89,70 % 755 268 
05 Landbrug og udvikling af landdistrikter  51 478 56 413 55 209 1 204 97,87 % 954 249 
06 Energi og transport  2 481 2 480 2 253 227 90,84 % 177 51 
07 Miljø  496 409 356 52 87,17 % 30 22 
08 Forskning  4 960 5 644 4 826 818 85,50 % 789 30 
09 Informationssamfundet og medier  1 356 1 552 1 375 177 88,58 % 173 5 
10 Direkte forskning  366 735 411 324 55,87 % 314 10 
11 Fiskeri og maritime anliggender  927 715 592 122 82,87 % 19 103 
12 Det indre marked  66 76 66 10 86,89 % 7 3 
13 Regionalpolitik  24 570 26 793 26 740 53 99,80 % 15 38 
14 Beskatning og toldunion  106 131 120 11 91,54 % 9 3 
15 Uddannelse og kultur  1 363 1 654 1 495 159 90,38 % 153 6 
16 Kommunikation  211 229 204 25 89,22 % 16 8 
17 Sundhed og forbrugerbeskyttelse  582 632 526 106 83,25 % 35 71 
18 Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed  678 830 744 86 89,64 % 16 70 
19 Eksterne forbindelser  3 579 3 805 3 673 131 96,55 % 72 59 
20 Handel  79 88 77 10 88,09 % 8 3 
21 Udvikling og forbindelser med AVS-lande  1 680 1 872 1 698 174 90,68 % 138 37 
22 Udvidelse  1 661 1 437 1 308 128 91,08 % 18 110 
23 Humanitær bistand  797 859 800 59 93,13 % 47 12 
24 Bekæmpelse af svig  74 80 71 9 88,65 % 7 2 
25 Koordinering af Kommissionens politikker og juridisk 
rådgivning  188 212 185 27 87,27 % 20 7 
26 Kommissionens administration  986 1 226 1 034 192 84,34 % 164 28 
27 Budget  278 285 271 14 95,19 % 12 1 
28 Revision  11 12 10 1 90,05 % 1 0 
29 Statistik  101 138 120 18 87,27 % 15 3 
30 Pension og relaterede udgifter  1 160 1 136 1 117 19 98,36 % 0 19 
31 Sprogtjenester  389 479 422 58 87,91 % 53 5 
40 Reserver  244 229 0 229 0,00 % 0 229 
90 Andre institutioner  2 848 3 334 2 771 563 83,12 % 392 171 
I alt 116 096 124 569 118 361 6 208 95,02 % 4 519 1 688 
* Inkl. fremførte bevillinge r og øremærkede indtægter,  
 
DA 123   DA 3. OVERSIGT OVER GENNEMFØRELSEN AF BUDGETTET (INDTÆGTER) FOR REGNSKABSÅRET 2009
 (mio. EUR)  
Afsnit Overskudsfordeling  Fastlagte fordringer  Indtægter   % af budget  Udestående  
 
Oprindelig  Endelig  Regnskabsår  Fremført  I alt Fra fordringer 
fra 
regnskabsåretFra fremførte 
fordringer  I alt indbetalt   
1. Egne indtægter  114 736 110 238 109 103 1 358 110 462 109 098 1 275 110 373 100,12 % 89 
3. Overskud. saldi og tilpasninger  0 410 330 0 330 330 0 330 80,56 % 0 
4. Indtægter fra personer. der er knyttet til EU-
institutionerne og andre EU-organer  1 120 1 120 1 026 7 1 033 1 020 6 1 025 91,59 % 7 
5. Indtægter i forbindelse med institutionernes administration
 77 85 345 90 436 309 26 335 394,05 % 101 
6. Bidrag og refusion i forbindelse med EU-aftaler og -programmer
 10 368 4 430 404 4 834 4 277 282 4 559 1238,97 % 275 
7. Morarenter og bøder  123 757 2 836 9 938 12 774 193 740 933 123,25 % 11 841 
8. Låntagning og långivning  0 0 53 27 80 1 3 4  76 
9. Diverse indtægter  30 58 53 32 85 47 20 66 114,11 % 19 
I alt 116 096 113 035 118 175 11 857 130 032 115 274 2 351 117 626 104,06 % 12 407 
           
Specifikation afsnit 1: Egne indtægter  
Kapitel  Overskudsfordeling  Fastlagte fordringer  Indtægter   % af budget  Udestående  
 
Oprindelig  Endelig  Regnskabsår  Fremført  I alt Fra fordringer 
fra 
regnskabsåretFra fremførte 
fordringer   I alt  indbetalt   
10. Landbrugsafgifter  1 404 0 -350 350 0 -350 350 0  0 
11. Sukkerafgifter  147 139 104 28 132 104 28 132 94,40 % 0 
12. Told  17 656 14 441 13 505 980 14 485 13 499 897 14 397 99,69 % 89 
13. Moms  19 616 13 668 13 743 0 13 743 13 743 0 13 743 100,54 % 0 
14. BNI  75 914 81 989 82 413 0 82 413 82 413 0 82 413 100,52 % 0 
15. Korrektion af budgetuligevægte  0 0 -315 0 -315 -315 0 -315 - 0 
16. Reduktion af BNI-baserede bidrag fra Nederlandene og Sverige
 0 0 4 0 4 4 0 4 - 0 
I alt 114 736 110 238 109 103 1 358 110 462 109 098 1 275 110 373 100,12 % 89 
           
Specifikation afsnit 3: Overskud, saldi og tilpasninger  
Kapitel  Overskudsfordeling  Fastlagte fordringer  Indtægter   % af budget  Udestående  
 
Oprindelig  Endelig  Regnskabsår  Fremført  I alt Fra fordringer 
fra 
regnskabsåretFra fremførte 
fordringer  I alt indbetalt   
30. Overskud fra foregående regnskabsår  0 1 796 1 796 0 1 796 1 796 0 1 796 100,00 % 0 
31. Momssaldi  0 -954 -946 0 -946 -946 0 -946 99,17 % 0 
32. BNI-saldi  0 -432 -431 0 -431 -431 0 -431 99,70 % 0 
34. Justering for manglende deltagelse i RIA-politikker  0 0 6 0 6 6 0 6 - 0 
35. Korrektion til fordel for Det Forenede Kongerige - 
justeringer  0 0 -6 0 -6 -6 0 -6 - 0 
37. Justering af egne i ndtægter. jf. afgørelse 
2007/436/EF  0 0 -89 0 -89 -89 0 -89 - 0 
I alt 0 410 330 0 330 330 0 330 80,56 % 0 
 
DA 124   DA  
4. FORDELING AF OG ÆNDRINGER I FORP LIGTELSES- OG BETALINGSBEVILLINGER  
EFTER DEN FINANSIELLE RAMME  
 (mio. EUR)  
 Forpligtelsesbevillinger  Betalingsbevillinger  
Udgiftsområde i den 
finansielle ramme  Vedtagne 
bevillinger  Ændringer 
(overførsler og 
ÆB) 
 Fremført  
 Formåls-
bestemte 
indtægterTillægs-
bevillinger i 
alt Godkendte 
bevillinger i alt  Vedtagne 
bevillinger  Ændringer (overførsler 
og ÆB) 
 Fremført Formåls-
bestemte 
indtægterTillægs-
bevillinger i 
alt Godkendte 
bevillinger i alt  
 1 2 3 4 5=3+4 6=1+2+5 7 8 9 10 11=9+10 12=7+8+11 
1 Bæredygtig udvikling  60 196 2 003 19 1 705 1 724 63 923 46 000 -795 176 2 139 2 315 47 520 
2 Beskyttelse og forvaltning 
af naturressourcer  56 121 585 0 6 011 6 012 62 718 52 566 -2 290 829 6 002 6 831 57 107 
3 EU-borgerskab, frihed, 
sikkerhed og retfærdighed  1 515 617 83 113 196 2 328 1 296 725 23 131 153 2 174 
4 EU som global partner  8 104 0 271 339 610 8 714 8 324 -224 378 326 704 8 804 
5 Administration  7 701 -100 8 416 424 8 025 7 701 -101 725 429 1 154 8 754 
6 Kompensationer  209 0 0 0 0 209 209 0 0 0 0 209 
I alt 133 846 3 105 381 8 585 8 966 145 917 116 096 -2 686 2 132 9 026 11 158 124 569 
          
5. GENNEMFØRELSE AF FORPLIGTELSESBEVI LLINGER EFTER DEN FINANSIELLE RAMME  
     (mio. EUR)  
Udgiftsområde i den 
finansielle ramme  Indgåede forpligtelser  Bevillinger fremført til 2010  Annullerede bevillinger  Godkendte 
forpligtelses-
bevillinger  Af regnskabsårets 
bevillinger 
 Af fremførte 
bevillinger  Af 
formåls-
bestemte 
indtægterI alt  % Formåls-
bestemte 
indtægter  Frem-
førsler 
efter 
beslutningI alt  % Af 
regnskabsårets 
bevillinger  Af fremførte 
bevillinger  Formåls-
bestemte 
indtægter 
(EFTA)  I alt  % 
 
1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9=7+8 10=9/1 11 12 13 14=11+
12+13 15=14/1 
 
1 Bæredygtig udvikling  63 923 61 630 19 796 62 444 97,69 % 908 64 972 1,52 % 505 0 1 507 0,79 % 
2 Beskyttelse og forvaltning af 
naturressourcer  62 718 56 413 0 5 072 61 484 98,03 % 940 253 1 193 1,90 % 41 0 0 41 0,07 % 
3 EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed 2 328 2 118 83 63 2 264 97,27 % 50 0 50 2,15 % 14 0 0 14 0,59 % 
4 EU som global partner  8 714 8 038 271 173 8 481 97,34 % 166 0 166 1,91 % 66 0 0 66 0,76 % 
5 Administration  8 025 7 398 8 255 7 662 95,48 % 161 11 172 2,14 % 191 0 0 191 2,38 % 
6 Kompensationer  209 209 0 0 209 100,00 % 0 0 0 0,00 % 0 0 0 0 0,00 % 
I alt 145 917 135 806 381 6 358 142 545 97,69 % 2 225 328 2 553 1,75 % 817 0 2 819 0,56 % 
 
DA 125   DA 6. GENNEMFØRELSE AF BETALINGSBEVILLI NGER EFTER DEN FINANSIELLE RAMME  
              (mio. EUR)  
Gennemførte betalinger  Bevillinger fremført til 2010  Annullerede bevillinger  Udgiftsområde i 
den finansielle 
ramme  Godkendte  
betalings-
bevillinger  Af 
regnskabs-
årets 
bevillinger  Af 
fremførte 
bevillinger  Af 
formåls-
bestemte 
indtægter  I alt  % Auto-
matiske 
frem-
førsler  Frem-
førsler 
efter 
beslutnin
g Formåls-
bestemte 
indtægter  I alt  % Af 
regnskabså
rets 
bevillinger  Af 
fremfø
rte 
bevilli
nger Formåls-
bestemte 
indtægter 
(EFTA)  I alt  % 
 1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9 10=7+
8+9 11=10/1 12 13 14 
 15=12
+ 13+1
4 16= 
15/1 
 
1 Bæredygtig 
udvikling  47 520 43 866 133 684 44 684 94,03 % 129 808 1 443 2 381 5,01 % 401 43 12 456 0,96 % 
2 Beskyttelse og 
forvaltning af naturressourcer 57 107 50 026 773 5 078 55 877 97,85 % 47 15 924 986 1,73 % 188 56 0 244 0,43 % 
3 EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed
 2 174 1 915 15 63 1 993 91,66 % 7 2 67 75 3,46 % 98 7 1 106 4,88 % 
4 EU som global partner 8 804 7 564 224 195 7 983 90,67 % 43 46 131 220 2,50 % 447 154 0 601 6,83 % 
5 Administration  8 754 6 745 637 233 7 615 86,99 % 651 11 196 857 9,79 % 193 88 0 281 3,21 % 
6 Kompensationer  209 209 0 0 209 100,00 % 0 0 0 0 0,00 % 0 0 0 0 0,00 % 
I alt 124 569 110 325 1 782 6 253 118 361 95,02 % 877 882 2 760 4 519 3,63 % 1 326 350 13 1 688 1,36 % 
 
