EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 24.5.2022 COM(2022) 243 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET Sjette årsrapport om faciliteten for flygtninge i Tyrkiet



Indholdsfortegnelse 1. Indledning 1.1. Tyrkiet og flygtningekrisen 1.2. EU's reaktion på krisen og oprettelse af faciliteten 2. Sådan fungerer faciliteten 3. Finansiel kapacitet samt støttens varighed og art 4. Gennemførelse af faciliteten 5. Overvågning og evaluering 6. Revision 7. Kommunikation og synlighed 8. Konklusion og næste skridt 1.Indledning I overensstemmelse med artikel 8, stk. 1, i Kommissionens afgørelse af 24. november 2015 om koordinering af Unionens og medlemsstaternes tiltag gennem en koordinationsmekanisme ("afgørelsen") skal Kommissionen regelmæssigt holde Europa-Parlamentet og Rådet underrettet om gennemførelsen af faciliteten for flygtninge i Tyrkiet ("faciliteten"). I henhold til afgørelsens artikel 8, stk. 2, skal Kommissionen hvert år aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af faciliteten. Den første årsrapport om faciliteten blev offentliggjort i marts 2017. Alle årsrapporter findes på webstedet for faciliteten for flygtninge. Skæringsdatoen for denne rapport er februar 2022. 1.1.Tyrkiet og flygtningekrisen Tyrkiets geografiske placering gør det til et oplagt modtagelses- og transitland for flygtninge og migranter. Landet har huset mere end fire millioner flygtninge, hvilket er det højeste antal i verden. Heri er inkluderet over 3,7 millioner registrerede syriske flygtninge og 330 000 registrerede flygtninge og asylansøgere fra primært Afghanistan, Irak, Iran og Somalia . Dette meget store antal mennesker har haft en betydelig indvirkning på værtssamfundene. Den langvarige fordrivelse af syriske flygtninge og det voksende antal irregulære indrejsende fra Afghanistan i Tyrkiet efter krisen i sommeren 2021 skaber stadig større udfordringer for den sociale samhørighed mellem flygtninge, migranter og værtssamfund, navnlig i en situation med økonomisk tilbagegang, og hvor covid-19-pandemien påvirker arbejdsmarkedet. Tyrkiet gør fortsat en meget betydelig indsats for at huse og imødekomme behovene hos mere end fire millioner flygtninge og migranter og har gentaget sit tilsagn om at gennemføre erklæringen fra EU og Tyrkiet fra marts 2016. Mod forventning blev Tyrkiet ikke konfronteret med en massetilstrømning af migranter og flygtninge som følge af den forværrede sikkerhedssituation i Afghanistan. Imidlertid fortsætter presset fortsætter langs den tyrkisk-iranske grænse. Erklæringen betyder helt konkret, at det i 2021 fortsat er lykkedes at nedbringe antallet af irregulære og farlige grænsepassager og redde liv i Det Ægæiske Hav. I 2021 steg antallet af irregulære migranter imidlertid på de fleste ruter i forhold til 2020: det steg med 11 865 eller 92 % i Cypern, med 12 916 eller mere end 200 % i Italien og med 936 eller mere end 300 % i Bulgarien. Antallet af indrejsende til Grækenland faldt imidlertid til 7 443, dvs. et fald på 47 %. Stigningerne i 2021 kan delvis skyldes ophævelsen af de foranstaltninger, som landene i regionen traf i 2020 for at inddæmme pandemien. Selv om genbosætningen af flygtninge i EU's medlemsstater blev genoptaget efter en kort pause som følge af covid-19-pandemien, har Tyrkiet opretholdt den suspension af tilbagesendelser fra de græske øer, der blev indført i marts 2020. Det Europæiske Råd i marts og juni 2021 mindede om Den Europæiske Unions strategiske interesse i et stabilt og sikkert miljø i det østlige Middelhavsområde og i udviklingen af et samarbejdsbaseret og gensidigt fordelagtigt forhold til Tyrkiet. EU's ledere tilbød at styrke en mere positiv dynamik i forbindelserne mellem EU og Tyrkiet. Med henblik herpå gav de udtryk for, at de var rede til at samarbejde med Tyrkiet på en gradvis, proportionel og reversibel måde på en række områder af fælles interesse, herunder migration. I oktober 2021 blev der i Ankara afholdt en dialog på højt plan mellem EU og Tyrkiet om migration og sikkerhed.

