Rådets konklusioner om EU's forbindelser med Det Schweiziske Forbund

(2019/C 147/03)

1. Rådet har i overensstemmelse med sine konklusioner af 28. februar 2017 og 11. december 2018 gjort samlet status over EU's forbindelser med Det Schweiziske Forbund. Inden udgangen af 2020 vil Rådet efter omstændighederne gøre fornyet status over disse forbindelser og de forbindelser, som det har med de andre vesteuropæiske lande, der ikke er medlemmer af EU.

2. EU og Schweiz er tætte allierede og vigtige økonomiske partnere. Der er en væsentlig indbyrdes økonomisk afhængighed mellem EU og Schweiz, både hvad angår varer og tjenester og direkte investeringer. Samtidig går vores samarbejde langt videre end de gensidige økonomiske og handelsmæssige fordele og omfatter en bred vifte af områder fra retlige og indre anliggender til forskning, uddannelse og transport, som alle er til væsentlig gavn for begge parter. I de seneste to år er forbindelserne mellem EU og Schweiz blevet endnu tættere.

3. Rådet sætter pris på det fortsatte samarbejde mellem EU og Schweiz om internationale anliggender og på koordineringen af deres holdninger til spørgsmål af fælles interesse i multilaterale fora på områder som f.eks. bekæmpelse af klimaændringer og miljøbeskyttelse, fremme af menneskerettigheder, retsstatsprincippet, international strafferetspleje, overholdelse af humanitær folkeret, demokrati og bæredygtig udvikling eller bevarelse af det multilaterale handelssystem. Rådet hilser også det tætte samarbejde inden for udviklingssamarbejde, humanitær bistand og civil beskyttelse velkomment og glæder sig over undertegnelsen den 28. april 2017 af en administrativ ordning mellem Kommissionen (ECHO), det schweiziske agentur for udvikling og samarbejde og det føderale civilbeskyttelseskontor.

4. Rådet glæder sig også over undertegnelsen den 23. november 2017 af aftalen mellem EU og Schweiz om sammenkobling af deres systemer for handel med drivhusgasemissioner og opfordrer parterne til hurtigst muligt at afslutte de procedurer, der er nødvendige for dens ikrafttræden. Ved at skabe et bredere CO2-marked sammen viser EU og Schweiz, at de er fast besluttet på at opfylde de mål, der blev fastsat i Parisaftalen.

5. Rådet glæder sig over samarbejdet med Schweiz om FUSP-spørgsmål og navnlig Schweiz' deltagelse i FSFP-missioner, bl.a. i Ukraine og Sahel, og tilskynder Schweiz til at styrke denne støtte. Desuden noterer Rådet sig Schweiz' frivillige tilpasning til EU's restriktive foranstaltninger på ad hoc-basis og tilskynder Schweiz til fortsat nøje og konsekvent at anvende de restriktive foranstaltninger, herunder at forhindre, at de omgås.

6. Rådet anerkender med tilfredshed samarbejdet mellem EU og Schweiz om international migration, herunder forvaltning af strømme, omfordeling af flygtninge og udvikling af regeringsførelse på globalt niveau. Det tilskynder Schweiz til at fortsætte med samarbejdet langs den østlige, centrale og vestlige Middelhavsrute og anbefaler yderligere koordinering af indsatsen.

7. For så vidt angår dets associering i Schengen- og Dublinreglerne anvender Schweiz fortsat reglerne på effektiv vis. Rådet glæder sig navnlig over undertegnelsen den 8. november 2018 af ordningen mellem Den Europæiske Union og Schweiz om Schweiz' deltagelse i Det Europæiske Agentur for den Operationelle Forvaltning af Store IT-Systemer inden for Området med Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed (eu-LISA). Rådet ser også med tilfredshed på afslutningen af forhandlingerne om Eurodac og Prümafgørelserne om forstærket politisamarbejde med henblik på at bekæmpe terrorisme og international kriminalitet og vedtagelsen af aftalen om supplerende regler vedrørende instrumentet for finansiel støtte til forvaltning af de ydre grænser og den fælles visumpolitik som en del af Fonden for Intern Sikkerhed i 2014-2020. Rådet anerkender det konstruktive og positive samarbejde med Schweiz, navnlig for så vidt angår gennemførelsen af den europæiske dagsorden for migration.

8. Vores gensidigt fordelagtige forhold betyder, at vi har et fælles ansvar for, at det er vellykket og bæredygtigt på lang sigt. Rådet bekræfter på ny, at Schweiz ved at deltage i dele af EU's indre marked og politikker ikke kun indgår i bilaterale forbindelser, men også bliver deltager i et fælles økonomisk område, der kræver anerkendelse af fælles regler og håndhævelse. Rådet har siden 2008 i adskillige successive konklusioner fremhævet, at det nuværende system med bilaterale aftaler har nået sine grænser på grund af dets kompleksitet og ufuldstændighed og de deraf følgende uensartede vilkår for borgere og virksomheder på de områder af det indre marked, som Schweiz deltager i.

