[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, 7.2.2007

SEK(2007) 137 endelig

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Luxembourgs opdaterede stabilitetsprogram, 2006-2009

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Generel BAGGRUND

Stabilitets- og vækstpagten, som trådte i kraft den 1. juli 1998, er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at forbedre betingelserne for prisstabilitet og en stærk og holdbar vækst, der bidrager til jobskabelse. I forbindelse med reformen af pagten i 2005 blev det anerkendt, at pagten er et nyttigt middel til at cementere finanspolitisk disciplin, men hovedsigtet var at gøre den mere virkningsfuld, styrke dens økonomiske fundament og sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.

Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], som indgår i stabilitets- og vækstpagten, fastsætter, at medlemsstaterne skal forelægge stabilitets- eller konvergensprogrammer og årlige opdateringer heraf for Rådet og Kommissionen (medlemsstater, der allerede har indført den fælles valuta, forelægger (opdaterede) stabilitetsprogrammer, og medlemsstater, der endnu ikke har indført den fælles valuta, forelægger (opdaterede) konvergensprogrammer). Luxembourgs første stabilitetsprogram blev forelagt i februar 1999. I overensstemmelse med forordningen afgav Rådet en udtalelse herom den 15. marts 1999 på grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg. I overensstemmelse med samme procedure bliver de opdaterede stabilitets- og konvergensprogrammer vurderet af Kommissionen og undersøgt af ovennævnte udvalg, mens Rådet kan undersøge dem.

Baggrunden for vurderingen af det opdaterede program

Kommissionen har undersøgt den seneste opdatering af Luxembourgs stabilitetsprogram, der blev forelagt den 24. november 2006, og har vedtaget en henstilling med henblik på Rådets udtalelse herom (se boksen vedrørende hovedpunkterne i vurderingen).

Udgangspunktet for vurderingen af budgetstrategien i det nye stabilitetsprogram er kort beskrevet i afsnittene om:

1. de økonomiske og budgetmæssige resultater i de seneste ti år

2. den seneste vurdering af landets stilling under den præventive del af stabilitets- og vækstpagten (sammenfatning af Rådets udtalelse om den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet) og

3. Kommissionens vurdering af det nationale reformprogram fra oktober 2006.

De seneste økonomiske og budgetmæssige resultater

I de seneste 25 år har Luxembourgs makroøkonomiske resultater været imponerende både med hensyn til output og vækst i beskæftigelsen. Selv om Luxembourg har haft små underskud i de seneste år, er situationen i de offentlige finanser fundamentalt set fortsat sund med en meget lav offentlig gæld og store reserver i den offentlige sektor. Til trods for den betydelige jobskabelse er situationen på arbejdsmarkedet imidlertid mindre gunstig end det ser ud til ved første øjekast. Om end arbejdsløsheden stadig er forholdsvis lav, har den været stigende siden 2002, og landets egne indbyggere har været udsat for en stor konkurrence fra udlændinge. Endvidere er beskæftigelsesgraden blandt ældre indbyggere fortsat en af de laveste i EU, om end den er steget i de seneste år. Takket være de stigende indtægter har det hidtil været let at klare den byrde, som disse arbejdsløse og yderligere pensionerede har udgjort for de offentlige finanser, men den bør imidlertid ikke undervurderes. Endvidere giver den store planlagte stigning i aldringsrelaterede udgifter i de kommende årtier anledning til bekymring for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.

Vurderingen i Rådets udtalelse om det forrige program

Den 14. februar 2006 vedtog Rådet sin udtalelse om det forrige opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2005-2008. Rådet var af den opfattelse, at “ samtidig med at den globale strategi for nedbringelse af overskuddet gennem udgiftsbegrænsninger, der præsenteres i programmet, er anbefalelsesværdig, bør de luxembourgske myndigheder forstærke bestræbelserne på budgetmæssig tilpasning i 2006 og identificere og gennemføre de nødvendige foranstaltninger for 2007 og 2008 og forbedre holdbarheden på lang sigt, navnlig ved at begrænse stigninger i de offentlige udgifter gennem en reform af pensionssystemet. "

Kommissionens vurdering af det nationale reformprogram fra oktober 2006

Rapporten om gennemførelsen af Luxembourgs nationale reformprogram blev forelagt den 27. oktober 2006 inden for rammerne af den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse. Luxembourgs nationale reformprogram identificerer følgende hovedudfordringer: et undervisnings- og uddannelsessystem af høj kvalitet, en økonomi, der er integreret i den europæiske og internationale sammenhæng, et attraktivt økonomisk miljø, en stabil makroøkonomisk ramme og overholdelse af principperne om bæredygtig udvikling.