Det Europæiske Råd opfordrede på mødet i juni 2021 Kommissionen til snarest at fremsætte formelle forslag om fortsat finansiering til syriske flygtninge og værtssamfund i Tyrkiet, Jordan, Libanon og andre dele af regionen i overensstemmelse med erklæringen fra medlemmerne af Det Europæiske Råd fra marts 2021 og inden for rammerne af EU's overordnede migrationspolitik. Kommissionen mobiliserede 3 mia. EUR fra EU-budgettet for 2021-2023. Den mobiliserede ved udgangen af 2021 860 mio. EUR til at yde støtte til basale behov, uddannelse og migrationsstyring. Ligesom med anden tranche under faciliteten bør programmeringen af pakken på 3 mia. EUR for 2021-2023 fortsat afspejle overgangen fra humanitær bistand til udviklingsbistand. 1.2.EU's reaktion på krisen og oprettelse af faciliteten I 2015 besluttede Den Europæiske Union og medlemsstaterne at gøre en større politisk og økonomisk indsats for at hjælpe Tyrkiet med at huse flygtningene. Som svar på EU-medlemsstaternes krav om betydelige ekstra midler til at hjælpe flygtninge i Tyrkiet oprettede Kommissionen faciliteten for flygtninge i Tyrkiet ved Kommissionens afgørelse af 24. november 2015, som blev ændret den 10. februar 2016 og igen den 14. marts og 24. juli 2018. Faciliteten er en mekanisme til at koordinere mobiliseringen af de ressourcer, der stilles til rådighed over såvel EU-budgettet som de ekstra bidrag fra medlemsstaterne, der integreres i EU-budgettet som eksterne formålsbestemte indtægter. Medlemsstaterne forpligtede sig politisk til at yde nationale bidrag inden for rammerne af den fælles forståelse mellem EU's medlemsstater og Europa-Kommissionen, som repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer vedtog den 3. februar 2016, og som blev ajourført i forbindelse med aftalen om den anden tranche af faciliteten. Betingelserne blev ligeledes fastsat i den fælles forståelse. Under den første tranche af faciliteten (2016-2017) blev der tildelt i alt 3 mia. EUR. De 3 mia. EUR blev stillet til rådighed ud over de 345 mio. EUR, som Kommissionen allerede havde tildelt Tyrkiet som reaktion på den syriske flygtningekrise inden facilitetens iværksættelse, som et supplement til medlemsstaternes bilaterale bistand. Der blev stillet yderligere 3 mia. EUR til rådighed for anden tranche af faciliteten (2018-2019), hvorefter faciliteten beløb sig til i alt 6 mia. EUR. Aktiviteterne inden for rammerne af faciliteten blev indledt den 17. februar 2016, hvor facilitetens styringsudvalg afholdt sit første møde. Efter dette møde indgik Kommissionen hurtigt kontrakter om de første projekter inden for rammerne af faciliteten. Pr. 31. december 2020 havde Kommissionen indgået kontrakter for den fulde operationelle beløbsramme for faciliteten. Hidtil er mere end 4,6 mia. EUR af de i alt 6 mia. EUR blevet udbetalt. Den 18. marts 2016 bekræftede EU's stats- og regeringschefer og Tyrkiet deres tilsagn om at gennemføre deres fælles handlingsplan og blev enige om yderligere foranstaltninger med henblik på at uddybe forbindelserne mellem EU og Tyrkiet og tackle migrationskrisen. Tyrkiet og EU erkendte, at der var behov for en yderligere, hurtig og beslutsom indsats. Mere specifikt blev der i erklæringen fra EU og Tyrkiet af 18. marts 2016 ("erklæringen") bl.a. opfordret til at bringe irregulær migration fra Tyrkiet til EU til ophør ved at ødelægge smuglernes forretningsmodel og tilbyde migranterne et alternativ til at sætte deres liv på spil samt til at fremskynde facilitetens gennemførelse. I 2021 ankom i alt 21 295 personer fra Tyrkiet til Grækenland, Italien og Bulgarien sammenlignet med 18 402 personer i 2020 (en stigning på 16 %). Der blev registreret 7 443 nyankomne migranter til Grækenland sammenlignet med 13 979 i 2020 (et fald på 47 %), 12 916 til Italien sammenlignet med 4 191 i 2020 (en stigning på over 200 %) og 936 til Bulgarien sammenlignet med 232 i 2020 (en stigning på over 300 %). Migrationsruten fra Tyrkiet til Cypern var fortsat meget aktiv. I 2021 var det samlede antal irregulære indrejser til de regeringskontrollerede områder i Cypern 11 685 (10 918 efter at have passeret den grønne linje fra de ikke-regeringskontrollerede områder), hvilket er en stigning på 92 % i forhold til 2020. Tyrkiet stod fortsat over for et betydeligt migrationspres, der efter et fald i 2020 som følge af covid-19-pandemien igen steg i 2021. Siden marts 2021 har det månedlige tal for pågribelse i Tyrkiet været højere end i de tilsvarende rapporteringsperioder i 2020. Gennemførelsen af én-for-én-genbosætningsordningen i henhold til erklæringen fortsatte. Mellem april 2016 og februar 2022 blev 32 562 syriske flygtninge genbosat i EU fra Tyrkiet. Siden 2016 er 2 140 migranter blevet sendt tilbage fra de græske øer til Tyrkiet som led i erklæringen. Da de tyrkiske myndigheder ikke har tilbagekaldt deres afgørelse fra marts 2020 om som følge af covid-19-pandemien at suspendere tilbagesendelserne i henhold til erklæringen, fandt der ingen tilbagesendelser sted i 2021. Selv om genbosætningerne fra Tyrkiet blev genoptaget i juli 2020, er tilbagesendelserne fra Grækenland fortsat suspenderet. Som svar på gentagne anmodninger fra de græske myndigheder og Europa-Kommissionen om genoptagelse af tilbagesendelser har Tyrkiet erklæret, at der ikke vil finde nogen tilbagesendelser sted, medmindre de påståede tilbagedrivelser langs den tyrkisk-græske grænse ophører, og Grækenland tilbagekalder sin afgørelse om at betragte Tyrkiet som et sikkert tredjeland. COVID-19 Covid-19-pandemien har fortsat en betydelig indvirkning i Tyrkiet. Ved krisens udbrud i Tyrkiet i marts 2020 kontaktede Kommissionen de tyrkiske myndigheder for at undersøge, om der var behov for specifik EU-støtte til deres indsats. De bekræftede, at de havde til hensigt at fortsætte de af faciliteten omfattede projekter og det regelmæssige bilaterale instrument til førtiltrædelsesbistand (IPA) som oprindeligt programmeret. I tæt samråd med de tyrkiske myndigheder indvilligede Kommissionen i at mobilisere de besparelser, der var opnået inden for faciliteten, til covid-19-relaterede formål i form af supplerende beløb til eksisterende projekter frem for nye projekter. Kommissionen kontaktede også facilitetens gennemførelsespartnere for at få deres vurdering af covid-19-pandemiens konsekvenser for de af faciliteten omfattede projekter. I forlængelse heraf blev gennemførelsesperioden for projekter inden for rammerne af den særlige foranstaltning fra 2016 på 1,6 mia. EUR forlænget til juni 2025, hvilket for alle berørte projekter skulle gøre det muligt at nå de erklærede mål. Ved udgangen af 2021 var ca. 83 mio. EUR under faciliteten for flygtninge (ud af i alt 133 mio. EUR i omdirigerede EU-interventioner under alle EU's finansielle instrumenter) blevet omfordelt til sundhedsinterventioner og socioøkonomiske støtteforanstaltninger for at afbøde virkningerne af covid-19. Tiltagene omfattede aktivering af en reserve til uforudsete udgifter på 4,7 mio. EUR til SIHHAT I-projektet med henblik på at udstyre sundhedscentre for migranter med beskyttelsesudstyr og desinfektionsmidler. Desuden blev der under facilitetens humanitære del omfordelt mere end 63 mio. EUR med det formål inden for en lang række projekter at yde humanitær bistand som følge af covid-19-pandemien. Navnlig blev der under det sociale krisesikkerhedsnet (ESSN) og projektet for betingede kontantoverførsler til uddannelse (CCTE) ydet supplerende kontantstøtte til modtagerne. Som led i ESSN blev der i juni og juli 2020 ydet to supplerende beløb på 500 tyrkiske lira til mere end 1,75 millioner individuelle flygtninge (308 000 husstande) til et samlet beløb på over 40 mio. EUR. Under CCTE-projektet blev der den 30. november 2020 som en engangsbetaling ydet et supplerende beløb på 85 tyrkiske lira til alle støtteberettigede CCTE-modtagere uanset alder og lønklasse. Dette supplerende beløb kom i alt 518 794 børn til gode. Desuden blev der med et bidrag på 16,7 mio. EUR fra midlerne til humanitær bistand uden for faciliteten også ydet kontant bistand til ca. 88 779 husstande (414 459 personer), som ikke var omfattet af ESSN, gennem en landsdækkende operation, der blev gennemført af UNHCR i samarbejde med generaldirektoratet for migrationsstyring. Inden for rammerne af EU's trustfond som reaktion på krisen i Syrien fokuserede covid-19-bistanden på indkøb af personlige værnemidler, online- og fjernundervisning, jobformidling og psykosocial støtte. Medlemsstaterne har endnu ikke aktiveret den frivillige ordning for indrejse af humanitære årsager, som forventes at blive aktiveret, når de irregulære grænsepassager mellem Tyrkiet og EU ophører eller i det mindste er væsentligt og varigt reduceret.