9. I maj 2014 indledte EU og Schweiz forhandlinger om en fælles institutionel ramme for gældende og fremtidige aftaler, der skal konsolidere den bilaterale tilgang og realisere det fulde potentiale af det omfattende partnerskab mellem EU og Schweiz. Efter mere end fire år blev forhandlingerne afsluttet ved udgangen af 2018. Forhandlerne har fundet retfærdige og afbalancerede løsninger på områder såsom reglerne for Schweiz' dynamiske overtagelse af gældende EU-ret, den uafhængige tvistbilæggelsesmekanisme og bestemmelserne om at sikre øget retssikkerhed samt lige vilkår for vores borgere og erhvervsdrivende. Rådet beklager dybt, at Det Schweiziske Forbundsråd ikke godkendte dette resultat i december 2018, og opfordrer forbundsrådet til at bakke op om den forhandlede tekst til den institutionelle rammeaftale og forelægge den for forbundsforsamlingen med henblik på vedtagelse, så snart høringen af interessenter er afsluttet i foråret 2019. Rådet understreger, at indgåelsen af den institutionelle rammeaftale på grundlag af den nuværende tekst er en forudsætning for, at EU kan indgå fremtidige aftaler om schweizisk deltagelse i EU's indre marked, og ligeledes et vigtigt element, når der skal træffes beslutning om yderligere fremskridt hen imod en gensidigt fordelagtig markedsadgang. Dette vil give mulighed for en konsolidering af den bilaterale tilgang på en måde, der sikrer dens bæredygtighed og videreudvikling.

10. Rådet bekræfter endnu engang, at den frie bevægelighed for personer er en grundpille i EU-politikken, og at det indre marked og dets fire friheder er udelelige. I den forbindelse roser Rådet Schweiz for dets bestræbelser på at gennemføre resultatet af folkeinitiativet af 9. februar 2014»mod masseindvandring« på en måde, der er forenelig med EU-borgernes rettigheder i henhold til aftalen om fri bevægelighed for personer. Rådet glæder sig over Schweiz' bekræftelse af, at jobsøgende fra EU og EØS, som følge af vedtagelsen af gennemførelsesbestemmelserne af 8. december 2017, kan registrere sig på de regionale jobcentre. Rådet beklager dog Schweiz' beslutning af 7. december 2018 om at forlænge overgangsforanstaltningerne for kroatiske arbejdstagere og selvstændige ud over den indledende periode på to år og opfordrer derfor Schweiz til at overveje at forkorte anvendelsesperioden for disse overgangsforanstaltninger.

11. Rådet har i en række konklusioner i 2012, 2014 og 2017 opfordret Schweiz til at deltage i forhandlinger om en forlængelse af det finansielle bidrag til at mindske de sociale og økonomiske forskelle i EU, som bør stå i et rimeligt forhold til de betydelige fordele, som Schweiz har ved at deltage i det indre marked. I den sammenhæng noterer Rådet sig forslaget til Schweiz' andet finansielle bidrag til EU, der blev vedtaget af Det Schweiziske Forbundsråd den 28. september 2018. Dette andet bidrag, som skal forlænges på samme grundlag som det, der blev fastlagt i aftalememorandummet fra 2006, er en integrerende del af de overordnede forbindelser mellem EU og Schweiz og skal også yderligere styrke de politiske, økonomiske og kulturelle bånd mellem Schweiz og EU's medlemsstater. Rådet forventer en hurtig og betingelsesløs vedtagelse af forslaget i den schweiziske forbundsforsamling. Rådet understreger også, at det er vigtigt at opretholde et koordineret samarbejde på dette område i tråd med EU's flerårige programmeringscyklus.

12. EU og Schweiz nyder fortsat godt af stærke og stabile handelsforbindelser til gavn for begge parter. Frihandelsaftalen fra 1972, som ligger til grund for vores tætte økonomiske forbindelser, er dog ikke siden blevet tilpasset til udviklingen i de internationale handelsregler. Rådet opfordrer derfor til, at der sættes gang i en modernisering af de aftaler, der regulerer handelsforbindelserne mellem Schweiz og Den Europæiske Union, især frihandelsaftalen. Der bør hurtigst muligt ses på spørgsmålet om øget adgang til det schweiziske marked for EU-erhvervsdrivende, navnlig inden for landbrugsfødevaresektoren og servicesektoren.

13. Rådet gentager sin bekymring over den inkonsekvente gennemførelse af visse aftaler og Schweiz' anvendelse af efterfølgende lovgivningsmæssige foranstaltninger og praksis, der er uforenelige med disse aftaler, navnlig aftalen om fri bevægelighed for personer. I den forbindelse opfordrer Rådet på det kraftigste Schweiz til at overtage den relevante gældende EU-ret, især på området udstationerede arbejdstagere, og til at ophæve eller tilpasse de ledsageforanstaltninger, som Schweiz anvender over for EU-erhvervsdrivende, der udbyder tjenester på dets område, i overensstemmelse med EU's proportionalitetsprincip og ikkediskriminationsprincip.

14. Rådet glæder sig over ikrafttrædelsen den 1. januar 2017 af aftalen mellem EU og Schweiz om automatisk udveksling af oplysninger om finansielle konti og de første automatiske udvekslinger mellem Schweiz og EU's medlemsstater, der fandt sted i september 2018.