EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 18.1.2018 COM(2018) 21 final 2018/0006(CNS) Forslag til RÅDETS DIREKTIV om ændring af direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem for så vidt angår særordningen for små virksomheder {SWD(2018) 9 final}

{SWD(2018) 11 final}



BEGRUNDELSE 1.BAGGRUND FOR FORSLAGET •Forslagets begrundelse og formål Moms (merværdiafgift) er en forbrugsskat, der i sidste ende oppebæres af den endelige forbruger, men opkræves af virksomheder, der leverer varer eller ydelser. Momsdirektivet fastsætter en række administrative forpligtelser for at sikre, at systemet fungerer ordentligt (f.eks. momsregistrering, fakturering, bogføring og regnskabsaflæggelse). Den efterlevelsesbyrde, der er afledt af behovet for at efterleve disse forpligtelser, afføder omkostninger for virksomheder, som kaldes "efterlevelsesomkostninger". Momsforpligtelser er særligt belastende for små virksomheder, eftersom deres ressourcer er mere begrænsede sammenlignet med store virksomheder. Dette medfører, at små virksomheder (herefter "SMV'er") oppebærer forholdsmæssigt højere efterlevelsesomkostninger i forbindelse med momsreglerne end større virksomheder. Momsdirektivet fastsætter derfor flere bestemmelser, der har til hensigt at lette byrden for SMV'er, der håndterer moms. Sådanne bestemmelser er hovedsageligt indeholdt i direktivets afsnit XII, kapitel 1: "Særordning for små virksomheder" (herefter "SMV-ordningen"). Disse giver medlemsstaterne tilladelse til at i) indføre forenklede procedurer for pålæggelse og opkrævning af moms. og ii) fritage SMV'er med en årlig omsætning under en vis tærskel for at pålægge og fratrække moms (herefter kaldet "SMV-fritagelsen"). Momsdirektivet indeholder også andre forenklede momsforpligtelser, men uden for SMV-ordningen. Disse foranstaltninger er valgfri – medlemsstaterne kan indføre dem, og virksomheder kan benytte sig af dem. Det nuværende initiativ er en del af reformpakken, der blev offentliggjort i momshandlingsplanen. Dette blev udvidet med opfølgningen på denne plan, som beskrevet yderligere i afsnittet om overensstemmelse med eksisterende politiske bestemmelser på momsområdet, og med Kommissionsformand Junckers hensigtserklæring i forbindelse med talen om Unionens tilstand 2017. Revisionen er imidlertid hårdt tiltrængt af tre hovedårsager. For det første, på trods af at medlemsstaterne kan fritage SMV'er for moms – en mulighed, der er meget anvendt – rammes SMV'er fortsat af uforholdsmæssigt store efterlevelsesomkostninger i forbindelse med momsreglerne som følge af SMV-fritagelsens udformning. Navnlig kan SMV'er, der er involveret i grænseoverskridende handel, ikke udnytte SMV-fritagelsen i andre medlemsstater end den, i hvilken de er etableret. Hertil kommer, at høje efterlevelsesomkostninger i forbindelse med momsreglerne også skyldes kompleksiteten og forskelligheden af de regler for momsforpligtelser i EU, som SMV'erne kan være nødt til at følge, når de handler på tværs af grænserne. For det andet har det nuværende system konkurrenceforvridende virkninger både på hjemmemarkedet og i EU. SMV-fritagelsen i en medlemsstat, som kun er tilgængelig for virksomheder etableret dér, har en negativ indvirkning på konkurrencesituationen for de virksomheder, der er etableret i andre medlemsstater og leverer til det samme marked. Dette problem vil blive forværret med overgangen til beskatning baseret på bestemmelsesstedet under det foreslåede endelige momssystem. Mange SMV'er kan blive nødt til at opkræve en moms fra deres kunder, som adskiller sig fra den moms, kunderne opkræves i deres etableringsstat. Princippet om beskatning baseret på bestemmelsesstedet fastslår, at momsen skal indberettes og regnskabsføres i den medlemsstat, hvor kunden er etableret ("bestemmelsesmedlemsstaten") i stedet for i den medlemsstat, hvor SMV'erne er etableret ("oprindelsesmedlemsstaten"). Dette betyder, at i) der ikke er lige handelsvilkår for SMV'er inden for EU, og at ii) SMV'er fratages incitamentet til at drive grænseoverskridende virksomhed og udnytte de muligheder, det indre marked giver, som følge af momsrelaterede forpligtelser i andre medlemsstater. På hjemmemarkedet opstår der forvridninger, fordi de forenklede momsforpligtelser i princippet er knyttet til anvendelsen af SMV-fritagelsen, og SMV'er uden for fritagelsen (fordi de har overskredet omsætningstærsklen eller har valgt den normale momsordning) ikke kan nyde godt af den. Dette kan resultere i en "tærskeleffekt", hvor SMV'erne reducerer deres vækst for at undgå at overskride grænsen for SMV-fritagelse. For det tredje giver revisionen mulighed for at anspore til frivillig efterlevelse og dermed bidrage til at reducere indtægtstab som følge af manglende efterlevelse og momssvig. SMV'er har allerede vanskeligt ved at overholde momsforpligtelserne i hjemlandet, men overholdelse af momsforpligtelser i andre medlemsstater for de virksomheder, der er involveret i grænseoverskridende handel, er en endnu større hindring på grund af manglende ensretning i EU. Det forenklede registrerings- og