 
DA 126   DA 7. BEVÆGELSER I UINDFRIEDE FORPLIG TELSER EFTER DEN FINANSIELLE RAMME  
  (mio. EUR)  
Uindfriede forpligtelser ved udgangen af det foregående regnskabsår  Regnskabsårets forpligtelser   
Udgiftsområde i den 
finansielle ramme  Forpligtelser 
fremført fra 
tidligere 
regnskabsår  Frigørelser/opskriv
ninger/annulleringe
r 
 Betalinger  
 Uindfriede 
forpligtelser ved 
regnskabsårets 
udgang  Forpligtelser 
indgået i 
regnskabsåret  Betalinger 
 Annullering af 
ikke-fremførlige 
forpligtelser  Uindfriede 
forpligtelser ved 
regnskabsårets 
udgang  Uindfriede 
forpligtelser ved 
regnskabsårets 
udgang i alt  
1 Bæredygtig udvikling  119 797 -647 -39 892 79 259 62 444 -4 792 -10 57 642 136 901 
2 Beskyttelse og 
forvaltning af naturressourcer 14 123 -189 -7 370 6 564 61 484 -48 507 -0 12 977 19 541 
3 EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed 1 535 -144 -560 830 2 264 -1 433 0 832 1 662 
4 EU som global partner  18 840 -876 -5 455 12 509 8 481 -2 528 -1 5 953 18 462 
5 Administration  750 -90 -646 15 7 662 -6 970 -1 692 706 
6 Kompensationer  0 0 0 0 209 -209 0 0 0 
I alt 155 045 -1 946 -53 923 99 177 142 545 -64 438 -12 78 095 177 272 
 
8. FORDELING AF UINDFRIEDE FO RPLIGTELSER EFTER FORPLIGTEL SENS OPRINDELSESÅR EFTER DEN 
FINANSIELLE RAMME  
 (mio. EUR)  
Udgiftsområde i den finansielle ramme  <2003 2003 2004 2005 2006 2007  2008  2009  I alt 
1 Bæredygtig udvikling  626 624 1 268 2 814 18 348 11 584 43 995 57 642 136 901 
2 Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer  73 23 27 98 1 912 167 4 264 12 977 19 541 
3 EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed  18 15 36 45 86 257 373 832 1 662 
4 EU som global partner  991 431 711 1 020 2 632 2 455 4 270 5 953 18 462 
5 Administration  0 0 0 0 0 1 14 692 706 
I alt 1 709 1 093 2 042 3 977 22 978 14 463 52 915 78 095 177 272 
 
 
DA 127   DA  9. FORDELING AF OG ÆNDRINGER I FORPLIGTELSES - OG BETALINGSBEVILLINGER  EFTER POLITIKOMRÅDE  
 (mio. EUR)  
 Forpligtelsesbevillinger  Betalingsbevillinger  
Politikområde  Vedtagne 
bevillinger  Ændringer 
(overførsler og 
ÆB)  Fremført  Formåls-
bestemte 
indtægter  Tillægs-
bevillinger i 
alt Godkendte 
bevillinger i altVedtagne 
bevillinger  Ændringer 
(overførsler og 
ÆB) Fremført Formåls-
bestemte 
indtægter  Tillægs-
bevillinger i 
alt Godkendte 
bevillinger i 
alt 
 1 2 3 4 5=3+4 6=1+2+5 7 8 9 10 11=9+10 12=7+8+11 
01 Økonomiske og finansielle anliggender  442 -17 0 20 20 445 487 -179 16 21 37 345 
02 Erhvervspolitik  663 -2 0 96 96 757 601 -22 20 105 125 705 
03 Konkurrence  90 -0 0 4 4 94 90 -0 13 4 17 107 
04 Beskæftigelse og sociale anliggender  11 188 51 2 14 16 11 255 11 203 -1 305 18 13 31 9 929 
05 Landbrug og udvikling af landdistrikter  54 682 586 0 5 993 5 993 61 260 51 478 -2 030 972 5 993 6 964 56 413 
06 Energi og transport  2 740 1 998 1 120 121 4 589 2 481 -171 21 150 171 2 480 
07 Miljø  483 -23 0 27 27 488 496 -126 20 19 39 409 
08 Forskning  4 665 70 0 654 654 5 388 4 960 -411 46 1 049 1 095 5 644 
09 Informationssamfundet og medier  1 512 -71 0 168 168 1 609 1 356 -71 16 252 267 1 552 
10 Direkte forskning  371 0 0 424 424 795 366 -5 38 337 374 735 
11 Fiskeri og maritime anliggender  1 014 -35 0 6 6 985 927 -222 4 6 10 715 
12 Det indre marked  66 -0 0 2 2 68 66 -0 7 2 10 76 
13 Regionalpolitik  37 901 629 24 6 30 38 560 24 570 2 027 192 3 195 26 793 
14 Beskatning og toldunion  131 -1 0 3 3 134 106 13 9 3 12 131 
15 Uddannelse og kultur  1 401 -2 0 292 292 1 691 1 363 -38 17 312 328 1 654 
16 Kommunikation  214 -0 0 4 4 217 211 -3 17 3 20 229 
17 Sundhed og forbrugerbeskyttelse  624 49 0 22 22 695 582 -1 30 22 52 632 
18 Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed  924 1 75 31 107 1 032 678 110 14 28 43 830 
19 Eksterne forbindelser  4 072 -12 0 107 107 4 168 3 579 91 50 84 134 3 805 
20 Handel  80 -2 0 2 2 81 79 1 6 2 9 88 
21 Udvikling og forbindelser med AVS-lande  1 894 93 265 178 443 2 430 1 680 -21 32 180 213 1 872 
22 Udvidelse  1 081 0 6 45 51 1 132 1 661 -296 16 56 72 1 437 
23 Humanitær bistand  797 110 0 8 8 915 797 49 6 7 13 859 
24 Bekæmpelse af svig  78 0 0 0 0 78 74 0 6 0 6 80 
25 Koordinering af Kommissionens politikker og 
juridisk rådgivning  188 -2 0 8 8 194 188 -2 18 8 25 212 
26 Kommissionens administration  981 12 0 99 99 1 093 986 13 126 101 227 1 226 
27 Budget  278 -9 0 5 5 274 278 -9 10 5 16 285 
28 Revision  11 -0 0 1 1 11 11 -0 1 1 1 12 
29 Statistik  133 -1 0 11 11 143 101 14 7 16 23 138 
30 Pension og relaterede udgifter  1 160 -24 0 0 0 1 136 1 160 -24 0 0 0 1 136 
31 Sprogtjenester  389 -10 0 77 77 456 389 -10 24 77 101 479 
40 Reserver  744 -241 0 0 0 503 244 -15 0 0 0 229 
90 Andre institutioner  2 848 -43 8 156 164 2 970 2 848 -43 361 167 528 3 334 
I alt 133 846 3 105 381 8 585 8 966 145 917 116 096 -2 686 2 132 9 026 11 158 124 569 
 
DA 128   DA  10. GENNEMFØRELSE AF FORPLIGTELS ESBEVILLINGER EFTER POLITIKOMRÅDE   (mio. EUR)   
Indgåede forpligtelser  Bevillinger fremført til 2010  Annullerede bevillinger  Politikområde  Godkendte 
forpligtelses-
bevillinger 
 Af regnskabs-
årets 
bevillinger  Af 
fremførte 
bevil-
linger  Formåls-
bestemte 
indtægter  I alt 
  % 
 Formåls-
bestemte 
indtægterFrem-
førsler 
efter 
beslut-
ning  I alt  % Af 
regnskabs
årets 
bevil-
linger  Af 
fremførte 
bevil-
linger  Formåls-
bestemte 
indtægter 
(EFTA)  I alt  % 
 1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9=7+8 10=9/1 11 12 13 =11+12+13 15=14/1 
01 Økonomiske og finansielle anliggender 445 421 0 19 440 98,90 % 2 0 2 0,35 % 3 0 0 3 0,76 % 
02 Erhvervspolitik 757 657 0 41 698 92,12 % 55 0 55 7,32 % 4 0 0 4 0,56 % 
03 Konkurrence 94 90 0 2 92 97,29 % 2 0 2 1,96 % 1 0 0 1 0,75 % 
04 Beskæftigelse og sociale anliggender 11 255 11 186 2 8 11 196 99,47 % 6 40 46 0,41 % 13 0 0 13 0,12 % 
05 Landbrug og udvikling af landdistrikter 61 260 54 989 0 5 065 60 054 98,03 % 928 252 1 180 1,93 % 26 0 0 26 0,04 % 
06 Energi og transport 4 859 4 727 1 76 4 803 98,86 % 44 0 44 0,91 % 11 0 0 12 0,24 % 
07 Miljø 488 451 0 9 460 94,25 % 19 0 19 3,83 % 9 0 0 9 1,92 % 
08 Forskning 5 388 4 732 0 352 5 084 94,35 % 301 0 301 5,59 % 3 0 0 3 0,06 % 
09 Informationssamfundet og medier 1 609 1 440 0 115 1 556 96,68 % 52 0 52 3,25 % 1 0 0 1 0,07 % 
10 Direkte forskning 795 365 0 67 433 54,39 % 357 4 361 45,37 % 2 0 0 2 0,24 % 
11 Fiskeri og maritime anliggender 985 974 0 2 976 99,07 % 4 1 4 0,45 % 5 0 0 5 0,48 % 
12 Det indre marked 68 65 0 1 66 96,60 % 1 0 1 1,62 % 1 0 0 1 1,78 % 
13 Regionalpolitik 38 560 38 495 24 5 38 523 99,90 % 2 20 22 0,06 % 15 0 0 15 0,04 % 
14 Beskatning og toldunion 134 125 0 1 126 94,45 % 2 0 2 1,22 % 6 0 0 6 4,33 % 
15 Uddannelse og kultur 1 691 1 397 0 169 1 566 92,61 % 123 0 124 7,30 % 1 0 0 1 0,08 % 
16 Kommunikation  217 212 0 2 214 98,32 % 1 0 1 0,64 % 2 0 0 2 1,04 % 
17 Sundhed og forbrugerbeskyttelse  695 665 0 11 675 97,17 % 11 0 11 1,59 % 9 0 0 9 1,24 % 
18 Et område med frihed, sikkerhed og 
retfærdighed 1 032 916 75 17 1 008 97,67 % 15 0 15 1,42 % 9 0 0 9 0,91 % 
19 Eksterne forbindelser 4 168 4 052 0 53 4 105 98,51 % 54 0 54 1,29 % 8 0 0 8 0,20 % 
20 Handel 81 76 0 1 78 96,18 % 1 0 1 1,63 % 2 0 0 2 2,20 % 
21 Udvikling og forbindelser med AVS-
lande 2 430 1 982 265 78 2 325 95,68 % 100 0 100 4,11 % 5 0 0 5 0,21 % 
22 Udvidelse 1 132 1 079 6 35 1 120 98,96 % 10 1 10 0,91 % 1 0 0 1 0,12 % 
23 Humanitær bistand 915 906 0 7 913 99,79 % 1 0 1 0,11 % 1 0 0 1 0,10 % 
24 Bekæmpelse af svig 78 77 0 0 77 98,64 % 0 0 0 0,00 % 1 0 0 1 1,36 % 
25 Koordinering af Kommissionens 
politikker og juridisk rådgivning 194 183 0 4 187 96,65 % 4 0 4 1,97 % 3 0 0 3 1,38 % 
26 Kommissionens administration 1 093 985 0 63 1 048 95,92 % 36 0 36 3,34 % 8 0 0 8 0,74 % 
27 Budget 274 268 0 3 272 99,07 % 2 0 2 0,74 % 1 0 0 1 0,19 % 
28 Revision 11 10 0 0 11 96,77 % 0 0 0 1,93 % 0 0 0 0 1,30 % 
29 Statistik 143 129 0 4 133 92,73 % 7 0 7 4,94 % 3 0 0 3 2,33 % 
30 Pension og relaterede udgifter 1 136 1 117 0 0 1 117 98,36 % 0 0 0 0,00 % 19 0 0 19 1,84 % 
31 Sprogtjenester 456 375 0 49 424 93,01 % 28 0 28 6,25 % 3 0 0 3 0,74 % 
40 Reserver 503 0 0 0 0 0,00 % 0 0 0 0,00 % 503 0 0 503 100,00 
% 
90 Andre institutioner 2 970 2 659 8 100 2 767 93,16 % 56 10 66 2,22 % 137 0 0 137 4,62 % 
I alt 145 917 135 806 381 6 358 142 545 97,69 % 2 225 328 2 553 1,75 % 817 0 2 819 0,56 % 
 
