KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 05.02.1996 
KOM(96) 29 endelig udg. 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
OG REGIONSUDVALGET 
OM FÆLLES FORANSTALTNINGER 
MED INDVIRKNING PÅ TURISMEN 
(RÅDETS AFGØRELSE 92/42l/EØF) 

FORORD 1 
I INDLEDNING 3 
1. TURISMEN I FÆLLESSKABET 3 
2. Væksten i EUROPÆISK TURISME 1994 4 
3. EN EF-HANDLINGSPLAN FOR TURISME I 1994 4 
3.1. Baggrund 4 
3.2. Beretningens opbygning 5 
II DIREKTE FÆLLESSKABSFORANSTALTNINGER MED 
INDVIRKNING PÅ TURISMEN 9 
1. ØGET OG BEDRE KENDSKAB TIL TURISMEOMRÅDET -
• PROGRAMMER OG FORANSTALTNINGER MED 
INDVIRKNING PÅ TURISMEN 10 
1.1. Statistik 10 
1.2. Undersøgelser 11 
1.3. Undersøgelse af konkrete tilfælde 13 
1.4. Konferencer og messer 14 
1.5. Brochurer 16 
2. SPECIFIKKE EF-HANDLINGSPLANER FOR EUROPÆISK 
TURISME 16 
2.1. Tværnationale initiativer 16 
2.2. Turisterne som forbrugere 18 
2.3. Turisme med kulturelt sigte 19 
2.4. Turisme og miljø 21 
2.5. Turisme i landdistrikter 22 
2.6. Turisme med socialt sigte 23 
2.7. Ungdomsturisme 24 
2.8. Uddannelse og oplæring 24 
2.9. Markedsføring i tredjelande 26 
3. SAMARBEJDE OG KOORDINERING FOR AT SKABE EN 
BEDRE SAMMENHÆNG I FÆLLESSKABETS 
FORANSTALTNINGER 26 
3.1. Styrelsesudvalget for turisme 26 
3.2. Det rådgivende udvalg for turisme og industriens 
repræsentanter 27 
3.3. Samarbejde med formandskabet 27 
3.4. Intern konsultation og samarbejde mellem fællesskabets 
institutioner 27 
3.5. Ekpertgrupper 29 
III ANDRE FÆLLESSKABSFORANSTALTNINGER MED INDVIRKNING 
PÅ TURISMEN 31 
L- TURISTERNE 31 
1.1. Turistens fri bevægelighed 31 
1.2. Beskyttelse af turisten som forbruger 33 
1.3. Andre foranstaltninger for at lette adgangen til turisme 36 
2. TURISTINDUSTRIEN 38 
2.1. Det indre marked - en dynamisk struktur til støtte for en 
konkurrencedygtig udvikling af turismen 39 
2.2. En række specifikke interventioner, der bidrager til en 
afbalanceret turismeudvikling 58 
3. TURISMERESSOURCER 79 
3.1. Arkitektonisk og kulturel arv 79 
3.2. Det naturlige og det menneskeskabte miljø 82 
BILAG 89 
Bilag 1 Hver regions andel i internationale turist-ankomster og -
indtægter på verdensplan, 1960 - 1994 (i %) 91 
Bilag 2 Iværksættelse af rådets afgørelse 92/421/EOF om en ef-
handlingsplan for turisme-budget 1994 93 
Bilag 3 Gennemførelse af rådets afgørelse 92/421/EOF om en ef-
handlingsplan for turisme - detaljeret opstilling pr. sektor 
af undersøgelser, håndbøger og projekter 1994 95 
Bilag 4 Momssatser for HORECA-sektoren 99 
Bilag 5 Samhørighedsfonden 103 
Bilag 6 Fællesskabets initiativer 105 
Bilag 7 EKSF-Lån Art. 56 (turismesektoren) 109 
Bilag 8 "EC investment partners" eller ECIP 111 
Bilag 9 Subventioner til A VS- og OLT-lande i forbindelse med 
udviklingsprogrammer og -aktioner (1990-1994) 113 
Bilag 10 Eksempler på stimulerende foranstaltninger under 
KALEJDOSKOP-programmet 115 
Bilag 11 Forskningsteknologier til Brug for Miljøbeskyttelse og 
Bevarelse af den Europæiske Kulturarv 117 
Bilag 12 Ef-handlingsprogram til bevarelse af kulturarven -
RAPHAEL programmet 119 
Bilag 13 LIFE 1994: Fremme afbæredygtig turisme, iværksættelse 121 
Bilag 14 THERMIE & ALTENER 1994: Udvalgte projekter på 
energiområdet med relevans for turisme 123 

FORORD 
Formålet med denne beretning er at give et overblik over de af Fællesskabets 
aktiviteter, som påvirker turismen, med fokus på driftsåret 1994, og i henhold til 
Rådets afgørelse 92/421/EØF af 13.7.19921, hvori det påpeges, at det er 
hensigtsmæssigt at iværksætte en fælles handlingsplan for turismen. 
I 1994 fremlagde Kommissionen sin første årsberetning for Rådet, Europa-Parlamentet 
og Det Økonomiske og Sociale Udvalg med titlen "Fælles aktioner med indvirkning på 
turismen" , som er opdateret til og med udgangen af 1993. Man forsøgte også at give 
et overblik over den lovgivnings- og budgetmæssige baggrund forud for 1993, 
referenceåret for disse foranstaltninger. 
Denne beretning er den anden, der bliver udarbejdet i henhold til afgørelsens artikel 5. 
Efter samme mønster som den forrige beretning, opstilles de foranstaltninger, som for 
hver af de pågældende fællesskabsaktiviteter er iværksat af Kommissionen op til 
december 1994. 
Denne beretning er inddelt som følger: 
del I er et generelt kapitel om turismens indvirkning på den europæiske økonomi, 
hvori der gives en statistisk analyse af Europa som turistmål samt et overblik 
over Fællesskabets aktioner på turismeområdet; 
del II analyserer de fællesskabsforanstaltninger, som er gennemført i henhold til 
Rådets afgørelse (92/421/EØF); 
del III præsenterer de fællesskabsforanstaltninger, som ikke falder ind under 
Rådets afgørelse. 
Eftersom referenceåret for nærværende beretning, 1994, er det andet år for 
gennemførelsen af handlingsplanen, har det været muligt at give mere nøjagtige 
oplysninger om de direkte foranstaltninger, som er gennemført i henhold til 
handlingsplanen for turisme, end det var tilfældet i 1993-beretningen. De fælles 
aktioner med indvirkning på turismen, falder ind under Fællesskabets politikker og 
programmer, men uden for rammerne af afgørelse 92/421/EØF, har man forsøgt at 
præsentere fra en mere generel synsvinkel. 
If. artikel 5: "lEn gang årligt efter vedtagelsen af handlingsplanen foretager Kommissionen i en 
rapport til Europa-Parlamentet og Rådet en evaluering af de af Fællesskabets aktiviteter, der påvirker 
turismen." EET L 23 i, I 3.8.1992, s. 28. 
KOM(94) 74 endelig ud«., af6.4.l994. 1 

INDLEDNING 
1. TURISMEN I FÆLLESSKABET 
Turisme er en økonomisk og social aktivitet, som er karakteriseret ved at være af 
tværfaglig og tværgående art med indbyrdes forbindelser til forskellige andre 
aktiviteter. Turismeindustrien producerer en bred vifte af produkter og tjenester, som 
påvirker en lang række industrier, men er beregnet på én bestemt type forbruger: 
turisten 
I den europæiske økonomi yder turismen et væsentligt bidrag til 
bruttonationalproduktet (5,5% i gennemsnit), til beskæftigelsen, regionaludviklingen 
og udlandshandelen. Ikke blot genererer turismen et værdifuldt overskud på 
handelsbalancen i mange europæiske lande, men den er også en betydningsfuld 
jobskabelsesfaktor, idet den sørger for 6% af alle arbejdspladser i Unionen, i direkte 
tilknytning til turismeaktiviteter og -produkter. Dette tal er højere, hvis man medregner 
den beskæftigelse, som genereres indirekte i andre sektorer, som påvirkes af turismen. 
Beskæftigelse i forbindelse med turisme er ofte stærkt sæsonbetinget og i nogen grad 
usikker. Disse kendetegn kan være til hinder for en langsigtet og bæredygtig udvikling 
af en turismebeskæftigelse, der er baseret på kvalitet og professionalisme. Dette er en 
udfordring for de forskellige uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer, som findes 
i Fællesskabet eller på nationalt og regionalt plan i Europa. 
Turismen er en faktor i forbindelse med økonomisk udvikling i mindre begunstigede 
regioner, landdistrikter, såvel som områder med industriel tilbagegang. 
Turismeindtægter og -beskæftigelse i disse egne yder et værdifuldt bidrag til fjernelsen 
af uligheder og til tilnærmelsen af regionale og perifere økonomier til den 
gennemsnitlige udviklingstakt i Fællesskabet. Endvidere kan turismen bidrage til at 
opnå kulturel såvel som økonomisk tilnærmelse, eftersom turismen skaber en mere 
udbredt bevidsthed om de forskellige europæiske kulturer, hvorved den bidrager til at 
skabe respekt for europæernes forskellige måder at leve på. Turismen bidrager også til 
udvikling af den sociale dimension inden for Fællesskabet og til bekæmpelsen af social 
udelukkelse i Europa. Dette sker hovedsagelig ved, at mindre begunstigede grupper, 
som for eksempel unge og personer med et handicap, får adgang til turismen, enten 
som turister eller som ansatte i turismeindustrien. 
Turismen kan være et redskab til anvendelse af bæredygtige udviklingsteknikker, der 
sigter mod at bevare og respektere det miljø, hvori turismeindustrien fungerer. Det er 
indlysende, at turismeaktiviteter - og de fordele de giver - ikke kan Finde sted i et 
nedprioriteret og/eller forurenet naturligt, landligt, menneskeskabt eller kulturelt miljø. 
Det er også indlysende, at turismeudvikling, hvis den gennemføres på en bæredygtig 
måde, skaber fordele for lokaløkonomierne på lang sigt. 
2. VÆKSTEN I EUROPÆISK TURISME 1994 
I 1994 oplevede turismeindustrien på verdensplan en hurtig udvikling som følge af den 
gradvise afslutning på konjunkturtilbagegangen i de fleste vestlige økonomier og 
begyndelsen på en økonomisk opgang . Med 60% af alle internationale turistankomster 
og 50% af alle internationale turistindtægter, sætter Europa sig stadig på den største 
andel af disse ankomster og indtægter, samt hotelovernatninger. Skønsmæssige 
overslag viser, at i 1994 er antallet af ankomster og indtægter steget i Europa, hvorved 
man har vendt tendensen i vækstraten for turismeindtægter, der gik fra en 5 % nedgang 
i 1993 til en stigning på 4%, svarende til verdensgennemsnittet det følgende år. Dette 
var en nøglefaktor for væksten i internationale turismeindtægter i 19944. 
