Ændret forslag til Rådets afgørelse om iværksættelse af et EF-handlingsprogram til forbedring af den europæiske industris konkurrenceevne (96/C 136/12) KOM(96) 31 endelig udg. - 95/0081(CNS)

(Forelagt af Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 189 A, stk. 2 den 22. februar 1996)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 130, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,

under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg,

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Stats- og regeringscheferne, forsamlet i Det Europæiske Råd den 10. og 11. december 1993 i Bruxelles, vedtog hvidbogen konkurrenceevne, vækst, beskæftigelse, som reference for Den Europæiske Unions og dens medlemsstaters indsats til støtte for en industriel udvikling, der er baseret på global konkurrenceevne som vækst- og beskæftigelsesfaktor;

(2) Rådet vedtog den 22. april 1994 konklusioner om forbedring af den europæiske industris konkurrenceevne på basis af hvidbogen om konkurrenceevne, vækst, beskæftigelse;

(3) på basis af en meddelelse fra Kommissionen i september 1994, vedtog Rådet resolutionen af 21. november 1994 om styrkelse af fællesskabsindustriens konkurrenceevne og understregede især, af en konkurrencedygtig og nytænkende industri er grundlaget for økonomisk vækst og for øget beskæftigelse; rammebetingelserne for konkurrenceevne og konkurrence skal forbedres, for at Den Europæiske Union kan opretholde et attraktivt erhvervsliv og derigennem skabe nye virksomheder og beskæftigelse;

(4) Rådet vedtog den 10. oktober 1994 en resolution, der støttede Kommissionens integrerede program til fordel for små og mellemstore virksomheder og håndværk;

(5) Det Europæiske Råd i Cannes modtog med stor interesse rapporten fra den rådgivende gruppe for konkurrenceevne (Ciampi-gruppen);

(6) Parlamentet vedtog den 29. juni 1995 en beslutning om Kommissionens meddelelse om en politik for industriens konkurrenceevne i Den Europæiske Union;

(7) industriproduktionen og tjenesteydelserne supplerer mere og mere hinanden, og følgelig er en konkurrencedygtig industrisektor altafgørende, for at mulighederne for jobskabelse i servicesektoren kan udnyttes fuldt ud;

(8) virkeliggørelse af det indre marked for energi og telekommunikation skal ske gennem en hurtig styrkelse af konkurrenceevnen i disse sektorer og i industrien som helhed;

(9) der vil ikke ske fremskridt i retning af større økonomisk og social samhørighed uden en forbedring af den europæiske industris konkurrenceevne, og omvendt kan forbedring af konkurrenceevnen ikke ske, uden der tages hensyn til målsætningen med økonomisk og social samhørighed;

(10) det er i første omgang op til virksomhederne, enkeltpersoner og arbejdsmarkedets partnere at sikre og forbedre industriens konkurrenceevne, og op til Fællesskabet og medlemsstaterne at sørge for, at de nødvendige betingelser er til stede; det er særlig presserende, at Fællesskabet og medlemsstaterne vedtager foranstaltninger med henblik herpå inden for deres respektive kompetencer;

(11) industriens konkurrenceevne er især påvirket af centralforvaltningens omkostninger og kvalitet;

(12) de stadig hurtigere tekniske fremskridt, markedernes stadig større spredning på verdensplan, den stigende internationale konkurrence og miljøbeskyttelsens stadig større betydning kræver, at alle med ansvar inden for erhvervsvliv, politik og samfund gør en endnu større indsats for at fremme de nødvendige strukturelle tilpasninger, navnlig for at sikre en bæredygtig udvikling og skabe ny beskæftigelse;

(13) en bedre hensyntagen til markedsbehovene i forskningspolitikken og etablering af informationssamfundet vil på afgørende måde påvirke hele Unionens industrielle aktivitet;

(14) det er nødvendigt at undgå konkurrenceforvridninger og fremme markedernes åbning både i og uden for Fællesskabet;

(15) udvikling af de menneskelige ressourcer, bl.a. gennem erhvervsuddannelse, er et vigtigt aspekt i de strukturelle tilpasninger, der er nødvendige for at øge industriens konkurrenceevne;

(16) det er nødvendigt at tydeliggøre retsgrundlaget for foranstaltningerne på industriområdet for at iværksætte de tiltag, der blev fremført i meddelelsen om en politik til forbedring af industriens konkurrenceevne i Den Europæiske Union;

(17) investeringer spiller en strategisk rolle i udbygningen af det industrielle samarbejde, der i betragtning af sin multiplikatorvirkning er et yderst vigtigt instrument for den samfundsøkonomiske udvikling og nationernes indbyrdes tilnærmelse;

(18) det er hensigtsmæssigt at fremme dialogen på arbejdsmarkedet -

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Der vedtages de retningslinjer, der er anført i bilaget, med henblik på at forbedre den europæiske industris konkurrenceevne, der skal være grundlaget for økonomisk vækst og jobskabelse, og som vil bidrage til den økonomiske og sociale samhørighed, og som har følgende målsætninger:

A. fremme immaterielle konkurrenceevnefaktorer

B. modernisere det offentliges rolle for industrien, navnlig ved at befri virksomhederne (navnlig SMV) for alle overflødige juridiske og administrative begrænsninger

C. garantere en afbalanceret og ufordrejet konkurrence såvel i som uden for Unionen

D. udbygge det industrielle samarbejde.

Artikel 2

Kommissionen forelægger hvert år Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en rapport om vurdering af de opnåede resultater, i givet fald ledsaget af passende forslag.

BILAG

HANDLINGSPROGRAM TIL FORBEDRING AF INDUSTRIENS KONKURRENCEEVNE I DEN EUROPÆISKE UNION Vigtigste retningslinjer

1. Konkretisering af de initiativer, der var bebudet i meddelelsen om en politik for forbedring af industriens konkurrenceevne i Den Europæiske Union

- immateriel investering

- industrielt samarbejde

- konkurrencens industrielle aspekter

- modernisering af statens rolle i industrispørgsmål.

2. Fremme af »the learning society«, navnlig ved at fremme erhvervsmæssig efter- og videreuddannelse.

3. Udvikling af det industrielle samarbejde under hensyntagen til de særlige forhold i

- central- og østeuropæiske lande, de baltiske lande og landene i SNG

- middelhavslandene og de sydamerikanske lande

- landene i Asien

- AVS-landene og sydafrikanske lande.

4. Intensivering og udbygning af forbindelserne mellem Den Europæiske Union og USA, navnlig med støtte fra Transatlantic Business Dialogue.

5. Etablering, i samarbejde med udvalget for handelspolitik, de nationale administrationer og industrien, af en database om de hindringer, europæiske virksomheder støder på i tredjelande, marked for marked.

6. Undersøgelse af spørgsmålet om udflytning af industrivirksomhed og tjenester og aflæggelse af rapport for industriens generaldirektører.

7. Forbedring af det indre markeds funktion, navnlig med henblik på at fremskynde standardiseringsprocessen og øge indsatsen for koordinering af nationale tiltag for støtte til virksomheder, der støder på handelshindringer inden for Unionen.

8. Undersøgelse og udnyttelse af måder, hvorpå industriaktiviteter og hertil knyttede tjenesteydelser kan supplere hinanden.

9. Årsrapport om udviklingen i den europæiske industris konkurrenceevne - navnlig på basis af oplysninger indhentet til »Panorama of EU-Industry«.

10. Regelmæssig aflæggelse af rapport for industriens generaldirektører om, hvordan handlingsprogrammet skrider frem, og hvilke tilpasninger heraf, der eventuelt skal foretages for de følgende år.