DA 129   DA 11. GENNEMFØRELSE AF BETALINGSB EVILLINGER EFTER POLITIKOMRÅDE  
  (mio. EUR)  
Politikområde  Gennemførte betalinger  Bevillinger fremført til 2010  Annullerede bevillinger  
 Godkendte 
betalings- 
bevillinger  Af 
regnskabs-
årets 
bevillingerAf 
fremførte 
bevillingerFormåls-
bestemte 
indtægterI alt  % Auto-
matiske 
frem-
førsler  Frem-
førsler 
efter 
beslutni
ng Formåls-
bestemte 
indtægterI alt  % Af 
regnskabs
årets 
bevillinge
r Af 
fremfø
rte 
bevillin
ger Formåls-
bestemte 
indtægte
r 
(EFTA)I alt  % 
 1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9 10=7+8+
9 11=10/1 12 13 14 15=12+  
13+14 16=15/1 
01 Økonomiske og finansielle anliggender  345 300 15 13 327 94,82 % 6 0 9 14 4,10 % 3 1 0 4 1,08 % 
02 Erhvervspolitik  705 514 16 28 558 79,21 % 13 0 76 89 12,57 % 52 4 2 58 8,22 % 
03 Konkurrence  107 82 11 2 95 88,32 % 8 0 2 10 9,40 % 1 2 0 2 2,28 % 
04 Beskæftigelse og sociale anliggender  9 929 8 886 13 7 8 906 89,70 % 17 732 6 755 7,60 % 263 5 0 268 2,70 % 
05 Landbrug og udvikling af 
landdistrikter  56 413 49 365 780 5 064 55 209 97,87 % 26 0 929 954 1,69 % 58 192 0 249 0,44 % 
06 Energi og transport  2 480 2 177 16 61 2 253 90,84 % 17 75 85 177 7,12 % 41 5 4 51 2,04 % 
07 Miljø  409 328 16 12 356 87,17 % 18 6 7 30 7,40 % 19 3 0 22 5,44 % 
08 Forskning  5 644 4 490 36 300 4 826 85,50 % 44 0 745 789 13,97 % 16 10 4 30 0,53 % 
09 Informationssamfundet og medier  1 552 1 268 13 94 1 375 88,58 % 15 0 158 173 11,13 % 2 2 0 5 0,30 % 
10 Direkte forskning  735 321 34 56 411 55,87 % 32 2 280 314 42,73 % 6 4 0 10 1,40 % 
11 Fiskeri og maritime anliggender  715 588 3 2 592 82,87 % 4 11 4 19 2,69 % 102 1 0 103 14,45 % 
12 Det indre marked  76 59 6 1 66 86,89 % 6 0 1 7 9,47 % 1 1 0 3 3,64 % 
13 Regionalpolitik  26 793 26 564 174 1 26 740 99,80 % 13 0 2 15 0,06 % 20 18 0 38 0,14 % 
14 Beskatning og toldunion  131 111 8 1 120 91,54 % 7 0 2 9 6,53 % 1 1 0 3 1,92 % 
15 Uddannelse og kultur  1 654 1 310 15 171 1 495 90,38 % 14 0 140 153 9,27 % 3 2 1 6 0,35 % 
16 Kommunikation  229 189 13 2 204 89,22 % 15 0 2 16 7,17 % 5 4 0 8 3,61 % 
17 Sundhed og forbrugerbeskyttelse  632 484 28 14 526 83,25 % 28 0 7 35 5,58 % 68 2 0 71 11,16 % 
18 Et område med frihed, sikkerhed og 
retfærdighed  830 718 7 19 744 89,64 % 6 0 9 16 1,89 % 63 7 0 70 8,47 % 
19 Eksterne forbindelser  3 805 3 576 38 59 3 673 96,55 % 43 6 24 72 1,90 % 46 12 0 59 1,54 % 
20 Handel  88 71 5 1 77 88,09 % 6 0 1 8 8,56 % 2 1 0 3 3,35 % 
21 Udvikling og forbindelser med AVS-
lande 1 872 1 588 27 83 1 698 90,68 % 40 0 98 138 7,37 % 31 5 0 37 1,95 % 
22 Udvidelse  1 437 1 250 11 48 1 308 91,08 % 9 1 8 18 1,25 % 106 5 0 110 7,67 % 
23 Humanitær bistand  859 788 5 7 800 93,13 % 6 40 1 47 5,42 % 12 0 0 12 1,45 % 
24 Bekæmpelse af svig  80 67 4 0 71 88,65 % 7 0 0 7 8,51 % 1 2 0 2 2,84 % 
25 Koordinering af Kommissionens politikker og juridisk rådgivning 212 167 14 3 185 87,27 % 15 0 4 20 9,32 % 3 4 0 7 3,42 % 
26 Kommissionens administration  1 226 875 108 50 1 034 84,34 % 113 0 51 164 13,35 % 10 18 0 28 2,30 % 
27 Budget  285 259 9 2 271 95,19 % 9 0 3 12 4,29 % 1 1 0 1 0,52 % 
28 Revision  12 10 0 0 10 90,05 % 1 0 0 1 7,43 % 0 0 0 0 2,52 % 
29 Statistik  138 107 6 7 120 87,27 % 6 0 8 15 10,63 % 2 1 0 3 2,09 % 
30 Pension og relaterede udgifter  1 136 1 117 0 0 1 117 98,36 % 0 0 0 0 0,00 % 19 0 0 19 1,64 % 
31 Sprogtjenester  479 354 22 45 422 87,91 % 21 0 32 53 11,02 % 3 2 0 5 1,07 % 
40 Reserver  229 0 0 0 0 0,00 % 0 0 0 0 0,00 % 229 0 0 229 100,00 
% 
90 Andre institutioner  3 334 2 344 327 100 2 771 83,12 % 315 10 67 392 11,75 % 137 34 0 171 5,13 % 
I alt 124 569 110 325 1 782 6 253 118 361 95,02 % 877 882 2 760 4 519 3,63 % 1 326 350 13 1 688 1,36 % 
 
DA 130   DA  12. BEVÆGELSER I UINDFRIEDE FORP LIGTELSER EFTER POLITIKOMRÅDE  
(mio. EUR)  
 Uindfriede forpligtelser ved udgangen af det foregående regnskabsår  Regnskabsårets forpligtelser   
Politikområde  Forpligtelser 
fremført fra 
tidligere 
regnskabsår  Frigørelser/opsk
rivninger/annull
eringer 
 Betalinger  
 Uindfriede 
forpligtelser ved 
regnskabsårets 
udgang  Forpligtelser 
indgået i 
regnskabsåretBetalinger 
 Annullering af 
ikke-fremførlige 
forpligtelser  Uindfriede 
forpligtelser ved 
regnskabsårets 
udgang  Uindfriede 
forpligtelser ved 
regnskabsårets 
udgang i alt  
01 Økonomiske og finansielle 
anliggender  329 -17 -129 183 440 -199 -0 241 424 
02 Erhvervspolitik  653 -25 -238 390 698 -321 -0 377 767 
03 Konkurrence  13 -1 -11 1 92 -83 -0 8 9 
04 Beskæftigelse og sociale anliggender  24 080 -90 -8 675 15 315 11 196 -231 -0 10 964 26 279 
05 Landbrug og udvikling af 
landdistrikter  12 408 -98 - 6 854 5 457 60 054 -48 355 -0 11 699 17 155 
06 Energi og transport  4 302 -139 -1 471 2 692 4 803 -782 -0 4 021 6 714 
07 Miljø  682 -36 -225 421 460 -131 -0 329 750 
08 Forskning  8 253 -103 -3 319 4 831 5 084 -1 507 -7 3 569 8 400 
09 Informationssamfundet og medier  2 255 -24 -947 1 283 1 556 -428 -1 1 127 2 411 
10 Direkte forskning  146 -10 -87 49 433 -324 -0 109 158 
11 Fiskeri og maritime anliggender  1 347 -99 -364 884 976 -229 -1 747 1 631 
12 Det indre marked  17 -2 -13 2 66 -53 -0 13 15 
13 Regionalpolitik  81 674 -225 -25 542 55 907 38 523 - 1 198 -0 37 325 93 232 
14 Beskatning og toldunion  90 -13 -54 23 126 -67 -1 59 82 
15 Uddannelse og kultur  563 -48 -232 283 1 566 -1 263 -0 303 586 
16 Kommunikation  88 -8 -68 13 214 -136 -0 77 90 
17 Sundhed og forbrugerbeskyttelse  614 -58 -289 268 675 -237 -0 438 706 
18 Et område med frihed, sikkerhed og 
retfærdighed  866 -81 -308 477 1 008 -436 -0 572 1 049 
19 Eksterne forbindelser  8 785 -183 -2 492 6 110 4 105 -1 181 -0 2 924 9 034 
20 Handel  21 -2 -14 5 78 -63 -0 14 19 
21 Udvikling og forbindelser med AVS-
lande 2 818 -54 -790 1 974 2 325 -908 -0 1 417 3 391 
22 Udvidelse  3 905 -543 -989 2 373 1 120 -320 -0 800 3 173 
23 Humanitær bistand  422 -23 -248 151 913 -551 -0 362 513 
24 Bekæmpelse af svig  29 -3 -16 10 77 -55 0 22 32 
25 Koordinering af Kommissionens politikker og juridisk rådgivning 21 -4 -16 1 187 -169 -0 19 19 
26 Kommissionens administration  173 -18 -136 19 1 048 -898 -1 149 168 
27 Budget  10 -1 -9 0 272 -262 -0 10 10 
28 Revision  1 -0 -0 0 11 -10 -0 1 1 
29 Statistik  92 -4 -44 45 133 -77 -0 56 101 
30 Pension og relaterede udgifter  0 0 0 0 1 117 -1 117 0 0 0 
31 Sprogtjenester  24 -2 -22 0 424 -400 -0 24 24 
90 Andre institutioner  366 -34 -321 11 2 767 -2 450 0 317 328 
I alt 155 045 -1 946 -53 923 99 177 142 545 -64 438 -12 78 095 177 272 
 
