Forslag til Raadets beslutning om et saerprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration inden for telematiksystemer af almen interesse (1994-1998) (94/C 228/01) (Tekst af betydning for EOES) KOM(94) 68 endelig udg. 94/0079 (CNS)

(Forelagt af Kommissionen den 30. marts 1994)

RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 130 I, stk. 4,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg, og

ud fra foelgende betragtninger:

Raadet og Europa-Parlamentet har ved afgoerelse . . ./. . ./EF vedtaget et fjerde rammeprogramm om Det Europaeiske Faellesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (i det foelgende benaevnt FTU) for perioden 1994-1998, som bl.a. fastsaetter, hvilke foranstaltninger der skal gennemfoeres inden for telematiksystemer af almen interesse; naervaerende beslutning skal traeffes i lyset af den i praeamblen til ovennaevnte afgoerelse anfoerte begrundelse;

ifoelge traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal rammeprogrammet ivaerksaettes ved hjaelp af saerprogrammer, der udarbejdes inden for hver enkelt af de aktioner, som det bestaar af; i hvert saerprogram angives de naermere bestemmelser for programmets gennemfoerelse, varigheden af dette og de midler, der skoennes noedvendige hertil;

naervaerende program gennemfoeres hovedsagelig ved hjaelp af foranstaltninger med omkostningsdeling, samordnede foranstaltninger, forberedelses- ledsage- og stoetteforanstaltninger;

i henhold til traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal der foretages et skoen over de finansielle midler, der er noedvendige til gennemfoerelsen af dette saerprogram; de endelige beloeb vedtages af budgetmyndigheden i overensstemmelse med den relative prioritering givet til de omraader, der er omfattet af naervaerende program, inden for den foerste aktion i det fjerde rammeprogram;

i henhold til afgoerelse . . ./. . ./EF (det fjerde rammeprogram) skal det samlede maksimale beloeb til det fjerde rammeprogram tages op til fornyet overvejelse senest den 30. juni 1996 med henblik paa en forhoejelse; det beloeb der skoennes noedvendigt til gennemfoerelsen af dette program vil kunne forhoejes som foelge af denne revision;

idet naervaerende program kan medvirke markant til styrkelsen af vaekst, til forbedring af konkurrenceevnen og til fremme af beskaeftigelsen i Faellesskabet, som beskrevet i hvidbogen om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse (1);

ved Det Europaeiske Raads moede i Bruxelles den 10. og 11. december 1993 blev det besluttet paa grundlag af hvidbogen om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse at ivaerksaette en handlingsplan med konkrete tiltag baade i de enkelte medlemsstater og i hele EU, isaer i forbindelse med informationsstruktur og nye datakommunikationssystemer;

i forbindelse med gennemfoerelsen af EF's faelles politik (isaer vedroerende etableringen af det indre marked) er det vigtigt, at der udvikles og indfoeres nye datakommunikationssystemer og tjenester, da det vil styrke de europaeiske forskeres samarbejde og den europaeiske industris konkurrencedygtighed;

datakommunikation kan medvirke til at goere tjenester af offentlig interesse bedre og billigere, lette adgangen til informationskilder og forbedre borgernes livskvalitet; datakommunikation goer det lettere at udforme og udveksle elektronisk information paa alle EU's sprog;

brugerne skal inddrages i alle faser af FTU-projekterne, saa de kan fortaelle, hvad de har brug for, og saa de laerer at bruge de systemer, man naar frem til;

indholdet i det fjerde rammeprogram om Faellesskabets FTU-indsats er fastlagt i overensstemmelse med naerhedsprincippet; i naervaerende saerprogram fastlaegges indholdet af de aktiviteter, der i overensstemmelse med dette princip skal gennemfoeres inden for telematiksystemer af almen interesse;

i henhold til afgoerelse . . ./. . ./EF (det fjerde rammeprogram) er Faellesskabets handling blandt andet begrundet, saafremt forskningen bidrager til oeget oekonomisk og social samhoerighed i Faellesskabet og fremmer en global harmonisk udvikling heraf under fuld hensyntagen til den teknisk/videnskabelige kvalitet; dette program anses for at bidrage til gennemfoerelsen af disse maal;

dette program og gennemfoerelsen heraf bidrager til at styrke samvirket mellem de FTU-aktiviteter, der gennemfoeres inden for telematiksystemer af almen interesse af forskningscentre, universiteter og virksomheder, herunder navnlig smaa og mellemstore virksomheder, der er etableret i medlemsstaterne, og mellem disse og Faellesskabets tilsvarende FTU-aktiviteter;

de regler for virksomheders, universiteters, og forskningscentres (herunder FFC's) deltagelse og de regler for formidling af forskningsresultaterne, der er fastsat i de bestemmelser, der er omhandlet i artikel 130 J, finder anvendelse paa dette saerprogram;

ved gennemfoerelsen af dette program kan internationalt samarbejde, ud over associeringen af lande omfattet af aftalen om Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade (EOES), endvidere, i overensstemmelse med artikel 130 M, vise sig hensigtsmaessigt med andre tredjelande og internationale organisationer;

gennemfoerelsen af dette program omfatter ogsaa formidling og udnyttelse af FTU-resultater, navnlig over for smaa og mellemstore virksomheder, herunder navnlig virksomheder, der ligger i de medlemsstater eller regioner, der deltager mindst i programmet, samt tilskyndelse til forskermobilitet og -uddannelse, som udvikles inden for dette program og i det omfang, det er noedvendigt af hensyn til en tilfredsstillende gennemfoerelse;

ved gennemfoerelsen af dette program er det noedvendigt at fastsaette foranstaltninger, som fremmer smaa og mellemstore virksomheders deltagelse, navnlig ved teknologistimulerende foranstaltninger;

der boer foretages en vurdering af de oekonomiske og sociale virkninger samt de eventuelle teknologiske risici ved de aktiviteter, der gennemfoeres under dette program;

der boer for det foerste foretages en loebende og systematisk undersoegelse af, hvor langt gennemfoerelse af dette program er naaet, saa det om noedvendigt kan tilpasses til den videnskabelige og teknologiske udvikling inden for dette omraade; der boer for det andet paa et passende tidspunkt foretages en uafhaengig evaluering af resultaterne fra programmet, saaledes at alle fornoedne data er til raadighed ved fastlaeggelsen af maalene for det femte rammeprogram; endelig boer der, naar programmet er afsluttet, foretages en sidste evaluering af de resultater, der er opnaaet, sammenholdt med de maal, der er fastsat i denne beslutning;

FFC kan deltage i indirekte foranstaltninger omfattet af dette program;

Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) er blevet hoert -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Et saerprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration inden for telematiksystemer af almen interesse som beskrevet i bilag I vedtages for en periode, som begynder den (datoen for vedtagelsen af dette program) og slutter den 31. december 1998.

Artikel 2

1. De midler, der skoennes noedvendige til programmets gennemfoerelse, beloeber sig til 843 mio. ECU, herunder 10,3 % til udgifter til personale og drift.

2. En vejledende fordeling af midlerne er anfoert i bilag II.

3. Det ovennaevnte beloeb, der skoennes noedvendigt til programmets gennemfoerelse, vil kunne forhoejes som foelge af og i overensstemmelse med den afgoerelse, der er naevnt i artikel 1, stk. 3, i afgoerelse . . ./. . ./EF.

4. Budgetmyndigheden bestemmer, hvilke bevillinger der afsaettes til hvert regnskabsaar, under hensyntagen til de videnskabelige og teknologiske prioriteter, der er fastsat i det fjerde rammeprogram.

Artikel 3

De naermere bestemmelser for programmets gennemfoerelse, bortset fra dem, der er naevnt i artikel 5, er anfoert i bilag III.

Artikel 4

1. Kommissionen undersoeger loebende og systematisk, med passende bistand fra uafhaengige, eksterne eksperter, hvor langt gennemfoerelsen af dette program er naaet sammenholdt med de maal, der er anfoert i bilag I. Den vurderer navnlig, om maalene, prioriteringen og de finansielle midler stadig er afpasset efter situationens udvikling. Den forelaegger om noedvendigt forslag til tilpasning eller supplering af programmet paa grundlag af resultaterne af denne undersoegelse.

2. For at bidrage til den samlede evaluering af Faellesskabets indsats, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, i afgoerelsen om det fjerde rammeprogram, lader Kommissionen paa et passende tidspunkt uafhaengige eksperter evaluere den indsats, der er gjort inden for de omraader, der direkte er omfattet af dette program, og af forvaltningen heraf i de fem aar, der gaar forud for evalueringen.

3. Ved programmets udloeb lader Kommissionen uafhaengige eksperter foretage en sidste evaluering af de resultater, der er opnaaet sammenholdt med de maal, der er fastsat i bilag III til det fjerde rammeprogram og i bilag I til naervaerende beslutning. Den endelige evalueringsrapport forelaegges for Raadet, Europa-Parlamentet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg.

Artikel 5

1. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram, som er i overensstemmelse med maalene i bilag I, og som i givet fald ajourfoeres. I dette program fastlaegges de videnskabelige og teknologiske maal, etaperne for programmets gennemfoerelse og den finansiering, der paaregnes til de enkelte former for foranstaltninger til programmets gennemfoerelse.

I arbejdsprogrammet kan der endvidere i givet fald fastsaettes naermere bestemmelser med henblik paa at opnaa bedre vekselvirkninger med de forberedende faser af visse EUREKA-projekter.

2. Kommissionen indkalder projektforslag paa grundlag af arbejdsprogrammet.

Artikel 6

1. Kommissionen er ansvarlig for gennemfoerelsen af programmet.

2. Kommissionen bistaas i de i artikel 7, stk. 1, naevnte tilfaelde af et udvalg, der bestaar af repraesentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repraesentant som formand.

Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyn til, hvor meget det paagaeldende spoergsmaal haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgoerelser, som Raadet skal traeffe paa forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillaegges de stemmer, der afgives af repraesentanterne for medlemsstaterne, den vaegt, der er fastlagt i naevnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.

Kommissionen vedtager de paataenkte foranstaltninger, naar de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse.

Er de paataenkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, eller er der ikke afgivet nogen udtalelse, forelaegger Kommissionen straks Raadet et forslag til de foranstaltninger, der skal traeffes. Raadet traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal.

Har Raadet ved udloebet af en frist paa en maaned regnet fra forslagets forelaeggelse for Raadet ikke truffet nogen afgoerelse, vedtages de foreslaaede foranstaltninger af Kommissionen.

Artikel 7

1. Proceduren i artikel 6, stk. 2, anvendes i forbindelse med:

- udarbejdelse og ajourfoering af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1

- evalueringen af FTU-projekter, der oenskes finansieret af Faellesskabet og fastsaettelse af det beloeb, der skoennes noedvendigt til Faellesskabets bidrag til disse projekter, saafremt dette beloeb er paa over 2 mio. ECU

- de foranstaltninger, der skal traeffes for at evaluere programmet

- enhver aendring af den vejledende fordeling af midlerne, der er vist i bilag II, som ikke er omfattet af en budgetafgoerelse.