Inden for Europa er Frankrig stadig verdens førende turistmål hvad angår 
internationale ankomster og indtægter, fulgt af Spanien, Italien, Ungarn og Det 
Forenede Kongerige. Den højeste vækstrate blev registreret i Den Tjekkiske Republik, 
den alvorligste nedgang i Østrig. Middelhavsdestinationerne, Spanien, Italien og 
Grækenland registrerede også en betydelig fremgang i turistankomsterne, hovedsagelig 
på grund af politisk uro på konkurrerende destinationer, og fordi deres valutaer stod i 
en fordelagtig kurs. 
Europas markedsandel på verdensplan udviser imidlertid en støt nedadgående tendens, 
der truer dets førerposition på længere sigt (se Bilag 1). Statistiske sammenligninger 
med de foregående tiår bekræfter faktisk, at mens Europa i 1970 tegnede sig for 70% 
af de internationale ankomster og de 62% af internationale turismeindtægter, var disse 
faldet til kun henholdsvis 60% og 50% i 1994. I den samme periode registrerede 
Østasien og Stillehavsområdet den største stigning for begge disse indikatorer. 
Samtidig viser prognoseindikatorer, at hvis der ikke træffes relevante foranstaltninger i 
tide, vil denne nedadgående tendens fortsætte endnu længere og give Europa en årlig 
vækstrate på kun 2,7% om året, mens gennemsnittet på verdensplan er 3,8% og 6,8 
for Østasien og randområderne i Stillehavet. 
3. EN EF-HANDLINGSPLAN FOR TURISME 11994 
3.1. BAGGRUND 
Kommissionen, der forsøger at holde trit med tidens tendenser i Unionen og er klar 
over den vigtige rolle, som turismen spiller for den europæiske økonomi, har (med 
aktiv støtte fra Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg) siden de 
tidlige firsere arbejdet hen mod at give turismen den plads, den fortjener i 
Fællesskabet. Dette arbejde er fortsat og intensiveret i 1994. 
En mere detaljeret analyse, specielt med henblik på Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, 
findes i "Tourism in Europe", EE Eurostat-GDXXIII, Kontoret for De Europæiske Fællesskabers 
Officielle Publikationer, Luxembourg, 1995. 
"Tourism Market Trends Europe 1985-1994", Vcrdensturisme-organisationen. 
4 
I 1994 skete der afgørende udviklinger på fællesskabsplan, som forventes at påvirke 
udviklingen af europæisk turisme i de kommende år. I forbindelse hermed bør det 
noteres, at 1994 var det første hele år efter iværksættelsen af Traktaten om Den 
Europæiske Union, hvor turismen for første gang nævnes. 
Hvidbogen "Vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse" og dens opfølger præsenterer 
nye ideer og begreber til "vejen frem"., hvoraf de fleste forventes at påvirke turismen 
eller blive påvirket af turismen: nye kilder til og områder for beskæftigelse, 
transeuropæiske netværk for transport, telekommunikation og energi, 
"Informationssamfundet" og betydningen af en bæredygtig udvikling. 
1994 var endvidere . det andet år af gennemførelsen af "EF-handlingsplanen for 
turisme", som Rådet traf afgørelse om den 13.7.19923. Denne første handlingsplan for 
turisme opstiller rammerne for alle direkte fællesskabsforanstaltninger med indvirkning 
på turismen, baseret på elleve prioriterede foranstaltninger for en treårig periode fra 
1.1.1993. 
Det uformelle rådsmøde i Athen den 15.4.1994 gav Kommissionen inspiration til at 
påbegynde arbejdet med en grønbog om Unionens fremtidige rolle på turismeområdet 
med henblik på den internationale regeringskonference i 1996 om revision af 
Maastricht-traktaten. 
I løbet af 1994 blev Kommissionens arbejde på turismeområdet aktivt støttet af andre 
fællesskabsinstitutioner, som for eksempel Europa-Parlamentet med beslutningerne om 
turismen på vej mod år 2000 og om fællesskabsforanstaltninger med indvirkning på 
turismen , der handlede om Kommissionens årsberetning for 1993, og Det 
Økonomiske og Sociale Udvalg med udtalelsen om turisme8. Endvidere blev der inden 
for det nyoprettede Regionsudvalg, i erkendelse af turismens betydning, nedsat et 
Underudvalg 2 om turisme i landdistrikter til behandling af turismespørgsmål i 
forbindelse med landdistrikter. 
3.2. BERETNINGENS OPB YGNING 
Eftersom en del af fællesskabsforanstaltningerne med indvirkning på turismen falder 
ind unde fællesskabspolitikker og -programmer uden for rammerne af afgørelse 
92/421/EØF, er disse foranstaltninger behandlet i to dele: de direkte 
fællesskabsforanstaltninger, og andre fællesskabsforanstaltninger med indvirkning på 
turismen . 
• Der er i 1994 opnået en højere grad af sammenhæng ved behandlingen af 
gennemførelsen af de direkte fællesskabsforanstaltninger med indvirkning på turismen, 
som er baseret på Rådets afgørelse, hvilket skyldes øget ekspertise og bedre 
planlægning. De aktioner, som blev udviklet, svarede i højere grad til målsætningerne 
for de tre hovedfelter i "Fælles aktioner med indvirkning på turismen": 
Rådets afgørelse 92/421/EØF, EFT L 231 af 13.8.1992. 
EP. 178.920/endelig udg. af 18.1.1994. 
EP. 185.379/endelig udg. af 15.12.1994. EFT C 18 af 23.1.95. s. 159. 
ECS 453/94 endelig udg. af 4.8.1994. 
Sidst i denne beretning findes en række bilagr som indeholder kvantitative oplysninger af relevans for 
turismeudviklingen i Den Europæiske Union. 
1) Øget og forbedret viden om turismeindustrien. Dette omfatter udarbejdelse af 
pålidelige turismestatistikker på europæisk plan med henblik på en undersøgelse af 
tilstrømningen af turister/besøgende, idet man benytter et "fælles sprog" til fremme af 
forståelse og sammenlignelighed, offentliggørelse af undersøgelser og brochurer om 
emner af interesse for den europæiske turismeindustri og offentlige myndigheder, såvel 
som organisering af europæiske konferencer og deltagelse i messer med temaer af 
interesse for turismen i henhold til de prioriterede områder i "Fælles aktioner med 
indvirkning på turismen". 
2) Specifikke foranstaltninger og aktioner til fremme af tværnationale, 
grænseoverskridende samarbejde mellem den offentlige og private sektor på forskellige 
områder. I 1994 var disse områder: turistinformation, aktioner i Central- og 
Østeuropa, forbrugere/turister, turisme og miljø, turisme med kulturelt sigte, i 
landdistrikter og med socialt sigte samt ungdomsturisme, turismeuddannelse og 
oplæring og fremme af europæisk turisme i udvalgte ikke-europæiske lande. De fleste 
af de projekter, der modtager finansiel støtte fra Kommissionen, er pilotprojekter og 
har karakter af demonstrationsprojekter. 
3) Udvikling af bedre samarbejde og koordinering. Dette vedrører foranstaltninger, 
som skal sikre et mere effektivt samarbejde og en bedre koordinering mellem 
Fællesskabsinstitutionerne, internationale organisationer, offentlige og private 
myndigheder og organisationer og - gennem disse - de nationale, regionale og lokale 
myndigheder i medlemsstaterne. Koordinering mellem medlemsstaterne og 
Kommissionen foregår hovedsagelig gennem to nedsatte turismeudvalg, det ene til 
støtte for gennemførelsen af afgørelse 92/421/EØF og det andet som rådgiver for 
Kommissionen i turismespørgsmål10. Tourism Inter Service Group, der koordineres af 
Europa-Parlamentets Udvalg om Transport og Turisme, yder også værdifuld bistand 
ved koordineringen mellem Europa-Parlamentet, Kommissionen og turismesektoren i 
Den Europæiske Union. Inden for Kommissionen er samarbejdet baseret på det 
arbejde, der udføres i Tourism Inter-Service Group, og på den gensidige konsultation 
mellem de relevante tjenestegrene vedrørende alle nye aktioner, som påregnes 
iværksat. Andre af Kommissionens interne grupper har også behandlet 
turismespørgsmål i 1994. Derudover er der fra Kommissionens side blevet nedsat eller 
givet støtte til ekspertudvalg på forskellige turismeområder som for eksempel turisme 
med socialt sigte og turisme i landdistrikter. 
Udviklingen af et bedre samarbejde og øget koordinering inden for de europæiske 
institutioner, med medlemsstaterne og med turismeindustrien er en fortsat proces i 
konstant udvikling. Med Rådets afgørelse som grundlag har der fundet nogen 
intervention sted i andre politikker og foranstaltninger med henblik på at fastslå og tage 
højde for turismens indvirkning inden for disse og deres indvirkning på udviklingen af 
turismen. Men hvis der på længere sigt skal gennemføres bæredygtige turismeaktioner, 
skal denne metode udvikles på en mere struktureret og systematisk måde. 
De andre fællesskabsforanstaltninger med indvirkning på turismen omfatter en 
oversigt over de foranstaltninger, som ikke falder ind under Rådets afgørelse 
92/421/EØF, men hvis indvirkning på turismen i Unionen var eller kunne blive 
afgørende i fremtiden. Foranstaltningerne er præsenteret i dette kapitel sammen med et 
Rådets afgørelse af 22.12.1986 om indforelse af en konsultations- og samarbejdsprocedure på 
turismeområdet. EFT L 384 af 3 1.12.1986, s. 52. 
6 
forsøg på at vurdere deres indvirkning på turismen. Disse foranstaltninger kan inddeles 
i tre områder: 
1) Det første område omfatter foranstaltninger, der påvirker turisten som en person, 
der lever og arbejder inden for et geografisk område uden fysiske eller fiskale grænser. 
Denne turist er beskyttet af en specifik forbrugerlovgivning vedrørende sundhed og 
sikkerhed samt økonomiske og juridiske aspekter. Desuden støtter Fællesskabets 
foranstaltninger ved en styrkelse af den sociale dimension alle menneskers ret til at 
rejse som turist: alder, fysisk eller psykisk handicap eller social status bør ikke være 
årsag til udelukkelse fra turismen. 