DA 131   DA 13. FORDELING AF UINDFRIEDE FO RPLIGTELSER EFTER FORPLIGT ELSENS OPRINDELSESÅR EFTER 
POLITIKOMRÅDE  
 (mio. EUR)  
Politikområde  <2003 2003 2004 2005 2006 2007  2008  2009  I alt 
01 Økonomiske og finansielle anliggender  0 0 0 17 93 32 41 241 424 
02 Erhvervspolitik  12 8 7 19 37 88 219 377 767 
03 Konkurrence  0000  0018  9  
04 Beskæftigelse og sociale anliggender  133 17 28 466 4 283 1 363 9 024 10 964 26 279 
05 Landbrug og udvikling af landdistrikter  35 0 2 26 1 737 4 3 653 11 699 17 155 
06 Energi og transport  80 31 100 172 302 743 1 264 4 021 6 714 
07 Miljø  1 7 17 43 66 112 175 329 750 
08 Forskning  84 235 238 440 841 1 232 1 761 3 569 8 400 
09 Informationssamfundet og medier  3 16 29 113 195 329 598 1 127 2 411 
10 Direkte forskning  1 1 0 5 8 8 26 109 158 
11 Fiskeri og maritime anliggender  39 17 9 34 301 32 451 747 1 631 
12 Det indre marked  0000  002 1 3  1 5  
13 Regionalpolitik  412 476 1 085 1 825 13 108 7 765 31 235 37 325 93 232 
14 Beskatning og toldunion  0 0 0 0 1 6 16 59 82 
15 Uddannelse og kultur  12 8 7 23 43 54 136 303 586 
16 Kommunikation  0 0 0 0 0 2 11 77 90 
17 Sundhed og forbrugerbeskyttelse  4 9 14 8 23 45 164 438 706 
18 Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed  5 1 9 19 32 156 256 572 1 049 
19 Eksterne forbindelser  579 166 330 386 987 1 439 2 222 2 924 9 034 
20 Handel  0000  023 1 4  1 9  
21 Udvikling og forbindelser med AVS-lande  131 56 103 215 346 442 682 1 417 3 391 
22 Udvidelse  174 45 62 164 561 566 801 800 3 173 
23 Humanitær bistand  2 0 0 0 4 25 120 362 513 
24 Bekæmpelse af svig  0000  045 2 2  3 2  
25 Koordinering af Kommissionens politikker og 
juridisk rådgivning  0000  000 1 9  1 9  
26 Kommissionens administration  0000  05 13 149 168 
27 Budget  0000  000 1 0  1 0  
28 Revision  0000  0001  1  
29 Statistik  1 0 0 3 7 9 25 56 101 
30 Pension og relaterede udgifter  0000  0000  0  
31 Sprogtjenester  0000  00 - 0 2 4  2 4  
90 Andre institutioner  0 0 0 0 0 0 11 317 328 
I alt 1 709 1 093 2 042 3 977 22 978 14 463 52 915 78 095 177 272 
 
DA 132   DA  
14. OVERSIGT OVER GENNEMFØRELSEN AF BU DGETTET (INDTÆGTER) EFTER INSTITUTION  
 (mio. EUR)  
Institution  Overskudsfordeling  Fastlagte fordringer  Indtægter   % af budget  Udestående  
 Oprindelig  Endelig  Regnskabsår Fremført  I alt Fra fordringer fra 
regnskabsåret  Fra fremførte 
fordringer  I alt indbetalt   
Europa-Parlamentet  99 99 164 86 250 137 4 141 142,54 % 109 
Rådet  53 53 96 12 108 90 12 102 192,94 % 6 
Kommissionen  115 869 112 808 117 818 11 758 129 576 114 950 2 335 117 285 103,97 % 12 291 
Domstolen  38 38 41 0 41 41 0 41 106,26 % 0 
Revisionsretten  19 19 19 1 19 18 0 19 98,50 % 0 
Det Europæiske Økonomiske og Sociale 
Udvalg  10 10 16 0 16 16 0 16 164,23 % 0 
Regionsudvalget  7 7 20 0 20 20 0 20 309,74 % 0 
Ombudsmanden  1 1 1 0 1 1 0 1 112,93 % 0 
Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse
 1 1 1 0 1 1 0 1 78,73 % 0 
I alt 116 096 113 035 118 175 11 857 130 032 115 274 2 351 117 626 104,06 % 12 407 
 
DA 133   DA 15. GENNEMFØRELSE AF FORPLIGTELSES- OG BETA LINGSBEVILLINGER EFTER INSTITUTION  
Forpligtelsesbevillinger  
(mio. EUR)  
Indgåede forpligtelser  Bevillinger fremført til 2010  Annullerede bevillinger   
Institution  Godkendte 
forpligtelses-
bevillinger  Af 
regnskabs-
årets 
bevillinger  Af 
fremførte 
bevillingerAf formåls-
bestemte 
indtægter  I alt  % Af formåls-
bestemte 
indtægter  Fremførsler 
efter 
beslutningI alt  % Af 
regnskabs-
årets 
bevillingerFremførte 
bevillinger  Formåls-
bestemte 
indtægter 
(EFTA)  I alt  % 
1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9=7+8 10=9/1 11 12 13 14=11+1
2+13 15=14/1 
Europa-Parlamentet  1 596 1 418 8 42 1 467 91,94 % 16 10 26 1,65 % 102 0 0 102 6,42 % 
Rådet 642 551 0 41 593 92,33 % 38 0 38 5,88 % 12 0 0 12 1,80 % 
Kommissionen  142 947 133 147 373 6 258 139 779 97,78 % 2 169 318 2 487 1,74 % 680 0 2 682 0,48 % 
Domstolen  318 311 0 1 313 98,50 % 1 0 1 0,37 % 4 0 0 4 1,14 % 
Revisionsretten  188 173 0 0 173 92,19 % 0 0 0 0,21 % 14 0 0 14 7,59 % 
Det Europæiske Økonomiske og 
Sociale Udvalg  122 117 0 3 120 98,02 % 0 0 0 0,33 % 2 0 0 2 1,65 % 
Regionsudvalget  88 75 0 12 87 98,37 % 0 0 0 0,08 % 1 0 0 1 1,56 % 
Ombudsmanden  9 8 0 0 8 91,98 % 0 0 0 1 0 0 1 8,02 % 
Den Europæiske Tilsynsførende 
for Databeskyttelse  7 5 0 0 5 81,44 % 0 0 0 1 0 0 1 18,56 % 
I alt 145 917 135 806 381 6 358 142 545 97,69 % 2 225 328 2 553 1,75 % 817 0 2 819 0,56 % 
       
Betalingsbevillinger   
      (mio. EUR)  
Gennemførte betalinger  Bevillinger fremført til 2010  Annullerede bevillinger   
Institution  Godkendte 
betalings-
bevillinger  Af 
regnskabs-
årets 
bevillinger  Af 
frem-
førte 
bevil-
lingerAf formåls-
bestemte 
indtægter  I alt  % Automatiske 
fremførslerFremførsler 
efter 
beslutning  Af formåls-
bestemte 
indtægterI alt  % Af 
regnskabs-
årets 
bevillingerAf 
fremført
e 
bevilling
er Formåls-
bestemte 
indtægter 
(EFTA)  I alt  % 
1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9 10=7+8+9 11=10/1 12 13 14 15=12+13+
14 16=15/1 
Europa-Parlamentet  1 799 1 237 186 43 1 466 81,50 % 180 10 22 212 11,78 % 102 19 0 121 6,72 % 
Rådet 762 510 108 41 659 86,44 % 41 0 42 83 10,86 % 12 9 0 21 2,70 % 
Kommissionen  121 235 107 981 1 455 6 154 115 590 95,34 % 562 872 2 693 4 127 3,40 % 1 189 316 13 1 517 1,25 % 
Domstolen  332 293 13 1 307 92,47 % 18 0 1 19 5,84 % 4 2 0 6 1,69 % 
Revisionsretten  200 112 11 0 123 61,35 % 61 0 0 62 30,76 % 14 2 0 16 7,89 % 
Det Europæiske Økonomiske og 
Sociale Udvalg  128 110 4 3 117 91,69 % 6 0 1 8 5,95 % 2 1 0 3 2,37 % 
Regionsudvalget  95 69 5 12 86 90,09 % 6 0 1 6 6,75 % 1 2 0 3 3,17 % 
Ombudsmanden  10 8 1 0 8 84,57 % 1 0 0 1 7,57 % 1 0 0 1 7,86 % 
Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse 8 4 1 0 5 64,24 % 1 0 0 1 15,02 % 1 0 0 2 20,75 % 
I alt 124 569 110 325 1 782 6 253 118 361 95,02 % 877 882 2 760 4 519 3,63 % 1 326 350 13 1 688 1,36 % 
 
DA 134   DA 16. AGENTURERNES INDTÆG TER: BUDGETOVERSLA G, FORDRINGER OG 
INKASSEREDE BELØB  (mio. EUR)
Agentur  Anslåede 
indtægter  Fastlagte 
fordringer  Indbetalte 
beløb  Udestående  Politik-
område  
Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur  122 102 92 10 06 
Frontex  89 80 80 0 18 
Det Europæiske Center for Udvikling af 
Erhvervsuddannelse  19 18 17 1 15 
Det Europæiske Politiakademi  9 7 7 0 18 
Det Europæiske Kemikalieagentur  70 71 71 0 02 
Europæisk Center for Forebyggelse og Kontrol med Sygdomme 51 49 49 0 17 
Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og 
Narkotikamisbrug  15 16 15 0 18 
Det Europæiske Miljøagentur  40 42 42 0 07 
EF-Fiskerikontrolagenturet  10 10 10 0 11 
Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet  69 65 65 0 17 
Tilsynsmyndigheden for den Europæiske GNSS  44 41 41 0 06 
Fusion for Energy  174 174 143 31 08 
Eurojust  28 28 28 0 18 
Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur  53 51 51 0 06 
Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked  225 194 194 0 12 
Det Europæiske Lægemiddelagentur  194 198 196 1 02 
Det Europæiske Agentur for Net- og 
Informationssikkerhed  8 8 8 0 09 
Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder 17 13 13 0 18 
Det Europæiske Jernbaneagentur  21 21 21 0 06 
Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur  14 13 13 0 04 
Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer  63 52 45 7 31 
Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut  20 19 19 0 15 
EF-Sortsmyndigheden  13 12 12 0 17 
Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og 
Arbejdsvilkårene  20 20 20 0 04 
Forvaltningsorganet for Uddanne lse, Audiovisuelle Medier 
og Kultur  48 48 48 0 15 
Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation  13 13 13 0 06 
Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd  14 13 13 0 08 
Forvaltningsorganet for Forskning  22 22 21 0 08 
Forvaltningsorganet for Folkesundhedsprogrammet  6 6 6 0 17 
Forvaltningsorganet for det Transeuropæiske Transportnet  9 9 9 0 06 
I alt 1 501 1 415 1 363 52  
 
   (mio. EUR)
Indtægtsart  Anslåede 
indtægter  Fastlagte 
fordringer  Indbetalte 
beløb  Udestående  
Tilskud fra Europa-Kommissionen  824 796 796 -0 
Gebyrindtægter  415 399 388 11 
Andre indtægter  262 220 179 41 
I alt 1 501 1 415 1 363 52 
 
