DA Den Europæiske Unions Tidende C 255/121

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Rådets forordning om indberetning til Kommissionen om investeringsprojekter i energiinfrastruktur i Det Europæiske Fællesskab og om ophævelse af forordning (EF) nr. 736/96«

KOM(2009) 361 endelig — 2009/0106 (CNS)

(2010/C 255/22)

Ordfører uden studiegruppe: Valerio SALVATORE

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 4. september 2009 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

Forslag til Rådets forordning om indberetning til Kommissionen om investeringsprojekter i energiinfrastruktur i Det Europæiske Fællesskab og om ophævelse af forordning (EF) nr. 736/96

KOM(2009) 361 endelig - 2009/0106 (CNS).

Det forberedende arbejde henvistes til EØSU's Faglige Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet, som udpegede Valerio Salvatore til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 12. november 2009.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 458. plenarforsamling den 16.-17. december 2009, mødet den 16. december 2009, følgende udtalelse med 177 stemmer for og 1 hverken for eller imod.

1. Konklusioner og henstillinger

1.1 Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg udtrykker tilfredshed med, at Kommissionen udviser vilje til at indføre nye bestemmelser om investeringsprojekter i energiinfrastruktur og støtter det foreliggende forordningsforslag, som tager hensyn til den nylige udvikling i EU's energipolitik. Forslaget imødekommer sektorens konjunkturbestemte behov, idet det letter indsamlingen af relevante, tilfredsstillende og gennemsigtige data og fastlægger en administrativ byrde svarende til dataenes nytte.

1.2 EØSU godkender det princip, der ligger bag Kommissionens forordningsforslag, hvorefter man skal forlige det nødvendige i regelmæssige og sammenhængende data med sigte på periodiske, tværsektorielle analyser af energisystemet, på den ene side, og målet om at nedbringe de administrative udgifter og fremme gennemsigtigheden, på den anden. Med fastsættelsen af disse mål indebærer Kommissionens forslag en klar forbedring af det nuværende system. I den forstand stemmer det foreliggende forslag, hvis retsgrundlag er EF-traktatens artikel 284 og Euratom-traktatens artikel 187, helt overens med de grundlæggende principper om subsidiaritet og proportionalitet.

1.3 EØSU gør opmærksom på, at de minimumstærskler, som beskrives i bilaget til forslaget til forordning, og som i øvrigt er underlagt kravet om meddelelse af oplysninger, ikke er ordentligt begrundet af Kommissionen. Der er brug for, at de besluttende organer på europæisk og nationalt niveau sammen med sektorens aktører og civilsamfundets organisationer gør dette spørgsmål til genstand for grundigere overvejelse, så de bedst egnede værdier kan lægges til grund for minimumstærsklerne med sigte på garanti for sikkerheden, respekt for miljøet, gennemsigtighed og økonomisk bæredygtighed.

1.4 EØSU foreslår, at Kommissionens periodiske analyser ikke begrænses til at foregribe eventuelle skævheder mellem udbuddet af og efterspørgslen efter energi og afsløre infrastrukturmangler, men tillige anvendes som instrument til at overvåge, hvor langt man er nået med indberettede projekter, så det sikres, at projekterne gennemføres inden for rimelige frister.

1.5 EØSU lægger overmåde stor vægt på at sikre eksisterende infrastrukturer såvel som nye projekter. Erhvervslivets investeringer skal primært tilsigte modernisering, vedligeholdelse og teknologisk tilpasning med energinettenes sikkerhed for øje, for at forebygge problemer og sikre energieffektiviteten og den miljømæssige bæredygtighed, som under ingen omstændigheder kan eller må fraviges.

1.6 EØSU understreger, at indsamling af data og oplysninger og data om infrastrukturer af betydning for Fællesskabet vil betyde en styrkelse af princippet om energisolidaritet mellem medlemsstaterne. I øvrigt vil de periodiske analyser fremme spredningen af energikilder og således reducere energiafhængigheden af de lande, der eksporterer traditionelle ressourcer og fremme forsyningssikkerheden.

1.7 Med hensyn til el-fremstilling ud fra vedvarende energikilder finder EØSU det vigtigt at undgå at pålægge de små og mellemstore virksomheder, herunder især dem der er specialiserede i nye grønne teknologier, administrative byrder, da de allerede er dårligt stillede på grund af højere produktionsomkostninger end ved traditionelle energikilder.

1.8 EØSU foreslår at medlemsstaterne tager behørigt hensyn befolkningens holdning med henblik på at øge gennemsigtigheden (som jo er Kommissionens erklærede mål) på de steder, hvor nye anlæg tænkes placeret, via civilsamfundets og de faglige organisationers repræsentative sammenslutninger.

1.9 EØSU henstiller til Kommissionen at påse, at investeringsudgifterne ikke væltes over på forbrugerne.

2. Indledning

2.1 Liberaliseringen af det indre marked for energi indebærer nye investeringsmuligheder i denne sektor. De nye lovgivningsmæssige rammevilkår gør det nødvendigt at nå specifikke mål inden for vedvarende energikilder og biobrændstoffer.