2) Det andet område omfatter alle de foranstaltninger i forbindelse med det 
økonomiske og sociale miljø, som inden for Unionen sigter mod at skabe fælles 
strukturer for økonomiske og sociale aktiviteter som for eksempel turisme. Med 
hensyn til det interne aspekt (dvs. kun inden for Den Europæiske Union) har 
foranstaltningerne tilknytning til forskellige overvejelser som for eksempel 
gennemførelsen af det indre marked, konkurrence- og virksomhedspolitik, økonomisk 
og social samhørighed, regionalpolitik, transeuropæiske netværk, transport, forskning 
rjg udvikling, informations- og telekommunikationsteknologier, beskæftigelse, 
socialpolitik samt området almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdom. Med 
hensyn til det eksterne aspekt (dvs. ikke-europæiske lande) forbindes Fællesskabets 
foranstaltninger og aktioner på turismeområdet med Unionens samlede økonomiske og 
politiske relationer til resten af verden. 
3) Det tredje område omfatter foranstaltninger på kultur- og miljøområdet. Disse to 
aspekter udgør det bredere område, hvor turismeaktiviteter udvikles, og som turismen 
er relateret til gennem forbindelser og gensidig påvirkning. Fællesskabets 
foranstaltninger sigter mod at udvikle et bæredygtigt forhold mellem turisme og 
arkitektonisk og kulturel arv, naturligt og menneskeskabt miljø i Europa. 
En sammenhængende og strategisk indfaldsvinkel til turismeudvikling, baseret på 
samarbejde og koordinering inden for de europæiske institutioner med medlemsstaterne 
og industrien, byder på de største muligheder for at producere en global turismepolitik, 
baseret på en række fælles eller supplerende målsætninger, som kan anvendes inden for 
rammerne af alle Unionens aktiviteter. En sådan indfaldsvinkel, hvis den blev anvendt 
i forbindelse med specifikke aktioner til opfyldelse af definerede behov, kunne føre til 
mere effektive og bæredygtige resultater og være et supplement til målsætningerne for 
de direkte fællesskabsforanstaltninger med indvirkning på turismen. 

II DIREKTE FÆLLESSKABSFORANSTALTNINGER 
MED INDVIRKNING PÅ TURISMEN 
Gennemførelsen af den treårige EF-handlingsplan for turisme, vedtaget ved Rådets 
afgørelse af 13.7.1992 og med virkning fra 1.1.1993, gik ind i den mellemste fase af 
sit forløb. De prioriterede foranstaltninger, der var påbegyndt i 1993 blev videreført og 
så vidt muligt afsluttet i 1994 med henblik på rapportering om de opnåede resultater. 
Samtidig og inden for rammerne af denne handlingsplan, igangsatte Kommissionen 
efter aftale med styrelsesudvalget for turisme yderligere foranstaltninger med henblik 
på at nå de tre overordnede målsætninger for handlingsplanen for turisme: 
bedre kendskab til den europæiske turismeindustri; 
udvikling af specifikke fællesskabsaktioner til støtte for udviklingen af en række 
forskelligartede kvalitetsprodukter og -tjenesteydelser på turismeområdet; 
styrkelse af samarbejdet og koordineringen inden for Kommissionen og sammen 
med andre institutioner (nationale og lokale offentlige myndighedsorganer, 
internationale eller europæiske faglige organisationer), med medlemsstaterne og 
endvidere med tredjelande for at sikre en harmonisk og konsistent udvikling af 
turismen. 
For at nå de målsætninger, der er opstillet i handlingsplanen blev et årligt budget på 6 
mio. ECU af Fællesskabets midler af budgetmyndigheden stillet til rådighed. I 1994 
blev dette beløb suppleret med yderligere 566.000 ECU fra Østrig, Finland, Sverige, 
Norge og Island, medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. 
Dette bidrag gjorde det muligt for dem at deltage i udarbejdelsen af handlingsplanen, 
dvs. i alle de initiativer, som blev iværksat under arbejdsprogrammet, og i de 
konsultationer, som Kommissionen fra 1.1.1994 arrangerede om turisme. De 
væsentligste elementer af udgifterne var for det første støtten til projekter vedrørende 
turismeuddannelse og udviklingen af netværk for kulturturismen og for det andet 
forberedelserne til en række undersøgelser, der skulle forsyne beslutningstagere med 
flere oplysninger, og for det tredje formidling af oplysninger, tilrettelæggelse af 
brochurer, konferencer, tekniske workshops osv. Et antal aktioner, som ikke var 
specificeret i arbejdsprogrammet, men af værdi for udviklingen af handlingsplanen 
blev også samfinansieret. 
En -budgetmæssig fordeling af alle udgifterne i 1994 og tabeller over projekter, der 
blev udvalgt til samfinansiering, findes i Bilag 2 til denne beretning. 
I 1994 foretog man også en fremadrettet planlægning, der omfattede forberedelse af de 
aktioner, der skulle påbegyndes og iværksættes i 1995, samt overvejelser over 
efterfølgende fremtidige aktioner på mellemlang sigt. Ved forberedelserne til dette 
arbejde overvejede man nogle aspekter: behovet for så vidt muligt at afslutte 
gennemførelsen af de aktioner, der var opstillet i Rådets afgørelse af 1992, opfølgning 
af de allerede nåede mål, yderligere styrkelse af samarbejdet, vægt på kvalitet, 
ennemsigtighed samt behovet for at evaluere det allerede udførte arbejde ved hjælp af 
forskel liée metoder . 
11 Den eksisterende beretning "Fælles foranstaltninger med indvirkning på turismen" bor også tages i 
betragtning i denne sammenhæng. 
I løbet af 1994 blev en række foranstaltninger udpeget til at modtage finansiel støtte i 
1995, undersøgelser af forbrugerspørgsmål, ungdomsturisme, det kontraktlige forhold 
mellem turismeformidlere og leverandører af tjenesteydelser, pilotprojekter vedrørende 
forvaltning af besøgende og trafik, et forbedret samarbejde med og overførsel af 
knowhow til turismepartnere fra Central- og Østeuropa og Maghreb-landene. 
Endvidere blev en reklamekampagne overvejet. 
Fællesskabsaktioner på turismeområdet på mellemlang sigt blev også overvejet med 
henblik på afslutning og opfølgning af den igangværende EF-handlingsplan for 
turismen. 
Udarbejdelse af en grønbog om Den Europæiske Unions rolle for turismen blev 
iværksat, som et middel til at åbne for debatten i løbet af 1995 med henblik på den 
kommende regeringskonference om revision af Maastricht-traktaten i 1996. 
1. ØGET OG BEDRE KENDSKAB TIL TURISMEOMRÅDET -
PROGRAMMER OG FORANSTALTNINGER MED 
INDVIRKNING PÅ TURISMEN 
Det er af afgørende betydning at øge den viden, som turismeindustriens operatører har, 
samt deres adgang til oplysninger om markedet, dets karakteristika, komponenter og 
udvikling, ,hvis de skal kunne udtænke strategier til udnyttelse af markedets 
muligheder, efterhånden som de opstår. Da mange turismeoperatører er små og endda 
meget små firmaer, har de de færreste ressourcer til rådighed til at gennemføre 
bekostelige markedsundersøgelser og -analyser. Derfor er dette et område, hvor 
Kommissionen har taget forskellige initiativer, navnlig for at forbedre tilgængeligheden 
af informationer for turismeindustrien ved hjælp af forskellige medier: undersøgelser, 
konferencer, messer, brochurer osv. 
Forskning, som blev bestilt i 1994, bør videreføres i løbet af 1995 samt offentliggøres 
og distribueres, hvis man skal opnå en værditilvækst. Fortsat tilstedeværelse ved større 
messer vil blive koordineret, og endvidere er der planer om at udarbejde brochurer, 
som samler resultaterne af de igangværende pilotprojekter, foruden bestillingen af 
yderligere forskning i den aktuelle situation på turismeområdet. 
1.1. STATISTIK 
Rådets afgørelse 92/421/EØF har som prioriteret foranstaltning: "Forbedring af 
kendskabet til turisme ... iværksættes med følgende midler ... a)udvikling af 
Fællesskabets statistikker for turisme" 
I henhold til arbejdsprogrammet for 1994 blev der opnået resultater på to 
hovedområder: 
færdiggørelse af de nødvendige retlige og tekniske instrumenter til udarbejdelse 
af et europæisk statistisk system om turisme; 
forbedrede informationsværktøjer til formidling af indsamlede data og resultater 
af udført arbejde. 
10 
Retslige og tekniske instrumenter: 
Der er udarbejdet en håndbog over statistisk metodologi, som vil danne grundlag for 
en specifik anbefaling, og som skal hjælpe leverandører af turismestatistikker til at 
producere harmoniserede data og lette brugernes forståelse. Nye metodologiske emner 
blev udviklet, hovedsagde på kongresse og konferencer, som generelt blev godkendt af 
de faglige sammenslutninger og Arbejdsgruppen om turismestatistikker. På basis af 
konsultationer med medlemsstaterne og relevante erhvervssammenslutninger, er der 
også udarbejdet et udkast til direktiv om indsamling af harmoniserede statistikker på 
europæisk plan. Disse spørgsmål var endvidere genstand for to møder i EU/EFTA-
arbejdsgruppen om turismestatistikker, der blev afholdt i Luxembourg i februar og 
november 1994. 
Bedre informationsværktøjer: 
Indikatorer, som er udarbejdet på års- eller månedsbasis, er med jævne mellemrum 
blevet offentliggjort. En opdateret analytisk rapport over den senere tids tendenser i 
Europa er afsluttet og klar til offentliggørelse i slutningen af 1995. Databasen TOUR 
er også blevet forbedret, og den bliver gradvist udvidet til at omfatte EFTA-lande. En 
sektion om turisme er blevet medtaget på den CD-ROM, som er produceret af Eurostat 
og Publikationskontoret, og som indeholder alle de relevante tal, der er af 
Kommissionen er indsamlet på europæisk plan. 
På et internationalt ekspertseminar, organiseret i fællesskab af OECD og de østrigske 
myndigheder i Wien i juni 1994, analyserede man de metodologiske problemer, der 
blev fremført ved gennemførelsen af et europæisk statistisk system; resultaterne heraf 
forventes offentlige i 1995. 