2.Sådan fungerer faciliteten Faciliteten er en koordineringsmekanisme, der gør det muligt hurtigt og effektivt at skaffe EU-bistand til flygtninge i Tyrkiet. Faciliteten sikrer, at der trækkes mest muligt på de eksisterende EU-finansieringsinstrumenter som humanitær bistand og/eller udviklingsbistand, for at imødekomme flygtningenes og værtssamfundenes behov bedst muligt og på en koordineret måde. Styringsudvalget for faciliteten yder strategisk vejledning om prioriteterne, om hvilke foranstaltninger der skal ydes støtte til, hvilke beløb der skal tildeles, hvilke finansieringsinstrumenter der skal anvendes, samt når det er relevant, hvilke betingelser der gælder Tyrkiets gennemførelse af dets forpligtelser i henhold handlingsplanen mellem EU og Tyrkiet af 29. november 2015 (herefter "den fælles handlingsplan"). I 2021, facilitetens sjette år, blev der afholdt to møder i styringsudvalget henholdsvis den 30. juni og 17. december 2021. På grund af covid-19-pandemien blev disse møder afholdt virtuelt. De hovedprincipper, der ligger til grund for facilitetens gennemførelse, er hurtighed og effektivitet samt sund finansiel forvaltning. Det er også vigtigt, at interventionerne inden for rammerne af faciliteten er bæredygtige, og at der er fælles ejerskab med de tyrkiske myndigheder. Fastlæggelsen af de områder, som bistanden især skal rettes mod, byggede på en omfattende og uafhængig behovsvurdering med særlig fokus på sårbare grupper. Behovsvurderingen blev ajourført i 2018. Via faciliteten koordineres finansiering fra følgende eksterne finansieringsinstrumenter: humanitær bistand, det europæiske naboskabsinstrument, instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde, instrumentet til førtiltrædelsesbistand og instrumentet, der bidrager til stabilitet og fred. Foranstaltninger, der skal finansieres over EU-budgettet, gennemføres i overensstemmelse med EU's finansielle regler og forordninger, som gælder for både direkte og indirekte forvaltning. Gennemførelsen af bistanden er betinget af, at Tyrkiet nøje overholder de tilsagn, der fremgår af den fælles handlingsplan og erklæringen. 3.Finansiel kapacitet samt støttens varighed og art Det samlede budget, der koordineres via faciliteten, er på 6 mia. EUR, som mobiliseres i to trancher. Projekter under den første og anden tranche løber senest indtil midten af 2025 (mange projekter under den første tranche er allerede afsluttet, og de fleste projekter afsluttes tidligere). Som følge af covid-19-pandemien blev gennemførelsesperioden for projekter under den særlige foranstaltning fra 2016 på 1,6 mia. EUR undtagelsesvis forlænget yderligere til juni 2025, hvilket for alle berørte projekter skulle gøre det muligt at nå de erklærede mål. Den første tranche beløb sig til 3 mia. EUR, hvoraf 1 mia. EUR var mobiliseret fra EU-budgettet og 2 mia. EUR i bilaterale bidrag fra medlemsstaterne. Den anden tranche beløb sig ligeledes til 3 mia. EUR, hvoraf 2 mia. EUR var mobiliseret fra EU-budgettet og 1 mia. EUR fra medlemsstaterne. Med hensyn til EU's budgetmidler blev 250 mio. EUR af den 1 mia. EUR fra EU-budgettet for 2016-2017 mobiliseret i 2016 og 750 mio. EUR i 2017. Af de 2 mia. EUR fra EU-budgettet for 2018-2019 blev 550 mio. EUR mobiliseret i 2018, mens resten blev mobiliseret i 2019.