 
DA 135   DA 17. AGENTURER: FORPLIGTELSES - OG BETALINGSBEVILLINGER 
EFTER AGENTUR  (mio. EUR)  
Forpligtelsesbevillinger  Betalingsbevillinger  
Agentur  Bevillinger Indgåede 
for-
pligtelser  Fremført 
til 2010 Bevillinger  Gennem-
førte 
betalinger  Fremført 
til 2010 
Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur  136 107 27 150 96 52 
Frontex  90 82 2 119 77 25 
Det Europæiske Center for Udvikling af 
Erhvervsuddannelse  21 19 1 22 18 2 
Det Europæiske Politiakademi  13 10 2 14 6 5 
Det Europæiske Kemikalieagentur  70 67 0 83 57 20 
Europæisk Center for Forebyggelse og Kontrol med 
Sygdomme  51 48 0 67 44 18 
Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika 
og Narkotikamisbrug  16 16 0 17 15 1 
Det Europæiske Miljøagentur  42 42 0 48 40 7 
EF-Fiskerikontrolagenturet  10 10 0 11 10 1 
Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet  71 69 0 87 67 10 
Tilsynsmyndigheden for den Europæiske GNSS  145 119 26 120 68 52 
Fusion for Energy  404 400 4 206 133 60 
Eurojust  28 26 1 31 23 6 
Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur  49 46 0 57 46 2 
Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked  338 146 0 367 140 31 
Det Europæiske Lægemiddelagentur  194 185 0 230 181 40 
Det Europæiske Agentur for Net- og 
Informationssikkerhed  8 8 0 10 8 2 
Den Europæiske Unions Agentur for 
Grundlæggende Rettigheder  17 17 0 24 17 7 
Det Europæiske Jernbaneagentur  21 21 0 25 20 5 
Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur  15 13 1 19 13 5 
Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions 
Organer  63 36 0 66 36 4 
Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut  21 20 2 23 20 2 
EF-Sortsmyndigheden  14 12 0 14 12 0 
Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og 
Arbejdsvilkårene  21 21 1 26 20 6 
Forvaltningsorganet for U ddannelse, Audiovisuelle 
Medier og Kultur  48 46 0 54 46 6 
Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og 
Innovation  13 12 0 15 12 1 
Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd 14 13 0 21 17 2 
Forvaltningsorganet for Forskning  22 23 0 22 18 4 
Forvaltningsorganet for Folkesundhedsprogrammet  6 6 0 7 5 1 
Forvaltningsorganet for det Transeuropæiske Transportnet 9 8 0 10 8 1 
I alt 1 972 1 647 68 1 964 1 272 377 
 
Forpligtelsesbevillinger  Betalingsbevillinger  Udgiftsart  
Bevillinger  Indgåede 
forpligtelser  Fremført til 20 10 Bevillinger  Gennemførte 
betalinger  Fremført til 20 10 
Personale  547 508 0 561 500 15 
Administrationsudgifter  246 238 0 331 232 83 
Aktionsudgifter  1 179 901 67 1 072 540 279 
Total 1 972 1 647 68 1 964 1 272 377 
 
DA 136   DA 18. RESULTATET AF BUDGETGE NNEMFØRELSEN, INKLUSIVE 
AGENTURER  (mio. EUR)
 DEN 
EUROPÆISKE 
UNION   
AGENTURER  Eliminering af 
tilskud til 
agenturerne  I ALT  
Regnskabsårets indtægter  117 626 1 363 (796) 118 193
Betalinger over regnskabsårets 
bevillinger  (116 579) (1 082) 796 (116 865)
Betalingsbevillinger fremført til 
regnskabsåret N + 1  (1 759) (377) 0 (2 136)
Annullering af ikke-anvendte 
bevillinger fremført fra regnskabsåret N-1
 2 791 188 0 2 979
Valutakursforskelle i 
regnskabsåret  185 (5) 0 180
Resultatet af 
budgetgennemførelsen  2 264 87 0 2 351
 
 
DA 137   DA FORKLARENDE  BEMÆRKNINGER  TIL  DEN  KONSOLIDEREDE  BERETNING  
OM  BUDGETGENNEMFØRELSEN 
1. Budgetprincipper, -str ukturer og -bevillinger 
2. Forklaring til beretning om budgetgennemførelsen 
 
DA 138   DA 1. BUDGETPRINCIPPER,  -STRUKTURER  OG  -BEVILLINGER 
 
1.1 RETSGRUNDLAG OG FINANSFORORDNINGEN 
 
Regnskaberne føres i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 (EFT L 248 af 16.9.2002) om fina nsforordningen vedrørende De Europæiske 
Fællesskabers almindelige budget og Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om genne mførelsesbestemmelser for denne 
finansforordning. Det almindelige budget, som er EU 's vigtigste finanspolitiske instrument, er 
det dokument, hvori EU's indtægter og udgift er hvert år fastsættes og godkendes. 
 
Hvert år udarbejder Kommissionen på grund lag af et overslag over det kommende års 
indtægter og udgifter for alle EU-institution erne et foreløbigt budgetforslag, som den 
forelægger for budgetmyndigheden. På grundlag af det foreløbige budgetforslag vedtager 
Rådet et budgetforslag, som budgetmyndighedens to parter derefter forhandler om. Det er 
formanden for Europa-Parlamentet, der fastslår , at budgettet er endeligt  vedtaget, hvorefter 
det er retsgyldigt. Kommissionen har hoveda nsvaret for gennemførelsen af budgettet. 
 
1.2 BUDGETPRINCIPPER 
 
EU's almindelige budget hviler på en række grundprincipper: 
– principperne om enhed og budgetrealisme  betyder, at alle EU's indtægter og udgifter 
skal samles i ét budgetdokument og bogføres på  en budgetpost, og at udgifterne ikke må 
overstige de tildelte bevillinger 
– princippet om bruttoopgørelse  omfatter to regler: 
– reglen om ikke-formålsbestemt anvendelse, som betyder, at indtægterne ikke skal 
dække bestemte udgifter (alle indtægte rne dækker tilsammen alle udgifterne) 
– reglen om ikke-modregning, som betyder, at indtægter og udgifter skal opføres i 
budgettet med deres fulde beløb, og at der ikke kan foretages modregninger 
– etårighedsprincippet  betyder, at de opførte bevilli nger kun gælder for ét regnskabsår og 
derfor skal anvendes i løbe t af det pågældende år 
– princippet om ligevægt på budgettet  betyder, at der skal være ligevægt mellem 
budgettets indtægter og udgifter (de forventede indtægter skal dække betalingsbevillingerne) 
– specificeringsprincippet  betyder, at de enkelte bevilli nger skal dække bestemte udgifter 
og anvendes dertil 
– princippet om én regningsenhed  betyder, at budgettet opsti lles og gennemføres i euro, og 
at regnskaberne aflægges i euro 
– princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning  betyder, at budgetbevillingerne skal 
anvendes i overensstemmelse med princippet om  forsvarlig økonomisk forvaltning, dvs. i 
overensstemmelse med principperne om spar sommelighed, produktivitet og effektivitet 
– princippet om klarhed og åbenhed  betyder, at budgettet, ændringsbudgetter og 
regnskabet offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. 
 
DA 139   DA 1.3 BUDGETTETS STRUKTUR 
 
Budgettet omfatter: 
a) en almindelig oversigt over indtægter b)  en række sektioner, der er opdelt i opgørelser over indtægter og udgifter for 
hver institution: Sektion I Parlamentet, Sektion II: Rådet, Sektion III: Kommissionen, Sektion IV: Domstole n, Sektion V: Revisionsretten, 
Sektion VI: Det Europæiske Økonomisk e og Sociale Udvalg, Sektion VII, 
Regionsudvalget, Sektion VIII: Ombudsmanden, Sektion IX: Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse. 
 
Indtægterne og udgifterne for hver institution er  opdelt i afsnit, kapitle r, artikler og konti alt 
efter deres art eller bestemmelse.  En del af midlerne fra EKSF,  der er under afvikling, blev 
stillet til rådighed på drifts budgettet for EKSF under afvikling. Kommissionen vedtog hvert år 
driftsbudgettet efter høring af  Rådet og Europa-Parlamentet. Det seneste budget dækkede 
tidsrummet 1. januar til 23. ju li 2002. Fra 24. juli 2002 er indtægterne og udgifterne i 
forbindelse med driftsbudgettet medtaget i forv altningsregnskabet for EKSF under afvikling. 
De resterende forpligtelser, der skal opfyl des, er opført under passiver på balancen.  
 
1.4 BUDGETREGNSKABETS STRUKTUR 
 
1.4.1 Generel oversigt 
Det er kun Kommissionens budget, der omfa tter både administrationsbevillinger og 
aktionsbevillinger. De andre institutioner har kun administrationsbevillinger. Budgettet 
omfatter to forskellige former for bevillinge r, nemlig ikke-opdelte bevillinger (IOB) og 
opdelte bevillinger (OB). De ikke-opdelte bevill inger skal dække de transaktioner, der er 
etårige (og som stemmer overens med princi ppet om etårighed). De omfatter alle 
administrationskapitlerne i Kommissionens sektion og sek tionerne for alle de andre 
institutioner, de etårige bevil linger til EGFL og visse teknisk e bevillinger (tilbagebetalinger 
og udnyttelse af garantien for lå noptagelse/långivning mm.). For så  vidt angår regnskabsårets 
ikke-opdelte bevillinger, er be løbet for forpligtelsesbevillinger det samme som beløbet for 
betalingsbevillinger. 
 
Opdelte bevillinger er indført for at forene princippet om etårighed med nødvendigheden af at 
finansiere foranstaltninger, som gennemføres over flere år. De skal  dække de flerårige 
transaktioner og omfatter bevill ingerne i alle kapitler me d undtagelse af kapitel 1 i 
Kommissionens sektion. 
 
De opdelte bevillinger består af forpligtelsesbe villinger (FB) og betalingsbevillinger (BB): 
– Forpligtelsesbevillinger: dækker samtlige udgifter til de forpligtelser, der indgås i løbet af 
regnskabsåret med henblik på foranstaltn inger, der strækker sig over flere år. 
Budgetmæssige forpligtelser i forbindelse med foranstaltninger, hvis gennemførelse 
strækker sig over mere end ét regnskabsår, kan i henhold til finansforo rdningens artikel 76, 
stk. 3, opdeles i årlige trancher over flere regnskabså r, hvis basisretsakten åbner mulighed 
for det. 
 
DA 140   DA – Betalingsbevillinger : dækker de udgifter, der følger af gennemførelsen af de forpligtelser, 
der er indgået i løbet af det pågældende regnskabsår og/elle r de foregående regnskabsår. 
 
1.4.2 Bevillingernes oprindelse 
Den vigtigste kilde til bevil linger er EU-budgettet for det løbende regnskabsår. Ikke desto 
mindre er der andre typer af bevillinger, som følger af bestemmelserne i finansforordningen. De stammer fra tidligere regnska bsår eller eksterne kilder:  
 
- Oprindeligt vedtagne bevillinger på budge ttet for regnskabsåret kan suppleres med 
overførsler  mellem poster efter de regler, der er fa stsat i artikel 22-24 i finansforordningen 
(nr. 1605/2002 af 25. juni 2002) og ved ændrings budgetter (omhandlet i finansforordningens 
artikel 37-38).  
 
- Bevillinger fremført  fra det foregående regnskabsår eller genopført supplerer også det 
nuværende budget. Disse er: 
– Ikke-opdelte betalingsbevillinger, som kan overføres automatisk, dog kun til det 
følgende regnskabsår, jf. finans forordningens artikel 9, stk. 4. 
– Bevillinger fremført ved beslutning truffet af institutionerne i ét af to tilfælde:  hvis 
de forberedende etaper er afsluttet (finansfor ordningens artikel 9, stk. 2), litra a), 
eller hvis vedtagelsen af retsgrundlaget er  forsinket (artikel 9, stk. 2, litra b)). 
Både forpligtelsesbevillinger og betalings bevillinger kan fremføres (artikel 9, 
stk. 3). 
– Bevillinger, der er genopført som følge af frigørelser: Det drejer sig om 
genopførelse af forpligtelsesbevillinger i forbindelse med strukturfondene, som er 
blevet frigjort. Denne undtagelsesvise genopførelse foretages, hvis Kommissionen 
begår en fejl, eller hvis beløbet er nødvendigt af hensyn til programmets gennemførelse (finansfor ordningens artikel 157). 
 
