[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 22.6.2007

SEK(2007) 852

ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE Ledsagedokument til

Forslag tilRÅDETS FORORDNINGom oprettelse af "ENIAC-fællesforetagendet"Resumé afKONSEKVENSANALYSENKOM(2007) 356 endeligSEK(2007) 851

1. INDLEDNING

Der planlægges at oprette et fælles teknologiinitiativ (FTI) for nanoelektronik, et offentlig-privat partnerskab mellem industrien, medlemsstaterne og Kommissionen, der har som sine vigtigste mål:

- at øge og koordinere de nødvendige ressourcer til erhvervsdrevet, samarbejdsbaseret F&U i Europa i et fælles program og overføre resultaterne til større applikationssektorer

- at øge niveauet for strategiske partnerskaber og initiativer mellem europæiske partnere og sikre europæiske virksomheder kritisk masse af ressourcer og kompetencer, så de kan spille en væsentlig rolle på globalt plan

- at eksperimentere med en ny måde at udføre industriel F&U på for effektivt at foregribe nye forretnings- og forskningsmodeller, der passer bedre til industriens behov, især til smv'er, og hvor der for første gang kombineres midler fra de enkelte lande, EU og private aktører.

Dette dokument fokuserer på konsekvensanalysen af et sådant FTI på grundlag af resultaterne af Kommissionens omfattende høringer af interessenter på det nanoelektroniske område.

2. PROBLEMER OG UDFORDRINGER

Nanoelektronik er en basisteknologi og drivkraften for innovation på mange områder i dag, bl.a. mobilkommunikation, transport, edb, forbrugsgoder og produktionsautomatisering. Det giver store økonomiske virkninger eller en høj socioøkonomisk relevans i forbindelse med sikkerhed, sundhedspleje, aldring, energibesparelse og miljøovervågning. Europa må beskytte sin evne til at konstruere og fremstille sine produkter efter sine egne standarder for høj kvalitet, bæredygtighed og miljøvenlighed.

Nanoelektronik er et globalt marked (265 mia. USD i 2005), der direkte stimulerer en større elektronikindustri (1 340 mia. USD), men Europa vinder ikke markedsandele. Europa er nettoimportør af nanoelektronik. Således er 12 % af verdens samlede halvlederproduktionskapacitet placeret i Europa, mens 20 % af verdens halvlederprodukter forbruges i Europa. Den globale konkurrence er skarp, især fra lande som Taiwan, Korea, Kina og USA.

Forretningsmodeller under forandring. Nanoelektronik bliver en global aktivitet. Integrerede design- og fremstillingsvirksomheder bruger i stadigt stigende grad støberier (ekstern fremstilling) og lader deres værdiforøgende aktiviteter overgå til delvis ekstern fremstilling ("fab-lite") eller endog helt ekstern fremstilling ("fab-less"), idet de samarbejder i "økosystemer af viden", for så vidt angår deres F&U og i strategiske alliancer for at få adgang til de mest avancerede teknologier. Det er resultatet af de voksende kapitalinvesteringer (f.eks. 5,5 mia. EUR for en typisk storproduktionsvirksomhed eller "megafab"), der er nødvendig for at forske i og fremstille de nye generationer af komponenter. Dette ligger over, hvad de enkelte virksomheder har råd til (undtagen Intel) i forhold til investeringsafkast af forskningen og rentesats (18 %). Derfor udføres generisk forskning i nanoelektronisk teknologi i nogle få større alliancer, mens fremstillingen af avancerede masseprodukter foregår i nogle få megafabrikker. EU skal sikre, at europæiske virksomheder kan spille en strategisk rolle i disse globale alliancer og kan bevare værdiforøgende aktiviteter, herunder avanceret fremstilling i Europa, inden for europæiske partneres rækkevidde (inklusive smv'er på områderne udstyr, støtte, systemintegration og -design). En af de største konkurrencemæssige risici er et teknologisk "lockout". Europæiske leverandører risikerer at sakke så meget bagud i forhold til deres konkurrenter, at de ikke er i stand til at indhente dem.