betalingssystem MOSS (Mini-One-Stop-Shop) har løst disse problemer med hensyn til elektroniske ydelser, der leveres til de endelige forbrugere (B2C). Selv om e-handelsforslaget udvider anvendelsen af MOSS til alle B2C-leverancer, er der fortsat brug for yderligere forbedringer. Der er to yderligere årsager, som nødvendiggør handling. For det første er SMV-ordningen allerede forældet, fordi den fungerer på grundlag af fravigelser. I sine bestemmelser giver momsdirektivet i sig selv mulighed for at afvige fra den grundlæggende SMV-fritagelsestærskel på 5 000 EUR ved udtrykkeligt at fastsætte tærskler for 19 medlemsstater. Imidlertid er 10 medlemsstater i øjeblikket afhængige af undtagelser fra den gældende tærskel, og der er allerede indsendt flere nye anmodninger om undtagelse. For det andet er SMV-ordningen, der fastsætter foranstaltninger, som skal anvendes i den medlemsstat, hvor de små virksomheder er etableret, ved at blive uholdbar, idet momsordningen overgår til beskatning baseret på bestemmelsesstedet. Revisionen har derfor til formål at skabe en moderne, forenklet SMV-ordning. Den sigter især mod i) at reducere efterlevelsesomkostninger i forbindelse med momsreglerne for SMV'er både på hjemmemarkeder og på EU-plan, ii) at reducere konkurrenceforvridning både på hjemmemarkeder og på EU-plan, iii) at reducere de negative følger af tærskeleffekten og iv) at gøre efterlevelse nemmere for SMV'er og lette skatteforvaltningers overvågning. Dette er i overensstemmelse med målene for dette forslag, nemlig at: ·bidrage til at skabe et miljø, der fremmer SMV-vækst ·bidrage til at skabe et effektivt og robust momssystem med henblik på at skabe et fælles EU-momsområde og at ·bidrage til et dybere og mere fair indre marked, som fungerer gnidningsløst. •Sammenhæng med de gældende regler på samme område

Revisionen er en del af momshandlingsplanen, der beskriver måder at modernisere momssystemet på for at gøre den enklere, bedre bedrageribeskyttet og mere erhvervsvenlig. Dette forslag supplerer især to andre lovgivningsinitiativer, som følger af momshandlingsplanen om overgangen til beskatning baseret på bestemmelsesstedet: i) e-handelsforslaget, som blev vedtaget i december 2016 og ii) forslaget om det endelige momssystem, der blev vedtaget i oktober 2017. Det er også i overensstemmelse med momsreglerne vedrørende leveringssted for teleydelser, radio- og tv-spredningstjenester og elektronisk leverede tjenesteydelser, som trådte i kraft i 2015. •Sammenhæng med Unionens politik på andre områder Forslaget er i overensstemmelse med 2015-strategien for det indre marked, hvor Kommissionen besluttede at hjælpe SMV'er og nystartede virksomheder med at vokse og at løse de centrale vanskeligheder, som SMV'er møder i alle faser af deres livscyklus – disse forhindrer dem i at få fuldt udbytte af det indre marked. Det er også i overensstemmelse med EU's politikker for SMV'er, som de fremgår af meddelelsen af 2016 om nystartede virksomheder og princippet "Tænk småt først", der er skitseret i meddelelsen "Small Business Act" af 2008. 2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET •Retsgrundlag Direktivet, der følger af dette forslag, ændrer momsdirektivet på grundlag af artikel 113 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Denne bestemmelse giver Rådet beføjelse til, efter enstemmighed i henhold til en særlig lovgivningsprocedure og efter høring af Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg, at vedtage bestemmelser om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning vedrørende indirekte skatter. •Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence) Forslaget er i overensstemmelse med nærhedsprincippet som fastlagt i artikel 5, stk. 3 i traktaten om Den Europæiske Union. De primære problemer, der er blevet identificeret (høje efterlevelsesomkostninger, konkurrenceforvridende virkninger osv.), udløses af reglerne i det eksisterende momsdirektiv. En forenkling med henblik på at reducere SMV'ernes efterlevelsesbyrde kræver, at Kommissionen fremlægger et forslag om ændring af momsdirektivet. Medlemsstaterne har meget lidt spillerum i forbindelse med direktivet. Derfor kan der med dette forslag helt klart opnås langt mere, end hvad der kan opnås på nationalt plan. •Proportionalitetsprincippet Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, idet det ikke går ud over, hvad der er nødvendigt for at nå målene i traktaterne, navnlig med henblik på et velfungerende indre marked. Ligesom med nærhedsprincippet er det ikke muligt for medlemsstaterne at løse de problemer, som SMV'er står overfor, der udløses af eksisterende momsregler, uden et forslag om at ændre momsdirektivet. De foreslåede forbedringer er begrænset til et lille antal momsbestemmelser, der er hovedårsagen til de identificerede problemer. Afsnit 7.4 i konsekvensanalysen, der ledsager dette forslag, indeholder yderligere detaljer. •Valg af retsakt Der foreslås et direktiv med henblik på at ændre momsdirektivet. 