ET BUDGET FOR EU-27

"At lægge et budget er ikke en bogføringsøvelse – det handler om prioriteter og ambitioner. Lad os derfor først tale om, hvilket Europa vi vil have."

Jean-Claude Juncker

Europa-Kommissionens formand

Den 8. januar 2018

1. Et budget for en mere forenet, stærkere og mere demokratisk Union

Hvert syvende år lægger Unionen planer for sine fremtidige finanser. Det er i den forbindelse, at Unionens ledere kan benytte lejligheden til at forpligte sig økonomisk til den type Union, de gerne vil have. Det er altid et vigtigt øjeblik. Men det er særlig vigtigt på et tidspunkt, hvor Europa er midt i en principiel debat om, hvordan Unionen skal udvikle sig de kommende år. Vi har nu mulighed for at beslutte, hvilket Europa vi gerne vil have, og lægge et budget, der understøtter opbygningen af det.

Det uformelle møde mellem Unionens ledere den 23. februar er derfor både belejligt og betydningsfuldt. Første skridt er at fastslå, hvad Europa ønsker at gøre sammen og nå til enighed om, hvad der skal prioriteres. Andet skridt er at udstyre Unionen med handlemuligheder. De to er uadskillelige. De prioriteter, vi vælger, og de områder, vi vælger, at Unionen skal være aktiv på, har betydning for den type budget, vi har brug for. EU-budgettet er et middel til at nå vores politiske mål.

Kommissionens hvidbog om Europas fremtid af 1. marts 2017 præsenterede en række mulige scenarier for Europas fremtid. I Kommissionens oplæg om Fremtiden for EU's finanser af 28. juni 2017 blev der kigget nærmere på, hvad disse scenarier kunne komme til at betyde for Unionens budget. Et Europa, der begrænser sig til det indre marked, har ikke brug for store finansieringsprogrammer. Et Europa, som vælger at gøre mere i fællesskab, har brug for midler til at leve op til dette højere ambitionsniveau. Uanset hvilken kurs, der vælges, står følgende helt fast: Det fremtidige EU-27 må fremover udrustes med et pålideligt og fremtidssikret budget, der giver mulighed for effektivt at leve op til de valgte prioriteter.

Den gældende flerårige finansielle ramme blev vedtaget på et tidspunkt, hvor Europa gennemlevede den værste økonomiske og finansielle krise i flere generationer. De offentlige finanser var under hårdt pres i mange medlemsstater. Takket være Unionens og medlemsstaternes fælles indsats er situationen en anden i dag. Nu, hvor den økonomiske genopretning har taget fart, fokuserer vi i stedet på vores nuværende og fremtidige udfordringer.

Unionens ledere blev den 16. september 2016 i Bratislava og igen i Romerklæringen den 25. marts 2017 enige om en positiv dagsorden for EU-27. Borgerne forventer nu, at Unionen leverer varen. Den kommende flerårige finansielle ramme får afgørende betydning for at matche ambitionerne med handlemulighederne.

Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen vil betyde, at vi mister en væsentlig bidragyder til Unionens politikker og programmer. Vi må derfor kaste et kritisk blik på, hvor der kan spares, og hvor prioriteterne kan nås på en mere effektiv måde. Dette er en betydningsfuldt del af forberedelserne af et ethvert budgetforslag, og Kommissionen har forpligtet sig fuldt ud til at modernisere og ensrette, hvor end det er muligt. Det er imidlertid også nødvendigt, at vi er villige til med et åbent sind at kigge på de ressourcer, der kræves for at kunne omdanne de nye prioriteter til håndgribelige resultater.

Kommissionen fremlægger senest i starten af maj 2018 sine forslag til den kommende flerårige finansielle ramme efter at have konsulteret intensivt med medlemsstaterne, Europa-Parlamentet og den brede offentlighed. Disse forslag vil være retfærdige og balancerede og udelukkende fokusere på effektiv opnåelse af mål. Det vil derefter være op til medlemsstaterne og Europa-Parlamentet at træffe beslutning om både det fremtidige budget og – endnu vigtigere – om, hvilket Europa vi vil have.

Vedtagelsen af aftalen om en ny flerårig finansiel ramme for perioden 2021-2027 vil være et afgørende øjeblik: Unionens ledere vil få mulighed for at bekræfte deres tilsagn om at gennemføre den positive dagsorden og forpligte sig til selve Europa. Det vil være en vigtig prøve af sammenholdet i vores Union og af vores evne til at skride til handling i en verden i forandring. Unionens ledere har nu en enestående mulighed for at vælge en mere forenet, stærkere og mere demokratisk Union – og lægge et budget der understøtter den.

2. EU-budgettet: drivkraft for europæisk merværdi

EU-budgettet er unikt. Til forskel fra nationale budgetter, der i vidt omfang er beregnet til at levere offentlige tjenesteydelser og finansiere socialsikringssystemer, er EU-budgettet primært et investeringsbudget. Den syvårige finansielle ramme giver en længere planlægningshorisont og dermed den stabilitet, der er nødvendig for investeringsplanlægning. Og EU-budgettet skal altid balancere.

EU-budgettet hjælper Unionen med at gennemføre de fælles politikker og tager hånd om en bred vifte af udfordringer såvel hjemme som andre steder i verden. Det repræsenterer en mindre del af de samlede offentlige udgifter i Unionen svarende til 1 % af den samlede bruttonationalindkomst (BNI) i de nuværende 28 medlemsstater eller til blot 2 % af de offentlige udgifter i EU. Det betyder, at hver borger nyder godt af de enorme fordele, som Unionen tilvejebringer, for mindre end prisen på én kop kaffe om dagen.

EU-budgettet i procent af bruttonationalindkomsten (BNI)

Gennemsnit 2014-2020

Gennemsnit 2007-2013

Gennemsnit 2000-2006

Gennemsnit 1993-1999

Loft over forpligtelserne i % BNI EU-28

*Skønnede forpligtelser i perioden 2014-2020, ekskl. Det Forenede Kongeriges udgifter, i % BNI EU-27