Forskningsmodeller under forandring. Europa skal yderligere sikre, at der kan udføres forskning på europæisk jord for at fastholde job med høj værditilvækst i Europa. Det kræver et skift fra den lineære model, hvor forskningsresultater overføres fra universiteter til institutter og erhvervsliv, til en model, hvor forskningen udføres i samarbejde, dybt forankret i det industrielle net, der støtter "økosystemer af viden". Endvidere skal forskningen producere tilstrækkelig kritisk masse og give mulighed for at dele adgangen til dyre, avancerede infrastrukturer samt støtte europæiske virksomheder og deres forskere i at agere globalt.

Udflytning af fremstillingen af nanoelektronik indebærer en reel risiko for også at flytte værdiforøgende aktiviteter til andre dele af verden. Nogle lande har udviklet særlige incitamenter for at tiltrække og fastholde udenlandske halvlederinvesteringer, hvorimod EU mangler en specifik sektorstrategi for at støtte denne nøgleindustri. Europa må reagere med tilsvarende foranstaltninger.

Produktegenskaber og funktioner bliver mere avancerede. Fremskridt med miniaturisering gør det muligt at indlejre IKT alle steder og sikre styrket funktionalitet, mere intelligens og mere personlige produkter og tjenesteydelser. Disse værdiforøgende aktiviteter er centrale elementer i produktdiversificeringen og en forudsætning for stærk europæisk kompetence. De danner grundlag for en strategisk forskningsdagsorden for Europa, der kombinerer miniaturisering med andre systemintegrationselementer rettet mod centrale europæiske foregangsmarkeder. Det har et enormt økonomisk potentiale i det videnbaserede samfund. Europa har bare ikke råd til at gå glip af denne fremtid og lade sine sociale fremskridt og sin velfærd blive afhængig af fremskridt i andre dele af verden. Halvlederindustrien vil også være nødt til at tage udfordringen op og kombinere de kortere produktlivscykler med de pågældende produkters stigende kompleksitet. Faktisk er det kun en betydelig investering i avanceret F&U, der giver mulighed for at holde trit med innovationen i denne sektor.

De teknologiske udfordringer er mangfoldige. I takt med at teknologierne på nanoområdet bliver mindre, bliver forskningen i stigende grad tværfaglig. Det er afgørende for fremtidige fremskridt, at europæiske kompetencer samles. Det bliver stadig mere kompliceret at overvinde teknologiske hindringer, og det kræver en øget menneskelig indsats og en dyr infrastruktur. Det er nødvendigt at mobilisere alle ressourcer og etablere et verdensomspændende samarbejde for at nå milepælene. Det forventes også, at den traditionelle miniaturisering vil nå sine grænser i løbet af 10-15 år. Der skal indledes aktiviteter for at forberede, hvad der skal ske efter den traditionelle nedskalering af anordninger. En del af F&U skal fokusere på at forbedre produktionseffektiviteten. Kapaciteten til at designe nye produkter er ved at sakke bagud i forhold til de teknologiske fremskridt. Det europæiske forskningsnet vil skulle omstille sig for at tage bedre højde for de teknologiske muligheder og vil skulle investere mere i anvendt forskning. Det kræver et grundlæggende skift fra en enkeltvidenskabelig teknologitænkning til en tværfaglig systemtænkning.

Europas offentlige forskningsinvesteringer i nanoelektronik er opsplittede: Eureka, rammeprogrammet (FP) og nationale/regionale initiativer (herunder forskellige "kompetenceklynger"). Som følge heraf har Europas forskningslandskab brug for en overbevisende, effektiv samordnet strategi på nanoelektronikområdet.