3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF BERØRTE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER •Efterfølgende evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning Ved udarbejdelsen af forslaget er de regler for SMV'er, der i øjeblikket er fastsat i momsdirektivet, blevet evalueret. Evalueringen, der findes i bilag 8 i konsekvensanalysen, der ledsager dette forslag, er især baseret på en retrospektiv evaluering af elementer i EU's momssystem, der blev gennemført af en ekstern konsulent i 2011, og en undersøgelse af SMV-ordningen, der blev gennemført af en anden ekstern konsulent i 2017. •Høringer af interesserede parter Høringsstrategien har forsøgt at indhente feedback fra berørte parter om anvendelsen af de nuværende momsbestemmelser for SMV'er og for at få deres synspunkter om eventuelle ændringer af sådanne bestemmelser. Strategien bestod af i) en høring rettet mod 2 000 små virksomheder, der blev gennemført som led i 2017-undersøgelsen, ii) en SMV-panelhøring iværksat af Enterprise Europe Network med 1 704 modtagne bidrag, iii) en internetbaseret åben offentlig høring afholdt hen over 12 uger fra den 20. december 2016 til den 20. marts 2017 med 113 modtagne bidrag, iv) en workshop afholdt i Fiscalis 2020-programmets regi og organiseret i form af et fælles møde med Gruppen vedrørende Momssystemets Fremtid og Ekspertgruppen vedrørende Moms og v) bidrag modtaget via REFIT-platformen. Der er også taget højde for spontane bidrag. •Indhentning og brug af ekspertbistand Den revision, som dette forslag bygger på, er hovedsagelig foretaget på baggrund af den analyse, der blev gennemført som led i 2017-undersøgelsen af SMV-ordningen. Denne undersøgelse vurderede, hvordan momsdirektivets nuværende momsregler for SMV'er fungerer på hjemmemarkeder og på EU-plan. Den udviklede også muligheder for at revidere de nuværende regler og analysere virkningen af sådanne muligheder.

Derudover har yderligere to undersøgelser bidraget til denne revision: 2016-undersøgelsen af modernisering af momsen for grænseoverskridende e-handel og 2011-undersøgelsen med en retrospektiv evaluering af elementer i EU's momssystem. •Konsekvensanalyse Konsekvensanalysen af forslaget blev behandlet af Udvalget for Forskriftskontrol den 13. september 2017. Udvalget afgav en positiv udtalelse om forslaget sammen med nogle anbefalinger, der er taget i betragtning. Udvalgets udtalelse og anbefalinger samt redegørelsen for, hvordan de er taget i betragtning, er medtaget i bilag 1 i arbejdsdokumentet, der følger med dette forslag. •Målrettet regulering og forenkling Dette tiltag udgør en del af REFIT-programmet. Ifølge Kommissionens arbejdsprogram, der skitserede de nye tiltag, som skal vedtages i henhold til dette program i 2017, blev SMV-revisionen medtaget i Kommissionens prioritet "Et stærkere og mere fair indre marked med et styrket industrigrundlag". Forslaget indfrier de REFIT-relaterede mål om at i) reducere momsbyrden for SMV'er og skatteforvaltninger og ii) reducere forvridninger i EU-regi, så SMV'er kan få fuldt udbytte af det indre marked. Især forventes efterlevelsesomkostningerne i forbindelse med momsreglerne for SMV'er at blive reduceret med 18 % under dette initiativ sammenlignet med basisscenariet, der blev skitseret i konsekvensanalysen (56,1 mia. EUR om året sammenlignet med 68 mia. EUR om året i dag). SMV'ers grænseoverskridende handelsaktiviteter inden for EU forventes også at stige med 13,5 %. Det bør også have en positiv indvirkning på både frivillig efterlevelse og virksomhedernes konkurrenceevne. Yderligere oplysninger findes i afsnit 6 og 7 i konsekvensanalysen, der ledsager dette forslag. 4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET Forslaget har ingen negative konsekvenser for EU-budgettet. 5.ANDRE FORHOLD •Planer for gennemførelse og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering Gennemførelsen af forslaget vil blive overvåget som en del af Kommissionens ansvar for at sikre, at EU's momslovgivning anvendes korrekt. Desuden vil Kommissionen og medlemsstaterne overvåge og evaluere, om dette initiativ fungerer korrekt, og i hvilket omfang dets mål er nået ud fra indikatorerne i afsnit 8 i konsekvensanalysen, der ledsager dette forslag. •Oversigt over de væsentligste bestemmelser i forslaget De væsentligste bestemmelser i forslaget er, som følger: (1)mulighed for fritagelse for små virksomheder gældende for alle berettigede virksomheder i EU, uanset om de er etableret i den medlemsstat, hvor momsen pålægges, og fritagelsen er tilgængelig, (2)fastsættelse af en opdateret værdi for det maksimale niveau for nationale fritagelsestærskler, (3)indførelse af en overgangsperiode, hvori små virksomheder, som midlertidigt overskrider fritagelsestærsklen, kan fortsætte med at gøre brug af fritagelsen, (4)indførelse af forenklede momsforpligtelser for både fritagne og ikke-fritagne små virksomheder. Nærmere redegørelse for de enkelte bestemmelser i forslaget Artikel 1, nr. 1 til 7, 13, 17, 19 og 20 foreslår en række ændringer, der vedrører opdateringer, tekniske tilpasninger og henvisninger til SMV-fritagelsen i andre bestemmelser i momsdirektivet.