- Formålsbestemte indtægter , der består af: 
– Restitutionsbeløb, hvor beløbene er formål sbestemte indtægter på den budgetpost, 
hvor udgifterne oprindeligt påløb, og kan fremføres ubegrænset. 
– EFTA-bevillinger: I aftalen om Det Eu ropæiske Økonomiske Samarbejdsområde 
er der fastsat bestemmelser om finansiel deltagelse fra medlemmernes side i visse 
af EU-budgettets aktiv iteter. De berørte budgetposter samt de forventede beløb 
offentliggøres i bilag III til EU's budget.  De berørte poster forhøjes med EFTA-
bidraget. Bevillinger, der ikke er an vendt ved regnskabsårets udløb, bortfalder og 
tilbagebetales til EØS-landene. 
– Indtægter fra tredjepart/andre lande,  der har indgået aftaler med EU, som 
indebærer et finansielt bidrag til EU-a ktiviteterne. De således modtagne beløb 
betragtes som indtægter fra tredjepart, som tildeles de berørte budgetposter (ofte 
på forskningsområdet) og kan fremfø res ubegrænset (finansforordningens 
artikel 10 og artikel 18, stk. 1, litra a) og d)). 
– Arbejde for tredjemand: EU's fors kningscentre kan som led i deres 
forskningsaktiviteter udføre arbejde for eksterne organer (finansforordningens 
artikel 161, stk. 2). Ligesom indtægterne fra tredjepart tildeles indtægter fra 
 
DA 141   DA arbejde for tredjemand visse budgetposter og kan overføres ubegrænset 
(finansforordningens artikel 10 og artikel 18, stk. 1, litra d)). 
– Bevillinger, der er genopfør t som følge af tilbagebeta ling af acontobeløb: Der er 
tale om EU-midler, som er tilbagebetalt af modtagerne, og som kan fremføres ubegrænset. Inden for strukturfondene  er genopførelsen baseret på en 
kommissionsbeslutning (finansforordni ngen artikel 18, stk. 2, og artikel 228 i 
dens gennemførelsesbestemmelser). 
 
1.4.3 De tildelte bevillingers sammensætning 
Budgettets endelige bevillinger  = de vedtagne oprindelige budgetbevillinger + 
ændringsbudget + overførsler 
– Tillægsbevillinger  = formålsbestemte indtægter (se ov enfor) + bevillinger fremført fra 
foregående regnskabsår eller ge nopført som følge af frigørelser 
– Godkendte bevillinger i alt  = budgettets endelige bevil linger + tillægsbevillinger 
– Regnskabsårets bevillinger  (til beregning af budgetresulta tet) = budgettets endelige 
bevillinger + formålsbestemte indtægter. 
 
1.5 GENNEMFØRELSE AF BUDGETTET 
 
Gennemførelsen af budgettet er reguleret af fi nansforordningens artikel 48, stk. 1, hvori det 
hedder: "Kommissionen har an svaret for gennemførelsen af budgettet med hensyn til 
indtægter og udgifter i overenss temmelse med denne forordning og inden for rammerne af de 
givne bevillinger". I artikel 50 pr æciseres det, at Kommissionen giver de andre institutioner 
de nødvendige beføjelser til at gennemføre de  sektioner af budgettet, som vedrører dem. 
 
1.6 UINDFRIEDE FORPLIGTELSER (UF) 
 
Indførelsen af opdelte forpligtels er har medført, at der er ops tået en forskel mellem de 
indgåede forpligtelser og de ge nnemførte betalinger. Denne fo rskel, som svarer til de 
uindfriede forpligtelser, er udtryk for, at der gå r en vis tid, fra forpligtelserne indgås, til de 
tilsvarende betalinger foretages. 
 
DA 142   DA 2. FORKLARING  TIL  BERETNING  OM  BUDGETGENNEMFØRELSEN 
 
2.1 RESULTAT AF GENNEMFØ RELSEN AF 2008-BUDGETTET (tabel 1)  
 
2.1.1 Generelt 
Egne indtægter konteres med de beløb, som i løbe t af regnskabsåret krediteres de konti, som 
medlemsstaternes myndigheder har åbnet i Ko mmissionens navn. Indtægter omfatter, i 
tilfælde af et overskud, også re sultatet af gennemførelsen af  budgettet for det foregående 
regnskabsår. De øvrige indtægter konteres med de beløb, der faktisk opkræves i løbet af 
regnskabsåret. 
 
Ved beregningen af regnskabsårets saldo omfa tter udgifterne betalinger, der dækkes af 
regnskabsårets bevillinger til be talinger, hvortil komm er bevillinger til betalinger fra samme 
regnskabsår, der fremføres til det følgende år. Ved betalinger foretaget med regnskabsårets bevillinger til beta linger forstås betalinger, der er foretaget af regns kabsføreren senest den 31. 
december i regnskabsåret. Hvad angår Den Europæiske Garantifond for Landbruget, er der tale om de betalinger, medlemsstaterne har foretaget mellem den 16. oktober 2008 og den 15. 
oktober 2009, forudsat at regnska bsføreren har fået den relevante forpligtelse og anvisning i 
hænde senest den 31. januar 2010. For udgifter under EGFL kan der blive tale om en senere 
overensstemmelsesbeslutning som følge af  kontrol foretaget i medlemsstaterne. 
 
Resultatet af gennemførelsen af regnskabs årets budget består af to dele: EU's 
regnskabsresultat og resultatet af bidraget fra de EFTA-lande, der er medlemmer af EØS. I 
henhold til artikel 15 i forordni ng nr. 1150/2000 om egne indtægte r består dette resultat af 
forskellen mellem: 
– alle regnskabsårets indtægter 
– og de betalinger, der er dækket af det pågæld ende regnskabsårs bevillinger, forhøjet med 
de betalingsbevillinger fra samme regnskabsår, de r er fremført til det følgende regnskabsår. 
 
Resultatet kan forhøjes eller nedsættes med følgende: 
– nettobeløbet for bortfald af betalingsbevillin ger fremført fra tidligere regnskabsår og 
eventuelle betalingsoverskridelser som følg e af udsving i eurokursen samt ikke-opdelte 
bevillinger fremført fr a tidligere regnskabsår 
– saldoen af regnskabsårets kursgevinster og -tab. 
 
EU's budgetsaldo tilbagebetale s til medlemsstaterne i løbet af det følgende år ved 
fratrækning heraf fra de beløb, de  skal betale det pågældende år. 
 
Bevillinger fremført fra det foregående regns kabsår vedrørende bi drag fra tredjemand og 
arbejde for tredjemand, som pr. definiti on aldrig bortfalder, er opført under 
tillægsbevillingerne for regnskabsår et. Dette forklarer forskellen mellem de bevillinger, der er 
fremført fra det foregående regnskabså r, og som er opført på opgørelserne over 
budgetgennemførelsen for 2009, og de bevillinger, der fremføres til følgende regnskabsår på 
opgørelserne over budgetgennemførelsen for 2008.  De genanvendte og genopførte 
 
DA 143   DA bevillinger, der er en følge af tilbagebetaling af  acontobeløb, indgår ik ke i beregningen af 
regnskabsårets resultat.  
 
De fremførte betalingsbevillinger omfatter au tomatisk fremførte bevillinger og bevillinger 
fremført ved beslutning. Annullering af ikke-a nvendte betalingsbevillinger fremført fra det 
foregående regnskabsår viser nu kun annulleri nger af automatisk fremførte bevillinger og 
bevillinger fremført ved beslut ning. Det omfatter også faldet i bevillinger fra øremærkede 
indtægter, der er fremført til næ ste regnskabsår, i forhold til 2008.  
 
2.1.2 Afstemning af resultatet af gennemførelsen af budgette t med det økonomiske resultat  
Det økonomiske resultat for året er bere gnet på grundlag af den periodiserede 
regnskabsførelse. Budgetr esultatet er derimod baseret på de t ændrede kasseregnskabsprincip i 
overensstemmelse med finansforordningen. Da begge er resultatet af  samme underliggende 
transaktioner, er det en nyttig måde at kontrollere, at de stemmer overens. Tabellen nedenfor viser denne afstemning fordelt på indtægts- og udgiftsposter, idet  de vigtigste afstemte beløb 
fremhæves. 
 AFSTEMNING: ØKONOMISK RESULT AT – BUDGETGENNEMFØRELSEN 
2009  
  
(mio. EUR)
2009 2008 
   
REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT  4 457 12 686 
   
Indtægter    
Fordringer, der er konstateret i regnskabsåret, men som endnu ikke 
er inddrevet  (2 806) (4 685) 
Fordringer, som er konstateret i tidligere år, og som er inddrevet i regnskabsåret
 2 563 3 485  
Tjente, men endnu ikke modtagne indtægter  (netto)  436 (724) 
   
Udgifter    
Skyldige udgifter (netto)  5 381 6 353 
Udgifter fra foregående år betalt i regnskabsåret  (432) (219) 
Nettoresultat af forfinansiering  (9 458) (16 446) 
Betalingsbevillinger fremført til følgende år  (1 759) (3 914) 
Betalinger foretaget fra fremførsl er og annullering af uudnyttede 
betalingsbevillinger  4 573 1 182 
Bevægelser i hensættelser  (329) 4 316 
Andet  (153) (88) 
   
Økonomisk resultat for agenturer + EKSF  (209)  (136)  
   
RESULTATET AF GENNEMFØRELSEN AF REGNSKABSÅRETS BUDGET
 2 264  1 810  
   
Afstemningsposter – indtægter 
De faktiske budgetindtægter i et regnskabsår svarer til de indtægter, der i løbet af 
regnskabsåret inddrives på grundl ag af de konstaterede fordringe r, og de beløb, der inddrives 
på grundlag af fordringer konsta teret i tidligere regnskabsår . Ved afstemning skal de 
 
DA 144   DA fordringer, der konstateres i det løbe nde år, men som endnu ikke er inddrevet , derfor 
trækkes fra det økonomiske resultat, idet de  ikke udgør en del af budgetindtægterne. 
Fordringer konstateret i de foregående  år og inddrevet i det løbende år  skal derimod 
lægges til det økonomiske resultat ved afstemningen. 
Tjente, men endnu ikke modtagne nettoindtægter  består primært af tjente, men endnu ikke 
modtagne landbrugsafgifter, egne  indtægter og rent er og udbytte. Det er kun nettoresultatet, 
dvs. tjente, men endnu ikke modtagne indtægte r for det løbende år minus tilbageførsel af 
tjente, men endnu ikke modtagne indtægter fra tidligere år, der tages i betragtning. 
 
Afstemningsposter – udgifter 
Skyldige nettoomkostninger består hovedsageligt af periodi seringsbeløb med henblik på 
cut-off-proceduren ved årets udgang, dvs. stø tteberettigede udgifter, som modtagere af EU-
støtte har afholdt, men som de e ndnu ikke har indberettet til EU.  
 
Selv om skyldige omkostninger ikke betrag tes som budgetudgifter, er de betalinger, der 
foretages i regnskabsåret i forbindelse med re gninger registreret i foregående år  en del af 
regnskabsårets budgetudgifter.  
 
Nettoresultatet af forfinansieringen  er en kombination af 1) de  nye forfinansieringsbeløb, 
der er betalt i regnskabsåret og opført so m en budgetudgift i det pågældende år, og 2) 
frigørelsen af den forfinansier ing, der er betalt i regnskabsåret eller i tidligere år ved 
godkendelse af støtteberettigede omkostninger.  Sidstnævnte repræsenterer en udgift i 
periodiseringsmæssig forstand,  men ikke i budgetregnskabet,  idet betali ngen af den 
oprindelige forfinansiering allerede bl ev betragtet som en budgetudgift på 
betalingstidspunktet. 
 