Med hensyn til medlemsstaternes bidrag bidrog medlemsstaterne under den første tranche med 677 mio. EUR til faciliteten i 2016, med 847 mio. EUR i 2017, med 396 mio. EUR i 2018 og med 80 mio. EUR i 2019. Under den anden tranche bidrog medlemsstaterne med 68 mio. EUR i 2018, med 202 mio. EUR i 2019, 265 mio. EUR i 2020 og med 166 mio. EUR i 2021, og de resterende betalinger er planlagt indtil 2023. Medlemsstaternes bidrag ydes direkte til EU's budget i form af eksterne formålsbestemte indtægter i henhold til finansforordningens artikel 21, stk. 2, litra a), nr. ii), og tildeles budgetposterne for henholdsvis instrumentet til førtiltrædelsesbistand og humanitær bistand. Der er fortsat en fornuftig sammenhæng mellem den hastighed, hvormed medlemsstaterne betaler deres bidrag til faciliteten, og den hastighed, hvorved udbetalinger, som finansieres af bidragene, foretages fra faciliteten. Under facilitetens humanitære del blev det resterende beløb på 19,50 mio. EUR øremærket som bufferkapacitet til mulig finansiering af reaktioner på tilstrømningen af nye flygtninge fra Syrien i 2019. Eftersom bufferen ikke blev anvendt i 2019, blev der i 2020 indgået kontrakter for dette beløb til dækning af sundheds- og beskyttelsesforanstaltninger, hvilket fuldender programmeringen for anden tranche. Pr. 31. december 2021 havde Kommissionen indgået kontrakter for den fulde operationelle beløbsramme for faciliteten. Ud af i alt 6 mia. EUR var mere 4,6 mia. EUR blevet udbetalt. Yderligere EU-bistand til flygtninge i Tyrkiet uden for rammerne af faciliteten I 2020 afsatte Kommissionen 535 mio. EUR til støtte for humanitære aktioner i Tyrkiet uden for rammerne af faciliteten. Dette beløb inkluderede 50 mio. EUR til fortsat bistand på området for beskyttelse, sundhed og uddannelse, og 485 mio. EUR som led i et ændringsbudget til videreførelse af programmerne under det sociale krisesikkerhedsnet og de betingede kontantoverførsler til uddannelse. Desuden blev der i 2020 under instrumentet, der bidrager til stabilitet og fred (IcSP), vedtaget et program til en værdi af 11 mio. EUR i partnerskab med Den Internationale Organisation for Migration (IOM) for at bidrage til harmoniseringen af migranter med forskellig retlig status i overensstemmelse med Tyrkiets nationale handlingsplan for harmonisering og EU's tilgange. I forlængelse af Det Europæiske Råds konklusioner fra juni 2021 foreslog Kommissionen at mobilisere yderligere 3 mia. EUR til flygtninge og værtssamfund i Tyrkiet for perioden 2021-2023. I slutningen af 2021 blev der disponeret over de første 860 mio. EUR af disse midler til at videreføre støtten på de prioriterede områder basale behov og uddannelse samt migrationsforvaltning og grænsekontrol. Inden for rammerne af 2021-tildelingen for IPA og 2021-tildelingen for HOME-instrumenter er henholdsvis 90 mio. EUR og 50 mio. EUR blevet fremført til 2022. Desuden er der tildelt 125 mio. EUR i humanitær bistand for 2022. Restbeløbet på ca. 2 mia. EUR skal programmeres i 2022 og 2023. EU's samlede bistand til flygtninge i Tyrkiet siden 2011 beløber sig til ca. 10 mia. EUR. Dette omfatter 6 mia. EUR under faciliteten for flygtninge i Tyrkiet, som består af 3 mia. EUR fra EU-budgettet, og 3 mia. EUR i bidrag fra medlemsstaterne, der er integreret i EU-budgettet som eksterne formålsbestemte indtægter.

4.Gennemførelse af faciliteten Faciliteten gennemføres som humanitær bistand og udviklingsbistand. Under første tranche blev de respektive områder tildelt ca. 1,4 mia. EUR og 1,6 mia. EUR. I betragtning af den langvarige karakter af krisen i Syrien fokuseres der i interventionerne under anden tranche i stigende grad på socioøkonomiske støtteaktiviteter og skabelse af indkomstmuligheder. Under anden tranche blev der afsat 1,04 mia. EUR til humanitær bistand og 1,9 mia. EUR til udviklingsbistand. Samlet for faciliteten er fordelingen af humanitær bistand og udviklingsbistand følgende: Udførlige oplysninger findes online i tabellen over projekter. Programmeringen af faciliteten blev afsluttet i december 2019, og ved udgangen af 2020 var der indgået kontrakter for hele den operationelle beløbsramme på 6 mia. EUR, hvoraf 4,6 mia. EUR var blevet udbetalt ved udgangen af 2021. Det er vigtigt at være opmærksom på, at bistand, der ydes inden for rammerne af faciliteten, er projektbaseret. Udbetalingerne afhænger af de fremskridt, der er gjort med hensyn til gennemførelsen af interventioner inden for rammerne af faciliteten. Der er særlig fokus på flygtninge og asylansøgere, som ikke er fra Syrien. De af faciliteten omfattede interventioner sigter altid på at inddrage de lokalsamfund, der huser flygtninge. Humanitær bistand ydes til de mest sårbare flygtninge gennem støtte, der på værdig vis skal dække basale behov og sikre beskyttelse. Den afhjælper også mangler i tjenesteydelser ved hjælp af specialiserede organer og partnere inden for sundhed og uddannelse i nødsituationer. EU's humanitære bistand bygger på den europæiske konsensus om humanitær bistand fra 2007, ifølge hvilken EU som humanitær aktør tilslutter sig de humanitære principper om medmenneskelighed, neutralitet, upartiskhed og uafhængighed, jf. artikel 214 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og forordning (EF) nr. 1257/96 om humanitær bistand,. Under facilitetens humanitære del er der gennemført i alt 65 projekter gennem 21 partnere under både første og anden tranche. Disse projekter har til formål at opfylde basale behov og sikre beskyttelse, uddannelse og sundhed for de mest sårbare flygtninge i Tyrkiet. Under første tranche var der tildelt og indgået kontrakter om humanitær bistand for ca. 1,4 mia. EUR og udbetalt 1,3 mia. EUR, mens der under anden tranche var indgået kontrakter for 1,04 mia. EUR og udbetalt 964 mio. EUR pr. 31. januar 2021. Udviklingsbistand understøtter mere langsigtede behov inden for sundhed, uddannelse og socioøkonomisk udvikling for flygtninge, navnlig med henblik på adgang til offentlige ydelser og indkomstmuligheder og kommunal infrastruktur. Den fokuserer også på udsatte grupper og medtager kønsdimensionen i interventionerne, f.eks. beskyttelse af kvinder og piger mod seksuel og kønsbaseret vold og bedre adgang til ydelser vedrørende seksuel og reproduktiv sundhed. Under facilitetens udviklingsdel blev der fortsat gjort store fremskridt med gennemførelsen af de 26 projekter, der finansieres under første tranche. 15 af disse projekter blev gennemført inden for rammerne af EU's regionale trustfond som reaktion på den syriske krise til en samlet værdi af 293 mio. EUR ud over den tildeling, som forvaltes direkte via instrumentet til førtiltrædelsesbistand. Der er foretaget udbetalinger til gennemførelsespartnere for 2,22 mia. EUR ud af et samlet beløb på 3,5 mia. EUR, der er tildelt til udviklingsbistand under begge facilitetens trancher. Under anden tranche blev der i december 2020 indgået kontrakter for samtlige 1,9 mia. EUR, hvoraf 730 mio. EUR var blevet udbetalt ved udgangen af december 2021. Under facilitetens udviklingsdel er der indgået 17 kontrakter.