Arbejdsprogrammet for 1995 på dette område vil fokusere på vedtagelsen og 
gennemførelsen af både forslaget til Rådets direktiv, som er nævnt ovenfor, og den 
fortsatte forbedring af formidlingen af resultater af det hidtil udførte arbejde. Med 
henblik på gennemførelsen over en treårig periode af det kommende direktiv og 
henstillingen i medlemsstaterne blev 1,5 mio. ECU overført fra 1994, som i løbet af 
1995 skal hensættes til dette projekt. 
1.2. UNDERSØGELSER 
Rådets afgørelse 92/421/EØF har som en af målsætningerne "iværksættelse af grundige 
undersøgelser for at uddybe kendskabet til turismeerhvervet, at vurdere virkningen af 
Fællesskabets eksisterende politikker til fremme af turismen og analysere forslag til 
nye former for turisme samt at udvikle strategier, der er tilpasset udviklingen i 
efterspørgslen". 
Incitamentet til specifikke emner inden for dette forskningsområde stammer fra 
forskellige kilder: EF-handlingsplanen for turisme, anbefalinger fra Europa-
Parlamentet, medlemsstaterne og erhvervsorganisationers repræsentanter. 
Desuden har turismen optrådt i andre undersøgelser, som gennemføres årligt til gavn 
for europæisk industri i almindelighed. Således er den senere tids udvikling inden for 
turismen og visse væsentlige erhvervsgrene med tilknytning hertil præsenteret i 94-
udgaven af "Panorama de l'industrie Communautaire". Denne publikation giver en 
H 
grundig analyse af den aktuelle situation og udsigterne for fremstillingsindustrierne og 
servicesektorerne i Den Europæiske Union12. 
I 1994 blev nogle af de undersøgelser, som i 1993 blev bestilt specielt med fokus på 
turisme, gennemført med henblik på udgivelse af publikationer. 
"Who's who in tourism" 
Med henblik på operatører i turistbranchen bestilte man et kompendium med udførlige oplysninger 
om organisationer, institutter, internationale organer, branchesammenslutninger osv. inden for 
turisme. Undersøgelserne er afsluttet, og man er i gang med at forberede formidling af oplysningerne. 
Praktisk vejledning for fælles foranstaltninger til fordel for turismen 
På grundlag af en fuldstændig analyse af de forskellige fællesskabspolitikker, fonde, programmer og 
foranstaltninger, som direkte eller indirekte indvirker på turismeudviklingen, er der til gavn for 
professionelle turismeoperatører udarbejdet en praktisk vejledning, som på en tydelig og ligefrem måde 
skal give oplysninger, der kan gøre det muligt for dem at drage nytte af fællesskabets initiativer og 
aktioner med indvirkning på turismen. Den endelige rapport blev afsluttet i 1994 til offentliggørelse i 
1995. 
Undersøgelse af skatte- og budgetpolitik med indvirkning på turismen 
Denne undersøgelse er grundlæggende en sammenlignende analyse af skatte- og budgetpolitikker, som 
påvirker turistaktiviteter inden for Den Europæiske Unions medlemslande og i lande: der konkurrerer på 
de samme turismemarkeder uden for EU. Desuden er det interessante turismens indvirkning på skatte-
og budgetpolitikker, hvor sådanne findes. I betragtning af dette projekts omfang forventes det, at denne 
undersøeelse afsluttes i 1995. 
"Et handicapvenligt Europa - en rejsehåndbog for handicappede turister" 
Denne håndbog er beregnet på hovedgruppen af turismeoperatorer, som onsker at betjene handicappede 
kunder, og indeholder råd om og eksempler på bedste praksis og oplysninger om nogleaspekterne ved 
tjenesteydelser for turister: planlægning afrejse, transport, indlogering, turistattraktioner, rejsebureauers 
og turoperatørers tjenesteydelser. Undersøgelsen blev afsluttet i 1994 og den ventes udgivet i 1995. 
På grundlag af indkaldelser af bud blev der i 1994 J bestilt nogle undersøgelser, som 
skulle behandle forskellige emner af interesse for turismeindustrien. 
Undersøgelse af "Yield Management" i små og mellemstore turismevirksomheder 
"Yield management"-teknikkerne består i en optimering af edb-styringen af bestillinger på 
turistfaciliteter (hovedsagelig transport og indlogering). Et meget indgående kendskab til visse 
kundegruppers brug af disse faciliteter giver navnlig mulighed for at tilpasse priserne for faciliteterne 
inden for meget korte tidsintervaller med henblik på at begrænse tabet ved de yderst sårbare, ubenyttede 
turisttjenesteydelser. Formålet med denne undersøgelse er at undersøge mulighederne for og metoderne 
til at tilpasse "yield managemenf'-teknikkerne, der allerede anvendes i visse dele af turismen, til 
sektorens små og mellemstore virksomheder (SMV'er). 
Undersøgelse af "forretnings- og konferenceturisme" 
Formålet med denne undersøgelse er at give en kvantitativ og kvalitativ evaluering af udbud og 
efterspørgsel inden for forretnings- og konferenceturisme (herunder bonusturisme). Evalueringen skal 
endvidere undersøge problemerne i forbindelse med udvikling heraf. 
'" GD 11 I-Eurostat, "Panorama de l'industrie communautaire 1994". Kontoret for De Europæiske 
Fællesskabers Officielle Publikationer, Luxembourg, 1995. 
13 Indkaldelser af bud, EFT C122 af 8.5.1994, s. 7. 
12 
De endelige rapporter om de to undersøgelser, der blev bestilt i 1994, forventes i sidste 
kvartal af 1995. 
I 1994 blev der også bestilt andre forskningsprojekter, som skulle give turister en kilde til 
praktisk forbrugeroplysning dækkende hele Det Europæiske Økonomiske 
Samarbejdsområde. 
1.3. UNDERSØGELSE AF KONKRETE TILFÆLDE 
Inden for de rammer og målsætninger, der er opstillet for handlingsplanen for turisme, er 
der truffet fælles foranstaltninger til fremme af en bedre sæsonmæssig fordeling af 
turismen. 
I 1994 blev der truffet foranstaltninger til støtte for etableringen af internationale rammer 
for udveksling af oplysninger og overvågning af de statslige myndigheders og 
turismeindustriens aktiviteter. Der blev også truffet foranstaltninger til fremme af bedre 
koordinerede aktioner og strategier med sigte på fremme af brugen af 
turismeinfrastrukturen og -faciliteterne uden for højsæsonen. 
Som en opfølgning af konferencen om spredning af ferieperioder, der blev afholdt i 
Noordwijk i 1991, blev der arrangeret en konference i Diisseldorf den 6./7.12.1994. 
Repræsentanter for Kommissionen, Europa-Parlamentet, 13 nationale myndigheder og 
forskellige organisationer fra turismesektoren deltog. 
Hovedmålsætningen var at klarlægge mulige teknikker til en mere jævn spredning af 
ferieperioderne over hele året med henblik på at lette presset i højsæsonerne. 
Medlemsstaterne blev bedt om at udveksle oplysninger om vellykkede metoder, som var 
blevet anvendt for at fremme turismen uden for sæsonerne. 
Der var generel enighed om, at lovgivning på europæisk plan ikke var en hensigtsmæssig 
metode til spredning af ferieperioderne i Europa, men at det snarere skulle baseres på 
frivillighed. I erkendelse af behovet for bedre koordinering medlemsstaterne imellem af 
de oplysninger, man har om ferieperioder, fremlagde Kommissionen et forslag til et nyt 
Europa-dækkende initiativ, HODEO. 
Holiday Dates Exchange Operation (udveksling af oplysninger om ferieperioder) er 
beregnet på at lette udvekslingen af oplysninger om skole- og industriferier 
medlemsstaterne imellem. Oplysningerne indsamles mindst én gang om året fra 
medlemsstater og regioner, i standardformat og på frivillig basis. 
På udbudssiden vil undersøgelsen af "yield management"-teknikkerne, som blev bestilt i 
1994, også efter afslutningen supplere dette arbejde. 
Udarbejdelse af en undersøgelse til indsamling af oplysninger om turistadfærd er under 
overvejelse som et nødvendigt redskab for planlægning af foranstaltninger til justering af 
udbuddet med henblik på en bedre spredning af ferieperioderne. 
13 
1.4. KONFERENCER OG MESSER 
I de senere år er der været udført et stort arbejde på forskellige områder inden for 
turisme; i pilotprojekter har man beskæftiget sig med turisme i landdistrikter, turisme 
med kulturelt sigte og miljøspørgsmål samt flere undersøgelser, hvor man har analyseret 
en række fænomeners indvirkning på turismeindustrien. En af de væsentligste 
målsætninger er at formidle resultaterne og den bedste praksis, som er udledt heraf. I 
1994 blev der arrangeret konferencer til udveksling af oplysninger og bedste praksis med 
det formål at styrke samarbejdet og koordineringen. 
"Eurotourism - Research and Perspectives", Halkid i ki, Grækenland, 15/16.5.1994 
Hovedformålet med denne konference, der var organiseret i fællesskab af Kommissionen 
og det græske trafikministerium under det græske formandskab, var at drøfte og evaluere 
Europa-Kommissionens program for undersøgelse af turismen 1990-1993, som blev 
iværksat med henblik på måling af europæiske politikkers og teknikkers indvirkning på 
turisttilstrømningen, arbejdspladser og infrastrukturer, samtidig med at den også 
undersøgte de forskellige former for turisme og fremmet af disse. Desuden skulle man på 
konferencen forsøge at fastsætte bestemmelser for gennemførelsen af 
forskningsprogrammets forslag såvel som behovet for fremtidig forskning. I løbet af fem 
sessioner blev der holdt nogle og tyve indlæg for et publikum på 150 deltagere fra både 
private og offentlige sektorer. Sessionerne omhandlede "en strukturel analyse af 
turismesektorerne", "udviklingsmulighederne i turismesektoren", "turiststrømme til og i 
Europa", en brainstorming-session om "fremtidig turismeforskning og europæiske 
turismeaktioner" samt en konklusion. Konferencen tjente til at understrege vigtigheden af 
forskning som et nødvendigt forstadium til udvikling af effektive turismepolitikker og 
behovet for nært samarbejde mellem den europæiske turismeindustri og de europæiske 
institutioner. 
"Eurotourism - Culture and Countryside", Athen, 27/28.5.1994 
Denne konference om turisme i landdistrikter og turisme med kulturelt formål blev 
organiseret i fællesskab af Kommissionen og det græske formandskab. Formålet med 
konferencen var at præsentere specifikke fællesskabsaktioner til fremme for turisme i 
landdistrikter og turisme med kulturelt sigte, opmuntre til netværksforbindelser mellem 
de pågældende aktører og forelægge nogle af de mest fremtrædende projekter for 
landdistrikter og kultur, som blev finansieret i årene forud for gennemførelsen af 
handlingsplanen. Der blev udarbejdet en brochure med oplysninger om 48 landdistrikt-
og kulturprojekter, som havde modtaget støtte fra Kommissionen, og den forelå på 
engelsk, fransk og tysk . Hvert projekt beskrives kortfattet med vægt på dets 
karakteristika som nyskabende eller model for god praksis og med oplysninger om de 
involverede parter. 