2. Kommissionen underretter paa hvert moede i udvalget dette om gennemfoerelsen af programmet i sin helhed.

Artikel 8

Kommissionen bemyndiges til i overensstemmelse med traktatens artikel 228, stk. 1, at indlede forhandlinger om indgaaelse af internationale aftaler med europaeiske tredjelande med henblik paa at knytte dem til hele eller en del af programmet.

Artikel 9

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

(1) KOM(93) 700 endelig udg. af 5. 12. 1993.

BILAG I

MAAL OG DET VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE INDHOLD

Dette saerprogram afspejler fuldt ud retningslinjerne i det fjerde rammeprogram, foelger rammeprogrammets udvaelgelseskriterier og indeholder en naermere praecisering af de videnskabelige og teknologiske maal.

Punkt 1.A i bilag III til rammeprogrammet udgoer en integrerende del af dette saerprogram.

Indledning

Det FTU-arbejde, der udfoeres som led i saerprogrammet for telematiksystemer, skal isaer koncentreres om den spirende informations- og kommunikationsinfrastruktur, som kommer til at udgoere nervesystemet i fremtidens informationssamfund. De foreslaaede FTU-omraader ventes at spille en afgoerende rolle for udviklingen af infrastrukturen under hensyntagen til maalsaetningerne om, at indsatsen skal vaere saa maalrettet som muligt og at industriens konkurrenceevne og borgernes beskaeftigelsesmuligheder og livskvalitet skal forbedres i hele EU.

Informations- og kommunikationsteknologi er et omraade i hastig udvikling. De forskellige teknologier kan sammensaettes i undertiden meget komplekse konfigurationer og dermed give forskellige kategorier af brugere, f.eks. offentlige tjenester eller privatpersoner, adgang til en lang raekke nye produkter og tjenester, som opfylder grundlaeggende sociale og oekonomiske behov. Begrebet »telematiksystemer« omfatter datakommunikationsudstyr, -programmer og -tjenester (fjernstudier, fjernarbejde, fjernlaegebehandling, fjernadministration af vej- og lufttrafik og lignende), som er sammensat af disse forskellige elementer.

Forskning og teknologisk udvikling (FTU) inden for telematiksystemer kan sikre, at det nye udbud af informations- og kommunikationsteknologi i videst muligt omfang opfylder brugernes behov. Dermed kan man nemlig holde dataudstyr og -tjenester ajour og goere dem mere brugervenlige. Forskning paa dette omraade vil i sidste ende kunne betale sig, eftersom det vil sikre, at datakommunikationssystemerne er tilpasset brugernes behov og sikrer EF-daekkende interoperabilitet.

Med velfungerende europaeisk datakommunikation faar borgerne bedre leve- og arbejdsvilkaar, virksomhederne og myndighederne kan organisere deres arbejde bedre, vaekstmulighederne bedres til gavn for beskaeftigelsen (som foelge af nye produkter og tjenester), EU's indre marked styrkes og den oekonomiske og sociale samhoerighed foroeges.

FTU-programmet inden for datakommunikationssystemer af almen interesse (telematikprogrammet) vil for oevrigt - paa grundlag af den erfaring, der er opstaaet i forbindelse med andre forskningsprogrammer vedroerende informations- og kommunikationsteknologi - medfoere et bedre afkast paa den stoette, der er tildelt til programmer som ESPRIT og RACE.

Ved Det Europaeiske Raads moede i Bruxelles den 10. og 11. december 1993 understregede man desuden paa grundlag af hvidbogen om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse, at det er vigtigt for investeringen og beskaeftigelsen, at der indfoeres nye datakommunikationssystemer med henblik paa f.eks. fjernarbejde og teletjenester til brug inden for uddannelse, sundhedsvaesen og transport.

I. BAGGRUND

Telematikprogrammet har to hovedmaalsaetninger. Den foerste er en gammelkendt maalsaetning, nemlig at fremme den europaeiske industris konkurrencedygtighed og beskaeftigelsen ved at udvikle nye datakommunikationssystemer og -tjenester, som f.eks. kan anvendes til fjernarbejde og diverse tjenesteydelser. Den anden, som er indfoert med den europaeiske unionstraktat, er at fremme de forskningsforanstaltninger, som er noedvendige for en EU-daekkende politik for andre omraader. Da programmet er brugerorienteret, bliver dette ogsaa prioriteret hoejt.

Denne FTU hviler paa den erfaring, der er opnaaet som led i det trejde rammeprogram, men arbejdet skal nu ogsaa foelge tre nye retningslinjer: der vil fremover blive lagt stoerre vaegt paa for det foerste at udvikle distribuerede og interaktive multimedieanvendelser i stedet for ren og skaer dataoverfoersel, for det andet at opfylde brugernes behov, og for det tredje at udarbejde loesninger inden for en rimelig omkostningsramme. Disse tre nye retningslinjer gaelder ikke blot for programmet som helhed, men for samtlige projekter, som det omfatter.

Retningslinjer for projekter

De enkelte projekter skal generelt foelge en femtrinsprocedure, hvor de beroerte brugere inddrages naert i samtlige faser af projektet.

For det foerste laegges der vaegt paa at indkredse brugernes behov, hvad enten de har givet udtryk for dem eller ej. Det drejer sig om et bredt udsnit af organisationer, f.eks. myndigheder eller virksomheder, hvor der udfoeres fjernarbejde, og enkeltpersoner som f.eks. forskere, bibliotekarer, laeger, flyveledere og handicappede, som har brug for sammenkoblede multimediestationer.

For det andet skal disse behov omsaettes i et saet funktionsspecifikationer, som opfylder alle brugeres krav, bl.a. vedroerende datasikkerhed og -fortrolighed. Specifikationerne skal ogsaa sikre EU-daekkende interoperabilitet for dataudstyr og -tjenester.

For det tredje skal der paa grundlag heraf ivaerksaettes proeveprojekter, som kan danne grundlag for at bedoemme konkurrencesituationen og opstille standarder, love og administrative bestemmelser. Disse proeveprojekter skal omfatte fire forskellige elementer.

De tre foerste er ens for alle projekter. Det drejer sig om ikke-brugsspecifikke net (f.eks. kommunikationsnet med hoej overfoerselshastighed via lyslederkabel eller satellit), ikkebrugsspecifikt udstyr (multimediebaserede terminaler, baerbart edb-udstyr osv.) og ikkebrugsspecifikke tjenester (multimediebaseret elektronisk post, fjerntilslutning til data- og informationsbaser, interaktiv simulation og virtuelle miljoeer).

Det fjerde element vedroerer brugsspecifikt software. Der skal udfoeres en saerskilt FTU vedroerende de brugsspecifikke elementer i projekterne, saa det sikres, at systemet opfylder brugernes behov. Men eftersom det er vigtigt at holde omkostningerne nede, skal der i videst muligt omfang sigtes mod at anerkende ikkebrugsspecifikke elementer, som kan vaere udviklet som led i andre programmer, f.eks. RACE og ESPRIT. Dermed etableres der en taet forbindelse mellem de tre foerste saerprogrammer i det fjerde rammeprogram (1994-1998), ligesom der vil vaere et naert samvirke mellem brugere af offentlige og private telenet, tjenesteleverandoerer og elektronik- og computerproducenter.

For det fjerde valideres proeveprojekterne af forskellige brugergrupper i et realistisk miljoe og i endnu taettere samarbejde med offentlige og private institutioner, med henblik paa at lette den senere formidling af de nye datakommunikationssystemer. Saadanne valideringsforsoeg kan undertiden give anledning til at gaa et par skridt tilbage, f.eks. for at tilpasse tidligere fastlagte funktionsspecifikationer eller for at viderefoere FTU-arbejde vedroerende forskellige komponenter, dvs. for paa saa tidligt et tidspunkt som muligt at inddrage andre forskningsprogrammer vedroerende informations- og kommunikationsteknologi.

For det femte skal de systemer, der er blevet valideret, ledsages af en plan for, hvordan de resultater, der er opnaaet, skal udnyttes, anbefalinger til standardiseringsorganisationer og lovgivende myndigheder, samt en vejledning i, hvordan man bedst indfoerer de nye datakommunikationssystemer.

Det FTU-arbejde, der udfoeres i de enkelte projekter, skal i videst muligt omfang tage hoejde for de problemer, aeldre og handicappede (som udgoer ca. en fjerdedel af EU's befolkning) kan taenkes at have i forbindelse med at bruge systemerne. Derfor skal FTU-arbejdet sikre at systemerne udvikles paa en saadan maade, at disse brugersgruppers behov kan opfyldes med stoerst mulig gennemslagskraft og omkostningseffektivitet.

Retningslinjer for gennemfoerelsen af telematikprogrammet

Der skal tages bedre hensyn til brugernes behov og omkostningsforholdene, ikke blot i de enkelte projekter, men ogsaa i det overordnede program. Det gaelder foerst og fremmest om at undgaa dobbeltarbejde i projekterne og sikre, at systemer, som ligner hinanden, men er udviklet inden for forskellige FTU-omraader, i videst muligt omfang opbygges med tilsvarende struktur. Den primaere eksistensberettigelse for et saerprogram inden for datakommunikation, som daekker flere sektorer, ligger i, at det kan skabe visse samvirkefordele og besparelser.

Det tredje rammeprogram var temmelig praktisk orienteret. Inden for de forskellige sektoromraader blev der ved hjaelp af hyppige samraadsmoeder mellem de forskellige »vertikale« lag i projekterne gjort en indsats for at fremme udvekslingen af oplysninger og undgaa dobbeltarbejde i proeveprojekterne. Og eftersom proeveprojekterne og de udvekslede erfaringer blev valideret af repraesentative brugergrupper, blev det lettere at udarbejde praktiske anbefalinger til de organisationer, som skal indfoere nye datakommunikationssystemer.

Denne pragmatiske fremgangsmaade vil blive bibeholdt. Der vil desuden blive arrangeret »horisontale«, dvs. tvaergaaende, samordningsmoeder mellem projekter fra flere forskellige sektoromraader med lignende temaer, som f.eks. fjernarbejde (forskere, laeger eller tjenestemaend i land- eller byomraader), brugergraenseflade og ergonomi samt forbedring af nettene og tvaereuropaeiske datakommunikationssystemer (her kan brugerne f.eks. vaere forskere, offentlige myndigheder, organbanker eller flyveledere).

Derudover skal den praktiske fremgangsmaade styrkes, ved at der forskes i datasystemdesign som led i programmets tvaergaaende FTU-arbejde.

Endelig skal der arbejdes grundigt med at samordne saerprogrammet med lignende programmer i medlemsstaterne eller hele Europa (EUREKA, ESA, EUROCONTROL og lignende).

Naar datakommunikationsudstyr og -tjenester er tilpasset brugernes behov og tilgodeser saavel oekonomiske som tekniske forhold, vil telematikprogrammet medvirke til at styrke det europaeiske erhvervslivs konkurrencedygtighed og optimere investeringen i Europas infrastruktur for information og kommunikation - ogsaa kaldet infostruktur.

Programmet omfatter tre hovedomraader, som igen er opdelt i ni »vertikale« anvendelsesomraader i alt:

- datakommunikation til tjenester af almen interesse (transport, sundhedsvaesen, administration)

- datakommunikation til videnformidling (forskere, biblioteker, uddannelse)

- datakommunikation til bedring af beskaeftigelsesmuligheder og levevilkaar (aeldre og handicappede, by- og landomraader, miljoebeskyttelse).

Der skal ogsaa ivaerksaettes tre tvaergaaende FTU-aktiviteter (telematikdesign, informationsdesign og sprogdesign), som skal styrke arbejdet inden for samtlige sektorer.

Endelig skal der ivaerksaettes ledsageforanstaltninger i forbindelse med internationalt samarbejde, udveksling af resultater samt uddannelse af forskere og brugere.

Endelig skal der ivaerksaettes teknologifremmende foranstaltninger paa grundlag af gennemfoerlighedspraemier for at fremme og lette de smaa og mellemstore virksomheders deltagelse.

II. FORSKNINGSOMRAADER

1. Datakommunikation til tjenester af almen interesse

Den europaeiske infostruktur kan ogsaa medvirke til at sikre, at det indre marked fungerer og give mulighed for at opfylde de nye forpligtelser, der foelger af traktaten om Den Europaeiske Union. Derfor er der brug for nye datakommunikationstjenester. Forskningen skal hovedsagelig vedroere tre omraader af stor politisk, oekonomisk og social vigtighed: myndighedernes arbejde, sundhedsvaesenet og transportomraadet. Forskningen skal ligge i forlaengelse af tidligere faellesskabsforanstaltninger inden for de paagaeldende omraader.

Myndigheder og forvaltning

Som led i TNA/IDA-programmet (Telematics Network for Administration/Interchange of Data between Administrations) skal der indfoeres systemer til behandling og udveksling af information mellem myndighederne. I TNA-programmet er der udarbejdet en raekke vejledende planer for datanet mellem myndighederne. Disse planer skal inddrages i forundersoegelser og pilotprojekter som led i det fleraarige program IDA. Derfor skal der ivaerksaettes forsknings-, udviklings- og demonstrationsforanstaltninger sideloebende med TNA/IDA-programmet, saa de tekniske fremskridt inden for multimediebaseret datakommunikation med tiden kan stilles til raadighed for myndighederne.

Maal

Det er tanken at give myndighederne mulighed for loebende at udnytte de relevante resultater af forskningen vedroerende datakommunikation. Hermed kan det offentliges arbejde hurtigt effektiviseres paa EU-plan paa den mest oekonomiske maade, ved at der indfoeres nye datakommunikationssystemer og -tjenester, hvormed man kan rationalisere de eksisterende infrastrukturer og udnytte de investeringer, der allerede er foretaget. FTU-arbejdet paa dette omraade vil ligeledes give mulighed for at opstille og fremme aabne standarder, som kan anvendes i specifikationer for udbud i forbindelse med datakommunikationssystemer.

Arbejdets art

Arbejdet skal dreje sig om to omraader. Det foerste vedroerer indfoerelse af datakommunikationssystemer, som kan lette udveksling af information mellem myndighederne. Dermed kan man anvende den nyeste teknologi inden for det administrative omraade, som er af stor betydning for det indre marked og gennemfoerelse af den europaeiske unionstraktat. Arbejdet kan f.eks. dreje sig om overfoersel af billeder (f.eks. for at ajourfoere hydrografiske og geografiske kort hurtigst muligt i forbindelse med fjernforvaltning af vej- og soetrafik), anvendelse af multimedie- og videomoedesystemer mellem myndighederne (f.eks. saa medlemsstaternes og EU-institutionernes myndigheder kan arbejde sammen via fjernsynsskaerme og dermed bryde Bruxelles' monopol paa tolkning og oversaettelse) eller udvikling af multimediebaserede dokumentationsservere vedroerende udbud og lovgivning.

Der skal ligeledes laegges stor vaegt paa at finde ud af, hvordan datakommunikationssystemerne skal tages i brug. For at sikre, at kontakten mellem myndighederne bliver saa effektiv og sikker som muligt, skal der ogsaa tages hoejde for eventuel tidligere forskning, som vedroerer sikkerhed i offentlige datanet (f.eks. i forbindelse med finansielle, oekonomiske og sociale statistikker), sprogproblemer, anvendelse af elektroniske underskrifter samt retlige spoergsmaal i forbindelse med overfoersel af data fra land til land. Endvidere skal der udvikles vaerktoejer og metoder til analyse af effektiviteten og kvaliteten af de tjenester, det offentlige udbyder.

Valideringsforsoeg og pilotprojekter

Myndighederne skal kunne indfoere de nye datakommunikationssystemer hurtigt og om noedvendigt tilpasse deres interne strukturer til dem, og valideringsforsoegene skal derfor omfatte projekter, hvor myndighederne faar adgang til avancerede datakommunikationstjenester, efterhaanden som de faar behov for dem. Dette arbejde skal foregaa i naert, aktivt samarbejde med de beroerte myndigheder og virksomheder fra edb- og telesektoren. Naar myndighederne selv medvirker direkte til at validere programmets systemer, vil resultaterne hurtigere blive formidlet blandt dem, hvilket betyder, at de teknologiske fremskridt ogsaa vil blive formidlet hurtigere.

Sundhedsvaesen

Europas sundhedsvaesen staar overfor en udfordring paa to planer. Udgifterne boer skaeres ned, idet det dog skal sikres, at alle, uanset tid og sted, har den samme adgang til sundhedspleje, og det skal sikres, at sundhedssektorens personale foelger med tiden og kan overkomme deres stadig mere komplekse opgaver. Erfaringen fra det tredje rammeprogram viser, at datakommunikation kan medvirke til at virkeliggoere disse maal.

Maal

Sigtet med denne FTU-foranstaltning er at viderefoere den igangvaerende forskning og sikre alle, som har at goere med sundhedsvaesen, adgang til EU-daekkende datakommunikationstjenester. Det er tanken at fremme indfoerelsen af nye systemer baseret paa nuvaerende og fremtidig teknologi. Her taenkes foerst og fremmest paa multimedieudstyr. Der vil isaer blive lagt vaegt paa at sikre, at overfoerselsmetoderne giver mulighed for fejlfri, konsekvent overfoersel af de relevante medicinske data, og at disse holdes fortrolige og sikres mod manipulation og fejl. Der skal foretages en taet samordning med saerprogrammet »biomedicinsk forskning og sundhed« og andre EU-programmer paa sundhedsomraadet, f.eks. »Europa mod kraeft« og »Europa mod AIDS«.

Arbejdets art

Arbejdet skal dreje sig om fire omraader. Det foerste omhandler hele journalfoeringsfasen (baseret paa multimedieudstyr), f.eks. billeddiagnostik, edb-journaler og overfoersel af disse i standardiseret form mellem forskellige institutioner og organisationer i sundhedssektoren (hospitaler, speciallaeger, praktiserende laeger, analyselaboratorier, socialvaesen osv.).

Der skal desuden foretages en samordning mellem alle deltagere og fremtidige brugere for at naa frem til en EU-standardiseret edb-journal, som ogsaa kan opbevare billeder, film og lignende data. Arbejdet skal saaledes medvirke til at sikre et ensartet sundhedsvaesen for alle paa lokalplan, regionalplan, landsplan og EU-plan.

For det andet skal der arbejdes for at give personalet i sundhedsvaesenet adgang til mere effektivt diagnosticerings- og behandlingsudstyr og forbedre forvaltningen af sundhedsvaesenet ved hjaelp af datakommunikationssystemer, som sundhedssektorpersonale kan bruge til at kommunikere og udveksle information om patienter eller faa raad fra kolleger. FTU-arbejdet skal foere frem til automatisering af visse diagnosticerings- og paavisningsfunktioner, hvis resultater kan formidles og kommenteres direkte via datanet. Et andet maal er at sammenkoble de forskellige hospitalers informationssystemer, diagnosticeringsudstyr, ekspertsystemer og specialiserede systemer til transmission af billeddiagnostik. Det er vigtigt, at udstyret kan fungere sammen, er kompatibelt og baseret paa modulprincippet. Det kan sikres ved at arbejdet baseres paa aabne systemarkitekturer og ved at der laegges vaegt paa mulighederne for dataoverfoersel og standarder for sammenkobling af datanet.

Desuden skal den seneste udvikling inden for interaktiv simulation og virtuelle miljoeer udnyttes med henblik paa at udvikle »virtuelle organer« til undervisningsbrug og forberedelse af kirurgiske indgreb. Det betrages f.eks. som vigtigt at udvikle en prototype af en virtuel hjerne. Der skal endvidere forskes i fjernassistance i forbindelse med kirurgi ved hjaelp af virtuelle miljoeer (virtuel tilstedevaerelse).

Endelig skal der udvikles datakommunikationssystemer, som kan lette behandling og overfoersel af epidemiologiske data, forvaltning af medicinske ressourcer, kvalitetskontrol i forbindelse med behandlingen samt ivaerksaettelse af overvaagnings- og alarmeringsprogrammer.

For det tredje skal FTU-arbejdet dreje sig om fjernlaegebehandlingen med henblik paa at sikre, at patienter i vanskeligt tilgaengelige omraader faar en ordentlig sundhedspleje, og at laeger i saadanne omraader kan konsultere andre laeger ved vanskelige tilfaelde. Patienter i vanskeligt tilgaengelige omraader, herunder oeer og skibe, skal via nye datakommunikationstjenester (interaktiv multimediekommunikation) have adgang til de samme diagnosticerings- og behandlingsfunktioner, som er til raadighed i de centrale beliggende omraader.

Til dette formaal skal der udvikles datakommunikationssystemer, hvormed man fejlfrit kan overfoere biologiske parametre og levende billeder via satellit eller jordbaserede bredbaandsnet. Det skal ligeledes vaere muligt paa afstand at stille en diagnose, fortolke medicinske data eller sikre overvaagning af behandling som f.eks. dialyse, uden at sikkerheden dermed bliver mindre. Disse datakommunikationssystemer skal vaere saa omfattende som muligt og vaere tilpasset pleje af patienter i hjemmemiljoe eller katastrofeofre paa selve ulykkesstedet.

Endelig skal der udvikles datakommunikationssystemer til stoette for sygdomsforebyggende EU-foranstaltninger for at give laeger og laegfolk adgang til information - som er tilpasset den enkeltes forkundskaber - om forebyggelse og paavisning af sygdomme, som truer store dele af befolkningen.

Valideringsforsoeg og pilotprojekter

Valideringsforsoegene skal foretages i naert samarbejde med repraesentanter for de grupper, der kommer i beroering med sundhedsvaesenet. Der skal isaer laegges vaegt paa at inddrage lokalomraadernes sundhedssektorpersonale i datakommunikationssystemer paa regionalt, nationalt og EU-daekkende plan. Ved opbygningen af dette net skal der foerst og fremmest laegges vaegt paa at sammenkoble de institutioner og centre, hvor der udfoeres referencearbejde og nyskabende udvikling.

Transportomraadet

Det tredje rammeprograms forsoeg og pilotprojekter har vist, at datakommunikationssystemer og -tjenester inden for vejtrafikomraadet kan hjaelpe med til at undgaa trafikkaos, effektivisere person- og godstransporten, oege trafiksikkerheden, mindske generne ved vejtransport og beskytte miljoeet, dvs. virkeliggoere maalsaetninger, som ligger til grund for den faelles transportpolitik.

Maal

Inden for telematikprogrammet skal der foretages en viderefoerelse og uddybning af forskningen vedroerende datakommunikation inden for transport, og EU's FTU skal udvides til at omfatte andre transporttyper, f.eks. flytransport, saa man bedre kan virkeliggoere maalsaetningerne i den faelles transportpolitik uden at skade de europaeiske virksomheders konkurrenceevne. Arbejdet skal samordnes noeje med de andre saerprogrammer, som vedroerer transportomraadet: »industri- og materialteknologi«, »teknologi til renere og effektiv produktion og anvendelse af energi« og »transport«.

Arbejdets art

Arbejdet skal omfatte samtlige omraader, hvor datakommunikation anvendes inden for transportomraadet, lige fra indsamling og behandling af data til overfoersel og modtagelse af dem. Det er tanken at sikre industriel konsekvens mellem alle disse omraader og opstille konsekvente specifikationer, graenseflader og brugervejledninger, som kan sikre, at man kan sammenkoble net og bruge forskelligt udstyr og tjenester i forening. Der skal ogsaa tages hoejde for, hvordan indfoerelsen af systemerne skal foregaa.

Der vil isaer blive lagt vaegt paa brugernes behov samt paa at fremme udviklingen af standardiserede datakommunikationssystemer til forskellige transporttyper og udvikle nye, avancerede systemer, som kan oege effektiviteten og sikkerheden paa transportomraadet. Her kan man anvende baade jordbaserede net og kommunikations- og navigationssatellitter. Det skal endvidere undersoeges, hvordan de nye systemer vil paavirke rejsevanerne og efterspoergslen efter transporttjenester. Endelig skal der udarbejdes strategier for overgangen mellem de forskellige generationer af datakommunikationssystemer.

Hvad angaar vejtransport sigtes der mod at udvikle og integrere effektive datakommunikationssystemer og -tjenester til trafikkontrol og forvaltning af person- og godstransport i og mellem byomraader. Paa dette omraade vil det vaere noedvendigt at ivaerksaette pilot- og demonstrationsprojekter paa grundlag af de resultater, der er opnaaet i det tredje rammeprogram. Disse projekter skal samordnes med medlemsstaternes og EU's andre programmer inden for omraadet.

Endvidere skal der forskes i forskellige typer koerselsautomatik: forbedring af foererens opfattelse af synsindtryk, navigationssystemer, systemer til kontrol af koeretoejers funktioner og alarmering af foereren samt kollisionshindrende systemer. Naar alle disse funktioner bygges sammen, bliver resultatet et datakommunikationssystem, som ved hjaelp af »intelligent« koerselsautomatik til motorvejsbrug kan blive en stor fordel isaer for kommercielle koeretoejer. Visse af disse systemer kan ogsaa tilpasses bytrafik. Der skal under arbejdet tages hoejde for eventuelle oekonomiske begraensninger.

Forskningsarbejdet skal ogsaa omfatte datakommunikationssystemer, som f.eks. kan give trafikanterne oplysninger om vejenes tilstand og dermed lette valg af transportmiddel og rejsetidspunkt. Det vil medfoere stoerre trafiksikkerhed og lette administrationen af transportomraadet.

Forskningen paa dette omraade skal loebende samordnes noeje med saerprogrammet »transport«, EUREKA og lignende forskningsprogrammer, isaer i medlemsstaterne.

Hvad angaar lufttrafik vil der blive lagt vaegt paa at udvikle datakommunikationssystemer, som kan foere frem til et EU-daekkende standardiseret flyveledersystem. Det vil sikre flypassagererne en bedre service.

I foerste omgang skal der udvikles datakommunikationssystemer, som anvender satellitter og avancerede kommunikationsnet, for bedre at kunne lokalisere, overvaage og navigere fly og optimere flyenes og kontroltaarnenes systemer til kollisionsforhindring og instrumentlanding.

For det andet skal arbejdet medvirke til moderniseringen af eksisterende flyveledersystemer ved at optimere det tvaereuropaeiske lufttrafikdatanet og lette flyvelederne og piloternes arbejde ved hjaelp af multimediebaserede datakommunikationssystemer, herunder beslutningsstoettesystemer (DSS). Arbejdet skal inddrage de nyeste fremskridt inden for virtuelle miljoeer.

Forskningen skal samordnes med det arbejde, der foregaar i de andre saerprogrammer, som vedroerer transportomraadet, samt i europaeiske organisationer som f.eks. Eurocontrol og ESA og i medlemsstaternes civile flyselskaber.

Datakommunikationssystemerne skal kunne anvendes inden for samtlige transporttyper og vaere saa billige som muligt, og derfor skal der ogsaa forskes i soe-, flod- og jernbanetransport.

Her er det isaer tanken at udvikle en ny generation af styrings- og kommunikationssystemer, som kan oege trafikkapaciteten, og systemer, som giver passagererne adgang til multimediebaserede tjenester.

Hvad angaar kombineret transport (person- og godstransport) skal der udvikles nye telematiksystemer og -tjenester, som kan effektivisere integrationen og driften af transportsystemet, sikre kunderne en bedre informationsgrad og goere det lettere at vaelge den bedst egnede kombination af transportmidler. Inden for passagertransport vil der navnlig blive lagt vaegt paa offentlige transportmidler. Der skal udvikles datakommunikationssystemer, hvormed man kan optimere brugen og forvaltningen af kombineret transport, hvilket ogsaa forudsaetter, at der forskes i direkte kommunikation med de beroerte myndigheder.

Der vil ogsaa blive lagt vaegt paa at forvalte transportens indvirkning paa miljoeet. Her er det tanken at udvikle datakommunikationssystemer, hvormed man kan fastlaegge strategier for reduktion af koeretoejers forurening og minimere risikoen ved transport af farlige stoffer.

Endelig skal der forskes i, hvordan man ved hjaelp af datakommunikation kan integrere geografiske informationssystemer (GIS) vedroerende forskellige transporttyper. Det kan f.eks. foregaa paa grundlag af faellesskabsprogrammet til etablering af et marked for informationstjenester (IMPACT). Arbejdet skal samordnes noeje med saerprogrammet »transport«. Inden der igangsaettes pilotprojekter under realistiske forhold, ville det maaske vaere en god idé at foretage laboratoriesimulationer ved hjaelp af modeller, som opstilles som led i dette saerprogram.

Valideringsforsoeg og pilotprojekter

De relevante lokale og nationale myndigheder skal inddrages i dette arbejde, og der skal tages hensyn til det valideringsarbejde, der udfoeres i forbindelse med andre saerprogrammer, som vedroerer transportomraadet. Valideringen skal foere frem til, at man kan sikre, at datakommunikationssystemerne er teknisk tilfredsstillende for brugerne og maalrettede i forbindelse med forvaltning af lufttrafik, integreret styring af by- og motorvejstrafik, »automatisk« motorvejskoersel, automatisk kontrol af tog, forvaltning af soetrafik og forvaltning af kombineret transport.

2. Datakommunikation til videnformidling

For at lette omstillingen til det nye informationssamfund skal Europa opbygge en infostruktur, som giver mulighed for at fremsende, udveksle og ajourfoere data paa afstand. Forskningscentre, universiteter, biblioteker, forlag og uddannelsesafdelinger i virksomhederne betjener sig af eksisterende viden og skaber samtidig ny viden. Forskningen skal medvirke til udarbejdelsen af nye systemer, som man kan bruge til at konsultere, formidle og ajourfoere denne viden. Der skal tages hoejde for baade privatpersoners og virksomheders behov samt de gaeldende markedsforhold. Foranstaltningerne ligger i vidt omfang i forlaengelse af tidligere faellesskabstiltag inden for de paagaeldende omraader, som indgik i det tredje rammeprogram.

Datakommunikation til forskning

Europaeiske forskere har i stadig hoejere grad brug for effektive maader at overfoere informationer. Derudover skal de kunne faa adgang til proeveanlaeg, videnskabelige databaser og distribuerede mainframes overalt i EU og andre dele af verden.

Maal

Det er tanken at udvikle avancerede datakommunikationssystemer, som giver europaeiske forskere mulighed for at samarbejde, uanset hvor i EU de befinder sig, samtidig med at det skal vaere lettere for brugerne at faa adgang til resultaterne af forskningen. De nationale og specialiserede net, der allerede findes, boer kunne drage fordel af de fremskridt, der er sket inden for hoejhastighedsnet og indgaa i et europaeisk forbindelsesnet. De europaeiske datakommunikationssystemer til forskning vil give mulighed for paa en effektiv maade at samordne EU-medlemsstaternes FTU-tiltag. Derudover vil resultaterne ogsaa vaere til gavn for andre omraader, hvor der arbejdes med datakommunikation.

Arbejdets art

Der skal findes en loesning paa de problemer, der kan vaere i forbindelse med forskning, som foregaar i vanskeligt tilgaengelige omraader, hvor viden formidles via omfattende datanet, som skal fungere i et aabent miljoe med forskellige typer udstyr og kommunikationstjenester med hoej datahastighed. De spoergsmaal, der skal afklares, er foerst og fremmest om udstyret er kompatibelt, om de tjenester, der udbydes via nettene, har en tilstraekkelig hoej kvalitet, driftssikkerhed og datasikkerhed, samt om forsyningspligten overholdes. Forskningsomraaderne omfatter datanettenes arkitektur og protokoller samt forvaltning, kontrol og beskyttelse af nettene. Arbejdet skal dreje sig om tre omraader.

For det foerste skal der foretages en vurdering af de nye metoder til sammenkobling af de europaeiske net samt den hoejere overfoerselshastighed, som de nye systemer vil forudsaette. I perioden 1994 til 1998 er det tanken at oege overfoerselshastigheden foerst til 34 og senere til 155 megabits i sekundet. Sammenkoblingen er en forudsaetning for, at forskningen i EU kan opretholde sin stilling paa verdensplan, ligesom det vil vaere af afgoerende betydning for det europaeiske erhvervsliv fremover.

For det andet skal der forskes i avancerede, distribuerede multimedietjenester og dermed dannes grundlag for kooperativ forskning i uddannelsesinstitutioner og virksomheder. Hermed taenkes foerst og fremmest paa indfoerelse af datakommunikationsmidler, hvormed man kan faa adgang til information inden for fremtidens store videnskabelige datanet og udfoere kooperativt distancearbejde ved hjaelp af fjernovervaagning, fjernarbejde eller videomoeder.

Endelig skal der fastlaegges en procedure for udvaelgelse, fremskaffelse og fremlaeggelse af videnskabelig information eller loebende forskningsresultater, saa de bliver let tilgaengelige for de brugere, der oensker at bruge dem. Der skal imidlertid ogsaa tages hensyn til spoergsmaalet om intellektuel ejendomsret.

Valideringsforsoeg og pilotprojekter

700 000 forskere og ingenioerer, som for en stor dels vedkommende arbejder med fysik og naturvidenskab, er en ideel forsoegsbrugergruppe til validering af avancerede datakommunikationssystemer, som i sidste ende skal komme andre brugergrupper til gode. Det fremmer standardiseringsarbejdet. Disse valideringsforsoeg skal benytte sig af eksperimentelle bredbaandsnet i medlemsstaterne og det europaeiske forbindelsesnet. Forsoegene vil f.eks. kunne vaere af nytte for forskere, som deltager i det fjerde rammeprograms foerste foranstaltning (FTU inden for industrielle teknologier, miljoe, biovidenskab og -teknologi, energi, informations- og kommunikationsteknologi).

Disse foranstaltninger skal samordnes noeje med foranstaltninger i andre lande, bl.a. Central- og OEsteuropa, for at styrke EU's forbindelser til den oevrige verden paa det videnskabelige omraade.

Undervisning og uddannelse

Samfundet udvikler sig i dag med rivende hast, og der skal ske en solid omstilling i undervisningssystemerne, hvis EU's konkurrenceevne skal sikres ogsaa fra denne side. EU's virksomheder, foerst og fremmest de smaa og mellemstore, bliver noedt til paa varig vis at sikre, at arbejdsstyrken har de fornoedne kvalifikationer. Samtidig vil et stigende antal studerende og arbejdstagere, isaer i de yngre generationer, som er vokset op med edb, have behov for uddannelse og videreuddannelse, som tager hoejde for den enkeltes behov og muligheder, erfaring og ny knowhow. Det arbejde, der foretages som led i det tredje rammeprogram, har vist, at datakommunikation kan goere det lettere for universiteter og uddannelsesafdelinger at loese saadanne problemer.

Maal

Maalet med denne foranstaltning er at viderefoere ovennaevnte foranstaltninger, samtidig med at der tages hensyn til den fortsatte udvikling inden for multimediekommunikation via bredbaandsnet eller satellit samt fremskridtene inden for interaktiv simulation og virtuelle miljoeer, hvilket skal give mulighed for at goere de tjenester, der tilbydes, mere interaktive, lette adgangen til multimediedokumenter og tjenester samt skraeddersy uddannelsesprogrammer. Det skal sikres, at der er naer forbindelse mellem det nye saerprogram »maalrettet sociooekonomisk forskning«, den fjerde foranstaltning i rammeprogrammet vedroerende uddannelse af forskere og andre EU-foranstaltninger i forbindelse med uddannelse.

Arbejdets art

Arbejdet vedroerer to omraader. Inden for begge omraader gaelder det om at udvikle oekonomiske datakommunikationsloesninger. For det foerste skal det arbejde, der blev udfoert i forbindelse med udviklingen af datakommunikationstjenester i det tredje rammeprogram viderefoeres og valideres for at finde den bedst mulige kombination af de eksisterende kommunikationsmidler (satellitter, ISDN, interaktive kabelnet), saa snart der er foretaget en grundig teknisk, oekonomisk og paedagogisk analyse af de enkelte tjenestetyper og brugergrupper i reelle brugssituationer (hoejere laereanstalter, virksomheder, enkeltbrugere). Det skal ogsaa sikres, at personer under uddannelse kan faa fjernadgang til en omfattende base for videnformidling via det europaeiske biblioteksnet.

For det andet skal der udvikles en ny generation af datakommunikationssystemer, som giver mulighed for fjernstudier, gruppeuddannelse ved hjaelp af videomoeder, edb-stoettede konferencenet og multimediebaseret elektronisk post. Denne type systemer forudsaetter forskellige avancerede funktioner saasom elektroniske tavler, nettilslutning for arbejdsgrupper og adgang til distribuerede kursusdatabaser, multimediebiblioteker og »virtuelle laboratorier«, hvor man kan foretage forsoeg uden fysisk tilstedevaerelse. Med henblik herpaa skal der udfoeres forskning inden for multimediesystemer baseret paa bredbaandsnet og digital satellittransmission til brug ved fjernstudier.

Derudover skal det undersoeges, hvordan uddannelserne kan tilpasses og hvilke nye muligheder der er i forbindelse med laerepladser. Her er det foerst og fremmest tanken at aabne mulighed for lokal faguddannelse ved at integrere uddannelsessystemer i individuelle arbejdsstationer, som evt. kan indgaa i et net. Desuden skal der foretages undersoegelser af mulighederne for at udforme skraeddersyede, interaktive uddannelsessystemer, bl.a. ved at anvende »elektroniske boeger«. Der vil desuden blive lagt saerlig vaegt paa at finde datakommunikationsloesninger, som er tilpasset uddannelsen af forskere i Europa. Parallelt vil der blive lagt vaegt paa sprogundervisning, hvor man f.eks. kan anvende talegenkendelse og talebaseret elektronisk post. Endelig skal der forskes i nye undervisningsformer, som kan anvende virtuelle miljoeer.

Valideringsforsoeg og pilotprojekter

De systemer, der udvikles, skal evalueres under realistiske forhold, hvor der isaer laegges vaegt paa de tekniske begraensninger og indfoerelsen af systemet, brugernes reaktioner, ergonomisk kvalitet, paedagogisk virkningsgrad, oekonomisk baeredygtighed og indvirkning paa undervisningsinstitutionen eller -afdelingen. Medlemsstaternes myndigheder - baade statslige, regionale og lokale - skal inddrages i et naert samarbejde paa dette omraade.

Valideringsforsoegene drejer sig hovedsagelig om universitets- og efteruddannelsesnet, som foerst og fremmest skal anvendes af specialister, forskere og ingenioerer enkeltvis eller i grupper, samt andre brugerkategorier, som har at goere med de omraader, saerprogrammet vedroerer, som f.eks. bibliotekarer og laeger. Der skal isaer laegges vaegt paa validering af datakommunikationssystemer, som er tilpasset smaa og mellemstore virksomheders behov. Valideringsforsoegene skal ogsaa give mulighed for af forbinde undervisningscentre i net, saa de kan udnytte hinandens ressourcer. De erfaringer, der opnaas her, kan med tiden danne grundlag for et EU-daekkende udbud af uddannelsestjenester og muligheder for fjernstudie.

Biblioteker

Den rigdom af ressourcer, de europaeiske biblioteker udgoer, udnyttes slet ikke i tilstraekkelig grad, og det paa trods af, at det bliver stadig vigtigere at forvalte viden og formidle information. Det er et slemt handicap for EU. Det skyldes isaer, at stoerstedelen af bibliotekerne ikke fuldt ud udnytter mulighederne ved den nye informations- og kommunikationsteknologi og stadig ikke er tilsluttet datanet. Selvom et stigende antal efterhaanden har skaffet sig avanceret teknologi til intern forvaltning af dokumentation og biliografiske ressourcer, er det stadig vanskeligt at faa adgang til disse ressourcer eller anvende flere bibliotekers kataloger paa en gang. Kun et ringe antal biblioteker har for naervaerende tilstraekkelig erfaring inden for udvikling og anvendelse af datakommunikationssystemer.

Derfor har brugerne af datanet ikke adgang til vigtige ressourcer, som burde vaere lettilgaengelige, saa bibliotekerne kunne udgoere et af knudepunkterne i den europaeiske infostruktur. Paa denne baggrund skal forskningen hjaelpe med til at forbedre og videreudvikle datakommunikationsforbindelserne mellem biblioteker, forlag, forskere, hoejere laereanstalter og andre undervisningscentre.

Maal

Sigtet med denne foranstaltning er at bidrage til indfoerelsen af et europaeisk biblioteksnet, dels ved at bane vejen for systemer, hvormed bibliotekernes ressourcer goeres mere lettilgaengelige, dels ved at goere det muligt at inddrage dem i den europaeiske infostruktur.

Med dette for oeje skal det paa EU-plan sikres, at bibliotekernes systemer kan sammenkobles og dermed fungere som nettets hovedende i medlemsstaten, ligesom indfoerelsen af datakommunikationssystemer skal fremmes i de mindre avancerede biblioteker. Endelig skal der ivaerksaettes uddannelsesforanstaltninger og oplysningskampagner for bibliotekernes personale, hvor man kan udveksle erfaringer om, hvordan arbejdet bedst gribes an.

Arbejdets art

FTU-arbejdet skal baseres paa det tredje rammeprograms forundersoegelse af, hvordan man bedst kunne indfoere edb i bibliotekerne. Her blev der ogsaa opstillet et saet specifikationer for, hvordan sammenkoblingen skal foregaa. Arbejdet skal ligge inden for to indsatsomraader.

For det foerste skal der udvikles avancerede systemer, som kan lette adgangen til bibliotekernes ressourcer. Det er i foerste omgang tanken at optimere etablering og udveksling af automatiserede bibliografier og sikre den direkte adgang til kataloger og andre ressourcer via de eksisterende net. Dernaest skal der udvikles metoder til at indsamle, lagre og konsultere vidt forskellige dokumenter ved hjaelp af elektroniske medier. Endelig skal der udarbejdes elektroniske lagringsmetoder, som giver mulighed for at bevare og konsultere sjaeldne eller skroebelige vaerker.

For det andet skal bibliotekerne sammenkobles og inddrages i den europaeiske infostruktur. Dette arbejde har bl.a. til formaal at sikre, at systemer, som udvikles i vidt forskellige miljoeer, ogsaa kan fungere sammen. Det skal vaere muligt for brugere overalt i EU at faa adgang til et net af sammenkoblede biblioteker og andre informationskilder. Endelig skal der udvikles elektroniske forbindelser, saa bibliotekerne umiddelbart kan udveksle dokumenter fra mange forskellige kilder (databaser, biblioteker, boghandler, forlag og lignende).

Valideringsforsoeg og pilotprojekter

Valideringen af dette arbejde skal varetages af forskellige brugerkategorier som f.eks. forskere, studerende og erhvervsvirksomheder, som vurderer de bibliotekstjenester, der har relevans for dem. Endvidere skal valideringen omfatte virksomhederne inden for informations- og telesektoren, biblioteker, forlag, boghandler og enkeltpersoner. Sideloebende med valideringsforsoegene skal der arbejdes for at opstille et standardiseret udvekslingsformat for bibliotekernes data og sikre, at resultaterne formidles saa effektivt som muligt, samt at bibliotekernes personale oplyses og uddannes i brugen af datakommunikation.

3. Datakommunikation til bedring af beskaeftigelsesmuligheder og levevilkaar

Datakommunikationssystemer og -tjenester boer ogsaa medvirke til at bedre borgernes beskaeftigelsesmuligheder og levevilkaar ved at give socialt daarligt stillede personer saasom aeldre og handicappede en stoerre grad af uafhaengighed, forbedre landsplanlaegningen og effektivisere miljoebeskyttelse.

Land- og byomraader

Det tredje rammeprograms program vedroerende anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi i landdistrikterne (ORA) har vist, at de landdistrikter, hvis oekonomiske, sociale og kulturelle infrastruktur ikke virker umiddelbart fordelagtig for virksomheder og enkeltpersoner, delvis kan afhjaelpe disse ulemper ved at anvende datakommunikationssystemer og -tjenester. Dermed kan de forbedre kvaliteten af tjenesteydelserne, styrke erhvervsmiljoeet og give borgerne stoerre livskvalitet og bedre beskaeftigelsesmuligheder via fjernarbejde. En lang raekke erhvervsmaessigt svaekkede omraader i stoerre og mindre byer har for oevrigt lignende vanskeligheder og skulle derfor med held kunne anvende tilsvarende loesninger.

Maal

Det er tanken at give mulighed for at igangsaette nye oekonomiske aktiviteter, styrke de traditionelle aktiviteter og forbedre livskvaliteten til fordel for by- og landomraader, som ikke raader over hensigtsmaessige sociooekonomiske og kulturelle infrastrukturer. Ved hjaelp af datakommunikationssystemer kan man udnytte fjernarbejde til at igangsaette nye aktiviteter, give virksomhederne adgang til visse basistjenester - databaser, overvaagning, assistance, videreuddannelse - og give borgerne i disse omraader adgang til grundlaeggende tjenesteydelser som f.eks. laegebehandling uddannelse, kulturelle tilbud og offentlige tjenester.

Det vil bremse affolkningen, nedsaette befolktningstaetheden i storbyerne og bringe nyt liv til landomraaderne. Denne foranstaltning skal samordnes noeje med andre EU-tiltag og -programmer vedroerende strukturpolitik samt saerprogrammet »maalrettet sociooekonomisk forskning« hvad angaar social udstoedelse.

Arbejdets art

FTU-arbejdet vedroerer udvikling og tilpasning af datakommunikationssystemer til to hovedanvendelser.

Den foerste er fjernarbejde, som f.eks. kan bestaa i, at enkeltpersoner arbejder hjemme, at virksomheder tilbyder forskellige teletejenester, at arbejdsopgaver udfoeres uden for virksomheden eller at der oprettes samarbejdsnet mellem virksomheder. Arbejdet skal foerst og fremmest dreje sig om anvendelse af ikkebrugsspecifik teknologi (bl.a. multimediebaserede arbejdsstationer, administrationssystemer til samarbejdsnet, telefon- og videomoeder og forskellige net, saasom ISDN og de fremtidige bredbaandsnet). Det er maalet at oege de lokale virksomheders konkurrencedygtighed og produktivitet, isaer i smaa og mellemstore virksomheder, hvis levedygtighed har afgoerende betydning for beskaeftigelsen.

Det andet omraade har at goere med kollektive teletjenester. Den nye teknologi inden for omraadet - saasom digitale mobiltelefoner, interaktive CD'er, VSAT-terminaler og interaktivt tv - kan anvendes til at faa adgang til talebaseret information, data og billeder. Dermed vil enkeltpersoner, virksomheder, lokalmyndigheder og andre grupper kunne konsultere databaser og fagbiblioteker, anvende talebaserede informationstjenester og faa adgang til andre tjenester i forbindelse med f.eks. fjernlaegebehandling, audiovisuelle tjenester, fjernuddannelse, socialvaesen og turisme.

De nuvaerende sorte pletter paa kortet (isaer hvad angaar daarlig kabeldaekning og daarlige modtageforhold i visse omraader) skal afhaelpes ved at der etableres traadloese kommunikationssystemer, som kan sikre adgangen til information og tjenester overalt. Det skal ogsaa undersoeges, hvilke muligheder der er for at sammenkoble disse lokalnet med nationale og internationale net. Her taenkes isaer paa den europaeiske infostruktur.

Valideringsforsoeg og pilotprojekter

Valideringsforsoegene kan drage stor nytte af de forskellige net, der allerede er etableret som led i programmet vedroerende anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi i landdistrikterne samt de eksisterende samarbejdsnet mellem europaeiske byer (Eurocities, Telecities osv.). De skal samordnes med de pilotprojekter, som er ivaerksat som led i landsplanerne for visse medlemsstater eller EU-programmer med regionalt sigte. Der vil isaer blive lagt vaegt paa, at brugerne accepterer datakommunikationssystemerne, og at de er lette at anvende.

AEldre og handicappede

TIDE-programmet har vist, at informations- og kommunikationsteknologi kan vaere et middel til at opfylde disse gruppers saerlige behov.

Maal

Sigtet med denne FTU-foranstaltning er at stille informations- og kommunikationsteknologi til raadighed for aeldre og handicappede og dermed give dem bedre levevilkaar og en hoejere grad af uafhaengighed samt goere det lettere for dem at integrere sig i samfundet. Der vil isaer blive lagt vaegt paa at indkredse disse gruppers behov og validere brugerudviklede systemer. Endelig skal der foretages en taet samordning med andre saerprogrammer inden for dette omraade, f.eks. »biomedicinsk forskning og sundhed« og »industri- og materialeteknologi«; hvor ikke-brugsspecifikke teknologier (saasom bioteknologi og ny materialeteknologi) stilles til raadighed for aeldre og handicappede, og saerprogrammet »maalrettet sociooekonomisk forskning«. Der skal ogsaa vaere naer kontakt til handlingsprogrammet til fordel for handicappede (HELIOS).

Arbejdets art

Forskningsarbejdet skal fokuseres om to omraader: adgang til datakommunikationstjenester og afhjaelpning af nedsat funktionsdygtighed. I det foerste tilfaelde boer aeldre og handicappede - herunder navnlig personer med nedsatte aandsevner, syn eller hoerelse - have mulighed for i fuldt omfang at deltage i det oekonomiske og sociale liv.

Det er tanken at udvikle (foerst og fremmest audio-visuelt) udstyr og graenseflader, hvormed disse grupper via eksisterende og fremtidige datakommunikationssystemer kan faa adgang til fjernarbejde, fjernstudier og lignende samt kulturelle programmer. Der skal endvidere udvikles »intelligente« systemer til disse grupper, f.eks. ved hjaelp af fjernbetjening, alarmsystemer eller vejvisningssystemer. Endelig skal der ivaerksaettes ordninger for at uddanne de personer, som skal arbejde med det udstyr, der udvikles.

Hvad angaar afhjaelpning af nedsat funktionsdygtighed skal der udvikles informations- og kommunikationsteknologibaserede systemer, som kan rette op paa eller afhjaelpe aeldre og handicappedes nedsatte funktionsdygtighed. Dette omfatter f.eks. systemer, som kan bedre disse gruppers foerlighed, mulighed for at kommunikere eller for at fungere i naermiljoeet. Arbejdet skal ogsaa omfatte nye fremskridt i forbindelse med virtuelle miljoeer og fjernbetjening af robotter (»virtuel tilstedevaerelse«).

Valideringsforsoeg og pilotprojekter

Det skal under realistiske forhold godtgoeres, at de systemer og tjenester, der udvikles, er teknisk mulige or maalrettede. Resultaterne skal bl.a. valideres ved at sammenkoble centre, hvor der udvikles revalideringsteknologier, i net.

Forundersoegelse: datakommunikation paa miljoeomraadet

Der skal foretages forundersoegelser af, hvordan man kan anvende datakommunikationssystemer paa andre omraader, hvoraf miljoeet er det vigtigste.

Maal

Det er tanken at undersoege, hvordan man mest hensigtsmaessigt kan anvende datakommunikationssystemer til at beskytte og forbedre miljoeet. Foranstaltningen skal samordnes noeje med den faelles EU-politik for omraadet og med saerprogrammet »miljoe og klima«.

Arbejdets art

Forskningsarbejdet inden for dette omraade skal i foerste omgang dreje sig om EU-tiltag paa miljoeomraadet, som allerede er ivaerksat som led i andre saerprogrammer, og hvor man kan drage nytte af datakommunikation. Her taenkes foerst og fremmest paa det europaeiske miljoeagentur og det planlagte jordobservationscenter.

Forskningsarbejdet skal ogsaa koncentrere sig om datakommunikationssystemer til overvaagning og automatisk alarmering af luft- og vandforurening. Der skal ogsaa udvikles systemer, som giver mulighed for kontrol med kernekraftvaerker, kemiske vaerker og naturkatastrofer, herunder oerkendannelse, jordskaelv og skovbrande. Forskningsarbejdet skal endvidere dreje sig om udvikling og sammenkobling af informationsnet og -centre vedroerende disse forskellige risikotyper. Centrene skal kunne faa adgang til databaser, som automatisk ajourfoeres, samt ekspertsystemer og beslutningsstoettesystemer. Det skal undersoeges, hvordan disse net kan udvides til ogsaa at omfatte Central- og OEsteuropa.

Valideringsforsoeg og pilotprojekter

Valideringsforsoegene skal foretages i de by-, industri-, havne-, kyst- og afvandingsomraader, som beroeres af disse problemer, i naert samraad med lokale og nationale myndigheder.

Andre forundersoegelser

Hvis det under gennemfoerelsen af programmet viser sig noedvendigt, kan der fra 1996 ivaerksaettes andre forundersoegelser.

4. Tvaergaaende FTU-tiltag

Der er en raekke faktorer af tvaergaaende art, som er medbestemmende for, hvad brugerne synes om datakommunikationssystemerne. Et par af de vigtigste er sproget og brugervenligheden. Indfoerelsen af datakommunikationstjenester i Europa vil blive sinket, hvis brugerne ikke kan anvende dem paa deres eget sprog. Databasernes enorme ressourcer vil ikke blive udnyttet fuldt ud, hvis det er for kompliceret at konsultere dem. Derfor er det vigtigt at koncentrere sig om at bedre brugernes muligheder for paa en ukompliceret maade at konsultere databaser paa deres eget sprog.

Hvis brugerne (forskere og ingenioerer) skal tage de nye datakommunikationssystemer og -tjenester til sig, skal man i graensefladen tage hoejde for, at teknikken er ny og ukendt. Ellers vil udviklingen heller ikke blive saa effektiv som muligt.

Disse forhold kan ikke behandles i tilstraekkelig dybtgaaende grad inden for det ene eller det andet sektoromraade i programmet. Derfor indgaar de i tvaergaaende foranstaltninger, som vil komme samtlige omraader til gode.

Design af datakommunikation

Maal

Forskningen og forundersoegelserne inden for dette omraade skal gaa i tre retninger. For det foerste skal der indfoeres udstyr og metoder, som giver forskere og ingenioerer mulighed for paa den mest effektive maade at udvikle datakommunikationssystemer, som baade anvender ikkebrugsspecifikt udstyr, net og tjenester og brugsspecifikt udstyr og software i den mest formaalstjenlige kombination (systemdesign). For det andet skal det fastlaegges, hvilke aendringer der skal foretages i brugernes miljoe - og i hvilket omfang - for at indfoere et nyt datakommunikationssystem (procesdesign). Endelig skal der tages stilling til visse overordnede emner som f.eks. databeskyttelse og intellektuel ejendomsret. Dette arbejde skal samordnes noeje med saerprogrammerne »informationsteknologi» og »avancerede kommunikationsteknologier og -tjenester«.

Arbejdets art

Hvad angaar proces- og proceduredesign inden for de omraader, som programmet omfatter (hospitaler, universiteter, myndigheder osv.) skal der foretages en analyse af, i hvor hoej grad datakommunikationssystemerne - nye saavel som gamle - vil blive accepteret af brugerne og hvilke virkninger de vil have, i forbindelse med f.eks. fjernarbejde, fjernlaegebehandling og fjernstudier. Der skal foretages sammenlignende undersoegelser og forskning inden for de omraader, telematikprogrammet omfatter (myndigheder og forvaltning, hospitaler, forskningscentre og virksomheder, hvor man indfoerer fjernarbejde osv.). Dermed kan der opstilles en oversigt over effektiviteten af administrative procedurer, forvaltningspraktikker og arbejdsorganisation i disse forskellige private og offentlige organisationer foer og efter datakommunikationssystemer indfoeres, saa der bliver mulighed for at udarbejde saa generiske anbefalinger som muligt. Paa denne maade boer der kunne fastlaegges generelle metoder, som goer det muligt at omstille de paagaeldende sektorer under de bedst mulige oekonomiske og sociale betingelser og analysere, hvilke fordele og besparelser der er ved de nye datakommunikationssystemer. Der skal isaer laegges vaegt paa ergonomiske aspekter, saa systemerne kan medvirke til at bedre arbejdsmiljoeet.

FTU-arbejdet i forbindelse med systemdesign skal fokusere paa metoder til at integrere ikkebrugsspecifikke og brugsspecifikke komponenter, udstyr og software, som kan goere datakommunikationssystemerne tilstraekkelig funktionelle og driftssikre, brugervenlige, alsidige, fremtidssikrede og nemme at forvalte. Der skal isaer laegges vaegt paa forskning i modulopbyggede og ikkebrugsspecifikke loesninger og i mulighederne for at anvende systemerne sammen (protokoller, graenseflader). Forskningen skal tage hoejde for resultater og igangvaerende arbejde vedroerende informations- og teleteknik, samt lignende arbejde, herunder det forudgaaende telematikprogram.

Endelig skal der ivaerksaettes tvaergaaende undersoegelser for paa den mest effektive maade at behandle spoergsmaal, som vedroerer samtlige projekter, nemlig datasikkerhed og -fortrolighed, intellektuel ejendomsret og standardisering.

Dette arbejde skal med tiden foere frem til en konsekvent samlet udformning af metoder, teknikker, vaerktoejer og brugervejledninger, som i saerlige informationskampagner videreformidles til alle deltagere i telematikprogrammet, og derefter til alle forskere og brugere af datakommunikationssystemer.

Sprogligt design

Sproget tjener som formidler af videnskabelig og teknisk erfaring og kultur, ligesom det spiller en stor rolle for kommunikationen i administrationen og erhvervslivet. Datakommunikationssystemer anvender for det meste et sprog, der er fattigt og fjernt fra brugernes omgangssprog. Ved at indfoere en sproglig designfase i udviklingen af informations- og kommunikationssystemer, kan de goeres betydeligt lettere at bruge. Dermed vil de blive anvendt i stoerre omfang. Desuden kan de moderne systemer til behandling af talt og skrevet sprog medvirke til at overvinde de sproglige hindringer, som bremser anvendelsen af faelleseuropaeiske datakommunikationssystemer. Denne foranstaltning skal bygge videre paa den forskning, der indgik i det tredje rammeprogram, idet der isaer laegges vaegt paa at integrere sprogteknologi i de konkrete systemer (f.eks. inden for administrationsarbejde, sundhedsvaesen og uddannelse) og til stadighed forbedre evalueringsmetoderne. Arbejdet skal bygge videre paa EU's andre FTU-tiltag, og det skal samordnes med det sprogforskningsarbejde, der foregaar i medlemsstaterne og som led i EUREKA.

Maal

Det er tanken at lette anvendelsen af datakommunikationssystemer i Europa og udvikle kommunikationsmidler, som er tilpasset de europaeiske sproggruppers behov, ved at indfoere nye metoder til behandling af talt og skrevet sprog.

Med dette for oeje skal forsknings- og udviklingsarbejdet fokuseres omkring forskellige hovedomraader i forbindelse med datakommunikationssystemer, f.eks. dokumentationstjenester, herunder dokumentbehandlings- og forvaltningsystemer, teleinfotjenester (f.eks. bankoplysninger og elektroniske telefonboeger) og personkommunikation, herunder elektroniske posttjenester og telekonferencer.

Arbejdets art

FTU-arbejdet skal koncentreres omkring tre hovedomraader.

For det foerste skal resultaterne af tidligere forskningstiltag udnyttes med henblik paa at udvikle systemer, som kan lette integrationen af sprogteknologi i de tvaergaaende omraader, hvor sprogbehandling spiller en vigtig rolle.

Der skal foerst og fremmest udvikles sprogvaerktoejer, som kan goere det lettere at udarbejde og forvalte elektroniske dokumenter paa flere sprog. Hermed taenkes f.eks. paa flersprogede hjaelpemidler til koncipister, forbedrede metoder til arkivering af og soegning efter dokumenter, som er udformet i forskellige formater, og automatiserede metoder til at importere og kombinere data fra dokumentarkiver og databaser. Endvidere skal der arbejdes med graenseflader i talt og skrevet sprog, hvor man kan tilpasse offentlige og private teleinfotjenester til brugerne i de forskellige medlemsstater. Endvidere skal det sproglige aspekt i forbindelse med fjernarbejde og elektronisk post styrkes ved at udvikle systemer til at omsaette tale til skrift og vice versa, automatisk adressering af meddelelser, oejeblikkelig adgang til automatisk oversaettelse og andre sprogtjenester.

Arbejdet skal ogsaa omfatte forbedring af eksisterende vaerktoejer, metoder og systemer til computeroversaettelse, saa de lettere kan integreres i slutbrugerens arbejdssituation.

Der skal ogsaa udvikles vaerktoejer og metoder til at lette sprogindlaering.

For det andet skal der udvikles harmoniserede sproglige ressourcer saasom elektroniske grammatikker og ordboeger. Maalet med dette tiltag er at goere det lettere at overfoere saadanne ressourcer fra et system til et andet og dermed udbrede brugen af dem.

For det tredje skal der forskes i lingvistik, som kan taenkes paa mellemlang og lang sigt at foere til, at der udvikles nye systemer. Saadanne tiltag er en forudsaetning for at bedre forstaaelsen af lingvistiske problemer og edb-analyse af sprog. Arbejdet skal vedroere tre omraader: udformning af koncepter paa forskellige sprog for at lette edb-analyse af tekster og dialog mellem menneske og maskine; anvendelse af nye datateknikker i forbindelse med behandling af naturligt sprog; avancerede metoder i forbindelse med behandling af talt eller skrevet sprog, f.eks. behandling af tekster uden saerlige formkrav, talegenkendelse og automatiseret simultantolkning.

Valideringsforsoeg og pilotprojekter

Der skal ivaerksaettes pilotprojekter - bl.a. i forbindelse med datakommunikationssystemer, som udvikles som led i andre omraader af programmet - for at kontrollere, at loesningerne er teknisk mulige, driftssikre og maalrettede. Derudover skal der udarbejdes proever til sammenligning af systemer samt opstilles objektive evalueringskriterier for sprogvaerktoejer. Endelig skal der udformes procedurer til sikring af systemernes og tjenesternes kvalitet og udarbejdes anbefalinger til standardiseringsorganisationerne.

Informationsdesign

Information opbevares i stadig stigende omfang i elektronisk form og formidles oftere og oftere via datakommunikationssystemer. Men adgangen til disse ressourcer er fortsat begraenset som foelge af informationstjenesternes antal, geografiske spredning og forskelligartethed, hvilket medfoerer, at datakommunikationssystemerne ikke anvendes i saa stort omfang og at brugerne ikke er tilstraekkelig selektive i deres valg af information. Derfor skal brugen af informationstjenester fremmes ved at integrere avancerede datakommunikationssystemer i desktop publishing og informationstjenester. Arbejdet skal i videst mulige omfang ligge i forlaengelse af andre EU-programmer - f.eks. inden for informationsteknologi - og det skal baseres paa teknologi, som allerede eksisterer eller kan forventes indfoert inden for kort tid.

Maal

Det er tanken at give mulighed for mere selektiv og mindre kompliceret adgang til elektronisk information i alle former ved hjaelp af metoder og systemer baseret paa informations- og kommunikationsteknologi.

Arbejdets art

FTU-arbejdet skal omfatte de vigtiste af de omraader, hvor man bearbejder information paa edb (udarbejdelse, formidling, anvendelse).

I forbindelse med elektronisk forlagsvirksomhed skal der forskes i systemer, som giver mulighed for at oprette »informationsprodukter« (saasom databaser og elektroniske manuskripter), som kan anvendes, uanset hvilken type udstyr, programmer og formidlingskanaler der anvendes. Dermed kan mange forskellige brugerkategoriers behov opfyldes paa en gang. Til dette formaal skal der udvikles avancerede systemer, hvor forfattere og forlag kan anvende et faelles overordnet format for informationens struktur og format, uanset hvilken teknologi der anvendes. Disse systemer skal kunne integreres i »informationsproducenternes« aktuelle miljoe uden at man behoever afbryde de loebende aktiviteter.

I forbindelse med formidling af digitaliseret information skal der arbejdes med, hvordan man kan praesentere information, saa brugeren kan finde den uden forudgaaende kendskab til databasernes struktur eller indhold. Der skal ogsaa tages stilling til, hvordan man indpasser forskellige typer information i en og samme base (tekst, billede og lyd) eller i baser, som omfatter flere forskellige kilder. Endvidere skal der arbejdes med opdeling af lange tekster i informationsblokke ved hjaelp af nye metoder til udvikling af databaser, saa det sikres, at informationen formidles saa effektivt og billigt som muligt.

Der skal udvikles avancerede metoder til soegning efter digitaliseret information med henblik paa at give brugerne bedre adgang til de stadig flere forskelligartede kilder, som er spredt over et stort geografisk omraade. Ved hjaelp af disse metoder skal brugeren kunne lokalisere de oenskede informationskilder ved hjaelp af direkte hjaelpefunktioner, gentage en given soegning i flere databaser uden derved at skulle begynde helt forfra, finde en sammenfatning af informationen ved fri association og hente information ud til brug i sit eget system uden besvaer.

Valideringsforsoeg og pilotprojekter

I valideringsfasen skal der ved hjaelp af pilotsystemer tages hoejde for behovene hos samtlige parter, som har at goere med informationsproduktion, uanset om de har tidligere erfaring med edb eller ej. Valideringen skal omfatte udvikling af kvalitets- og effektivitetskontrol for informationssystemer, og slutmaalet er at fremme anvendelsen af standardformater for overfoersel af information.

5. Tvaergaaende foranstaltninger

Tvaergaaende foranstaltninger omfatter emner, der er faelles for flere omraader af programmet.

Overvaagning af datakommunikationsomraadet og udvikling af faelles forstaaelsesrammer

Der vil blive ivaerksat foranstaltninger til at foelge udviklingen inden for datakommunikationsomraadet, hvad angaar brugernes behov, bedoemmelse af teknologi, markedsudvikling og fastlaeggelse af mekanismer til at fremskynde fornyelse paa brugersiden. Udviklingen af en faelles forstaaelsesramme paa tvaers af omraader og projekter vil omfatte standarder og faelles datakommunikationsinfrastrukturer, som kan medvirke til at fremskynde anvendelsen af nye datakommunikationstjenester. Tvaergaaende samordningsaktiviteter vil fremme udvekslingen af erfaringer mellem de forskellige omraader i programmet.

Samarbejde med COST- og EUREKA-aktiviteter vil ogsaa blive ivaerksat i alle de omraader af datakommunikationsprogrammet, hvor det er passende, ligesom der vil blive foretaget koordinering med aktiviteter, der stoettes af Strukturfondene, Den Europaeiske Udviklingsfond, EIB, EIF og Samordningsfondene.

Formidling af resultater og fremme af datakommunikation

Eftersom programmet er brugerorienteret, er det vigtigt, at forskningsresultaterne formidles og udnyttes bedst muligt, saa brugerne faar adgang til innovative datakommunikationssystemer, der er gennemproevet ved pilotprojekter og valideringsforsoeg. Det er foerst og fremmest tanken med det samarbejde, som indgaar i programmet, at fremme den noedvendige investering til at formidle og udnytte de nye systemer optimalt. Derfor vil der blive ydet stoette til demonstrationsprojekter, isaer hvor de omfatter flere datakommunikationstjenester, og udvekslingen af erfaringer mellem forskellige demonstrationssteder vil blive soegt fremmet. Endvidere vil der blive ydet stoette til workshops, seminarer, konferencer og udstillinger i medlemsstaterne, hvilket skal ske med hjaelp fra et EU-daekkende net af centre for kontrol og formidling af forskningsresultater. De forskere, der deltager i de forskellige projekter, vil fra starten af arbejdsfasen blive opfordret til at planlaegge, hvordan deres forskningsresultater bedst kan kontrolleres og formidles paa EU-plan. En betragtelig del af det budget, der er afsat til programmet (op til 19 mio. ECU), skal anvendes til denne type foranstaltninger.

Internationalt samarbejde

Der skal ivaerksaettes internationale foranstaltninger (konferencer, studierejser, demonstrationer af resultater, der kan udnyttes kommercielt) inden for de fleste forskningsomraader, naar det kan godtgoeres, af der paa EU-plan vil vaere almen interesse for dem. Der vil isaer blive lagt vaegt paa samarbejde med Central- og OEsteuropa og de nye uafhaengige stater i det tidligere Sovjetunionen: der kan f.eks. udveksles forskere som led i visse projekter og knyttes forbindelser til datakommunikationsprojekter, som modtager stoette fra PHARE eller TACIS, eller foranstaltninger, som finansieres af Den Europaeiske Bank for OEkonomisk Genopbygning og Udvikling. Endelig skal der sikres en omfattende samordning og eventuelt samarbejde mellem EU-forskningsforanstaltninger i denne del af programmet og lignende nationale eller europaeiske FTU-programmer (f.eks. COST, EUREKA, ESA, CERN og EUROCONTROL).

Undervisning

Der skal arbejdes for at fremme udveksling af forskere, som arbejder med datakommunikationssystemer, og sammenkobling af eksisterende forskningscentre. Derudover kan der ydes EU-stoette til undervisning i, hvordan man anvender datakommunikation, og til formidling af erfaring inden for dette omraade.

BILAG II

>TABELPOSITION>

BILAG III

NAERMERE BESTEMMELSER OM PROGRAMMETS GENNEMFOERELSE

1. Betingelserne for Faellesskabets finansielle bidrag er fastsat i bilag IV til afgoerelsen om det fjerde rammeprogram.

Reglerne for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i programmet samt reglerne for formidling af forskningsresultaterne er fastsat i de bestemmelser, der er omhandlet i traktatens artikel 130 J.

Ved gennemfoerelsen af dette program gaelder dog foelgende saerlige/afvigende bestemmelser:

1.1. foelgende kan deltage i programmet med finansiel stoette fra Faellesskabet:

a) alle juridiske personer, der er etableret i, eller som regelmaessigt gennemfoerer FTU i:

- Faellesskabet

- et tredjeland, der er helt eller delvist knyttet til gennemfoerelsen af programmet i henhold til en aftale mellem Faellesskabet og det paagaeldende tredjeland

b) Det Faelles Forskningscenter

1.2. foelgende kan deltage i programmet uden finansiel stoette fra Faellesskabet, forudsat at deres deltagelse er af interesse for Faellesskabet:

a) juridiske personer, der er etableret i et land, som har indgaaet en aftale med Faellesskabet om videnskabeligt og teknisk samarbejde, der vedroerer aktiviteter under programmet, forudsat at deres deltagelse er i overensstemmelse med bestemmelserne i den paagaeldende aftale

b) juridiske personer, der er etableret i et europaeisk land

c) internationale forskningsorganisationer

1.3. i behoerigt begrundede tilfaelde kan deltagelse fra internationale organisationer beliggende i Europa finansieres paa samme grundlag som deltagelse fra Faellesskabets egne organisationer.

2. Programmet gennemfoeres ved hjaelp af:

2.1. Faellesskabets finansielle bidrag til FTU-aktiviteter, som gennemfoeres af tredjeparter eller FFC's institutter i samarbejde med tredjeparter:

a) foranstaltninger med omkostningsdeling, som omfatter foelgende foranstaltninger:

- FTU-projekter, som gennemfoeres af virksomheder, forskningscentre og universiteter, herunder konsortier, som i forbindelse med integrerede foranstaltninger samler dem omkring et faelles emne. De fremtidige brugere skal inddrages i alle faser af projekterne

- teknologistimulerende foranstaltninger, som skal tilskynde til og lette smaa og mellemstore virksomheders deltagelse ved hjaelp af en praemie, der daekker en FTU-foranstaltnings forundersoegelsesfase, og gennem forskningssamarbejde. Denne praemie ydes efter udvaelgelsen af forslag, som kan forelaegges naar som helst

- finansiel stoette til infrastrukturer eller anlaeg, som er absolut noedvendige for at kunne gennemfoere en samordnet foranstaltning (stoerre samordning)

b) samordnede foranstaltninger, der bestaar i samordning, navnlig via samordningsnet, af FTU-projekter, som allerede finansieres af offentlige myndigheder eller private organer. Samordnede foranstaltninger kan ogsaa anvendes til den fornoedne samordning af driften af tematiske net, som gennem FTU-projekter under foranstaltninger med omkostningsdeling (jf. punkt 2.1, litra a), foerste led) samler fabrikanter, brugere, universiteter og forskningscentre omkring samme teknologiske eller industrielle maal

c) saerforanstaltninger, saasom standardiseringsfremmende foranstaltninger og foranstaltninger til indfoerelse af vaerktoejer til generelle anvendelsesformaal i forskningscentre, universiteter og virksomheder. Faellesskabets bidrag er paa indtil 100 % af omkostningerne ved foranstaltningen.

2.2. Forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger, som blandt andet omfatter foelgende foranstaltninger:

- undersoegelser til stoette for dette program og til forberedelse af eventuelle fremtidige foranstaltninger

- konferencer, seminarer, workshops og andre videnskabelige eller tekniske sammenkomster, herunder europaeiske og nationale konferencer om formidling og udnyttelse af forskningsresultaterne og moeder til koordinering af projekter inden for samme anvendelsesomraade (vertikal samordning) eller af projekter som daekker de samme tekniske systemer (horisontal samordning)

- brug af ekstern ekspertviden, herunder adgang til videnskabelige databaser og andre telematiksystemer med henblik paa bedre kommunikation mellem programmets deltagere samt mellem disse deltagere og eksterne organisationer, der er interesserede i programmets resultater

- videnskabelige publikationer, herunder formidling, fremme og nyttiggoerelse af resultater (samordnet med de aktiviteter, der gennemfoeres under den tredje foranstaltning)

- undersoegelser til evaluering af de sociooekonomiske konsekvenser samt de eventuelle teknologiske risici, der er forbundet med samtlige projekter under dette program; der skal foretages en gennemgribende samordning med programmet »maalrettet sociooekonomisk forskning« for at sikre, at resultaterne udnyttes fuldt ud, ogsaa i forbindelse med senere forskning

- uddannelse i forbindelse med den forskning, der er omfattet af programmet, baade til fordel for forskere og for brugere af resultaterne fra denne forskning

- uafhaengig evaluering (inklusive undersoegelser) af forvaltningen af og resultaterne fra aktiviteterne under programmet, inklusive projektforslagene og selve projekterne

- foranstaltninger, som kan lette virksomheders og forskningsorganers deltagelse i programmet samt deres adgang til resultaterne.

Aktiviteterne med henblik paa formidling og udnyttelse af resultaterne fra dette program supplerer de aktiviteter, der gennemfoeres under den tredje foranstaltning, og skal gennemfoeres noeje samordnet med disse. Deltagerne i FTU-projekterne udgoer saerligt velegnede net til formidling og udnyttelse af resultaterne. Arbejdet understoettes af publikationer, konferencer, resultatformidling, undersoegelser af teknisk-oekonomiske muligheder osv. For at opnaa den bedst mulige udnyttelse skal der tages hensyn til alle faktorer, som kan fremme en senere udnyttelse af resultaterne allerede fra starten og under hele opfoelgningen af FTU-projekterne.