Markedssvigt berettiger offentlig støtte på nanoelektronikområdet. Grundlæggende viden, udvikling af nyt udstyr, nye materialer og nye designværktøjer går på tværs af mange applikationer, er vanskelige at beskytte, skaber megen videnoverførsel og skal betragtes som værende af almen interesse. Forskning er spekulativ, og udnyttelsen af resultaterne usikker med en skarp global konkurrence, der skaber uperfekt og asymmetrisk information. Smv'er, der arbejder med højteknologiske innovationsprojekter, kan finde det vanskeligt at nå den nødvendige kritiske masse til at kunne konkurrere på verdensplan. Det forhold, at nanoelektronik er en basisteknologi på tværs af en bred vifte af industrier, offentlige sektoropgaver og nye samfundsmæssige applikationer, gør det umuligt for F&U-aktører at høste det fulde udbytte af deres indsats. Det skaber en betydelig F&U-videnoverførsel og positive eksterne virkninger. Samordnings- og netværksproblemer mellem markedets aktører, den offentlige sektor og anvendelsesområder på tværs af sektorerne berettiger også offentlig støtte til prækonkurrerende forskning og udvikling.

3. POLITIK

Interessenterne har erkendt, at problemerne er kritiske, og har samlet sig i den europæiske teknologiplatform (ETP) ENIAC, hvor alle mulige aktører arbejder sammen for at styrke EU's førende position inden for design, integration og levering af nanoelektronik. Platformen har offentliggjort en europæisk strategisk forskningsdagsorden, hvori den skitserer områdets udvikling fra et mellem- til langsigtet perspektiv og afdækker en række vigtige teknologiske og lovgivningsmæssige udfordringer for Europa.

Det foreslåede ENIAC-FTI vil blive en af søjlerne, der danner grundlag for opfyldelsen af de teknologiske og økonomiske målsætninger for ENIAC-ETP. Det fælles teknologiinitiativ skal bidrage til at dele de stigende omkostninger til F&U-aktiviteter og infrastrukturer, indtage eller fastholde den førende position med hensyn til at diversificere applikationer for halvlederteknologier, forvalte gennembrud i teknologi og design med henblik på at fylde den stadig større kløft mellem det, der er teknologisk muligt, og det, der er økonomisk gennemførligt, samt give smv'er effektive værktøjer for at støtte dem i deres innovationsproces, så de kan agere globalt.

Der blev vurderet og kasseret flere muligheder for gennemførelse af FTI. Disse går fra at gøre ingenting (business-as-usual), til at medlemsstaterne deltager i fælles aktioner (med forskellige retlige modeller). Kun gennem en ny aktion på fællesskabsniveau kan der udvikles en strategi, som kombinerer fordelene ved europæisk integration med hurtig tilpasning af mål og industripolitikker og med fleksibilitet i medlemsstaternes deltagelse og nationale engagement.

Konklusionen på analysen af de potentielle gennemførelsesmuligheder for ENIAC FTI var, at en model med et "fællesforetagende" på grundlag af traktatens artikel 171 er det eneste redskab til med de eksisterende begrænsninger og på de fastsatte betingelser at nå de opstillede mål. Der er tale om en struktur, som er holdbar – også over længere tid – har status som juridisk person, der a) frembyder en klart afgrænset retlig ramme for samarbejde mellem alle offentlige og private interessenter, b) kan modtage støtte fra forskellige kilder og c) kan iværksætte større initiativer af længere varighed.

Det ventes endvidere, at FTI vil skabe additionalitet i form af ekstra F&U-udgifter takket være den planlagte EF-investering på 450 mio. EUR, der gearer et program på 3 mia. EUR med supplerende national støtte og større finansiering fra virksomhederne (1 EUR i EF-bidrag forventes at generere 6-7 EUR i F&U-indsats). Men mere vigtigt er det, at FTI vil skabe "adfærdsmæssig additionalitet" i form af europæiske samarbejdsprojekter, hurtigere F&U-resultater og projekter af større omfang, rækkevidde og kompleksitet.

4. STRUKTUR OG FORVALTNING

ENIAC-fællesforetagendets stiftende medlemmer vil være medlemsstaterne, EF og F&U-aktører (industri- og forskningsorganisationer samlet i sammenslutningen AENEAS). Andre medlemmer kan tilslutte sig fællesforetagendet på et senere tidspunkt. Vedtægterne for AENEAS skal følge de generelle principper om redelighed, åbenhed og gennemsigtighed som betingelse for tiltrædelse. Indkaldelserne af forslag skal være offentlige, og deltagelse skal være åben for alle organisationer og ikke blot for medlemmerne af sammenslutningen.