Tekniske møder om foreslået lovgivning 
Når man betragter turisten som forbruger, skal der skabes en balance mellem det at sikre 
det størst mulige udvalg for kunden, dennes fysiske sikkerhed og juridiske og 
økonomiske rettigheder og det at skabe gunstige betingelser for en fortsat udvikling af 
turismeindustrien. Med det for øje blev der i 1994 organiseret adskillige tekniske møder 
for at give turismeindustrien bedre oplysninger om den potentielle indvirkning, som den 
"Eurotourism: Culture and Countryside", ISBN 92-826-8836-4, Kontoret for De Europæiske 
Fællesskabers Officielle Publikationer, Luxembourg. 1994 
14 
foreslåede og den gældende forbrugerlovgivning kunne have. I tilfældet med det 
foreslåede direktiv om fjernsalg og direktivet om pakkerejser blev mange i 
turismeindustrien overraskede over at opdage, at deres aktiviteter ville falde ind under 
lovgivningen, og de var bekymrede over de eventuelle konsekvenser af deres aktiviteter. 
I samarbejde med tjenestegrenen for forbrugerpolitik blev der organiseret to tekniske 
workshops. 
Den 22.2.1994 blev der i Bruxelles afholdt en teknisk workshop om fremskridtene med 
det foreslåede direktiv om beskyttelse af køber i forbindelse med visse aspekter af 
kontrakter om brugsret til fast ejendom på timeshare-basis \ Hovedformålet var at føre 
repræsentanter for alle interesserede parter, timeshare-sektoren, 
forbrugerorganisationerne, nationale eksperter og de europæiske institutioner, sammen 
for at drøfte direktivets gang gennem de europæiske institutioner og at overveje den 
potentielle indvirkning af den vedtagne lovgivning på turismesektoren. Man 
konkluderede, at der var behov for en hurtig vedtagelse af direktivet, og enedes om at 
overveje en eventuel frivillig forretningskodeks for at tage højde for yderligere hurtige 
forandringer, som kunne forekomme i sektoren, men som ikke var medtaget i direktivet. 
Den 29.4.1994 blev der i Bruxelles afholdt endnu en teknisk workshop om direktivet om 
aftaler -vedrørende fjernsalg og om følgerne af, at medlemsstaterne gennemfører 
direktivet om pakkerejser eller ej. Også dette møde havde deltagelse af alle 
interesserede parter: europæiske og nationale eksperter, erhvervsfolk fra industrien og 
forbrugerrepræsentanter. Med hensyn til gennemførelsen af pakkerejsedirektivet foregik 
der en udveksling af oplysninger om de forskellige typer garantiordninger, som i henhold 
til direktivets artikel 7 blev indført i de forskellige medlemsstater, som allerede havde 
gennemført lovgivningen, og indvirkningerne på turismeindustrien. For de lande, som 
ikke havde gennemført direktivet, var der her lejlighed til at påpege de vanskeligheder, 
man havde haft. 
Konferencen "Spredning af ferieperioder", Diisseldorf, d. 6.-7.12.1994 (se 
undersøgelse af konkrete tilfælde) 
Messer 
Kommissionen far på messerne mulighed for direkte kontakt med alle aspekter og 
niveauer af turismeindustrien og for at fremlægge resultaterne og modellerne for bedste 
praksis, som er fremkommet af de projekter, den har støttet. "Internationale Tourismus 
Bôrse", der afholdes årligt i Berlin ("ITB" er den største årlige turismemesse), blev 
udpeget som et velegnet sted for deltagelse af Kommissionens tjenestegrene med ansvar 
for turisme inden for rammerne af en "europæisk dag", med temaet "turisme og miljø" . 
Som supplement til denne begivenhed blev der også udarbejdet en brochure til belysning 
af de projekter, der er gennemført på området turisme og miljø . 
19 KOM(93) 487 endelig udg. 
(KOM(93) 396 endelig udg., EFT C 308 af 15.1 1.93, s. 18. 
Rådets direktiv af 13. juni 1990 om pakkerejser, herunder pakkeferier og pakketure. EFT L 158 af 
23.6.1990, s. 59. 
Formålet var at præsentere resultaterne af indkaldelsen af forslag 92/c 51/16, EFT C 51 af 26.2.1992 
om turisme og m il jo. 
Tourism and the Environment in Europe, An introduction along with reports on some European 
projects in tourism. ISBN 92-826-9916-1. 
15 
1.5. BROCHURER 
Den virkelige værditilvækst ved støtte til innovations- og demonstrationsprojekter på 
turismeområdet skal findes i formidlingen af oplysninger om disse til alle interesserede 
parter med henblik på overførsel til andre steder i Den Europæiske Union. Med det 
formål udarbejdede man i 1994 to brochurer, én om projekter for turisme i landdistrikter 
og turisme med kulturelt formål i Europa og én om projekter for turisme og miljø i 
Europa. 
2. SPECIFIKKE EF-HANDLINGSPLANER FOR EUROPÆISK 
TURISME 
Idet man bygger på den øgede viden blandt fagfolk i turistbranchen og i forventning om 
bedre koordinerings- og samarbejdsmekanismer mellem de relevante parter, er hensigten 
med den anden målsætning, nemlig at yde bistand til særforanstaltninger, at den skal føre 
til udviklingen af aktioner, som er innovative, egnede til overførsel og af eksemplarisk 
art, og som kan anvendes til at formidle oplysninger om den bedste praksis. 
De specifikke EF-handlingsplaner til støtte for europæisk turisme, som præsenteres i 
dette afsnit, er opstillet i samme orden som i Bilag 1 til Rådets afgørelse 92/421/EØF. 
Dog gøres der opmærksom på, at præsentationen af disse handlingsplaner i fremtiden 
kunne følge en logik, som bedre illustrerer, hvorledes de kan tjene til udvikling af et mere 
konkurrencedygtigt turismeudbud, som beror på en varieret og bæredygtig udvikling, og 
som kan medvirke til at opfylde turisternes behov og forventninger. 
2.1. TVÆRNA TIONALE INITIA TIVER 
Rådets afgørelse 92/421/EØF siger: "Fællesskabets foranstaltning har til formål at 
fremme tværnationale initiativer inden for de forskellige dele af turismebranchen. " 
Pilotprojekter, der blev udvalgt under handlingsplanen for 1993 (med et samlet 
bidrag fra Fællesskabet på 808.778 mio. ECU) blev afsluttet i 1994 med henblik på 
gennemførelse af flere tværnationale målsætninger , som for eksempel: 
forbedrede samarbejdsstrukturer mellem offentlige, private og erhvervsfaglige 
organer og enkeltpersoner fra turismesektoren fra grænseregionerne eller 
lignende regioner i forskellige lande, som ofte er karakteriseret ved en 
decentralisering, med henblik på at muliggøre fuld udnyttelse af fordelene ved 
det indre marked; 
bedre turistinformation, med hensyn til de teknikker, der anvendes til overførsel 
af oplysninger til turismeerhvervene og derefter til publikum samt udviklingen af 
direkte turistinformationsværktøjer ved hjælp af ny teknologi. 
20 
21 EF-handlingsplan for turisme, Indkaldelse af bud og indkaldelse af forslag (EFT C 128 af 8.5.9J 
s. 7). 
Se bilag med tabel over projekter iværksat under handlingsprogrammet 1993 og afsluttet i 1994. 
16 
Tværnationale aktioner 93/94: Udvalg af projekter på området turistinformation ved hjælp af 
teknologi 
Koordinator: Automobile Association (UK), ATIS 
Projekt: CIRT-Cross-border Information for Road & Travel 
I projektet, der køres inden for ATIS-konsortiet, medvirker automobil- og turistsammenslutninger i 6 
lande: Det Forenede Kongerige, Nederlandene, Tyskland, Spanien, Italien and Schweiz som brugere. 
Hovedformålet er at tilvejebringe den nødvendige standardiserede generelle rejse- og 
lovgivningsmæssige information for bilture og andre rejseformer i europæiske lande. Systemet fungerer 
under en grafisk brugergrænseflade i en Windows-opsætning til lagring og vedligeholdelse af data. 
Dette databasesystem giver mulighed for at distribuerede elektroniske kommunikationsfaciliteter kan 
overføre information over mange knudepunkter i hele EU. Informationerne indeholder adresser på 
konsulater, nationale hastighedsgrænser, maksimalt tilladte alkoholpromille hos bilister, krav om 
kørekort, import- og eksportbestemmelser/restriktioner; osv. 
Koordinator: Regione Toscana (Italien) 
Projekt: ETI-European Tourism Information & Booking 
Iværksættelse af et pilotprojekt til opstilling af et homogent og integreret system, for at tilbyde turister 
bedre og mere fuldstændig information, som gør det muligt for disse i højere grad at profitere af 
turismeudbuddet i de pågældende regioner i Spanien, Italien og Frankrig. Oprettelse af interaktive 
'"informationscentre", som giver turister lejlighed til at fremkalde og printe alle de nødvendige 
oplysninger om de regioner, der er på nettet. Ligeledes har man undersøgt mulighederne for tilkobling 
til reservationssystemer, I projektet har man udarbejdet en metode og et fælles logo. 
Koordinator: TIRS (Tyskland), 
Projekt? Regionet Saar-Lor-Lux 
Hele begrebet og ideen med gennemførelse af "Regionet" er at gøre det muligt for mindre europæiske 
regioner at slå sig sammen og dermed udgøre større enheder, som markedsfører flere tilbud til turister 
ved hjælp af et fælles informationssystem, hvilket samtidig medvirker til at reducere omkostningerne. 
Projektets fire målsætninger er: 
- En bedre kvalitet af den information, der gives om turisme og kultur i de 3 samarbejdende regioner; 
- Udvikling af synergi ved sammenkobling af eksisterende regionale informationssystemer; 
- Opretteise af et grænseoverskridende netværk baseret på internationale standarder (EDI, osv.); 
- Levering af ovennævnte til offentligheden og private og offentlige organer ved hjælp af de 
elektroniske informationscentre. 