Interventioner inden for rammerne af faciliteten pr. prioriteret område Fremskridtene for hvert prioriteret område med hensyn til gennemførelsen af bistand, der finansieres under begge facilitetens trancher, rapporteres i de halvårlige overvågningsrapporter for faciliteten: Uddannelse Der er inden for rammerne af faciliteten afsat mere end 1,5 mia. EUR til uddannelse som prioriteret område, herunder 545 mio. EUR til uddannelsesinfrastruktur. Under facilitetens humanitære del blev der tildelt mere end 181 mio. EUR til uddannelse. Gennemførelsen af programmet for betingede kontantoverførsler til uddannelse (CCTE) skrider fortsat godt frem, og programmet støtter flygtningebørns indskrivning i skolen og deltagelse i undervisningen gennem månedlige udbetalinger til flygtningefamilier, forudsat at eleverne går regelmæssigt i skole. CCTE-programmet finansieres i øjeblikket indtil august 2022, efter at der er blevet ydet yderligere 85 mio. EUR som led i det ændringsbudget, som EU's budgetmyndighed vedtog i juli 2020. I december 2021 havde 760 858 børn nydt godt af mindst én CCTE-betaling. Desuden har børn nydt godt af børnebeskyttelsestjenester for at sikre fortsat skoleindskrivning og deltagelse i undervisningen, 11 567 børn deltog i sociale og følelsesmæssige færdigheder og aktiviteter vedrørende social samhørighed, mens 351 skolemedarbejdere og 849 forældre deltog i UNICEF-undervisning til bekæmpelse af mobning. Med hensyn til udviklingsbistand under faciliteten fortsatte gennemførelsen af et opfølgende direkte tilskud (kaldet PIKTES) på 400 mio. EUR til ministeriet for national uddannelse. PIKTES støtter ministeriets bestræbelser på at øge integrationen og adgangen til uddannelse af høj kvalitet for syriske børn. Ved udgangen af juni 2021 var lidt over 701 000 syriske børn indskrevet i et formelt uddannelsesforløb. Af disse var over 30 000 på førskoleniveau, over 322 000 var på primærtrinnet, 251 323 på første trin af sekundærniveauet og 96 361 på sekundærniveauets øverste trin. I midten af 2021 havde 46 766 flygtningebørn fået ekstraundervisning og 60 472 flygtningebørn fået supplerende undervisning med støtte fra faciliteten. Med hensyn til støtte til uddannelsessystemets undervisningskapacitet blev næsten 7 000 undervisnings- og støttemedarbejdere ansat eller aflønnet gennem PIKTES mellem januar og juni 2021. I første halvdel af 2021 uddannede PIKTES 3 500 lærere i onlineundervisning og udarbejdelse af digitalt undervisningsmateriale. Antallet af studerende fra flygtninge- og værtssamfund, som modtog facilitetsstøttede stipendier til teknisk og erhvervsrettet uddannelse eller videregående uddannelsesinstitutioner, steg med 3 700 til næsten 13 300. Størstedelen af disse studerende var flygtninge. Der blev opretholdt en ligelig kønsfordeling. De fleste stipendier (ca. 12 000) gav elever på sekundærtrinnet mulighed for at deltage i tekniske og erhvervsfaglige kurser på tekniske og erhvervsfaglige højskoler og erhvervsuddannelsescentre. Faciliteten har fortsat støttet udviklingen af uddannelsesinfrastruktur og mindsket overbelægningen på skoler. Der er sket betydelige fremskridt med hensyn til antallet af uddannelsesfaciliteter, der er opgraderet og færdiggjort. Et vigtigt resultat med hensyn til opgradering var installationen af 8 700 smartboards til skoler på primær- og sekundærtrinnet. Hidtil er over 12 000 faciliteter blevet opgraderet med støtte fra faciliteten. Derudover blev der opført i alt 117 skoler, og selve undervisningen blev påbegyndt i 108 skoler. Som led i et projekt for ren energi til en værdi af 40 mio. EUR under første tranche tilstræbes det via to solcelleanlæg og tagmonterede solpaneler at forsyne 120 skoler med energi. På tre skoler er arbejdet med de tagmonterede installationer afsluttet, og der er i gennemsnit opnået 90 % fremskridt på yderligere 48 skoler. Desuden blev der påbegyndt rehabiliteringsarbejder for at øge energieffektiviteten for yderligere 41 skoler, og ved årets udgang var der registreret fremskridt på 70 %. Beskyttelse Som led i faciliteten er der afsat alt ca. 212 mio. EUR til beskyttelse, hovedsagelig via projekter under den humanitære del. Via facilitetens humanitære del er der ydet støtte til registreringen og kontrollen af flygtninge i forbindelse med legaliseringen af deres status i Tyrkiet og for at lette deres adgang til tjenester. Ud over enkeltstående interventioner på beskyttelsesområdet, der har til formål at afhjælpe mangler og imødekomme specifikke behov, navnlig sårbare personers behov, er beskyttelsen også blevet integreret i de andre søjler i den humanitære indsatsstrategi (basale behov, sundhed og uddannelse). Det overordnede mål er i højere grad at tage hensyn til flygtningenes sårbarhed, legalisere deres status og knytte dem til et bredere netværk af offentlige tjenester og FN/NGO-tjenester. Desuden indgik der i projekter, der finansieres gennem EU's trustfond som reaktion på den syriske krise, bistand til modtagelse af flygtninge i lokalcentre og viderehenvisning af sårbare flygtninge til passende tjenester. Inden for rammerne af udviklingsdelens særlige foranstaltning fra juli 2019 blev der ved udgangen af 2020 indgået en kontrakt om et direkte tilskud på 20 mio. EUR med det tyrkiske ministerium for beskæftigelse, familie og sociale ydelser. Projektet har til formål at forbedre leveringen af forebyggende og beskyttende sociale tjenester til de mest sårbare flygtninge og medlemmer af værtssamfund. Sundhed Der er inden for rammerne af faciliteten afsat 800 mio. EUR til sundhed som prioriteret område. Den vigtigste del i facilitetsstøtten er SIHHAT-projektet, som består i et direkte tilskud til det tyrkiske sundhedsministerium i to rater på henholdsvis 300 mio. EUR og 210 mio. EUR. SIHHAT støtter ministeriet i dets bestræbelser på at give gratis og lige adgang til sundhedspleje for 4 millioner flygtninge. Antallet af funktionelle sundhedscentre for migranter er nået op på 180, og 4 091 sundhedsmedarbejdere, heraf 79 % af syrisk oprindelse, er i øjeblikket ansat som led i projektet. Projektgennemførelsen skrider fortsat godt frem med konkrete resultater på stedet. Reserven til uforudsete udgifter for SIHHAT 1 på 4,75 mio. EUR til dækning af covid-19-relaterede behov