Ud over de betalinger, der er foretaget over regn skabsårets bevillinger, skal bevillingerne for 
det pågældende år, som fremføres til det følgende år , tages i betragtni ng ved beregning af 
resultatet af gennemførelsen af regnskabsåre ts budget (i overensstemmelse med artikel 15 i 
forordning nr. 1150/2000). Det samme gælder budge tbetalinger foretaget i regnskabsåret fra 
fremførsler og annullering af ikke-anvendte betalingsbevillinger . 
 
Bevægelser i hensættelser  vedrører skøn ved årets ud gang i periodiseringsregnskabet 
(primært ydelser til medarbejdere), som i kke har nogen indvirkning  på budgetregnskabet. 
Andre afstemningsbeløb  omfatter forskellige elementer, såsom afskrivning på aktiver, 
anskaffelse af aktiver, betalinger vedrørende finansiel leasing og finansiel deltagelse, som 
behandles forskelligt. 
 
Endelig skal agenturernes og EKSF's  økonomiske resultat, som er medregnet i det 
konsoliderede økonomiske resultat, ikke medregne s, idet deres budgetgennemførelse ikke er 
en del af den konsoliderede budgetgennemførelse. 
 
DA 145   DA 2.2 SAMMENLIGNING MELLEM BUDGET OG FAKTISKE BELØB FOR 2009 
(tabel 2)  
 
Betalingsbevillingerne i det oprindeligt vedtag ne budget, som blev undertegnet af formanden 
for Europa-Parlamentet den 18. december 2008, bl ev fastsat til et beløb på 116 096 mio. EUR 
og skal finansieres ved hjælp af  egne indtægter, som beløbe r sig til 114 736 mio. EUR. Det 
skal bemærkes, at overslaget over indtægter og udgifter i det oprinde lige budget justeres i 
løbet af regnskabsåret, og at disse ændringer fremgår af ændringsbudgetterne. Justeringer i 
medlemsstaternes indbetalinger af egne indtæg ter, som er baseret på BNI, sikrer, at 
budgetindtægterne svarer nøjagtig t til budgetudgifterne. I over ensstemmelse med princippet 
om ligevægt skal der være ligevæg t mellem budgetindtægter og -udgifter 
(betalingsbevillinger). 
Indtægter: 
I løbet af 2009 blev 10 ændringsbudgetter vedtaget . Deres indflydelse på indtægtssiden af 
2008-budgettet resulterede i endelige indtægte r på i alt 113 035 mio. EUR. Dette blev 
finansieret af egne indtægter på i alt 110 238 mio. EUR (dvs. 4 498 mio. EUR mindre end oprindeligt planlagt) og resten af andre indtægter. Det reducerede behov for egne indtægter 
skyldtes forskellige faktorer såsom medr egning af 1 796 mio. EUR i forbindelse med 
overskuddet fra det foregående år og kombinatione n af et fald i beta lingsbevillinger og en 
stigning i indtægtsoverslaget i ændringsbudget nr. 10/2009. Sids tnævnte resulterede i en 
yderligere reduktion af egne indtægter på 2 888 mio. EUR. 
 
Med hensyn til egne indtægter skal det bemæ rkes, at opkrævningen af  traditionelle egne 
indtægter var meget tæt på det skønnede beløb. Dette skyldes, at budgetoverslagene blev 
ændret på det tidspunkt, hvor ændringsbudget nr. 6/2009 blev etableret (de blev sat ned 
med 5 226 mio. EUR), samt på det tidspunkt, h vor ændringsbudget nr. 10/2009 blev etableret 
(denne gang blev de forøget med 600 mio. EU R). Disse justeringer var på den ene side 
baseret på de nye makroøkonomiske overslag i foråret 2009, som var mindre optimistiske end 
de tidligere, og på den anden si de på bidragenes udvikling. 
 
Medlemsstaternes endelige moms- og BNI-betali nger svarede også meget nøje til det endelige 
budgetoverslag. Forskellene mellem overslagene og de  beløb, der faktisk blev betalt, skyldes 
forskelle i de eurokurser, der blev brugt til budgetformål, og den kurs, der gjaldt på det 
tidspunkt, hvor de medlemsstater, der ikke er med i ØMU'en, r eelt foretog deres betalinger. 
 
Udgifter: 
Budgettet for 2009 afspejlede fortsat overgang en fra én finansiel ramme til den næste. 
Forpligtelsesbevillingerne var på linje  med udgiftsaftalerne for den nye 
programmeringsperiode 2007-2013, mens den del af betalingskravene, der stadig var knyttet 
til den finansielle ramme for 2000-2006, var tæt på 12 %.  
 
Hvad angår forpligtelsesbevilli nger, blev det oprindelige budge t og dermed de politiske mål 
praktisk talt gennemført som planlagt. Gennemf ørelsessatsen, ekskl. den uudnyttede reserve 
(447 mio. EUR for Globaliseringsfonden og 56 mio. EUR for nødhjælpsreserven), nåede op 
på 99,6 % af budgettet, idet der blev gennemført en  let justering i løbet af året. Udgiftsområde 
2, 
Naturressourcer: Forpligtelserne blev øget med 2 59 mio. EUR (bestående af en stigning under 
genopretningsplanen på 600 mio. EUR til udvik ling af landområder, en reduktion på 
 
DA 146   DA 390 mio. EUR ved året udgang og en stigni ng i bluetongue-foran staltningerne på 
49 mio. EUR). Udgiftsområde 5, Administration, blev reducer et med 55 mio. EUR. Disse 
repræsenterer sammen en stigning på kun 0,15 % i forhold til det oprindelige budget, hvis stigningen på 615 mio. EUR til Den Europæiske Unions Solidaritetsfond ikke indregnes (som i sagens natur kun har uf orudsigelige udgifter).  
Gennemførelsessatsen for betalinger, ekskl. nødhjælpsreserven, var 95 % af det oprindelige 
budget og 97 % af det e ndelige budget. De største nedsættels er af betalingsbe villinger blev 
foretaget via ændringsbudgetter i udgiftsomr åde 1a, Konkurrenceevne , hvor nedsættelsen 
beløb sig til 738 mio. EUR (hvoraf Forskning te gnede sig for 448 mio. EUR), i udgiftsområde 
2, Naturressourcer, hvor nedsættelsen be løb sig til 2 632 mio. EUR (Udvikling af 
landområder 2 192 mio. EUR), og Udvidelse,  hvor nedsættelsen beløb sig til 244 
million mio. EUR. 
De ikke-anvendte vedtagne bevi llinger, ekskl. reserver, bel øb sig til i alt 2 395 mio. EUR og 
bestod navnlig af: Den Europæiske Soci alfond (Konvergens: 674 mio. EUR og Regional 
konkurrenceevne: 248 mio. EUR), førtiltrædelsesinstrumentet (142 mio. EUR), Kommissionens forvaltning (394 mio. EUR) og Konkurrenceevne (377 mio. EUR fordelt på 
udgiftsområde 1a). 
 
Der findes en nærmere analyse af budgettilp asninger, deres relevante sammenhæng, 
begrundelsen derfor og deres virkning i Kommi ssionens beretning om den budgetmæssige og 
økonomiske forvaltning for 2009, del A, oversig t på budgetniveau, og del B om hvert enkelt 
udgiftsområde under den finansielle ramme. 
 
2.3 INDTÆGTER (tabel 3) 
 
Indtægterne på Den Europæiske Unions almindeli ge budget falder i to kategorier, nemlig egne 
indtægter og andre indtægter. Det er fastsat i artikel 311 i traktaten om Den Europæiske 
Unions funktionsmåde, hvori det hedder: "Budge ttet finansieres med forbehold af andre 
indtægter fuldt ud af egne indtægter". Størsted elen af budgetudgifterne finansieres af egne 
indtægter. De andre indtægter udgør kun en  lille del af den samlede finansiering. 
 
Der er tre former for egne indtægter, nemlig  traditionelle egne indtægter, momsbaserede 
indtægter og BNI-baserede indtægter. De tradit ionelle egne indtægter omfatter sukkerafgifter 
og told. En korrektionsmekanisme til ford el for Det Forenede Kongerige og en 
bruttoreduktion i det årlige BNI-baserede bidr ag fra Nederlandene og Sverige indgår også 
som en del af ordningen med egne indtægter. 
 
Egne indtægter fordeles i henhold til best emmelserne i Rådets afgørelse 2007/436/EF, 
Euratom af 7. juni 2007 om ordningen for De Europæiske Fællesskaber s egne indtægter. 
Afgørelse 2007/436/EF blev gennemført den 1. marts 2009. Den trådte dog i kraft den 1. 
januar 2007. Der er derfor taget højde for den tilbagevirkende kraft i budgetåret 2009. 
 
2.3.1 Traditionelle egne indtægter 
Traditionelle egne indtægter: Al le konstaterede traditionelle egne  indtægter skal bogføres i et 
regnskab, der føres af de kompetente myndigheder. 
 
DA 147   DA – I det "normale" regnskab, der er omhandlet i artikel 6, stk. 3, litra  a), i forordning 
nr. 1150/2000: Alle beløb, de r er indgået, eller som er  dækket af garantier. 
– i det "særskilte" regnskab, der er  omhandlet i artikel 6, stk. 3, litra b), i forordning (EF, 
Euratom) nr. 1150/2000: Alle be løb, der endnu ikke er indg ået, og/eller som ikke er 
dækket af garantier; beløb, de r er dækket af garantier, me n som anfægtes, opføres også i 
dette regnskab. 
 
For så vidt angår det særskilte regnskab frem sender medlemsstaterne en kvartalsvis oversigt 
til Kommissionen, som omfatter: 
– det restbeløb, der ikke er inddr evet for foregående kvartal 
– de beløb, der er inddrevet i lø bet af det pågældende kvartal 
– korrektioner af beregningsgrundlaget (korrektio ner/annullationer) i løbe t af det pågældende 
kvartal 
– afskrevne beløb 
– det restbeløb, der skal inddr ives ved afslutningen af det pågældende kvartal. 
 
Traditionelle egne indtægter skal registrere s på Kommissionens konto hos statskassen eller 
hos det organ, medlemsstaten har udpeget, senest den første hve rdag efter den 19. i den anden 
måned, der følger efter den måned, hvor fordri ngerne blev konstateret (eller inddrevet i 
tilfælde af det særskilte regnskab). Me dlemsstaterne tilbageholder i form af 
opkrævningsudgifter 25 % af de traditionelle egne  indtægter. Med hensyn til egne indtægter 
justeres eventualfordringer ud fra sandsynligheden for deres inddrivelse. 
 
2.3.2 Momsbaserede og BNI-baserede indtægter 
De egne indtægter fra moms beregnes ved hjælp af en ensartet sats, som anvendes for alle 
medlemsstater, på det harmoniserede momsgrundl ag, der fastsættes efter reglerne i artikel 2, 
stk. 1, litra b), i Rådets afgørel se 2007/436/EF. Den ensartede sats  er fastsat til 0,30 %. Dette 
gælder dog ikke for perioden 2007-2013, hvor mo msbidragssatsen for Østrig er fastsat 
til 0,225 %, 0,15 % for Tyskland og 0,10 % for Nederlandene og Sverige. Momsgrundlaget kan for alle medlemsstaters vedkommende kun udgøre 50 % af landets BNI. 
 
De egne indtægter fra moms beregnes ved hjælp af en ensartet sats, som anvendes for alle 
medlemsstater, på det harmoniserede momsgrundl ag, der fastsættes efter reglerne i artikel 2, 
stk. 1, litra c), i Rådets af gørelse af 29. september 2000. Mo msgrundlaget kan for alle 
medlemsstaters vedkommende kun udgøre 50 % af landets BNI. 
 