Kommunikation mellem de forskellige partnere er mulig ved hjælp af en central server installeret i 
Luxembourg, der bruges som "Clearing-center". Den information, der distribueres af "Regionet", 
omhandler sightseeing, indlogering, restauranter, begivenheder, fritid/sport, pakkearrangementer, 
adresser 02 kurfaciliteter. 
I 1994 blev der i arbejdsprogrammet opstillet metoder til udvikling af samarbejdet med 
central- og østeuropæiske lande, navnlig som et middel til at supplere eller forberede 
aktioner, der skal gennemføres under PHARE-programmet: 
kampagner til fremme af den generelle bevidsthed om problemerne med turisme i 
en markedsøkonomi; 
uddannelsesaktiviteter rettet mod mellemledere og overordnede i turismesektoren; 
dybtgående forskning med henblik på at fremme udviklingen af specifikke typer 
turisme eller turismeprodukter, i samarbejde med medlemsstater. 
17 
Projekter for central-og østeuropæiske lande 1993-94 
"Bulgaria & Slovakia Tourism Training Programme" 
Inden for rammerne af målsætningerne i EF-handlingsplanen for turisme fulgte man kun på grundlag af 
konsultation fremskridtene i projektet for Bulgarien og Slovakiet i 1994. Formålet med projektet 
omfatter fremme af en begyndende turismeøkonomi i Bulgarien og Slovakiet, som er i 
overensstemmelse med internationale standarder og et styrket samarbejde mellem disse lande og Den 
Europæiske Union med henblik på en fremskyndelse af deres deltagelse i et udvidet økonomisk område, 
der omfatter Central- og Østeuropa. 
"Tourism Co-operation with Belarus: Tourism - a vehicle for development" 
Projektet i Hviderusland modtog støtte med det formål at medvirke til at etablere en turismeindustri i 
Hviderusland ved af oprette turistkontorer og overføre knowhow inden for rammerne af et 
uddannelsesprogram. Arbejdet kan betragtes som en forberedelse til den planlagte indførelse af et 
"turisme-TACIS"-program i Hviderusland. 
Projekter for central- og Østeuropæiske lande 1994-1995 
"Conference on transferring skills and know how to Central and Eastern Europe" 
Målsætningerne er at vurdere den aktuelle status af turisme og uddannelse i Central og Østeuropa, at 
undersøge det faktiske forhold mellem uddannelse og oplæring og arbejdsmarkedets behov i industrien 
med henblik på at påvise eksisterende huller i tilbuddene, at udarbejde handlingsplaner for central- og 
østeruropæiske lande, som beskæftiger sig med de emner, der er identificeret i de nationale rapporter 
samt at etablere et EU/central- og Østeruropæisk netværk til støtte for gennemførelsen af 
handlingsplanerne. 
"Promotion of Youth Travel in Central Europe" 
Formålet er at fremme ungdomsturisme i Centraleuropa blandt personer under 21 år gennem levering af 
en speciel turistinformation og vejledning. Hensigten er at skabe et godt samarbejde på baggrund af 
fælles interesser mellem unge i Central- og Østeuropa og EU. Udviklingen af dette projekt vil blive 
bakket op af vejledning fra erfarne fagfolk i Vesten, reklame og markedsføring. 
I 1994 blev det påvist, at en styrkelse af samarbejdet med central- og østeuropæiske 
lande, Maghreb, Cypern og Malta krævede større opmærksomhed med hensyn til 
overførsel af knowhow om uddannelse, udvikling af markedsføringsstrategier, 
markedsføring af bestemte turismeprodukter og oprettelse af SMV'er i turismebranchen. 
2.2. TURISTERNE SOM FORBRUGERE 
Rådets afgørelse 92/421/EØF siger: "Fællesskabets foranstaltning tager sigte på at støtte 
initiativer til forbedring af turistinformation samt -beskyttelse på områder som f.eks. de 
eksisterende klassificeringssystemer, tegn og symboler, timeshare, overbooking og 
klageprocedurer." 
Som supplement til den kampagne for forbrugerbevidsthed, som i marts 1993 blev 
iværksat af de af Kommissionens tjenestegrene, som er ansvarlige for forbrugerpolitik, 
udsendte Kommissionen den 4.5.1994 en indkaldelse afbud (94/C 122/07), vedrørende 
fremsendelse af forslag til udarbejdelse af en brugervenlig håndbog, som skulle give 
relevant forbrugeroplysning om EØS-landene med henblik på at hjælpe turisterne til at 
beskytte deres rettigheder som forbrugere, når de rejste i Europa. Håndbogen vil 
endvidere blive støttet af et informationsteknologisk værktøj. Når arbejdet er afsluttet, vil 
det, også med henblik på promovering af arbejdet, blive distribueret på diskette til et net 
af 5.000 interesserede. Arbejdet forventes afsluttet ved udgangen af 1995. 
Problemet med overbooking på hoteller og den ulejlighed, det påfører gæsterne, gav i 
1994 anledning til bekymring. Formanden for Europa-Parlamentets Udvalg om Transport 
og Turisme indbød repræsentanter for nøgleorganisationer til at drøfte dette emne. 
Kommissionen var også inviteret til at deltage og lovede at undersøge årsagerne til og 
omfanget af overbooking på hoteller inden for EØS. 
Henvdover vi turisten, som forbruger, gerne have mulighed for et bredt spekter af indkøb 
til konkurrence dygtige priser, der er en tat sammenbreng mellem turisme og 
handelssektoren; en landsby uden forretninger er mindre aktriktiv end en landsby med. 
Dette emne blev berort under seminaret i Bruxelles d. .2.12.1994. "Service i mindre 
landsbyer-fremtiden for detailhandel i landområder". Turister kan også lide en livlig 
midtby, med butikker typisk for området som tilbyder lokale produkter. Derfor at 
tilfredsstille turister bidrager desuden til ideal udvikling. 
2.3. TURISME MED KUL TURELT SIGTE 
Rådets afgørelse 92/421/EØF siger: "Fællesskabets foranstaltning har til formål dels at 
udnytte kulturarven i turistmæssig henseende, dels at fremme et bedre kendskab til de 
europæiske landes kulturer, traditioner og levevis." 
Fremme af turisme med kulturelt sigte er et nøgleelement i en strategi, der går ud på at 
koordinere foranstaltninger på fællesskabsplan, til diversificering og højnelse af de 
udbudte turisttjenesteydelser i Europa. Stigende interesse for arv, i regionale og lokale 
kulturer, betoning af kulturelle faciliteter som en drivkraft for økonomisk udvikling 
(byfornyelse, udvikling af landdistrikter eller industriområder i tilbagegang) og en øget 
bevidsthed om synergien mellem turisme, fritid og kunst har i forening skabt en større 
opmærksomhed om turisme med kulturelt sigte. 
På et stadig mere konkurrencepræget verdensmarked bliver man i stigende grad bevidst 
om behovet for at skabe identiteter for europæiske turistmål (produktpakker med 
europæiske turisttilbud, som "Kunstbyer i Europa", "Routes to the Roots" osv.). 
Informationsteknologiske udviklinger giver i stadig højere grad mulighed for at 
markedsføre turisme med kulturelt sigte ved hjælp af markedsførings værktøj er som for 
eksempel GDS (Global Distribution Systems). 
Skønt det er almindeligt anerkendt, at kulturpolitik og turismepolitik til gavn for begge 
bør supplere hinanden, med passende strukturer for udveksling af oplysninger mellem 
fagfolk i begge brancher, mangler sådanne på europæisk niveau. Det kommer til at stå 
mere og mere klart, at der er behov for et tættere samarbejde mellem Kommissionen og 
andre hovedaktører på området turisme med kulturelt sigte, f.eks. Europarådet og 
UNESCO, hvis man skal opnå den maksimale gevinst og synergi af de kulturelle 
pilotprojekter, som disse organer hver især iværksætter. 
Der er stadig uløste problemer, som for eksempel mangelen på sammenlignelige data om 
efterspørgselen efter og udbuddet af kulturelle turismeprodukter, oplæring af studerende, 
udøvende og ledere på områderne kultur og turisme. Man må bestræbe sig på at skabe 
synergier inden for de relevante fællesskabsprogrammer. 
19 
Som et resultat af arbejdsprogrammet for 1993 blev 18 forslag, som var indsendt efter en 
indkaldelse af forslag , i 1994 udvalgt med henblik på udvikling af tværnationale 
kulturelle turismeprodukter, nemlig nye kulturelle turistmål i Europa, som nævnt i Rådets 
afgørelse. Fællesskabets bidrag på cirka 1,2 mio. ECU udgjorde omkring 50% af de 
samlede budgetudgifter. 
Med henblik på udveksling af erfaringer mellem turismeorganisationer og 
kulturinstitutioner, navnlig hvad angår understregning af værdien af den kulturelle arv, 
iværksatte Kommissionen en indkaldelse af forslag, 94/C 122/07 af 4.5.1994. 11 
projekter, som hver især etablerede et kulturelt netværk, blev udvalgt mellem 156 
indsendte forslag og modtager i øjeblikket fællesskabsmidler for omkring 1 mio. ECU, 
hvilket beløber sig til omkring 46% af det samlede budget på 2,124 mio. ECU. 
I anden halvdel af 1995 vil de kulturelle netværk, som blev udvalgt i 1994, være 
etableret. Det forventes, at de mest innovative projekter derefter bliver præsenteret på en 
større international turismemesse. Formålet vil være at stimulere effektivt 
netværkssamarbejde og overførsel af knowhow. 
Projekter, der blev iværksat og afsluttet i 1994 på området turisme med kulturelt sigte og 
finansieret af Tourism Unit er opført og beskrevet i tabellen nedenfor. Flere projekter har 
frembragt eller er i gang med at frembringe mønstergyldige resultater. 
Projekter for turisme med kulturelt sigte iværksat i 1993 (93/C 128/09) og videreført i 1994 (94/C 
122/07) til afslutning i 1995 
Naturfreunde Saarland e.V. 
Projekt:(NEKTAR) Kulturerlebniswege-Saar-Lor-AI-Lux / Netzwerk Europåische Kultur 
Partnere: D, F, L 
Projektet sigter mod at udvikle særlige kulturelle rejseruter i regionerne Lothringen, Alsace, 
Luxembourg and Saarland over temaerne historie og forandringer i landbrug og industri. Dette gøres 
ved at etableret samarbejdsnetværk mellem de ovennævnte regioner, som skal føre til udarbejdelse af 
turisthåndbøger. Blandt flere nyskabende attraktioner tildeles begreberne "arbejdskultur" og "forandring 
i landbruget" de centrale roller, da disse afgørende elementer i regionens tradition og historie alt for ofte 
overses af turisterne., 
Det forventes, at der eventuelt oprettes miljø-museer, og at der vil være en stigende interesse i 
Fællesskabet for industrikultur. 
Som et resultat af dette arbejde kan principperne nu overføres til andre egne i Europa, hvorved man kan 
udvide netværket og udveksle erfaringer. 
Forschungsstelle Niedersåchsische Auswanderer in den USA, University of Oldenburg 
Projekt:Routes to the Roots 
Partners: IRL, DK, D, NL, UK, GR, N, FIN, S, IS 
Projektets målsætning er at udvikle og markedsføre allerede afstukne ruter i D, UK, IRL, NL og DK, 
som forbinder disse regioner med havne som for eksempel Liverpool, Bremerhaven. hvorfra et utal af 
emigranter drog af sted til et nyt liv i Nordamerika. Tanken er, at amerikanske turister, som er 
interesserede i deres aner, vil få lejlighed til at rejse ad disse ruter og besøge mindre kulturelle 
attraktioner, som normalt ikke ville tiltrække denne målgruppe. Foruden udvidelsen af det eksisterende 
netværk har partnerne til hensigt i fællesskab at producere en produkthåndbog, som er tilpasset 
turismeindustriens krav (i Europa og USA), en video og endvidere skabe kontakter til den amerikanske 
rejsebranche med multiplikatoreffekten for øje. 
EF-handlingsplan for turisme. Indkaldelse af bud og indkaldelse af forslag. 93/C 128/09, 
offentliggjort i EF-Tidende af 8.5.1993. 
20 
Royal National Institute for the Blind 
Projekt:European Cities within Reach 
Partnere: UK, F, I, S 
Dette projekt sigter mod at fremstille en serie publikationer i blindskrift og med store typer for turister 
med synshandicap. Publikationerne vil præsentere den kulturelle arv i den pågældende by for blinde 
turister, som besøger kunstsamlinger eller går på opdagelse efter arkitektur og livsstil på byvandringer. 
Begrebet "taped touch tours/toccare 1'arte" ("rør ved kunsten") vil blive udvidet ud over det eksisterende 
netværk, hvis partnere er i gang med at intensivere deres samarbejde. 
FYN-TOUR 
Projekt:Cultural Historical Cruises in the Baltic Sea 
Partnere: DK, D, S, N, PL, EST 
Dette projekt vil udvide den geografiske rækkevidde af et tidligere projekt til hele den baltiske region 
med krydstogt over tre historiske temaer. Ved hjælp af samarbejde og udveksling af erfaringer partnerne 
imellem vil der blive udviklet et nyt kvalitetspræget turismeprodukt. Gennem udarbejdelse af et kort og 
definitionen på nye finansieringsmodeller, vil projektet bidrage til en værdiforøgelse af Balticum som 
maritimt turistmål og således medvirke til at bevare maritime traditioner og erhverv i regionen. Efter at 
have udført forskning ved skrivebordet og i marken vil projektlederne fremlægge deres resultater på et 
seminar efterfulgt af en international turismekonference i den baltiske res-ion. 
Et udvalg af projekter for turisme med kulturelt sigte iværksat i 1994 (94/C 122/07) til afslutning i 
1995 
Fédération des Offices af Tourisme des Villes Européennes (FOTVE / FECTO) 
Projekt:Art Cities in Europe 
Partnere: A, B, DK, F, D, UK, L, NL, P, E, CH, Malta 
Programmet "Art Cities in Europe" etablerer et europæisk netværk af 31 kunstbyer beliggende i 11 
EØS-lande. Ved hjælp et effektivt samarbejde mellem kulturinstitutioner og turismeerhverv i både de 
offentlige og private sektorer, som beskæftiger sig med turisme med kulturelt sigte, vil kulturarvens 
betydning for turismen - og navnlig byturismen - blive højnet. Der er planlagt et diskussionsforum og 
udvikling af kulturelle turistpakker samt effektive markedsførings/distributionsværktøjer. Dette vil 
omfatte lagring af pakkeinformationer på edb-reservationssystemer som for eksempel 
Amadeus/START, BTX og Minitel. FECTO vil organisere en konference til formidling af information, 
udveksling af erfaring og evaluering af projektets resultater, idet man lægger vægt på effektivt 
samarbejde og god praksis. 
Baltic Tourism Co-operation 
Projektets navn: BTC Cultural Tourism Project 
Partnere: S, DK, D, N, FIN 
Baltic Tourism Co-operation, markedsføringsorganet for den baltiske turismeindustri, har næsten 100 
medlemmer i de ti baltiske stater og på markeder uden for området. Alle medlemmer opfordres til at 
deltage i projektet. Man forventer en værdistigning af regionens kulturarv, idet man sikrer, at den 
integreres fuldtud i markedsføringsaktiviteterne i den baltiske turismeindustri. Således, foreslår BTC, at 
der organiseres en kulturel turismekonference og workshop, at der udvikles en historisk hanseatisk 
sejlrute og skabes et specifikt netværk for turisme med kulturelle formål. Den indledende fase, der er 
samfinansieret af Kommissionen, er en del af en strategi på mellemlang sigt, som i sidste ende vil 
markedsføre historiske baltiske krydstogter i anden halvdel af årtiet. Det første krydstogt vil blive 
organiseret for medierne og turoperatører i sommeren 1995. 
2.4. TURISME OG MILJØ 
Rådets afgørelse 92/421/EØF siger: "Fællesskabets foranstaltning vedrørende samspillet 
mellem turisme og miljø har til formål at fremme større hensyntagen til miljøet." 
Kommissionen har i samarbejde med medlemsstaterne indstiftet en europæisk pris for 
turisme ou miljø, som skal medvirke til at øge bevidstheden i hele turismesektoren om 
21 
samspillet mellem turisme og miljø. Kommissionen ansatte konsulenter til at stå for 
administrationen og bistå medlemsstaterne ved den nationale udvæglelsesprocedure. 
Med denne pris søger man at identificere turistregioner eller destinationer, som udviser 
fremragende praksis i planlægning, udvikling og ledelse af "bæredygtig turisme". Prisen 
ef områdebaseret og søger ikke at erstatte eksisterende priser, der fokuserer på bestemte 
produkter (f.eks. hoteller) eller på bestemte temaer (f.eks. transport). Deltagerne (som 
ofte er lokale eller regionale myndigheder) har i partnerskab med turismeindustrien på 
destinationen, turoperatører, miljøgrupper og andre relevante organisationer skullet 
fremsætte bud. Prisen, der er tænkt som en prestigegivende belønning for den vindende 
region, skal uddeles hvert andet år, efter en åben konkurrence organiseret på regionalt 
eller nationalt niveau af kompetente turismemyndigheder. 
Et andet samfinansieret projekt i 1994 på området turisme og miljø var Earthwatch 
Network (som dækkede D, NL, I, ES), der var beregnet på at skabe større bevidsthed om 
bevarelse i turismebrancherne og beslægtede erhverv. 
Endvidere vil Kommissionen for at støtte et initiativ, der fremmer alle former for 
miljøvenlig turisme, etablere et Europa-dækkende netværk, som skal samle 
hovedinteresserne fra miljø- og turismeområderne og bidrage til formidling af 
information og vejledning til turismeindustrien, den offentlige sektor og andre parter. 
2.5. TURISME I LANDDISTRIKTER 
Rådets afgørelse 92/421/EØF siger: "Fællesskabets foranstaltning på dette område har til 
formål at udvikle turisme i landdistrikter." 
Det er nødvendigt, at turismen udgør en del af en samlet udviklingsplan for 
landdistrikter. Mens landdistrikter byder på store muligheder for udvikling af europæisk 
turisme, spiller turismen en lige så vigtig rolle i udviklingen af landdistrikter. I regioner 
hvor lokalsamfundene på grund af deres beliggenhed er i fare for at opløses, kan turisme i 
landdistrikterne også medvirke til at bevare disse samfund. Det er bestemt værd at notere, 
at under LEADER I-initiativet (afsluttet i 1994), der var beregnet på via lokale 
aktionsgrupper at fremme en "bottom-up"-metode til udvikling af landdistrikter, blev 
turismen defineret som et højt prioriteret område (Se Bilag 6, " Fællesskabets initiativer", 
der indeholder yderligere oplysninger om "LEADER"). 
Der blev blandt andet gennem nogle fællesskabsforanstaltninger ydet støtte til bedre 
oplysning af turismeoperatører i landdistrikter og bedre adgang til forskellige EF-
støtteprojekter, som er til rådighed for turisme i landdistrikter. Iværksættelsen og 
udarbejdelsen af "Praktisk vejledning for fælles foranstaltninger til fordel for turismen" 
giver en fuldstændig analyse af de forskellige EF-politikker, fonde, programmer og 
foranstaltninger, som påvirker turismeudviklingen, herunder dem der påvirker 
udviklingen af turisme i landdistrikter. 
En bedre turismekvalitet i landdistrikter og gennemførelse af bedste praksis med hensyn 
til udbudte produkter og tjenesteydelser er stærkt afhængig af oplæring. Kommissionens 
opfordring i 1994 til at forelægge projekterJ vedrørende etablering af oplæring inden for 
turisme og metoder til at skabe interesse hos unge mennesker for at gå i gang med en 
23 94/C 122/07 af 4.5.1994. 
22 
karriere inden for de forskellige grene af turismeindustrien, var også yderst relevant for 
udvikling af turismen i landdistrikter. 
En frivillig definition på og harmonisering af kvalitetskriterier og symboler inden for 
Europa for landdistrikternes turismeprodukter (f.eks. turistindlogering i landdistrikter) og 
udvikling af en metodologi for harmoniseret gennemførelse betragtes af eksperter som 
værende afgørende for definitionen på og markedsføringen af landdistrikternes 
turismeprodukter (f.eks. kriterier for edb-reservationssystemer). Europa-Parlamentet24 og 
Regionsudvalget 3 gav udtryk for behovet for fælles kvalitetskriterier og symboler for 
europæisk turisme i landdistrikter. Som en reaktion herpå lod Kommissionen en gruppe 
eksperter i turisme i landdistrikter gå i gang med udarbejdelse af frivillige 
kvalitetskriterier til brug for industrien. 
Konferencen "Europe - Culture and Countryside" tjente til at fremme turismen i 
landdistrikter, netværk og udveksling af bedste praksis. 
2.6. TURISME MED SOCIAL T SIGTE 
Rådets afgørelse 92/421/EØF siger: "Fællesskabets foranstaltning på dette område har til 
formål at hjælpe persongrupper, der af f.eks. sociale eller helbredsmæssige årsager har 
vanskeligt ved at tage på ferie." 