blev frigivet i april 2020, og yderligere 1,6 mio. EUR blev tildelt til afhjælpning af covid-19 under SIHHAT 2. Opfølgningsprojektet SIHHAT 2 (210 mio. EUR) er siden begyndelsen af 2021 blevet gennemført sammen med det tyrkiske sundhedsministerium for at sikre synkronisering med afslutningen af SIHHAT 1 og videreførelse af sundhedstjenesterne for flygtninge frem til udgangen af 2023. Hospitalsbyggeriet i Dortyol/Hatay og Kilis er tæt på at være afsluttet med fremskridt på over 95 %. Desuden blev en kontrakt til 90 mio. EUR med Europarådets Udviklingsbank (CEB) om indkøb af supplerende mindre sundhedsinfrastruktur og -udstyr iværksat i marts 2021. Der er fortsat bekymringer hvad angår adgangen til sundhedsydelser for flygtninge, der befinder sig uden for deres oprindelige registreringsprovins, eller som er i bevægelse, da adgangen i så fald er begrænset til vaccinationer og akutmodtagelse. Dette påvirker flygtninge i bevægelse, sæsonarbejdere og flygtninge, der er blevet genbosat i andre provinser. Kommissionen følger nøje de politiske ændringer og sigter mod at nå den berørte flygtningebefolkning gennem SIHHAT-projektets mobile sundhedsydelser.

Kommunal infrastruktur Der blev tildelt 380 mio. EUR til dette prioriterede område under anden tranche af faciliteten. En række projekter med Agence Française de Développement (AFD), Verdensbanken og Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og Illbank under EUTF tager sigte på at forbedre adgangen til og kvaliteten af kommunale tjenester inden for vandforsyning, spildevand og håndtering af fast affald i de områder, der er mest berørt af flygtningetilstrømningen. Desuden tilvejebringes der inden for rammerne af et projekt til 25 mio. EUR med Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) rekreativ infrastruktur til støtte for social samhørighed. Opførelsen af et anlæg til mekanisk-biologisk affaldsbehandling i Gaziantep under et EUTF-projekt, der gennemføres inden for rammerne af De Forenede Nationers Udviklingsprogram (UNDP), blev afsluttet i oktober 2021. Inden for rammerne af den bidragsaftale, der er undertegnet med EIB, er 15 bygge- og anlægskontrakter blevet undertegnet og iværksat i 2021 til et beløb på i alt 42,4 mio. EUR. Alle andre projekter er stadig på forberedelsesstadiet (projekteringsgennemgang, udarbejdelse af udbudsmateriale osv.). Basale behov og socioøkonomisk støtte Via faciliteten er der tildelt mere end 2,83 mia. EUR til dækning af basale behov og socioøkonomisk støtte. Interventionerne på dette prioriterede område har til formål at sikre, at de mest sårbare flygtninges basale behov dækkes, og at flygtningenes modstandsevne og selvhjulpenhed styrkes. Dette bør muliggøre en gradvis overgang fra afhængighed af social bistand til øget selvhjulpenhed og bedre indkomstmuligheder. Mere end 2,6 millioner flygtninge har modtaget støtte som led i den bistand til dækning af basale behov, der ydes via faciliteten, hvilket har givet dem mulighed for at leve et værdigt liv. Størsteparten af støtten er siden 2016 blevet ydet via det sociale krisesikkerhedsnet (ESSN), et humanitært bistandsprogram, som via et debitkortsystem giver månedlige kontantbeløb til nu mere end 1,5 millioner sårbare flygtninge. Der blev under facilitetens anden tranche afsat 500 mio. EUR i facilitetsfinansiering til dette flagskibsprogram, som i øjeblikket gennemføres af Det Internationale Forbund af Røde Kors/Røde Halvmåne (siden april 2020). Med et supplerende beløb på 400 mio. EUR uden for faciliteten, som budgetmyndigheden godkendte i juli 2020 som en del af det tidligere nævnte ændringsbudget, og med en finansiering på yderligere 325 mio. EUR, der blev afsat i slutningen af 2021 under den yderligere pakke på 3 mia. EUR for 2021-23, sikres videreførelsen af ESSN-støtten indtil første kvartal af 2023. Under anden tranche undertegnede Kommissionen en aftale om et direkte tilskud på 245 mio. EUR med det tyrkiske ministerium for familie og sociale ydelser for at gøre det muligt at yde en månedlig finansiel støtte svarende til den sociale bistand, der ydes til sårbare personer inden for rammerne af det tyrkiske socialsikringssystem, dvs. det supplerende ESSN (C-ESSN). Efter en forberedende fase begyndte støttemodtagerne i juli 2021 at modtage betalingerne, som vil fortsætte mindst indtil midten af 2022. Projektet gennemføres sideløbende med ESSN og yder støtte til husstande med enlige forældre, ældre, handicappede og svært handicappede. EU-delegationen og ECHO's personale i feltkontoret afholder regelmæssige møder for at koordinere den sideløbende gennemførelse af ESSN og C-ESSN. Der ydes fortsat supplerende socioøkonomisk støtte til de flygtninge, der med deres profil ville kunne få adgang til arbejdsmarkedet. Denne støtte har til formål at øge flygtninges beskæftigelsesegnethed og omfatter erhvervsuddannelse og faglig specialisering, sprogundervisning, jobrådgivning, oplæring på arbejdspladsen og forenkling af arbejdstilladelsesproceduren til støtte for både syriske flygtninge og værtssamfund. Der ydes små tilskud til iværksættere og iværksætteruddannelse til både syriske flygtninges og værtssamfundenes nystartede og eksisterende iværksættervirksomheder i samarbejde med den tyrkiske organisation for udvikling af små og mellemstore virksomheder (KOSGEB) og den tyrkiske udviklings- og investeringsbank (TKYB). Et andet projekt, der i øjeblikket gennemføres af Verdensbanken, støtter udviklingen og gennemførelsen af en model for socialt iværksætteri med fokus på kvinder for at skabe bæredygtige indkomstskabende aktiviteter for både sårbare syriske flygtninge og tyrkiske kvinder. Yderligere to projekter tager sigte på at støtte beskæftigelsen i landbruget. Projekterne forventes at løbe frem til senest midten af 2025. Migrationsstyring Via faciliteten er der på dette prioriterede område finansieret to projekter under første tranche til et samlet beløb på 80 mio. EUR. Som led i et af de første projekter blev der ydet EU-støtte til at styrke den tyrkiske kystvagts kapacitet til at foretage eftersøgnings- og redningsoperationer. Det andet projekt havde til formål at støtte generaldirektoratet for migrationsstyring ved forvaltningen af tilbagesendelser fra EU. Begge projekter er afsluttet.