Kommissionens vurdering af dette program (vedtaget som led i Kommissionens årlige situationsrapport fra december 2006[2]) viste, at Luxembourg gør store fremskridt med hensyn til gennemførelsen af det nationale reformprogram og de foranstaltninger, der blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i foråret 2006, men at det stadig er muligt at gennemføre forbedringer for at afhjælpe de svagheder, der blev påpeget i 2005. På det makroøkonomiske område gør de vedtagne foranstaltninger det muligt at konsolidere de offentlige finanser og holde inflationen nede. På det mikroøkonomiske område er der ved at blive iværksat en vifte af lovende foranstaltninger. Der bør imidlertid lægges mere vægt på etablering af et system til overvågning og evaluering af de årlige fremskridt, og der bør iværksættes flere foranstaltninger, f.eks. vedrørende nye virksomheder og små og mellemstore virksomheder. På trods af visse lovende reformer på beskæftigelsesområdet er der ikke offentliggjort nye initiativer til forøgelse af beskæftigelsesfrekvensen blandt ældre arbejdstagere, og der er endnu ikke gennemført større reformer til forbedring af uddannelsessystemet.

På baggrund af de fremskridt, der er gjort, blev Luxembourg opfordret til at sætte fokus på følgende områder: strategier, der tager sigte på at øge beskæftigelsesfrekvensen blandt ældre arbejdstagere og reformere de nuværende førtidspensionsordninger, en større indsats for at forhindre, at børn og unge forlader skolen tidligt, og for at fjerne kunstige barrierer mellem forskellige former for uddannelse, nøje opfølgning af virkningen på ungdomsarbejdsløsheden af de foranstaltninger, der for nylig blev vedtaget for denne gruppe, samt mere støtte til konkurrencedygtige markeder, til gennemførelse af EU-direktiver og til små og mellemstore virksomheder.

Boks: Hovedpunkterne i vurderingen Ved vurderingen af stabilitetsprogrammerne og konvergensprogrammerne skal følgende undersøges, jf. henholdsvis artikel 5, stk. 1, og artikel 9, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97: om de økonomiske antagelser, som programmet er baseret på, er realistiske den mellemfristede budgetmålsætning, som medlemsstaten fremlægger, og om den tilsigtede tilpasning i retning af den er hensigtsmæssig om de foranstaltninger, der træffes og/eller foreslås for at overholde den tilsigtede tilpasning, er tilstrækkelige til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning under konjunkturforløbet ved vurderingen af den tilsigtede tilpasning i retning af den mellemfristede budgetmålsætning undersøges det, om der gøres en større tilpasningsindsats i økonomiske opgangstider, mens indsatsen kan være mere begrænset i økonomiske nedgangstider, og for de medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, undersøges det, om den pågældende medlemsstat sikrer en årlig forbedring i sin konjunkturkorrigerede saldo, eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på 0,5 % af BNP som benchmark for at opfylde sin mellemfristede budgetmålsætning når kursen for tilpasning af den mellemfristede budgetmålsætning fastlægges (for medlemsstater, der endnu ikke har nået den), eller når der tillades en midlertidig afvigelse fra den mellemfristede budgetmålsætning (for medlemsstater, der har nået den), undersøges gennemførelsen af større strukturreformer, som har direkte langsigtede omkostningsbesparende virkninger (bl.a. ved at øge den potentielle vækst) og derfor har en konstaterbar indvirkning på de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt (på den betingelse, at der bevares en passende sikkerhedsmargen med hensyn til referenceværdien på 3 % af BNP, og at budgetstillingen i programperioden forventes at vende tilbage til den mellemfristede budgetmålsætning), idet man bør være særlig opmærksom på pensionsreformer, som indfører et flersøjlesystem, der omfatter en obligatorisk, fuldt finansieret søjle om medlemsstaternes økonomiske politik er i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik Når det vurderes, om programmets makroøkonomiske antagelser er realistiske, sker det med henvisning til prognosen fra Kommissionens tjenestegrene fra efteråret 2006, idet der også tages hensyn til den i fællesskab aftalte metode til beregning af det potentielle output og de konjunkturkorrigerede saldi. Vurderingen af overensstemmelsen med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik sker på baggrund af de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik med hensyn til de offentlige finanser, der indgår i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Vurderingen skal desuden omfatte en undersøgelse af: udviklingen i gældskvoten og udsigterne for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, som der bør lægges "tilstrækkelig vægt på i forbindelse med overvågningen af budgetstillingerne" ifølge Rådets rapport af 20. marts 2005 om "en bedre gennemførelse af stabilitets- og vækstpagten".[3]I en meddelelse fra Kommissionen af 12. oktober 2006 beskrives fremgangsmåden for vurderingen af den langsigtede holdbarhed graden af integration med det nationale reformprogram, som medlemsstaterne har fremlagt i forbindelse med Lissabon-strategien for vækst og beskæftigelse. I sin følgeskrivelse af 7. juni 2005 til Det Europæiske Råd om de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik for perioden 2005-2008 anførte Økofin-Rådet, at de nationale reformprogrammer skal være i overensstemmelse med stabilitets- og konvergensprogrammerne overensstemmelsen med adfærdskodeksen[4] , hvori der bl.a. fastlægges en fælles struktur og et fælles sæt datatabeller for stabilitets- og konvergensprogrammerne. |

- RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Luxembourgs opdaterede stabilitetsprogram 2006-2009

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[5], særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

4. Den [27. februar 2007] gennemgik Rådet opdateringen af Luxembourgs stabilitetsprogram, der dækker perioden 2006-2009.

5. Det makroøkonomiske scenario, programmet er baseret på, forventer, at væksten i det reale BNP vil falde fra 5,5 % i 2006 til 4,3 % i gennemsnit i resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de i øjeblikket tilgængelige oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på realistiske antagelser for væksten. Programfremskrivningerne for inflationen synes også at være realistiske.

6. I Kommissionens prognose fra efteråret 2006 anslås det offentlige underskud for 2006 til 1,0 % af BNP, i forhold til et mål på 1,8 % af BNP, der blev fastsat i den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet. Dette skyldes delvis nedjusteringen af underskudsresultatet for 2005 fra 2,3 % af BNP i det forrige program til 1,0 % i henhold til de seneste data. Underskudsresultatet for 2006 kan desuden blive bedre end anslået i det nye program (1,5 % af BNP), idet skatteindtægterne sandsynligvis er undervurderet.

7. Hovedmålsætningen for programmets mellemfristede budgetstrategi er at genetablere en stilling i balance inden for programperioden. Dette skal nås gennem en progressiv forbedring af den offentlige saldo fra et anslået underskud på 1,5 % af BNP til et mindre underskud i 2009 (0,1 % af BNP). Reduktionen i den primære saldo forløber parallelt med faldet i det samlede underskud. Tilpasningen afhænger af en reduktion i udgiftskvoten på 3,8 procentpoint af BNP, hvilket vil mere end opveje et fald på 2,1 point af BNP i indtægtskvoten. Strategien svarer til den, der er beskrevet i 2005-programmet, hvor det på baggrund af stort set lignende makroøkonomiske udsigter forventedes, at underskuddet ville toppe i 2005 snarere end i 2006, og at der ville blive nået en stort set afbalanceret stilling i 2008 i stedet for 2009.

8. Den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo renset for engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), beregnet efter den i fællesskab aftalte metode, forventes at forbedres fra et underskud på omkring 1¼ % af BNP i 2006 til et overskud på omkring 1 % ved udgangen af programperioden. Som i den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet er den mellemfristede målsætning for budgetstillingen, der præsenteres i programmet, et strukturelt underskud på 0,8 % af BNP. I programmet tilstræbes det at nå den mellemfristede budgetmålsætning senest i 2007, et år tidligere end i den forrige opdatering. Da den mellemfristede budgetmålsætning er (lidt) mere krævende end den laveste benchmark (et anslået underskud på ca. 1 % af BNP), skulle opfyldelsen af den give en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Den mellemfristede budgetmålsætning ligger inden for det bånd, der i stabilitets- og vækstpagten er angivet for de medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, og afspejler på passende vis gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt.