Den BNI-baserede indtægt er en variabel indtægt, der har til formål at sikre de nødvendige indtægter til i et givet regnskabsår at dække  de udgifter, der ikke kan dækkes gennem de 
traditionelle egne indtægter, de momsbasere de indtægter og diverse andre indtægter. 
Indtægten beregnes ved hjælp af en ensartet sats, der anvendes på samtlige medlemsstaters BNI. Moms- og BNI-baserede indtægter fastsættes  på grundlag af de prognoser for moms- og 
BNI-grundlag, der udarbejdes i fo rbindelse med opstillingen af det foreløbige budgetforslag. 
Disse prognoser revideres sene re. Tallene ajourføres i løbe t af regnskabsåret gennem et 
ændringsbudget. 
 
DA 148   DA  
De faktiske tal for moms- og BNI-grundlaget  foreligger i det følgende regnskabsår. 
Kommissionen beregner forskellen mellem det bel øb, medlemsstaterne skal betale ifølge de 
faktiske beregningsgrundlag, og de  beløb, de rent faktisk har betalt ifølge de pågældende 
(reviderede) prognoser. Disse mo ms- og BNI-saldi (positive e ller negative) indkaldes af 
Kommissionen fra medlemsstaterne pr. 1. december i det følgende regnskabsår. Selv i de fire 
efterfølgende regnskabsår kan der foretages korrektioner af  de endelige moms- og BNI-
grundlag, medmindre der tages forb ehold. De tidligere beregnede sa ldi tilpasses, og forskellen 
indkaldes samtidig med moms- og BNI-saldi ene for det foregående regnskabsår. 
I forbindelse med kontrollen af momsopgør elser og BNI-tal kan Kommissionen tage 
forbehold over for medlemsstaterne på visse punkt er, som kan få følger for medlemsstaternes 
bidrag til deres egne indtægter. Det kan f.ek s. være mangel på acceptable data eller behov for 
at udvikle en egnet metodolog i. Disse forbehold bør opfa ttes som potentie lle krav til 
medlemsstaterne på et ubestemt beløb, da dere s finansielle indvirkning ikke kan vurderes med 
nøjagtighed. Når beløbene kan fastslås nøjag tigt, indkaldes de tilsvarende moms- og BNI-
baserede ressourcer enten i forbindelse med moms- og BNI-s aldi eller ved separate 
indkaldelser. 
 
2.3.3 Korrektionen til fordel for Det Forenede Kongerige 
Denne mekanisme reducerer Det Forenede K ongeriges indbetalinger af egne indtægter i 
forhold til dets "budgetuligevæg t" og øger de andre medlemsst aters indbetalinger af egne 
indtægter tilsvarende. Korrektionsmekanismen til fordel for Det Forenede Kongerige blev 
indført af Det Europæiske Rå d på mødet i Fontainebleau (j uni 1984) og ved afgørelsen om 
egne indtægter af 7. maj 1985, der var et resu ltat af dette møde. Formålet med denne 
mekanisme var at reducere De t Forenede Kongeriges budgetulig evægt gennem en nedsættelse 
af dets indbetalinger til EU. Tyskland, Østr ig, Sverige og Nederlandene deltager i 
finansieringen af korrektionen med en nedsat andel (en fjerdedel af deres almindelige andel). 
 
2.3.4 Bruttoreduktion for Nederlandene og Sverige 
I henhold til Rådets afgørelse 2007/436/EF drag er Nederlandene og Sverige fordel af en 
bruttoreduktion i deres årlige BNI-bas erede bidrag for periode 2007-2013. 
Bruttoreduktionen, 605 mio. EUR for Nederlan dene og 150 mio. EUR for Sverige (i 2004-
priser) justeres til nuværende priser ved hjælp af BNP-defl atoren i euro og ydes efter 
beregning af korrektionen til fordel for Det Fo renede Kongerige og finansieringen heraf. 
 
2.3.5 Justering som følge af gennemførelsen af Rådets afgørelse 2007/436/EF for 2007 og 
2008 
I henhold til artikel 11 i Rådets  afgørelse 2007/436/EF træder af gørelsen i kraft den 1. januar 
2007. Det betyder, at finansieringen for 2007 og 2008 skal beregnes igen i henhold til de nye 
regler. Justeringen (forskellene mellem den tid ligere afgørelse og den nye afgørelse for 2007 
og 2008) blev opført i ændringsbudg et nr. 3/2009 og blev gennemfø rt i én betaling den 1. juni 
2009.  Der findes flere oplysninger om modtagelse af  indtægter i beretningen om den budgetmæssige 
og økonomiske forvaltning for 2009. 
 
DA 149   DA  
2.4 UDGIFTER (tabel 4 til 13)  
 
2.4.1 Finansiel ramme for 2 007-2 3  
I denne afdeling beskrives EU's hovedudgiftskat egorier, som præsenteres i overensstemmelse 
med den opdeling i udgiftsområder, der er fa stlagt i den finansie lle ramme for 2007-2013. 
Regnskabsåret 2009 var det tredje år, der va r omfattet af den finansielle ramme for 2007-
2013. Det samlede loft for forpligtelsesbevillin ger for 2009 er på 134 722 mio. EUR, hvilket 
svarer til 1,13 % af BNI. De t tilsvarende samlede loft ove r betalingsbevillinger er på 
120 445 mio. EUR, dvs. 1,01 % af BNI. Tabellen vise r den finansielle ramme i løbende priser 
anslået for 2013. 
 (mio. EUR)
 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
1. Bæredygtig udvikling  53 979 57 653 61 696 63 555 63 974 66 964 69 957
2. Beskyttelse og forvaltning af 
naturressourcer  55 143 59 193 56 333 59 955 60 338 60 810 61 289
3. EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed
 1 273 1 362 1 518 1 693 1 889 2 105 2 376
4. EU som global partner  6 578 7 002 7 440 7 893 8 430 8 997 9 595
5. Administration  7 039 7 380 7 525 7 882 8 334 8 670 9 095
6. Kompensationer  445 207 210 0 0 0 0
Forpligtelsesbevillinger  124 457 132 797 134 722 140 978 142 965 147 546 152 312
Betalingsbevillinger i alt:  122 190 129 681 120 445 134 289 134 280 141 360 143 331
Udgiftsområde 1 – Bæredygtig udvikling 
Dette udgiftsområde er inddelt i to ad skilte, men indbyrdes forbundne dele: 
– 1a. Konkurrenceevne for vækst og beskæftigel se, som omfatter udgifter til forskning og 
innovation, uddannelse og erhvervsuddannelse, tr anseuropæiske net, socialpolitik, det 
indre marked og de dermed forbundne politikker. 
– 1b. Samhørighed for vækst og beskæftigelse me d henblik på at fremme konvergens for de 
mindst udviklede medlemsstater og regioner,  supplere EU's strategi for bæredygtig 
udvikling uden for de mindre velstillede om råder og støtte tværregionalt samarbejde. 
 
Udgiftsområde 2 – Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer 
Udgiftsområde 2 omfatter den fæ lles landbrugs- og fisk eripolitik, udvikling af landdistrikter 
og miljøforanstaltninger, navnlig Natura 2000. Det beløb, der er øremærket til den fælles landbrugspolitik, afspejler den aftale, der blev  indgået på Det Europæiske Råds møde i 
Bruxelles i oktober 2002. 
 
Udgiftsområde 3 – EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed 
 
DA 150   DA Det nye udgiftsområde 3 (unionsborgerskab, fri hed, sikkerhed og retfær dighed) afspejler den 
stigende betydning af visse områder, hvor EU har fået nye opgaver – retlige og indre 
anliggender, grænsebeskyttelse, immi grations- og asylpolitik, folkesundhed og 
forbrugerbeskyttelse, kultur, ungdom, informati on og dialog med borgerne.  Det er opdelt i to 
dele: 3a. 3a. Frihed, sikkerhed og retfærdighed; 3b. Medborgerskab. 
 
Udgiftsområde 4 – EU som global partner 
Udgiftsområde 4 omfatter alle eksterne foransta ltninger, herunder førtil trædelsesinstrumenter. 
Kommissionen foreslog at lade den fina nsielle ramme omfatte Den Europæiske 
Udviklingsfond (EUF), men Rådet og Europa-P arlamentet var enige om at udelade den. 
Udgiftsområde 5 – Adminis tration  
Dette udgiftsområde omfatter ad ministrative udgifter til alle institutioner, pensioner og 
Europaskolerne. Når man ser bort fra Kommis sionen, udgør disse udgifter institutionernes 
samlede udgifter, men agenturerne og andre organer har både administrations- og driftsudgifter. 
 
Udgiftsområde 6 – 
Kompensationer  
I overensstemmelse med den politiske aftale om, at de nye medlemsstater ikke skal være 
nettobidragydere til budgettet umiddelbart efter tiltrædelsen, blev der opført et 
kompensationsbeløb under dette udgiftsområde. Dett e beløb kunne udnyttes gennem 
overførsler til at udligne de res budgetindtægter og -bidrag. 
 
2.4.2 Politikområder 
Som led i sin anvendelse af ak tivitetsbaseret forvaltning har Kommissionen gennemført 
aktivitetsbaseret budgetlægni ng i forbindelse med sine planlægnings- og 
forvaltningsprocedurer. Aktivitetsbaseret budg etlægning medfører en ny budgetstruktur, hvor 
budgetafsnit svarer til politikområder og budge tkapitler til aktiviteter. Formålet med 
aktivitetsbaseret budgetlægning er at afstikke klare rammer fo r at føre Kommissionens 
politiske mål ud i livet enten via retlige, finans ielle eller andre offentlige politiske midler. Ved 
at strukturere Kommissionens arbejde efter aktivitet gives der et klart billede af 
Kommissionens virksomhed og samtidig en fælle s ramme for fastsættelse af prioriteringer. 
Der bevilges midler til priori teringer under budgetproceduren, idet  aktiviteterne anvendes som 
byggesten til budgetmæssige formål. Ved at skab e en sådan forbindelse mellem aktiviteter og 
de midler, der bevilges til dem, sigter den aktivitetsbaserede budgetlægning mod at sikre en 
endnu mere effektiv anvendels e af Kommissionens midler. 
 
Et politikområde kan definere s som en homogen gruppe af aktiviteter, der udgør dele af 
Kommissionens arbejde, og som er relevante fo r beslutningsproceduren. Hvert politikområde 
svarer generelt til et generaldirektorat og sa mler i gennemsnit 6-7 individuelle aktiviteter. 
Disse politikområder er overvejende operationelle, da der i de fleste tilfælde er tale om aktiviteter til fordel for eksterne støttemodtager e inden for de forskellige aktivitetsområder. 
Driftsbudgettet suppleres med de  nødvendige administrative udgift er for hvert politikområde. 
 
Der findes flere oplysninger om afholdelse af udgifter i beretningen om den budgetmæssige 
og økonomiske forvaltning for 2009. 
 
DA 151   DA  
2.5 INSTITUTIONER OG AGENTURER (tabel 14 til 18) 
 
De konsoliderede beretninger vedrørende gennemførelsen af EU 's almindelige budget 
omfatter i lighed med tidligere år alle institu tioners budgetgennemførelse, da hver institution 
inden for rammerne af EU's budget har et særsk ilt budget. Agenturer ha r ikke et særskilt 
budget inden for EU's budget, og de finansiere s delvis med budgetstøtte fra Kommissionen.  
 
For at fremlægge alle relevante budgetmæssi ge data for agenturerne indeholder den 
budgetmæssige del af det konsoliderede årsregns kab særskilte beretninger om gennemførelsen 
af de traditionelle agen turers individuelle budgetter, som konsolideres.