Kønsaspekter i projekter inden for rammerne af faciliteten Kommissionen er fast besluttet på at gennemføre EU's kønshandlingsplan III "Hen imod en verden præget af ligestilling 2021-2025" om styrkelse af ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse og status i EU's optræden udadtil. I denne forbindelse er fremme, beskyttelse og overholdelse af kvinders og pigers rettigheder, ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinder og piger overordnede EU-prioriteter og -mål, som danner grundlag for interventioner inden for rammerne af faciliteten. Mere specifikt danner GD ECHO's ligestillingspolitik fra 2013 "Gender in Humanitarian Aid: different needs, adapted response" grundlag for facilitetens humanitære del. Partnerne skal derfor foretage kønsspecifikke analyser ved programmets start, tilpasse udformningen og gennemførelsen af programmet til de enkelte kønsgruppers forskellige risici og muligheder og rapportere om resultater ved brug af kønsopdelte data. Der tages således hensyn til kønsrelaterede spørgsmål, som integreres i alle facilitetens projekter. For så vidt angår den humanitære del er der anvendt en køns- og aldersmarkør (GAM). Interventioner inden for rammerne af faciliteten har til formål at fremme lige muligheder for mænd og kvinder og drenge og piger. Der indsamles data opdelt efter køn til overvågningsformål, I den reviderede resultatramme, der blev lanceret i 2020, opdeles data fra alle relevante indikatorer (76 indikatorer) fortsat efter køn som rapporteret hvert halve år i facilitetens overvågningsrapport, og integrationen af ligestillingsaspektet kombineres med specifikke målrettede tiltag, der er blevet udviklet for at sikre fremskridt på dette område. Via faciliteten samarbejdes der med gennemførelsespartnere, der har solide erfaringer med denne tilgang og kapacitet til at indgå i dialog med de tyrkiske myndigheder, herunder De Forenede Nationers Børnefond (UNICEF), FN's agentur for kvinder (UN Women), FN's befolkningsfond (UNFPA) og Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO). Som et specifikt bidrag til seksuelle og reproduktive sundhedsrettigheder lykkedes det under faciliteten mere end at opfylde målet for prænatale konsultationer. I alt 97 % af alle flygtningekvinder fik en eller flere prænatale konsultationer, og flertallet fik tre eller flere prænatale konsultationer. Takket være facilitetsstøtten er andelen af kvinder, der efter fødslen har fået mindst én postnatal konsultation, desuden steget med 50 % siden 2018, mens andelen af kvindelige flygtninge i den fødedygtige alder, der giver udtryk for et uopfyldt behov for reproduktive sundhedsydelser, er faldet med 18 %. Sundhedstjenesterne til flygtninge leveres gennem SIHHAT-projektet, som driver ca. 180 sundhedscentre for migranter i hele Tyrkiet. 5.Overvågning og evaluering Facilitetens overvågnings- og evalueringssystem var udformet til at blive iværksat gradvist og løbende forbedret.