9. Budgetresultaterne kunne være bedre end fremskrevet i programmet. Især synes skatteprognoserne at være ret forsigtige, navnlig for 2007. Budgetresultaterne har rent faktisk meget ofte været bedre end fremskrevet i Luxembourg i de seneste år, generelt som følge af indtægter, der er betydeligt højere end forventet.

10. Under hensyntagen til denne risikovurdering forekommer budgetstillingen i programmet at være tilstrækkelig til at sikre, at den mellemfristede budgetmålsætning nås senest i 2007, som forventet i programmet. Desuden ser den ud til at give en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod en overskridelse af underskudstærsklen på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske udsving fra og med 2007. Det tempo i tilpasningen i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, der er angivet i programmet, er helt i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, hvori det præciseres, at for medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, bør den årlige forbedring i den strukturelle saldo være 0,5 % af BNP som benchmark, og at tilpasningen bør være højere i økonomiske opgangstider og kan være lavere i økonomiske nedgangstider. Efter at den mellemfristede budgetmålsætning er nået, er den finanspolitiske stilling, der er angivet i programmet, også helt i overensstemmelse med pagten.

11. Den offentlige bruttogæld anslås at have nået 7,5 % af BNP i 2006, altså langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Ifølge programmet forventes gældskvoten at stige en smule til 8,5 % af BNP inden udgangen af programperioden.

12. Den langsigtede budgetmæssige virkning af aldringen i Luxembourg er en af de højeste i EU, og påvirkes bl.a. af en meget betydelig stigning i pensionsudgifterne på 7½ procentpoint af BNP og i de samlede aldersrelaterede offentlige udgifter på 8¼ point fra 2004 til 2050 (i forhold til de gennemsnitlige stigninger i EU på henholdsvis 2¼ og 3½ procentpoint af BNP). Bruttogældens nuværende niveau er meget lavt, og det sociale sikringssystem har akkumuleret store aktiver. Selv om disse aktivers nuværende størrelse (anslået til omkring 25 % af BNP) yder et betydeligt bidrag til de offentlige finansers holdbarhed, vil den imidlertid ikke være tilstrækkelig til at opveje den langsigtede indvirkning på gældskvoten som følge af den store stigning i de aldersrelaterede udgifter. Selv om en stærk budgetstilling vil bidrage til at dæmpe en del af de aldersrelaterede omkostninger, som anerkendt af myndighederne, er det derfor nødvendigt med visse ændringer i pensionsordningen for at begrænse den fremtidige stigning i de offentlige udgifter og reducere de risici, der er forbundet med de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. Luxembourg ser som helhed ud til at stå over for en mellemhøj risiko for så vidt angår de offentlige finansers holdbarhed.

13. Stabilitetsprogrammet indeholder en kvalitativ vurdering af den samlede virkning, som rapporten fra oktober 2006 om gennemførelsen af det nationale reformprogram har inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi. Det giver desuden en række oplysninger om de direkte budgetudgifter eller –besparelser ved de vigtigste reformer, der er planlagt i det nationale reformprogram, og dets budgetfremskrivninger synes at tage hensyn til de virkninger, som foranstaltningerne i det nationale reformprogram har på de offentlige finanser. De foranstaltninger inden for de offentlige finanser, der er planlagt i stabilitetsprogrammet, ser ud til at være i overensstemmelse med dem, der skitseres i det nationale reformprogram. Regeringens hensigt, som bekræftes af programmet, om at holde de offentlige investeringer på et højt niveau, synes bl.a. at afspejle de prioriterede foranstaltninger, der er identificeret i det nationale reformprogram, nemlig stigningen i F&U, tilskyndelsen til bæredygtig udnyttelse af ressourcer og forbedringen af jernbaneforbindelserne med nabolandene.

14. Programmets budgetstrategi er delvis i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, som udgør en del af de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Indtil nu er der blandt andet ikke gennemført nogen væsentlige pensionsreformer.

15. Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, har programmet visse huller i de krævede og valgfrie data[6]. Desuden afviger det på en række væsentlige punkter fra den standardstruktur, der er angivet i adfærdskodeksen[7].