Med udsigten til den forventede og ønskelige stigning i investeringerne i europæiske infrastrukturer er det nødvendigt, at der findes en harmoniseret ramme for indsamling af data og oplysninger om planer om ibrugtagning og lukning af energianlæg.

2.2 Kommissionen foreslår at ophæve forordning (EF) nr. 736/96 og erstatte den med en ny forordning, der skal give mulighed for at følge infrastrukturinvesteringsprojekter med relation til produktion, transport og oplagring af energi og kuldioxid.

2.3 Indsamling af relevante og passende data om udviklingen af energiinfrastrukturer i medlemsstaterne er afgørende for at kunne gennemføre regelmæssige og tværsektorielle analyser, der på forhånd giver mulighed for at opdage eventuelle strukturelle mangler og skævheder mellem udbuddet af og efterspørgslen efter energi. Det er desuden i de økonomiske aktørers interesse, at der sikres gennemsigtighed, og at de administrative omkostninger nedbringes.

2.4 Forordning nr. 736/96 er forældet, da den hverken finder anvendelse på mange af de anlæg, der anvender vedvarende energi, eller lægger op til et passende system til indsamling af data og overvågning af medlemsstaternes energiprojekter. Det nuværende system kan derfor bringe investeringssikkerheden i fare, hvis det ikke kan garantere gennemsigtighed. På langt sigt kan systemet bremse overgangen til en kulstoffattig økonomi. Hertil kommer, at de nuværende bestemmelser ikke synes at give den nødvendige sikkerhed, hvad angår anlæg og net til produktion og oplagring af energi og kuldioxid.

3. Kommissionens forslag

3.1 Forordningsforslaget er baseret på medlemsstaternes forpligtelse til at give Kommissionen oplysninger om investeringsprojekter i energiinfrastruktur i sektorerne for olie, gas, elektricitet, biobrændsler og opsamling, oplagring og transport af kuldioxid, der allerede er eller vil blive påbegyndt inden for fem år. Denne forpligtelse gælder ligeledes projekter, hvor anlæg tages ud af drift inden for tre år.

3.2 Der skal gives oplysninger om anlæggets kapacitet, placering, navn, type og vigtigste kendetegn for infrastruktur, forventet tidspunkt for idriftsættelse, benyttet type energikilde, anvendte teknologier med betydning for infrastruktursikkerheden, udstyr til CO2-opsamling. Hvad angår nedlæggelse af kapacitet, skal der gives oplysninger om infrastrukturernes art og kapacitet og forventet tidspunkt for nedlæggelse.

3.3 Kommissionen foreslår, at medlemsstaterne indberetter de nødvendige oplysninger hvert andet år fra 31. juli 2010. Markedsaktørerne indberetter inden den 31. maj i indberetningsåret de nødvendige oplysninger til den medlemsstat, på hvis område projektet skal gennemføres. Disse oplysninger skal afspejle projektsituationen pr. 31. marts i det pågældende indberetningsår.

3.4 Kommissionen slår til lyd for en model, der bygger på komplementaritet, for at undgå gentagelse af indberetninger. Medlemsstaterne undtages i henhold til dette princip fra indberetningspligten, hvis de allerede har indberettet tilsvarende oplysninger i medfør af specifik lovgivning eller inden for rammerne af en flerårig investeringsplan.

3.5 Kommissionen anvender de indberettede oplysninger til mindst hvert andet år at foretage en tværsektoriel analyse af udviklingen i EU-energisystemets struktur. Resultaterne af denne analyse vil blive drøftet med medlemsstaterne og interesserede parter. Disse resultater kan offentliggøres, under forbehold af at personlige og forretningsmæssigt følsomme oplysninger beskyttes.

3.6 Kommissionen kan træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre forordningen, navnlig hvad angår beregningsmetoder, tekniske definitioner og indholdet af de indberettede oplysninger. Der foretages en revurdering af den foreslåede forordning inden fem år efter forordningens ikrafttræden.

4. Generelle bemærkninger

4.1 EØSU bifalder Kommissionens forslag, da denne nye forordning har stor betydning for opfyldelsen af den europæiske energipolitiks målsætninger. Med den valgte løsning tilstræbes det både at dække det nødvendige behov for kontrol og indsamling af relevante data om investeringsprojekter og behovet for at nedbringe de administrative omkostninger og fremme gennemsigtighed.

Forordningen skal give mulighed for at følge EU-energisystemets udvikling gennem undersøgelser af data og oplysninger om investeringsprojekter i energiinfrastrukturer, som indsamles af Kommissionen og især dens markedsobservatorium for energi.

4.2.1 Eksistensen af et indre marked og behovet for et sådant overvågningssystem på overnationalt niveau viser, at det vil være mere hensigtsmæssigt, hvis gennemførelsesforanstaltningerne træffes på fællesskabsniveau frem for på nationalt niveau. Den af Kommissionen foreslåede regulering er derfor i fuld overensstemmelse med det generelle subsidiaritetsprincip.

4.2.2 Valget af en forordning som retsakt, der træder i stedet for en tidligere forordning om regulering på dette område, og indholdet af denne forordning, der pålægger medlemsstaterne at indberette relevante oplysninger – en forpligtelse, der er blevet lempet således, at medlemsstaterne ikke pålægges en uforholdsmæssigt stor administrativ byrde - viser, at det foreliggende forordningsforslag er i fuld overensstemmelse med proportionalitetsprincippet.

4.3 Kommissionens forslag giver prioritet til en supplerende indberetningsordning og ikke et integreret og udtømmende system. EØSU understreger, at denne løsningsmodel fremmer omkostningseffektivitet og en nedgang i de administrative omkostninger for virksomhederne og medlemsstaterne, hvilket vil have en positiv indvirkning på den endelige energipris, eftersom gentagelse af indberetninger kan undgås, og kvaliteten af disse data kan forbedres.

4.4 EØSU finder, at regelmæssige og fuldstændige kvalitetsoplysninger ikke kun giver Kommissionen mulighed for at kontrollere og afsløre mangler i europæiske energiinfrastrukturer, men også letter nationale og europæiske beslutningstageres, markedsaktørernes og investorernes forståelse for de problemer, der knytter sig til energiinfrastrukturer.

5. Særlige bemærkninger

5.1 EØSU glæder sig over klarheden af definitionerne i forordningsforslagets artikel 2. Disse definitioner, der ikke findes i den nuværende forordning (EF) nr. 736/96, gør det lettere at forstå lovgivningsteksten og tydeliggør dens anvendelsesområde.

5.2 EØSU finder, at de tværsektorielle analyser, som foretages hvert andet år, muliggør en passende overvågning af hvor langt man er nået med indberettede energiinfrastrukturprojekter i Europa.

5.3 EØSU har altid været fortaler for, at infrastruktursikkerheden ikke kan adskilles fra forsyningssikkerheden. EØSU har for nylig (1) i en udtalelse om et beslægtet emne understreget nødvendigheden af at sikre anlæg og net til transport af energi og kuldioxid. Det er derfor vigtigt, at Kommissionen i sine regelmæssige analyser tager højde for de positive aspekter i forbindelse med modernisering og vedligeholdelse af eksisterende anlæg og net.

5.4 EØSU finder, at oplysninger om projekter af fællesskabsinteresse bør prioriteres højt. Kommissionens mulighed for at orientere medlemsstaterne i forbindelse med gennemførelsen af princippet om energisolidaritet og spredningen af energikilder for at reducere energiafhængigheden af de traditionelle energieksporterende lande afhænger af kvaliteten af disse oplysninger. EØSU mener, at tværnationale energiinfrastrukturer er af betydelig interesse for Fællesskabet. Udvalget har endda i tidligere udtalelser vurderet, at »EU-tjenesteydelser af almen interesse er imidlertid uundværlige for den fortsatte, fælles opbygning af Europa,« og at en gradvis forening af »energinettene (gas, elektricitet, olie) kunne f.eks. væsentligt reducere drifts- og investeringsomkostningerne og i højere grad være et incitament til at investere i nye netprojekter [inden for rammerne af offentlige partnerskaber (EU og medlemsstaterne) og private partnerskaber og derigennem øge forsyningssikkerheden]« (2).

5.5 EØSU bemærker, at det af Kommissionen foreslåede system lægger op til en centraliseret tilgang til energiproduktion, selv om der er mange tegn på, at det europæiske energisystem fremover kan baseres på decentraliserede anlæg, når det gælder produktion af elektricitet til brug i husholdningerne (solcellepaneler, mikrokraftvarmeproduktion osv.). Disse anlæg bør sikres adgang til elektricitetstransportnettet, uden at det medfører uforholdsmæssigt store administrative omkostninger for de små og mellemstore virksomheder.

5.6 EØSU påpeger, at de nærmere oplysninger, der gives om minimumstærsklerne i bilaget til forordningsforslaget, og hvorefter indberetningsforpligtelsen finder anvendelse, ikke begrundes tilstrækkeligt af Kommissionen

5.7 EØSU foreslår en mere indgående debat om bæredygtigheden og nytten af CO2-opsamling og –lagring (Carbon Capture and Storage). Udvalget har allerede udtrykt forbehold over for, om projekter vedrørende opsamling og transport af CO2 har interesse og er uskadelige. EØSU konstaterer ikke desto mindre, at Kommissionens forslag blandt forordningens bestemmelser forudser indføjelsen af oplysninger om projekter vedrørende transport og lagring af CO2. Dette kan kun tolkes derhen, at en sådan infrastruktur skal omfattes af de periodiske analyser af det europæiske energisystem.

5.8 EØSU finder det afgørende, at opførelsen af energiinfrastruktur på lokalt niveau ikke finder sted mod de lokale borgeres og deres repræsentanters vilje. Udvalget er tilhænger af en form for gennemsigtighed, hvor borgerne bør informeres ordentligt om de planlagte projekters omfang på basis af en fyldestgørende vurdering af deres økonomiske, sociale og miljømæssige virkninger.

Bruxelles, den 16. december 2009 Mario SEPI Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) EUT C 306 af 16.12.2009, s. 51.

(2) EUT C 128 af 18.5.2010, s. 65.