Overvågning Resultatrammen for faciliteten afspejler facilitetens strategiske ramme og de foranstaltninger, der gennemføres inden for rammerne af faciliteten og deres logiske rammer. Facilitetens styringsudvalg fik i december 2021 forelagt den seneste resultatramme og facilitetens forandringsteori. Rapporteringen om facilitetens resultater fortsatte to gange om året via den omfattende overvågningsrapport for faciliteten. Den seneste rapport, der dækker perioden indtil juni 2021, kan findes på GD NEAR's websted. I forbindelse med gennemførelsen af overvågnings- og rapporteringsopgaver for faciliteten bistås Kommissionen fortsat af et teknisk bistandsteam (SUMAF). Ved udgangen af december 2021 var der gennemført 193 overvågningsmissioner: der var gennemført seks resultatorienterede overvågningsmissioner (ROM), 72 tekniske bistandsmissioner og 115 kontrol-/overvågningsmissioner på stedet. 65 % af disse missioner fokuserede på kontrakter under direkte forvaltning . Overvågningen af tiltag finansieret som led i de humanitære gennemførelsesplaner blev foretaget af GD ECHO's personale i Tyrkiet og GD ECHO's regionale kontor i Amman og i forbindelse med overvågningsbesøg foretaget af personale fra hovedkvarteret. Ved udgangen af februar 2021 var der gennemført 90 overvågningsmissioner. Strategisk midtvejsevaluering Den strategiske midtvejsevaluering af faciliteten omfattede projekterings-, udformnings- og gennemførelsesperioden for den første tranche, fra oprettelsen i slutningen af 2015 til begyndelsen af 2021, hvor evalueringen blev afsluttet. Det fremgik af den samlede vurdering af evalueringen, at faciliteten var af hidtil uset omfang og rækkevidde, blev mobiliseret hurtigt og i vid udstrækning dækkede flygtningenes behov. Den ydede et stort bidrag til flygtningenes basale behov og muliggjorde en hurtigere opskalering af sundheds- og uddannelsestjenesterne, end det ellers ville have været tilfældet. Evalueringen viste, at faciliteten fungerede som et godt partnerskab med de involverede regeringspartnere til trods for til tider udfordrende metoder, og at den kan betragtes som en model for flygtningeoperationer, der demonstrerer praktisk støtte og solidaritet med flygtninge i Tyrkiet. Evalueringen viste, at selv om overgangen fra nødsituation til udvikling stort set var gnidningsløs, har usikkerheden med hensyn til den fremtidige finansiering gjort det vanskeligt at planlægge effektivt. I rapporten konkluderes det, at der skal gøres mere for at nå ud til visse flygtninge, der har mindst sandsynlighed for at få adgang til bistand, og det anbefales, at der sørges for øget adgang til tjenester for underforsynede flygtninge og foranstaltninger til at mindske de sociale spændinger for flygtninge. Rapporten indeholder også et kortfattet resumé og et afsnit om facilitetens covid-19-reaktion. Rapporten blev forelagt styringsudvalget i juni 2021 og den brede offentlighed ved et arrangement i begyndelsen af juli. Der kan findes nærmere oplysninger om evalueringen på følgende link: https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/strategic-mid-term-evaluation-facility-refugees-turkey-2016-201920_en Evaluering 6.Revision På baggrund af offentliggørelsen af Den Europæiske Revisionsrets særrapport om faciliteten i november 2018 har Kommissionen fortsat gennemført anbefalingerne i rapporten. Der er gjort gode fremskridt med alle anbefalinger, navnlig hvad angår udviklingen af en overgangsstrategi, komplementariteten mellem de instrumenter, der mobiliseres under faciliteten, og reduktionen af indirekte støtteomkostninger. 7.Kommunikation og synlighed Kommunikationsstrategien for 2017 fungerer stadig som den overordnede ramme for kommunikationsaktiviteter og har til formål at skabe større opmærksomhed om de tiltag, der finansieres via faciliteten. Flere tv-episoder med titlen "New Beginning" blev sendt på CNNTurk med ti forskellige historier med fokus på det menneskelige aspekt sammen med projekter under faciliteten. Episoderne blev lagt på EU-delegationens YouTube-kanal med engelske undertekster og er også til rådighed som en playliste. Der blev gennemført en kvantitativ undersøgelse for at vurdere offentlighedens (herunder flygtninges) opfattelse af EU's støtte til flygtninge i Tyrkiet. EU's humanitære bistand under faciliteten udarbejdede og formidlede sammen med partnerorganisationerne en række kommunikationsprodukter rettet mod publikum i EU og Tyrkiet, herunder otte videoer, tre lokale pressemeddelelser, der genererede mediedækning i Tyrkiet, og en bloghistorie. Arrangementer og ceremonier I anledning af den internationale flygtningedag var facilitetens sekretariat vært for en uges onlinefilmfestival med film, der fremhævede flygtningenes liv. De beskriver forskellige aspekter af flygtningenes liv, f.eks. deres rejser med at etablere sig på nye og tidligere fremmede steder, deres forhindringer og hindringer for opbygningen af et nyt liv, samtidig med at de bevarer deres identitet i et nyt land, samt deres erfaringer med at opbygge nye forbindelser og tage nye udfordringer op. Filmene var tilgængelige for streaming i hele Belgien fra den 20.-26. juni 2021 og omfattede dokumentarfilm samt korte, mellemlange og komplette live-indslag. Sideløbende hermed afholdt EU-delegationen i Ankara et videokortlægningsarrangement i Galata Tower i Istanbul. Videoerne fra dette arrangement samt promoveringen af filmfestivalen blev vist på EU-delegationens og NEAR's sociale mediekanaler. Der blev afholdt arrangementer og missioner i flere byer med tilstedeværelse af delegationslederen, dennes stedfortræder og den operative leder. Desuden udarbejdede gennemførelsespartnerne arrangementer, historier, videoer og publikationer. Arrangementerne omfattede bl.a. en træbeplantningsceremoni på en skole, der var bygget med EU-midler, en overgivelsesceremoni af ambulancer til sundhedsministeriet, videoer produceret af SIHHAT-projektet samt historier om facilitetsprojekter fra Europarådets Udviklingsbank (CEB), Det Internationale Forbund af Røde Kors- og Røde Halvmåne-selskaber (IFRC), De Forenede Nationers Udviklingsprogram (UNDP), Verdensbanken og andre partnere. Gennemførelsespartnerne offentliggjorde historier på deres sociale mediekanaler, og disse blev derefter delt af EU-delegationen. Medietilstedeværelse Der blev afholdt en kampagne på de sociale medier i forbindelse med Syrienkonferencen i 2021 med videoer med fokus på de sektorer, der er omfattet af faciliteten, samt en livestreaming på Facebook og Twitter på engelsk og tyrkisk. Fem videoer om fem forskellige sektorer under faciliteten blev produceret og delt på sociale medier. Desuden er der offentliggjort to historier om sundhedstjenester og hospitalskonstruktion på EU-delegationens websted. I januar 2022 blev der gennemført en omfattende digital kampagne #PowerToBe i Tyrkiet og Tyskland, Italien, Sverige, Tyrkiet, Portugal og Polen for at indføre det sociale krisesikkerhedsnet (ESSN). Kampagnen blev vist på de sociale medier, men omfattede også brugen af influencere, mikroinfluencere og PR-/mediepartnere. 8.Konklusion og næste skridt Der blev gjort betydelige fremskridt med implementeringen af faciliteten i 2021. Der er indgået kontrakter for hele facilitetens operationelle beløbsramme, og der er udbetalt mere end 4,6 mia. EUR. Faciliteten ydede stadig hårdt tiltrængt støtte til flygtninge og værtssamfund i Tyrkiet. De næste skridt omfatter: