DA    DA DA 
DA    DA  EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 4.4.2011 
SEK(2011) 381 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN  
 
  
Ledsagedokument til  
 
 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL R ÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET 
EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SO CIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET 
  
EN EU-RUMSTRATEGI TI L GAVN FOR BORGERNE 
   
SEK(2011) 380 endelig 
KOM(2011) 152 endelig 
DA 2   DA 1. INDLEDNING  
Denne konsekvensanalyse ledsager en meddelels e om EU's fremtidige engagement i rummet. 
Meddelelsen udgør ikke et formelt forslag. Et sådant forslag ville skulle ledsages af endnu en 
konsekvensanalyse vedrørende de de taljerede finansielle virkninger.  
Mens Galileo og GMES stadig er EU's førsteprioriteter i rummet, fokuserer 
nærværende konsekvensanalyse på de andre pr ioriterede områder, der er identificeret 
i Rådets resolution af 2008 om fremme af den europæiske rumpolitik1. 
Meddelelsens politiske kont ekst er omfattet af artikel 189 i TEUF, hvorved EU tildeles klare 
beføjelser til at handle i forbinde lse med rumrelaterede spørgsmål. 
2. PROBLEMDEFINITION  
2.1. Kritiske europæiske ruminfrastrukt urer er ikke tilstrækkeligt sikrede 
EU har på nuværende tidspunkt ikke fyldestgøre nde, nøjagtige oplysninger om satellitter og 
rumaffald i kredsløb om jorden, om forholdene  i rummet (f.eks. stråleglimt) og om mulige 
trusler fra rummet (objekter nær Jorden). De nne manglende information udgør en betydelig 
risiko for ruminfrastrukturen.  
2.2. Europa mangler en langsigtet strate gi og kritisk masse  med hensyn til 
udforskning af rummet 
Udforskningen af rummet giver de nationer, der er  involveret heri, en høj politisk profil på 
den internationale scene. Den er også en dr ivende kraft for en te knologisk innovation, hvis 
afledte virkninger har forbedret borgernes liv  i et omfang, der ofte ikke er almindeligt 
anerkendt. 
Udforskningen af rummet kræver et politisk sigt e, en vision og en gennemførelsesstrategi, 
hvilket Europa mangler på nuværende tidspu nkt. Rumudforskningsaktiviteterne er også 
fragmenterede og isolerede fra i kke-rumsektorerne. Denne situat ion er ugunstig for Europa ud 
fra en international synsvinkel, den tillader ikke en realisering af rumudforskningens 
potentiale inden for innovation og konkurrencee vne, og den vil kunne  have en negativ 
indvirkning på videnskab og uddannelse2. 
2.3. Rumpolitik og -investeringer besluttes på nationalt/internationalt niveau 
Rumsektoren er i vidt omfang finansieret af nationale offentlige mi dler, der enten bruges 
direkte eller via bidrag til ESA3. Derfor: 
                                                 
1 Rådets resolution af 26. september 2008, "Fremme af den europæiske rumpolitik".  
2 Konklusioner fra workshopperne "Space exploration and innovation,  industrial competitiveness and 
technology advance" og "Science and education within space exploration", 
http://ec.europa.eu/enterp rise/policies/space/esp/conferences_space_en.htm. 
3 De store europæiske rumfartsnationer (FR, DE, IT) bidrager med ca. halvdelen af deres rumbudgetter til 
ESA; de fleste andre lande betragter ESA som dere s rumagentur og bidrager hertil med størstedelen 
eller hele deres rumbudget. 
DA 3   DA – er ruminitiativer kun indirekte i overenss temmelse med mere overordnede europæiske 
politiske målsætninger 
– er de nationale rumpolitikker rettet mod de n nationale industri, hv ilket er ugunstigt for 
udviklingen af den europæiske  rumindustris konkurrenceevne 
– er der risiko for overlapning, fragmentering og manglende kontinuitet blandt aktiviteterne i 
den europæiske rumsektor. 
2.4. Nationale investeringer i dedikerede ru mprogrammer kan ikke i tilstrækkeligt 
omfang dække behovene i EU's politikker og interventioner 
Der er udbredt anerkendelse af , at den fremtidige udvikling på rumområdet inden for f.eks. 
sikkerhed og rumudforskning, udny ttelsen af ruminfrastruktur og rumbaserede applikationer 
kræver en koordineret finansiering. 
På grund af fragmenteringen af de nationale  kanaler for beslutningstagning og rammerne for 
forvaltningen af rummet samt den manglende koordinering af finansieringsmekanismerne kan 
investeringerne i de fornødne  rumaktiviteter, såsom SSA4 og rumudforskning, ikke opnå den 
fornødne kritiske masse. 
3. ANALYSE AF NÆRHEDSPRINCIPPET  
Nærværende initiativ tilstræber ikke at erstat te, men snarere at suppler e foranstaltninger, der 
er truffet af medlemsstaterne enkeltvist elle r inden for rammerne af ESA, og at styrke 
koordineringen, hvor dette er nødvendigt, med henblik på fælles mål.  
4. MÅL 
Generelle mål  Specifikke mål  
(1) at fremme den videnskabelige og tekniske 
udvikling 
(2) at fremme innovation og industriel 
konkurrenceevne 
(3) at sikre borgernes velfærd i kraft af 
rumbaserede applikationer 
(4) at styrke EU's profil i rumpolitik på globalt 
plan. 
 (1) at sikre den langsigtede tilgængelighed og 
sikkerhed for Europas ruminfrastrukturer og 
-tjenester 
(2) at sikre, at EU er i stand til at varetage den 
koordinerende rolle i udforskningen af 
rummet, jf. traktatens artikel 189, og til at 
udnytte rumudforskningens potentiale for at 
bidrage til EU 2020-strategien 
(3) at sikre tilstedeværelsen af forudsætningerne 
for europæisk adgang til rummet og 
kredsløbsbaserede infrastrukturer 
(4) at sikre konvergensen mellem nationale 
politikker og EU-politikker og -investeringer 
inden for SSA og udforskning af rummet og 
                                                 
4 Space Situational Awareness (SSA - situationsforståelse af forholdene i rummet) er sammenhængende 
viden om, forståelse af og opretholdt bevidsthed  om objekter i rummet (rumfartøjer, satellitter og 
rumaffald), rummiljøet og de eksisterende trusler/risi ci for rumoperationer. SSA-systemer er baseret på 
jord- eller rumbaserede sporings- og overvågningssensorer. 
DA 4   DA konvergensen mellem foranstaltningerne på 
disse to områder og andre EU-politikker 
(5) at sikre EU en førende, strategisk rolle i 
rumpolitik på globalt plan, herunder især inden for internationale forhandlinger 
vedrørende SSA og udforskning af rummet. 
 
5. POLITISKE VALGMULIGHEDER  
5.1. Løsningsmodel 1: Bibeholdelse af status quo 
EU investerer ikke i sikkerheden for kritiske europæiske ruminfrastr ukturer og engagerer sig 
ikke i tiltag vedrørende udforskning af rummet . Dette vil ikke påvirke implementeringen af 
EU's andre flagskibsinitiativer i rummet, Ga lileo og GMES, men den langsigtede sikkerhed 
og bæredygtighed for disse system er kan blive påvirket. Den si tuation, der er beskrevet i 
forbindelse med problemdefinitionen, vil sandsynligvis fortsat gøre sig gældende. 
5.2. Løsningsmodel 2: Sikkerhedsdimensionen i rummet  
I denne løsningsmodel foreslås et europæisk syst em for situationsforståelse af forholdene i 
rummet, der er udformet med henblik på beskyttels e af kritiske europæis ke ruminfrastrukturer 
mod risici i forbindelse med kollisioner melle m rumfartøjer eller kollisioner med rumaffald 
eller objekter nær Jorden5 samt risici i forbindelse med vejrforholdene i rummet. 
Løsningsmodellen omfatter en forening af ek sisterende kapacitete r og erhvervelse af 
komponenter, der er nødvendige til  supplering af systemet, samt vedligeholdelse og drift af 
jordbaserede og rumbaserede SSA-systemer. 
Et internationalt samarbejde, især med USA, vil være et vigtigt elemen t i implementeringen af 
denne løsningsmodel. 
De første vejledende estimater af  udgifterne til et fuldt deploy eret europæisk system fra 2014 
er på 130 mio. EUR om året (i 2009-priser). 
5.3. Løsningsmodel 3: Løsningsmodel 2 + et begrænset engagement i udforskning af 
rummet  
EU udvider sine aktiviteter vedrørende udfors kning af rummet og koordinering heraf i Europa 
i fællesskab med medlemsstaterne og ESA.  Dette scenario har to hovedkomponenter: 
– Deltagelse i ISS6 
                                                 
5 Objekter nær Jorden, kometer og asteroider, hvis kredsløb fører dem i tæt afstand på Jorden, udgør et 
sjældent, men stærkt faremoment for Jorden.  
6 Den Internationale Rumstation (I nternational Space Station - ISS) er  en permanent bemandet rumstation 
til fredelige formål, der er i kredsløb om Jorden i 400 km's højde. Rumstationens konstruktion, 
udvikling, drift og anvendelse er baseret på den inte rnationale aftale af 1998 mellem 15 internationale 
DA 5   DA Dette vil muliggøre en styrket EU-tilstedeværelse i ISS i kraft af et EU -astronautkorps baseret 
på det eksisterende ESA-korps og øgede mi ssionsmuligheder, som gradvist bringes under 
direkte europæisk kontrol og udmunder i et eu ropæisk mandskabstransportsystem. Denne 
løsningsmodel omfatter testning vedrørende bæ redygtig menneskelig tilstedeværelse i rummet 
i højder over LEO7. Udgifterne anslås til 300 mio. EUR om året. 
– Opsendelsesinfrastruktur 
EU bidrager til tilpasning af  opsendelsesinfrastruktur til understøttelse af udviklingen af 
Ariane-5-opsendelsesfaciliteten og tilpasning og operationel vedligeholdelse af European Spaceport (Guyana Space Centre). Det gennemsn itlige EU-bidrag anslås til ca. 100 mio. EUR 
om året. 
Begge komponenter implementeres via ESA. 
5.4. Løsningsmodel 4: Løsningsmodel 3 + betydelige investeringer i udforskning af 
rummet 
I denne løsningsmodel udvides løsningsmodel 3 med udviklingen af me nneskelig adgang til 
rummet og robotudforskning af Mars. 
– Menneskelig adgang til rummet 
I denne løsningsmodel styrkes det europæiske  rumfartøj (Automated Transfer Vehicle - 
ATV), således at det bliver i stand til at return ere laster sikkert til Jo rden (med avancerede re-
entry-fartøjer, ARV) med henblik på bedre udnyttelse af ISS og til vejebringelse af en 
byttekapacitet
8. I en næste fase vil ARV kunne forb edres og opgraderes til transport af 
mandskab frem og tilbage til LEO (ARV-Mandskab). EU's bidrag hertil vil være på ca. 800 
mio. EUR om året for perioden 2014-2020. 
– Mars-returmission til inds amling af jordbundsprøver 
EU vil bidrage til en første Mars-returmissi on til indsamling af jord bundsprøver, som skal 
iværksættes senest i midten af næste årti. De r vil være behov for et gennemsnitligt årligt EU-
bidrag på ca. 100 mio. EUR i perioden 2014-202 0. Dette bidrag vil kunne dække den tekniske 
facilitet, hvortil  jordbundsprøverne skal returneres. 
Implementeringen af EU's aktiviteter til udforsk ning af rummet vil blive uddelegeret til ESA. 
Et internationalt samarbejde vil være af afgørende betydning i forbindelse med både 
løsningsmodel 3 og 4. 
                                                                                                                                                         
partnere. ISS forvaltes af ESA (Europa), NASA (USA), Roscosmos (Rusland), CSA (Canada) og JAXA 
(Japan).  
7 Lavt kredsløb om Jorden (Low Earth Orbit - LEO): normalt et kredsløb i en afstand af 400 til 1 000 km 
fra Jorden. 
8 ISS-partnerskabet er ikke baseret på udveksling af pengemidler; ethvert bidrag til ISS er 
naturalieydelser, hvilket giver mulighed for bytte i forbindelse med transportmuligheder, hardware og 
tjenester.  
DA 6   DA 6. KONSEKVENSANALYSE  
6.1. Løsningsmodel 1: Bibeholdelse af status quo 
I forbindelse med dette scenario finansie rer EU hverken SSA eller udforskning af 
rummet. Problemerne i forbindelse med et manglende SSA-system og mangelen på EU-engagement i udforskningen af rummet vil fortsat gøre sig gældende. 
6.2. Løsningsmodel 2 
6.2.1.  Økonomiske virkninger 
Resultaterne af dette engagement vil reduc ere risikoen for økonomisk tab som følge af 
beskadigelse (eller fuldstændig ødelæggels e) af rumfartøjer og føre til forbedret 
rumsikkerhed, herunder for mandskab i rumm et og borgere på Jorden. Engagementet 
vedrørende vejrforhold i rumme t vil også kunne anvendes i andre sektorer såsom luftfart og 
elektricitet. 
Aktiviteterne inden for SSA og si kring af ruminfrastrukturer mod trusler kan også have en 
indvirkning på den europæiske  rumindustris konkurrenceevne. 
6.2.2.  Miljøvirkninger 
Bedre information om vejrforholdene i ru mmet kan resultere i større viden om 
klimaforandringerne og vejrforholdene på Jord en. Mere nøjagtige informationer om meteorer 
vil reducere de negative vir kninger af meteorers og andre objekters nedslag på Jorden. 
6.2.3.  Samfundsmæssige konsekvenser 
Beskyttelsen af rumbaserede aktiver sikrer, at vi gtige tjenester fortsat f ungerer, selv i tilfælde 
af større afbrydelser af jordbaserede systemer.  
6.3. Løsningsmodel 3 
6.3.1.  Økonomiske virkninger 
• Aktiviteterne under løsningsmodel 3 vil inde bære udgifter på en lang række områder, 
herunder demonstration af teknologi og udvikli ng af hardware eller processer. Disse 
produkter og tjenester leveres af og er til gavn for en lang række offentlige og private 
institutioner og fremstilli ngsvirksomheder i Europa. 
EU's udgifter til udforskning af  rummet kan forventes omsat direkte til en forøgelse af 
rumindustriens omsætning med en faktor på mindst 2,3, hvilket indebæ rer, at 100 mio. EUR 
anvendt på udforskning af rummet resulterer i underleverancer og nye produkter til en værdi 
af 230 mio. EUR. Den mest betydningsfulde afsmittende virkning på ikke-rumsektorer forventes inden for respirator isk autonomi, sundhed og velvære
9. 
                                                 
9 Konklusioner og anbefalinger fr a workshoppen "Space exploratio n and innovation, industrial 
competitiveness and technology advance", 29-30. april 2010, Harwell (UK), 
http://ec.europa.eu/enterp rise/policies/space/esp/conferences_space_en.htm. 
DA 7   DA 6.3.2.  Miljøvirkninger 
• Udforskning af rummet vil forbedre forståelsen af vores miljø, hvilket vil føre til bedre 
miljøpolitikker. Den vil have positive virkninger på områder såsom forvaltning og 
regenerering af luftkvalitet, teknologier til produktion, lagring og distribution af energi og 
vandforvaltning. 
6.3.3.  Samfundsmæssige konsekvenser 
• Et EU-engagement inden for udforskningen af rummet forventes at have samfundsmæssige 
konsekvenser for beskæftigelsen, arbejdsmar kedets struktur, uddannelse og sundhed. 
USA's Space Shuttle-program havde en multip likatoreffekt for beskæftigelsen på 2,8. 
• Rummiljøet giver enestående mulighede r, når det gælder om at undersøge 
sundhedsproblemer i forbindelse med forske llige sygdomme, aldring og immobilitet. 
Andre samfundsmæssige nyttevirkninger vil omfatte sektorerne energi, sundhed, 
bioteknologi, miljø eller sikkerhed. 
6.4. Løsningsmodel 4  
6.4.1.  Økonomiske virkninger 
• Baggrunden for de økonomiske virkninger, der er  beskrevet under løsningsmodel 3, gør sig 
også gældende for løsningsmodel 4. De potentie lle økonomiske virkninger vil stå i forhold 
til de øgede tilskud.  
Rumudforskningsprogrammer har afgørende be tydning for bevarelsen af konkurrenceevnen 
for den nuværende og fremtidige generation af  europæiske opsendelsesfaciliteter. 
• På grund af de forskellige krævede teknologier  forventes der iværksat et stort antal 
højteknologiske applikationer inden for biote knologi og den farmaceutiske industri, f.eks. 
biologisk indeslutning, fjernhåndteringssystemer  (herunder fjernstyret 
mikrorobotteknologi), automatiske håndterings - og lagringssystemer og mikroanalytiske 
systemer10. 
• EU's profil på globalt niveau vil blive højnet betragteligt. 
6.4.2.  Miljøvirkninger 
I kraft af undersøgelser af f.ek s. komparativ planetær klimatologi eller jordobservation fra ISS 
vil forskningen i forbindelse med udforskni ngen af rummet kunne bidrage til en bedre 
forståelse af klimaforandringerne på Jorden. 
6.4.3.  Samfundsmæssige konsekvenser 
Udforskningen af rummet vil bidrage til udviklingen af en global videnskabelig 
føringsposition for Europa. Rumudforskningsakti viteterne vil skabe offentlig interesse for 
                                                 
10 Konklusioner og anbefalinger fr a workshoppen "Space exploratio n and innovation, industrial 
competitiveness and technology advance", 29-30. april 2010, Harwell (UK), 
http://ec.europa.eu/enterp rise/policies/space/esp/conferences_space_en.htm. 
DA 8   DA rumvidenskab og –teknologi og tilskynde unge til at beskæftige sig med videnskab, teknologi, 
teknik og matematik. 
• Der vil være tale om mærkbare positive virkninger, når det gælder skabelse af nye, højt 
kvalificerede job. ESA11 vurderer, at en investering af den under løsningsmodel 4 
foreslåede størrelsesorden direkte vil føre til 3 000 højt kvalificered e job. Med en mulig 
beskæftigelsesmultiplikatoreffekt på 2,812 vil den beskæftigelse, der skabes i forbindelse 
med denne løsningsmodel, kunne føre til en jobtilvækst på mere end 8 000 job. 
                                                 
11 Data leveret af Den Europæiske Rumorganisation. 
12 Jerome Schnee, The Economic Impact of th e US Space Programme, Rutgers University.  
 
DA 9   DA 7. SAMMENLIGNING AF DE FORSKELLIGE LØSNINGSMODELLER  
Løsnings-
modeller  Effektivitet  Virkninger  Kohærens  
Løsnings-
model 1  • Løsningsmodel 1 vil ikke føre til 
opnåelsen af de mål, der er specificeret for 
denne foranstaltning. Finansieringen vil være til rådighed i forbindelse med andre 
initiativer.
 Ikke relevant.  Denne løsningsmodel er ikke i overensstemmelse med 
Europa 2020-vækststrategien, som understreger den afgørende vigtighed af innovation og industriel 
konkurrenceevne og refererer til udvikling af 
rumpolitikken som et instrument til opnåelsen af sådanne strategiske mål. 
 
Løsnings-
model 2  Ved denne løsningsmodel nås det specifikke mål (1) vedrørende langsigtet tilgængelighed 
og sikkerhed for Europas ruminfrastruktur og 
-tjenester og delvist mål (4) vedrørende 
konvergensen af nationale politikker og EU-politikker og -investeringer inden for SSA og 
udforskning af rummet og konvergensen 
mellem foranstaltningerne på disse to områder og andre EU-politikker.
 Løsningsmodel 2 indebærer udgifter for 130 mio. EUR pr. 
år. Et SSA-system kan medføre besparelser på mindst 240 
mio. EUR pr. år. Denne løsningsmodel mindsker risikoen for 
en dominoeffekt som følge af ødelæggelse af rumfartøjer. 
Den har vigtige samfundsmæssige fordele: undgåelse af afbrydelse af satellitbasered e tjenester, af fejl på 
elektricitetsnettet og af nedslag af objekter nær Jorden. 
Positiv indvirkning på miljøet, hovedsagelig gennem mere viden fra vejrforholdene i rummet.
 Denne løsningsmodel er delvis, men ikke fuldt ud i 
overensstemmelse med EU 2020-vækststrategien. Selv om 
SSA er forbundet med et vist potentiale for innovation og 
vækst, er hovedformålet med SSA at beskytte 
ruminfrastrukturen. Innovationspotentialet inden for udforskning af rummet er ikke omfattet af denne 
løsningsmodel.
 
Løsnings-model 3
 Ved denne løsningsmodel nås mål (1), (2) og (4), men kun delvis mål (3) og (5). Denne 
løsningsmodel garanterer ikke uafhængig adgang til kredsløbsbaserede infrastrukturer. 
Løsningsmodel 3 giver EU en højere profil 
inden for rumrelaterede spørgsmål, men ikke den førende og strategiske rolle, som nævnes 
under mål 5.
 Løsningsmodel 3 indebærer ekstra udgifter på 400 mio. EUR 
pr. år.  Samlet set beløber denne løsningsmodel sig til 530 
mio. EUR om året. Afkastet ved investeringer i udforskning af rummet er ifølge forsigtige skøn 2,3 og 
beskæftigelsesmultiplikatorfaktoren på 2,8. Desuden er der 
tale om virkninger vedrørende Europas profil og innovationspotentiale, skabelse af højtkvalificerede job og 
gunstige afledte virkninger.
 Løsningsmodel 3 er i fuld overensstemmelse med EU 2020-strategien; den vil bidrage til innovationen og 
medføre afsmittende fordele på mange områder og inden for mange EU-politikker, herunder sundhed og miljø. 
 
Løsnings-model 4
 Ved denne løsningsmodel nås de fem identificerede mål.
 Baggrunden som den er beskrevet for løsningsmodel 3 gælder også for løsningsmodel 4. Samlet set beløber denne løsningsmodel sig til ekstra 900 mio. EUR om året, i alt 1,43 
mia. EUR om året.  Løsningsmodel 4 repræsenterer en 
betragtelig teknologisk udfordring, som vil øge hastigheden Hvad angår kohærens ligner denne løsningsmodel 
løsningsmodel 3.
 
 
DA 10   DA for den teknologiske udvikling og multiplicere afledte og 
afsmittende-virkningerne for økonomien og borgerne.  
 
 
DA 11   DA 8. TILSYN OG EVALUERING  
Nærværende konsekvensanalyse ledsager en me ddelelse om EU's fremtidige engagement i 
rummet, som vil kunne bane vej for forslaget om  det europæiske rumprogram. De detaljerede 
bestemmelser om overvågning og evaluering vil blive diskuteret i konsekvensanalysen for 
dette forslag. 
***