I artikel 1, nr. 8 introduceres en ny artikel 280a, der indeholder definitioner af forskellige begreber, som er nødvendige for anvendelse af bestemmelserne i den særordning, der er fastsat i momsdirektivets afsnit XII, kapitel 1. Definitionen af "lille virksomhed" hjælper med at præcisere disse bestemmelser og øge retssikkerheden for skatteyderne. Den dækker alle virksomheder, hvis årlige omsætning i EU's indre marked ikke overstiger 2 000 000 EUR. Med hensyn til deres momsbehandling giver indførelsen af denne definition mulighed for forenklingsforanstaltninger rettet mod virksomheder, der økonomisk set er små, selv om deres omsætning overstiger fritagelsestærsklen. Den bredere kategori af små virksomheder omfatter derfor virksomheder, der er momsfritaget, samt virksomheder, der er berettiget til fritagelse, men som har valgt at anvende de normale regler, eller hvis omsætning overstiger fritagelsestærsklen, og som derfor beskattes på grundlag af de normale regler. Der er også to definitioner på omsætning, som er blevet indført for at gøre det nemmere at anvende de nationale fritagelsestærskler ("årlig omsætning i medlemsstaten") og betingelserne for berettigelse for ikke-etablerede små virksomheder ("årlig omsætning i Unionen"). Artikel 1, nr. 9, 10 og 16 fastsætter ændringer, der skyldes eliminering af den gradvise momsnedsættelse, som har vist sig at være en kilde til komplikationer, der bidrager i ringe grad til at reducere små virksomheders efterlevelsesbyrde. Denne foranstaltning bør derfor afskaffes. Artikel 1, nr. 11 ændrer artikel 283, stk. 1 med hensyn til udelukkelse fra fritagelsen for ikke-etablerede virksomheder. Denne ændring er nødvendig for at gøre det muligt at fritage virksomheder i EU, der ikke er etableret i den medlemsstat, hvor de foretager momspligtige leverancer. Artikel 1, nr. 12, ændrer artikel 284 for at definere det nye anvendelsesområde for fritagelse for små virksomheder, som vil forblive valgfrit for medlemsstaterne. De medlemsstater, der beslutter at anvende SMV-fritagelsen, vil få mulighed for at fastsætte deres tærskel på det niveau, der bedst afspejler deres specifikke økonomiske og juridiske kontekst. For at sikre, at fritagelsesområdet er begrænset til de mindste virksomheder, og for at begrænse de eventuelle forvridende virkninger af fritagelsen fastsætter momsdirektivet imidlertid et maksimalt niveau for fritagelsestærsklen, som er fælles for alle medlemsstater. Fritagelsen vil være tilgængelig for alle berettigede virksomheder i EU, uanset om de er etableret i den medlemsstat, hvor de foretager momspligtige leverancer. For alle små virksomheder, der kan benytte fritagelsen i en medlemsstat, hvor den ikke er etableret, skal to betingelser være opfyldt: i) virksomhedens årsomsætning i denne medlemsstat (årlig omsætning i medlemsstaten) skal være under den fritagelsestærskel, der er gældende i medlemsstaten, og ii) den samlede omsætning i det indre marked (årlig omsætning i Unionen) må ikke overstige 100 000 EUR. Den sidstnævnte betingelse for berettigelse bør forhindre, at store virksomheder misbruger ordningen, idet de uden den overordnede EU-omsætningstærskel, ville kunne drage fordel af SMV-fritagelserne i flere medlemsstater (f.eks. hvis deres omsætning i hver medlemsstat er under den gældende SMV-fritagelsestærskel) på trods af, at de har en stor samlet omsætning. For at sikre en effektiv kontrol med anvendelsen af betingelserne for fritagelsen skal etableringsmedlemsstaten for en virksomhed, der anvender fritagelsen i andre medlemsstater, indsamle alle relevante oplysninger om virksomhedens omsætning. Hvis en lille virksomhed benytter sig af fritagelsen i andre medlemsstater end den, hvor den er etableret, skal etableringsmedlemsstaten derfor sikre, at den lille virksomhed angiver den årlige omsætning i Unionen og den årlige omsætning i medlemsstaten korrekt, og informere skattemyndighederne i de øvrige berørte medlemsstater, hvor den lille virksomhed foretager sine leveringer. Artikel 1, nr. 14 ændrer artikel 288 for at præcisere, hvilke transaktioner der skal tages i betragtning under beregningen af den årlige omsætning, hvilket tjener som reference for anvendelse af fritagelsen for små virksomheder. Artikel 1, nr. 15 indsætter en ny artikel 288a, der indfører en overgangsperiode for små virksomheder, som gør brug af SMV-fritagelsen, og hvis omsætning overstiger fritagelsestærsklen i et givet år. Sådanne virksomheder må fortsat anvende SMV-fritagelsen i det pågældende år, forudsat at deres omsætning ikke overstiger den gældende SMV-tærskel med mere end 50 % i det pågældende år. Bestemmelsen afspejler to endepunkter i denne overgangsperiode, som fungerer som en beskyttelse mod misbrug af denne foranstaltning: tidsrelateret (1 år) og omsætningsrelateret (hvor den gældende fritagelsestærskel overskrides med mere end 50 %). Artikel 1, nr. 18 indfører en ny afdeling 2a om forenklingsforanstaltninger for både fritagne og ikke-fritagne virksomheder. Den nye underafdeling 1 integrerer en række forenklede forpligtelser for fritagne virksomheder i fritagelsesordningen (registrering, fakturering, regnskabsføring og momsangivelse). Desuden bevarer medlemsstaterne muligheden for at frigøre fritagne små virksomheder fra andre forpligtelser, der er beskrevet i artikel 213-271. Den nye underafdeling 2 indeholder et sæt forenklede forpligtelser for små virksomheder, der ikke er omfattet af SMV-fritagelsen. Sådanne virksomheder kan både omfatte dem, der er berettiget til fritagelse, men som vælger beskatning på grundlag af de generelle regler, og dem, der har en omsætning over fritagelsestærsklen, men lavere end 2 000 000 EUR, og som derfor betragtes som små virksomheder i den nyligt introducerede definition. Da fritagne virksomheder ikke kan fratrække den indgående moms, vil fritagelsen ikke rigtigt afhjælpe alle berettigede virksomheders bekymringer. Navnlig kan små virksomheder, der leverer varer og ydelser til andre afgiftspligtige personer, foretrække at blive beskattet på grundlag af de generelle regler. Reducering af efterlevelsesomkostninger i forbindelse med momsreglerne for sådanne virksomheder er derfor forbundet med en forenkling af deres momsforpligtelser snarere end med selve fritagelsen. Medlemsstaterne bør derfor også definere et sæt forenklede momsforpligtelser for ikke-fritagne små virksomheder. Et sådant sæt bør omfatte forenklet registrering, forenklet regnskabsføring og længere skatteperioder, hvilket vil resultere i en mindre hyppig indberetning af moms. Ikke-fritagne små virksomheder bør også kunne vælge at anvende normale skatteperioder. 2018/0006 (CNS) Forslag til RÅDETS DIREKTIV om ændring af direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem for så vidt angår særordningen for små virksomheder RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 113, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, efter en særlig lovgivningsprocedure og ud fra følgende betragtninger: (1)Rådets direktiv 2006/112/EF giver medlemsstaterne tilladelse til at opretholde deres særordninger for små virksomheder i overensstemmelse med fælles bestemmelser og med henblik på en nærmere harmonisering. Disse bestemmelser er imidlertid forældede og mindsker ikke de små virksomheders efterlevelsesbyrde, da de er udformet til et fælles merværdiafgiftssystem (moms) baseret på beskatning i oprindelsesmedlemsstaten. (2)I sin momshandlingsplan offentliggjorde Kommissionen en omfattende forenklingspakke for små virksomheder med det formål at reducere deres administrative byrder og bidrage til at skabe beskatningsvilkår, der fremmer deres vækst og udviklingen af grænseoverskridende handel. Dette vil medføre en revision af særordningen for små virksomheder som beskrevet i meddelelsen om opfølgning af handlingsplanen for moms. Revisionen af særordningen for små virksomheder udgør derfor et vigtigt element i reformpakken, der er fastlagt i momshandlingsplanen. (3)Revisionen af særordningen er tæt knyttet til Kommissionens forslag om principperne for et endeligt momssystem for grænseoverskridende samhandel mellem virksomheder i medlemsstaterne på grundlag af beskatning af grænseoverskridende vareleveringer i bestemmelsesmedlemsstaten. Momssystemets overgang til beskatning baseret på bestemmelsesstedet har vist, at en række af de nuværende regler ikke passer til et destinationsbaseret skattesystem. (4)For at imødegå problemet med den uforholdsmæssige efterlevelsesbyrde, som små virksomheder står over for, bør forenklingsforanstaltninger ikke kun være tilgængelige for virksomheder, der er fritaget i henhold til gældende regler, men også for dem, der anses for små økonomisk set. For at forenkle momsreglerne betragtes virksomheder som »små«, hvis deres omsætning kvalificerer dem som mikrovirksomheder i henhold til den generelle definition, der er fastsat i Kommissionens henstilling 2003/361/EF. (5)Særordningen for små virksomheder giver i øjeblikket kun mulighed for fritagelse for virksomheder, der er etableret i den medlemsstat, hvor momsen skal betales. Dette har en negativ indvirkning på konkurrencen for ikke-etablerede virksomheder i det indre marked. For at imødegå dette og for at undgå yderligere forvridninger som følge af overgangen til beskatning baseret på bestemmelsesstedet skal små virksomheder, der er etableret i andre medlemsstater end den, hvor momsen skal betales, også have mulighed for at nyde godt af fritagelsen. (6)Små virksomheder kan kun nyde godt af fritagelsen, hvis deres årlige omsætning ligger under den tærskel, der anvendes af den medlemsstat, hvor momsen skal betales. Medlemsstaterne bør ved fastsættelsen af deres tærskel overholde de regler om tærskler, der er fastsat i direktiv 2006/112/EF. Disse regler, hvoraf de fleste blev indført i 1977, er ikke længere egnede. (7)Af forenklingsmæssige årsager har en række medlemsstater fået tilladelse til midlertidigt at anvende en tærskel højere end den, der er tilladt i henhold til direktiv 2006/112/EF. Da det ikke er hensigtsmæssigt at fortsætte med at ændre de generelle regler ved hjælp af undtagelsesbestemmelser, bør reglerne om tærskelværdier opdateres. (8)Medlemsstaterne bør have mulighed for at fastsætte deres nationale tærskel for fritagelse på det niveau, der passer bedst til deres økonomiske og politiske forhold, med forbehold af den øvre tærskel, der er fastsat i dette direktiv. I den henseende bør det præciseres, at hvis medlemsstaterne anvender forskellige tærskler, er det nødvendigt at basere disse på objektive kriterier. (9)Tærsklen for årlig omsætning, der er grundlaget for fritagelsen i denne særordning, består kun af den kombinerede værdi af levering af varer og ydelser foretaget af en lille virksomhed i den medlemsstat, hvor fritagelsen indrømmes. Konkurrenceforvridning kan opstå, hvis en virksomhed, der ikke er etableret i den pågældende medlemsstat, kunne drage fordel af en sådan fritagelse uafhængigt af den omsætning, den genererer i andre medlemsstater. For at imødegå sådanne konkurrenceforvridninger og som indtægtsgaranti skal kun de virksomheder, hvis årlige omsætning i Unionen er under en bestemt tærskel, være berettiget til fritagelse i en medlemsstat, hvor de ikke er etableret. (10)For at sikre, at små virksomheder ikke afskrækkes fra at udvikle deres forretning, og for at sikre en gradvis overgang fra fritagelse til beskatning, skal små virksomheder, hvis omsætning ikke overstiger en vis grænse, fortsat have adgang til fritagelse i en begrænset periode. (11)For at mindske små virksomheders efterlevelsesbyrde bør deres forpligtelser også forenkles. Da behovet for forpligtelser varierer og i høj grad afhænger af, om små virksomheder er fritaget for moms, bør der indføres forskellige sæt af forenklede forpligtelser. (12)Når en fritagelse gælder, skal små virksomheder, der benytter sig af fritagelsen, som minimum have adgang til forenklede forpligtelser vedrørende momsregistrering, -fakturering, -regnskabsføring og -angivelse. (13)For at sikre overholdelse af betingelserne for fritagelse indrømmet af en medlemsstat til virksomheder, der ikke er etableret der, er det nødvendigt at kræve forudgående anmeldelse af deres hensigt om at anvende fritagelsen. En sådan anmeldelse skal foretages af den lille virksomhed til den medlemsstat, hvor den er etableret. Denne medlemsstat bør derefter på grundlag af de oplysninger, der er angivet for virksomhedens omsætning, fremsende disse oplysninger til de øvrige berørte medlemsstater. (14)Ud over at indrømme momsfritagelse giver særordningerne også mulighed for at give gradvis momsnedsættelse. Gradvis momsnedsættelse er en kilde til komplikationer, der bidrager i ringe grad til at reducere små virksomheders efterlevelsesbyrde. Denne foranstaltning bør derfor afskaffes. (15)For at mindske små virksomheders efterlevelsesbyrde, hvis de ikke er fritaget, bør medlemsstaterne forpligtes til at forenkle momsregistrering og regnskabsføring og forlænge skatteperioder for at sikre en mindre hyppig indberetning af moms.

(16)For at hjælpe små virksomheder, der har vanskeligt ved at betale moms til den kompetente myndighed, fordi de endnu ikke har modtaget betaling fra deres kunder, kan medlemsstaterne i henhold til en valgfri ordning tillade, at afgiftspligtige personer bruger en kasseregnskabsordning til momsopgørelse. Denne ordning bør ændres for at bringe den i overensstemmelse med definitionen af små virksomheder. (17)Formålet med dette direktiv er at reducere små virksomheders efterlevelsesbyrde, hvilket ikke i tilstrækkelig grad kan opnås af medlemsstaterne og derfor bedre kan opnås i EU-regi. Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet som fastsat i artikel 5 går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. (18)I overensstemmelse med den fælles politiske erklæring fra medlemsstaterne og Kommissionen om forklarende dokumenter af 28. september 2011 forpligter medlemsstaterne sig til i begrundede tilfælde at lade meddelelsen af gennemførelsesforanstaltninger ledsage af et eller flere dokumenter, der forklarer forholdet mellem et direktivs bestanddele og de tilsvarende dele i de nationale gennemførelsesinstrumenter. Med hensyn til dette direktiv finder lovgiveren, at fremsendelsen af sådanne dokumenter er begrundet. (19)Direktiv 2006/112/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — VEDTAGET DETTE DIREKTIV: Artikel 1 I direktiv 2006/112/EF foretages følgende ændringer: 1)Artikel 2, stk. 1, litra b), nr. i), affattes således: "i)af en afgiftspligtig person, der handler i denne egenskab, eller af en ikke-afgiftspligtig juridisk person, når sælgeren er en afgiftspligtig person, der handler i denne egenskab og hverken er omfattet af fritagelsesordningen for små virksomheder i artikel 284 eller af bestemmelserne i artikel 33 eller artikel 36" 2)I artikel 139 foretages følgende ændringer: a)Stk. 1, første afsnit, affattes således: "Den i artikel 138, stk. 1, omhandlede fritagelse gælder ikke for levering af varer, der foretages af afgiftspligtige personer, som er omfattet af fritagelsesordningen for små virksomheder i artikel 284." b)Stk. 2 affattes således: "2. Den i artikel 138, stk. 2, litra b), omhandlede fritagelse gælder ikke for levering af punktafgiftspligtige varer, der foretages af afgiftspligtige personer, som er omfattet af fritagelsesordningen for små virksomheder i artikel 284." 3)I artikel 167a foretages følgende ændringer: a)Stk. 2 affattes således: "Medlemsstater, der anvender den valgfri ordning, der er nævnt i stk. 1, fastsætter en tærskel for afgiftspligtige personer, der gør brug af ordningen på deres område, baseret på den afgiftspligtige persons årsomsætning beregnet i overensstemmelse med artikel 288. Denne tærskel kan højst være på 2 000 000 EUR eller et tilsvarende beløb i national valuta." b)Stk. 3 udgår. 4)I artikel 220a, stk. 1, indsættes som litra c): "c)hvis den afgiftspligtige person er en lille virksomhed som defineret i artikel 280a"

5)Artikel 270, litra a), affattes således: "a)den samlede årlige værdi uden moms af hans leveringer af varer og ydelser må ikke overstige den årlige omsætning, der tjener som reference for den i artikel 284 omhandlede fritagelse for små virksomheder, med mere end 35 000 EUR eller et hertil svarende beløb i national valuta" 6)I artikel 272, stk. 1, udgår litra d) 7)Artikel 273, stk. 2, affattes således: "Den i stk. 1 nævnte mulighed kan ikke anvendes til at pålægge faktureringsforpligtelser ud over dem, der er fastsat i kapitel 3, eller til at pålægge små virksomheder forpligtelser ud over dem, der er fastsat i kapitel 1, afdeling 2a i afsnit XII." 8)I afsnit XII, kapitel 1, indsættes følgende som afdeling -1: "Afdeling -1

Definitioner Artikel 280a I dette kapitel forstås ved: 1)"lille virksomhed": enhver afgiftspligtig person, der er etableret inden for Fællesskabet, hvis årlige omsætning i Unionen ikke overstiger 2 000 000 EUR eller et tilsvarende beløb i national valuta 2)"årlig omsætning i medlemsstaten": den samlede årlige værdi af leveringer af varer og ydelser, eksklusive moms, foretaget af en afgiftspligtig person i den pågældende medlemsstat 3)"årlig omsætning i Unionen": den samlede årlige værdi af leveringer af varer og ydelser, eksklusive moms, foretaget af en afgiftspligtig person på Fællesskabets område" 9)I AFSNIT XII, KAPITEL 1, afdeling 2, affattes overskriften således: "Fritagelser" 10)Artikel 282 affattes således: "Artikel 282 De i denne afdeling omhandlede fritagelser finder anvendelse på leveringer af varer og ydelser foretaget af små virksomheder." 11)I artikel 283, stk. 1, udgår litra c). 12)Artikel 284 affattes således: "Artikel 284

1. Medlemsstaterne kan fritage levering af varer og ydelser, der udføres på deres område af små virksomheder, som er etableret i dette område, og hvis årlige omsætning i medlemsstaten, der kan henføres til disse leveringer, ikke overstiger en tærskel fastsat af disse medlemsstater for anvendelse af fritagelsen. Medlemsstaterne kan fastsætte forskellige tærskler for forskellige erhvervssektorer på grundlag af på objektive kriterier. Disse tærskler må imidlertid ikke overstige 85 000 EUR eller et tilsvarende beløb i national valuta. 2. Medlemsstater, der har indført fritagelse for små virksomheder, fritager også levering af varer og ydelser på deres eget område foretaget af virksomheder, der er etableret i en anden medlemsstat, forudsat at følgende betingelser er opfyldt: a)den årlige omsætning i Unionen for den lille virksomhed overstiger ikke 100 000 EUR b)værdien af leveringer i den medlemsstat, hvor virksomheden ikke er etableret, overstiger ikke den tærskel, der gælder i den pågældende medlemsstat for fritagelse af virksomheder, der er etableret i den pågældende medlemsstat. 3. Medlemsstaterne træffer passende foranstaltninger for at sikre, at små virksomheder, der er omfattet af fritagelsen, opfylder betingelserne i stk. 1 og 2. 4. Forud for udnyttelse af fritagelsen i andre medlemsstater underretter den lille virksomhed den medlemsstat, hvor den er etableret. Hvis en lille virksomhed udnytter fritagelsen i andre medlemsstater end den, hvor den er etableret, træffer etableringsmedlemsstaten alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at den lille virksomhed foretager korrekt angivelse af den årlige omsætning i Unionen og den årlige omsætning i medlemsstaten, og informerer skattemyndighederne i de øvrige berørte medlemsstater, hvor den lille virksomhed foretager en levering." 13)Artikel 285, 286 og 287 udgår. 14)Artikel 288 affattes således: "Artikel 288 Den årlige omsætning, der tjener som reference for anvendelse af fritagelsen i henhold til artikel 284, består af følgende beløb, eksklusive moms: 1)værdien af leveringer af varer og ydelser, i det omfang de ville blive pålagt afgift, hvis de blev leveret af en ikke-fritaget afgiftspligtig person 2)værdien af transaktioner, som i henhold til artikel 98 og 138 er fritaget med ret til fradrag af den i det tidligere omsætningsled betalte moms 3)værdien af de transaktioner, som er fritaget i henhold til artikel 146-149 og artikel 151, 152 og 153 4)værdien af transaktioner vedrørende fast ejendom, finansielle transaktioner som omhandlet i artikel 135, stk. 1, litra b)-g), og forsikrings- og genforsikringsydelser, medmindre disse transaktioner har karakter af bitransaktioner. Afhændelse af en virksomheds materielle eller immaterielle investeringsaktiver tages imidlertid ikke i betragtning ved beregning af omsætningens størrelse." 15)Følgende indsættes som artikel 288a: "Artikel 288a Hvis en lille virksomhed i et senere kalenderår har en årlig omsætning i medlemsstaten, der overstiger den i artikel 284, stk. 1, omhandlede fritagelsestærskel, kan den lille virksomhed fortsat nyde godt af fritagelsen for det pågældende år, forudsat at dens årlige omsætning i medlemsstaten det pågældende år ikke overstiger den i artikel 284, stk. 1, fastsatte tærskel med mere end 50 %."

16)I artikel 290 udgår andet punktum. 17)Artikel 291 til 294 udgår. 18)I afsnit XII, kapitel 1, indsættes følgende som afdeling 2a: "Afdeling 2a

Forenkling af forpligtelser for små virksomheder Underafdeling 1

Fritagne små virksomheder Artikel 294a I denne underafdeling forstås ved "fritaget lille virksomhed" enhver lille virksomhed, der er omfattet af fritagelsen i den medlemsstat, hvor momsen skal betales, jf. artikel 284, stk. 1 og 2. Artikel 294b Medlemsstaterne kan frigøre fritagne små virksomheder, der er etableret på deres område og kun udfører transaktioner i den pågældende medlemsstat, for forpligtelsen til at anmelde påbegyndelse af aktiviteter i henhold til artikel 213 og til at blive identificeret med et individuelt nummer i henhold til artikel 214. Hvis denne mulighed ikke benyttes, eller hvis små virksomheder skal anmelde påbegyndelse af aktiviteter og identificeres, skal medlemsstaterne indføre en forenklet procedure til identifikation af sådanne små virksomheder med et individuelt nummer. Artikel 294c Medlemsstaterne frigør fritagne små virksomheder for forpligtelsen til at udstede en faktura i henhold til artikel 220. Medlemsstaterne undlader at pålægge fritagne små virksomheder forpligtelse til at udstede en faktura i henhold til artikel 221. Artikel 294d Medlemsstaterne kan frigøre fritagne små virksomheder fra visse af eller alle de regnskabsforpligtelser, der er fastsat i kapitel 4 i afsnit XI. Hvis medlemsstaterne kræver, at fakturaer skal opbevares, må de ikke pålægge yderligere krav til fritagne små virksomheder ud over dem, der er fastsat i national lovgivning på andre områder end momsområdet og vedrørende regnskabsføring. Artikel 294e Medlemsstaterne kan frigøre fritagne små virksomheder for forpligtelsen til at indgive en momsangivelse i henhold til artikel 250. Hvis denne mulighed ikke udnyttes, skal medlemsstaterne tillade sådanne fritagne små virksomheder at indgive en forenklet momsangivelse for at dække perioden på et kalenderår. Små virksomheder kan dog vælge at anvende den afgiftsperiode, der er fastsat i henhold til artikel 252. Artikel 294f

Medlemsstaterne kan frigøre fritagne små virksomheder for visse andre eller alle de forpligtelser, der er omhandlet i artikel 217-271. Underafdeling 2

Ikke-fritagne små virksomheder Artikel 294g Medlemsstaterne indfører en forenklet procedure, der gør det muligt for små virksomheder, som ikke er omfattet af fritagelsen i artikel 284, at få et individuelt identifikationsnummer med henblik på at overholde artikel 214. Artikel 294h Uanset artikel 244-248a fastsætter medlemsstaterne forenklede forpligtelser vedrørende små virksomheders opbevaring af fakturaer. Artikel 294i For små virksomheder er den afgiftsperiode, der skal medtages i en momsangivelse, en periode på et kalenderår. Små virksomheder kan imidlertid vælge at anvende den skatteperiode, der er fastsat i henhold til artikel 252. Artikel 294j Uanset artikel 206 må medlemsstaterne ikke kræve, at små virksomheder indbetaler acontobeløb." 19)Artikel 314, litra c), affattes således: "c)en anden afgiftspligtig person, for så vidt leveringen af varen foretaget af denne anden afgiftspligtige person er omfattet af den afgiftsfritagelse for små virksomheder, der er omhandlet i artikel 284, og vedrører et investeringsgode" 20) Artikel 334, litra c), affattes således: "c)en anden afgiftspligtig person, for så vidt leveringen af varen foretaget af denne afgiftspligtige person i henhold til en kommissionsaftale med henblik på salg er omfattet af den afgiftsfritagelse for små virksomheder, der er omhandlet i artikel 284, og vedrører et investeringsgode" Artikel 2 1.Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 30. juni 2022 de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De meddeler straks Kommissionen teksten til disse love og bestemmelser. De anvender disse love og bestemmelser fra den 1. juli 2022. Lovene og bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne. 2.Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.