Den samlede konklusion er, at programmet – på baggrund af udsigterne til en stærk vækst – gør hurtige fremskridt i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, som skulle nås fra og med 2007, og der forventes en yderligere indsnævring af underskuddet derefter. De udgiftsbegrænsende foranstaltninger, der er vedtaget for nylig, er imidlertid kun foreløbige (indtil 2009).

På baggrund af ovenstående vurdering og i lyset af den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter opfordres Luxembourg til at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt ved at gennemføre strukturelle reformforanstaltninger (navnlig på pensionsområdet).

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Realt BNP (% ændring) | SP nov. 2005 | 4,0 | 5,5 | 4,0 | 5,0 | 4,0 |

KOM nov. 2006 | 4,0 | 5,5 | 4,5 | 4,2 | n.a. |

SP nov. 2005 | 4,0 | 4,4 | 4,9 | 4,9 | n.a. |

HICP-inflation (%) | SP nov. 2005 | 3,8 | 2,9 | 1,4 | 2,0 | 2,0 |

KOM nov. 2006 | 3,8 | 3,2 | 2,2 | 1,8 | n.a. |

SP nov. 2005 | 3,7 | 2,6 | 2,0 | 1,8 | n.a. |

Outputgab (% af potentielt BNP) | SP nov. 2005 1 | -1,6 | -0,3 | -0,8 | -0,5 | -1,6 |

KOM nov. 2006 5 | -2,2 | -0,9 | -0,7 | -0,9 | n.a. |

SP nov. 2005 1 | -1,7 | -1,3 | -0,7 | -0,6 | n.a. |

Offentlig saldo (% af BNP) | SP nov. 2005 | -1,0 | -1,5 | -0,9 | -0,4 | 0,1 |

KOM nov. 2006 | -1,0 | -1,0 | -0,5 | -0,3 | n.a. |

SP nov. 2005 | -2,3 | -1,8 | -1,0 | -0,2 | n.a. |

Primær saldo (% af BNP) | SP nov. 2005 | -0,8 | -1,3 | -0,8 | -0,2 | 0,3 |

KOM nov. 2006 | -0,8 | -0,8 | -0,3 | -0,1 | n.a. |

SP nov. 2005 | -2,1 | -1,7 | -0,7 | 0,1 | n.a. |

Konjunkturkorrigeret saldo (% af BNP) | SP nov. 2005 1 | -0,2 | -1,3 | -0,5 | -0,1 | 0,9 |

KOM nov. 2006 | 0,0 | -1,1 | -0,2 | 0,1 | n.a. |

SP nov. 2005 1 | -1,5 | -1,2 | -0,6 | 0,1 | n.a. |

Strukturel saldo 2 (% af BNP) | SP nov. 2005 3 | -0,2 | -1,3 | -0,5 | -0,1 | 0,9 |

KOM nov. 2006 4 | 0,0 | -1,1 | -0,2 | 0,1 | n.a. |

SP nov. 2005 | -1,5 | -1,2 | -0,6 | 0,1 | n.a. |

Offentlig bruttogæld (% af BNP) | SP nov. 2005 | 6,1 | 7,5 | 8,2 | 8,5 | 8,5 |

KOM nov. 2006 | 6,0 | 7,4 | 7,3 | 7,1 | n.a. |

SP nov. 2005 | 6,4 | 9,6 | 9,9 | 10,2 | n.a. |

Bemærkninger: 1 Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet. 2 Konjunkturkorrigeret saldo (som i de foregående rækker) uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. 3 Der er ingen engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger i programmet. 4 Der er ingen engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger i Kommissionens prognose fra efteråret 2006. 5 Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 4,1 %, 4,1 %, 4,4 % og 4,7 % i perioden 2005-2008. Kilde: Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2006 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

[1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). Alle de dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Meddelelse fra Kommissionen til Det Europæiske Råds forårsmøde, "Gennemførelsen af den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse – Resultaternes år", 12.12.2006, KOM(2006) 816.

[3] Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet, "De offentlige finansers langsigtede holdbarhed i EU", 12.10.2006, KOM(2006) 574, og Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender, "The long-term sustainability of public finances in the European Union", European Economy No 4/2006.

[4] "Specifikationer om gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form", godkendt af Økofin-Rådet den 11. oktober 2005.

[5] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Bl.a. dataene om de sektorielle saldi mangler (undtagen for den offentlige sektor).

[7] Afsnittet om de offentlige finansers institutionelle struktur mangler.