Fællesforetagendets forvaltningsstruktur består af en bestyrelse, et erhvervs- og forskningsudvalg, repræsentantskabet for de offentlige myndigheder og en administrerende direktør med et sekretariat.

Fællesforetagendet skal på grundlag af den strategiske forskningsdagsorden udarbejde et flerårigt arbejdsprogram for F&U-aktiviteterne, der skal gennemføres via åbne indkaldelser af forslag. Statsmedlemmer af fællesforetagendet skal årligt forpligte ressourcer, der hovedsagelig vil blive brugt til at finansiere deres respektive nationale deltagere. EF vil også forpligte et budget (tilvejebragt under FP). Virksomhederne forpligter tilsvarende bidrag i naturalier på over 50 % af deres egne omkostninger. Endvidere skal virksomhederne gennem kontante bidrag dække ca. to tredjedele af fællesforetagendets driftsomkostninger og andre omkostninger end F&U.

5. ØKONOMISKE KONSEKVENSER

Offentlige EU-midler fungerer som en magnet for yderligere private og nationale investeringer. Mange nationale politikker er ved at blive tilpasset EU's. Medlemsstaterne iværksætter flere nye strategiske initiativer for at støtte disse teknologier.

Hele den nanoelektroniske værdikæde er berørt af dette initiativ. Det er derfor af afgørende betydning at forankre europæiske topvirksomheder, så de bliver her. Sådanne "ankre" skal bestå af kompetencepuljer og vil blive oprettet ved at skabe netværk mellem virksomheder og forskningsinstitutter. Endvidere skal strategiske alliancer mellem leverandører af nanoelektroniske komponenter og systemdesignere give flere incitamenter til at fastholde viden i Europa og udvikle diversificerede produkter med et europæisk præg.

Hvis de tekniske målsætninger for FTI opfyldes, vil det bringe Europa på niveau med andre aktører i hele verden, så Europa betragtes som en strategisk vigtig partner i globale alliancer med henblik på diversificering og integration af komplekse systemer.

FTI vil fjerne usikkerhed ved at skabe stabilitet til investeringer i et langvarigt initiativ. Især for smv'er vil de nye aftaler være en mere attraktiv ordning. En anden fordel ved FTI sammenlignet med den nuværende situation, hvor der findes flere ordninger samtidig, er mere effektive udbetalinger fra EU, de forventede besparelser ved at undgå at udarbejde forslag på forskellige sprog, de strømlinede procedurer for projektindberetning og en øget succesrate som følge af garanteret harmoniserede finansieringsprocedurer.

6. SOCIALE OG MILJØMÆSSIGE KONSEKVENSER

FTI vil bidrage til at bevare og skabe flere job af en bedre kvalitet i overensstemmelse med den genlancerede Lissabon-strategi. Især den større brug af nanoelektronik-baserede produkter og tjenesteydelser vil medføre, at der skabes flere tusind arbejdspladser i Europa.

FTI er orienteret mod visionen om "intelligente omgivelser", dvs. omgivelser, der er bevidste om vores tilstedeværelse og kan opfylde vores behov. FTI er målrettet disse omgivelser med seks anvendelsesområder: sundhedspleje, energi, mobilitet og transport, sikkerhed, kommunikation samt uddannelse og miljø. Alle har høj social relevans og bidrager til at forbedre livskvaliteten og trivslen i vores samfund. Medmindre den offentlige sektor går ind med passende støtte, er det klart, at individuelle virksomheder ikke kan forvente et tilstrækkeligt udbytte, der kan berettige det F&U-investeringsniveau, som samfundsmæssigt set ville være optimalt. F.eks. vil nanoelektronik være væsentlig i de intelligente bærbare systemer, der er nødvendige til at nedbringe energiforbruget i huse, på fabrikker og i transportsystemer, som bliver en nøglefaktor i miljøbeskyttelsen.

Alle elektroniske systemer bruger elektricitet og følger en generel tendens mod "elektrificering" af samfundet. Imidlertid giver brugen af elektroniske systemer også mulighed for bedre forvaltning af og kontrol med energieffektiviteten. I mange applikationer er det deres primære formål. Desuden er nedsat strømforbrug for elektroniske anordninger et vigtigt og vedvarende mål. Hvad mere er, miljøovervågning og -forvaltning er i sig selv et centralt anvendelsesområde for FTI.

Nanoteknologi skal udvikles på en sikker og ansvarlig måde i overensstemmelse med Europa-Kommissionens sikre, integrerede og ansvarlige strategi for nanovidenskab og nanoteknologi i Europa, der fremgår af dens meddelelser "Mod en europæisk strategi for nanoteknologi" KOM(2004) 338 og "Nanovidenskab og nanoteknologi: En europæisk handlingsplan for 2005-2009" (KOM(2005) 243). Strategien bekræfter, at nanoteknologi og udvikling af nanopartikler bør gribe potentielle risici for folkesundheden, sikkerheden, miljøet og forbrugerne an på forhånd ved at indsamle de data, der er nødvendige for at foretage en risikovurdering, og ved at integrere risikovurdering i hvert enkelt trin i nanoteknologi-baserede produkters livscyklus samt tilpasse eksisterende metoder og om nødvendigt udvikle nye. Oprettelsen af fællesforetagendet for nanoelektronik vil bringe alle interessenter sammen for at drøfte disse vigtige spørgsmål, blive enige om fælles måder at takle alle potentielle risici på og mere specifikt bruge fælles foranstaltninger til at støtte en miljømæssigt forsvarlig forvaltning af den nanoelektroniske livscyklus.

7. FORDELE OG RISICI

Den samlede økonomiske EF-støtte til det nanoelektroniske område vil stige i løbet af FP7.

Risiciene for FP er meget lave. Bidraget fra EF er betinget af bidrag fra medlemsstaterne og vil blive ydet i årlige forpligtelser/udbetalinger afhængig af FTI's fremskridt.

Den del af aktiviteterne på nanoelektronikområdet, der i øjeblikket støttes inden for Eureka-kompetenceklyngerne, ventes efterhånden at blive integreret i ENIAC FTI.

Hvad hvis der ikke gøres noget? Europa kan risikere, at kompetencen til at integrere nye funktioner i intelligente systemer vil følge tendensen til at "udflage" varefremstilling, hvilket på længere sigt vil svække evnen til at producere merværdi i elektroniske systemer i Europa. Det ville føre til et dramatisk fald i konkurrenceevnen i almindelighed, især da nanoelektronik ligger nederst i en bred fødekæde, der danner grundlag for vidensamfundet og er en drivkraft for den fremtidige økonomi som helhed. Det ville også få alvorlige følger for antallet af højkvalitetsjob, ikke blot i hardware-sektoren, men for alle andre aktiviteter, der er afhængige af innovation inden for hardware. For at undgå et sådant dommedagsscenario er der politisk vilje til at bevare mere europæisk kompetence på europæisk jord og samtidig tilskynde strategiske alliancer til at danne videnbaserede økosystemer og styrke europæisk tilstedeværelse i globale alliancer.

8. OVERVÅGNING

FTI vil blive afviklet sideløbende med FP7 og være omfattet af lignende overvågnings- og evalueringsprocedurer. Den strategiske ENIAC-forskningsdagsorden danner grundlag for vurderinger, og kriterierne herfor kunne omfatte investeringsstigning, procedurernes effektivitet, teknologiske fremskridt, ikke-teknologiske aktiviteter og inddragelse af smv'er og nye aktører. Der forudsættes to kontrolvurderinger: en midt i forløbet og en ved afslutningen af fællesforetagendet.

9. KONKLUSION

Der foreslås et fælles teknologiinitiativ vedrørende nanoteknologi for at medvirke til at beskytte europæisk konkurrenceevne inden for nanoelektronik. Et integreret europæisk initiativ af længere varighed, der skal forbinde de forskellige nødvendige kompetencer, vil uddybe de strategiske alliancer mellem europæiske partnere og sikre tilstrækkelig kritisk masse i form af ressourcer, adgang til infrastruktur og kompetencer til at konkurrere eller samarbejde på verdensplan.