For at fremme en bedre udveksling af informationer om de forskellige metoder, der 
anvendes i medlemsstaterne til at fremme ferieture for visse kategorier af turister, blev 
der igangsat undersøgelser ' med henblik på en håndbog for turister med handicaps, som 
rejser i Europa, samt på en håndbog i god praksis for de af erhvervets udøvere, som 
eventuelt får at gøre med handicappede rejsende. 
Forundersøgelserne til "Et handicapvenligt Europa - en rejsehåndbog for handicappede 
turister" blev afsluttet i 1994, og det er planlagt, at landsdækkende håndbøger og en 
generel brochure med gode råd skal være til disposition i 1995. Som supplement til de 
almindelige håndbøger er meningen med denne publikation at give handicappede turister 
nyttige oplysninger om valg, planlægning og booking af ferierejser, eventuelle 
fondsmidler, forsikring og sygesikring, rejser og oplysninger om rejsemålet samt nyttige 
oplysninger om specialistkontakter. 
Gruppen "Et liv i uafliængighed - Turisme for alle" blev nedsat inden for rammerne af 
EF-handlingsplanen for turismen og "Helios II", det tredje EF-handlingsprogram for 
77 
handicappede og samledes to gange i 1994. Dette initiativ repræsenterer et første skridt 
på vejen til at realisere Kommissionens hensigt at yde støtte til koordinering 
medlemsstaterne imellem af foranstaltninger, som sigter mod at nedbryde barrierer for 
udvikling af turisme for handicappede og for udveksling af oplysninger på dette område. 
Ældre borgere udgør et stadig mere betydningsfuldt segment af turismemarkedet og 
kræver som sådan større hensyntagen til deres behov som turister, hvis de skal opmuntres 
til at tage på flere ferier, end de allerede gør. Da den mest anvendte transportform på 
24 Udtalelse fra Udvalgetom Transport og Turisme, EP.210.138 af 20.10.1994. 
25 Resolution CDR 209/94 endelig udg. 
26 Indkaldelse af forslag og indkaldelse afbud (93/C 128/09, EFT af 8.5.1993. 
23 27 EFT L 56/93 af 9.3.1993 
ferierejser er privatbilen, blev der ydet støtte (11.000 ECU) til Alliance Internationale de 
Tourisme/Fédération Internationale d'Automobile (AIT/FIA) til gennemførelse af en 
undersøgelse, hvori man skulle se på ældre menneskers mobilitet med særlig 
opmærksomhed rettet mod turismeaspektet og brugen af bil. Rapporten blev afsluttet i 
1994. 
2.7. UNGDOMSTURISME 
Rådets afgørelse 92/421/EØF siger: "Fællesskabets foranstaltning på dette område har til 
støtte for eksisterende fællesskabspolitikker på dette område til formål dels at forbedre de 
unges kendskab til kultur og levevis i medlemsstaterne, dels at lette deres adgang til at 
tage på ferie." 
Frekvensen og variationen af turistoplevelser, som unge mennesker har, vil påvirke deres 
rejse- og turistvaner senere i livet." Med en undersøgelse og pilotprojekter på området 
ungdomsturisme i 1994 undersøgte man mulighederne for at forbedre turismen for unge 
og dermed styrke deres kendskab til kultur og levevis i de forskellige medlemsstater. 
Med henblik på at udvikle konceptet "europæiske klasser", blev et forskningsprojekt i 
fire faser bestilt; det skulle dække forskning, gruppediskussion på en ekspert-workshop, 
udvikling af model W, som var udformet til gennemførelse af en skoleudvekslingsplan, et 
praktisk projekt baseret på den udvalgte model og en endelig rapport om resultaterne med 
anbefalinger for fremtidige aktioner, som Kommissionen kunne tænkes at iværksætte. 
Det udvalgte projekt til et beløb på 167.615 ECU vil forsøge at etablere to typer 
udvekslingsmodeller for hver identificeret ungdomsgruppe og endvidere overveje 
resultatet af udvekslinger organiseret i industriområder eller landdistrikter. Den udvalgte 
model vil blive gennemført i fire lande med et prøveudsnit på 100 unge mennesker. 
Det er afgørende at forstå efterspørgselen, hvis turismeudbuddet skal være 
hensigtsmæssigt. Således blev der i 1994 som supplement til dette arbejde ydet støtte 
(50.000 ECU) til The European Travel Committee, der gennemførte en undersøgelse af 
ungdomsrejsemarkedet og identificerede de særlige markedssegmenter, tilstrømningen af 
unge turister til og fra Europa med en socioøkonomisk analyse af unge turister. 
2.8. UDDANNELSE OG OPLÆRING 
Turisme er en vigtig kilde til beskæftigelse i Europa, og i mange regioner næsten den 
eneste kilde til jobskabelse og indkomst. Til trods for det faktum at turismen er en vigtig 
arbejdsgiver, kan det forekomme, at et utilstrækkeligt antal personer føler sig motiverede 
til at arbejde i sektoren. Årsagen hertil skal søges i det relativt dårlige image, 
beskæftigelse i denne branche har. Uddannelse og oplæring i turisme søger at give både 
ledere og medarbejdere de tilstrækkelige kvalifikationer, der vil kunne resultere i et højt 
kvalitetsniveau i turismetjenesten. 
På det grundlag siger Rådets afgørelse 92/421/EØF, at "Fællesskabets foranstaltning på 
dette område har til støtte for eksisterende fællesskabspolitikker til formål at øge 
turismeerhvervets konkurrenceevne ved at støtte en forbedring af det faglige niveau i 
turismebranchen i Fællesskabet". 
24 
I 1994 støttede og fremmede Fællesskabet, blandt de fem foranstaltninger opført i denne 
afgørelse, tværnationale og grænseoverskridende pilotprojekter med sigte på28: 
at give de unge kontakt til arbejdet i turismebranchen, navnlig ved at give dem 
oplysninger om aktiviteter i branchen, karriereforløb og krævede egenskaber; 
at etablere tværnationalt og grænseoverskridende samarbejde, der har til formål at 
forbedre uddannelse og oplæring inden for alle områder af turismen, men navnlig 
på lærerudddannelsesområdet. Samtidig hermed skal der etableres 
kontaktnetværker for derigennem at kunne forbedre de tilbudte tjenesters kvalitet. 
De ti udvalgte projekter var repræsentative for de ovennævnte foranstaltninger, idet de 
undersøgte spørgsmål med relevans for uddannelse og oplæring i turismebranchen: i 
Alpe-regionerne, udvikling og overførsel af oplæringsmetodologier for små og 
mellemstore turismevirksomheder, herunder uddannelse/oplæring til bæredygtig 
turisme . Det finansielle bidrag, som Fællesskabet i 1994 hensatte til disse projekter, var 
på 1,260.000 ECU. Overvågningen af projekterne vil fortsætte i 1995. 
Udvalg af projekter om uddannelse og oplæring i turismebranchen 1994 
"European Education & Training Initiative in Sustainable Tourism Management" 
Ved udarbejdelse af en forsøgslæseplan, der kan anvendes og tilpasses i flere forskellige kulturelle 
miljøer i hele EØS, og ved formidling af god praksis gennem eksisterende tværnationale netværk giver 
projektet et virkningsfuldt og kosteffektivt middel til forbedring af kvaliteten af uddannelse og 
oplæring i turismebranchen. I dette projekt undervises ledere i at styre en bæredygtig turismeudvikling 
med henblik på at sikre, at europæisk turisme forbliver konkurrencedygtig, bevarer sin økonomiske 
bæredygtighed og bibeholder sine kulturelle og miljømæssige ressourcer. 
"Familiarisation of young people in Greece with careers in tourism: An Anglo-Greek 
comparison" 
Formålet med denne aktion, der er udviklet i Athen og Nottingham, er at gøre unge mennesker 
bekendt med arbejdet i turismebranchen, især ved formidling af information om turistaktiviteter, 
karrierer og færdigheder i Grækenland, sammenlignet med Det Forenede Kongerige. De faktiske 
målgrupper vil blive fastsat efter de forudgående gruppedrøftelser og undersøgelser, som er hører 
under projektet. Skolebørn i alderen 15-16 år er den væsentligste målgruppe. Dette projekt, som har 
karakter af en sammenligning, giver en dybtgående indsigt ved måling af indvirkningen af denne 
orientering ved at gennemføre spørgeskema-undersøgelser på skoler og ved at analysere og fremlægge 
resultaterne heraf. 
"Impact & Challenges of Future Labour markets for Systems of Education and Training in 
Tourism in the Alpine Regions of Austria, Italy & France 
Ved at fokusere på Alpe-regionerne sigter dette projekt mod at undersøge de skiftende tendenser i 
turismebeskæftigelse som et resultat af de meget langsigtede ændringer i struktur, adfærd og 
præstationer i turismens forskellige undersektorer. Navnlig undersøger dette projekt effektiviteten i 
beskæftigelses- og oplærings-/uddannelsesmarkederne ved at etablere en tilstrækkelig, langsigtet 
forsyning af arbejdskraft, som kan opfylde de skiftende krav om arbejdskraft i turistbranchen og dens 
undersektorer. 
Samtidig fortsatte samarbejdet og koordineringen med andre af Kommissionens 
tjenestegrene i 1994, hovedsagelig gennem programmerne FORCE og 
EUROTECNET. 
28 EFT C122 af 4.5.1994. 
2<> I bi la» 3 tindes en tabel over de ti projekter. 
25 
2.9. MARKEDSFØRING I TREDJELANDE 
Rådets afgørelse 92/421/EØF siger: "Fællesskabets foranstaltning på dette område har til 
formål at gøre Europa mere attraktivt som feriemål for turister fra fjerne lande". 
I de seneste ti år er Europas relative markedsandel af verdensturismen faldet i takt med, 
at konkurrencen fra nye destinationer er øget. Formålet med Fællesskabets handlingsplan 
er at opmuntre flere internationale besøgende til at komme til Europa ved at øge 
bevidstheden om Europa på de markeder, der sigtes mod. 
Man har koncentreret sig om at markedsføre Europa som turistmål både på større 
eksisterende markeder, navnlig USA, og de markeder som er i hurtig vækst, især Japan. 
Kampagnen henvender sig navnlig til ferierejsende og søger at markedsføre begrebet 
Europa som en oplevelse snarere end at markedsføre et eller flere af de turismeprodukter, 
som findes. 
Reklamekampagner iværksat i 1994 var henvendt til det amerikanske marked og 
omfattede annoncering i et stort amerikansk tidsskrift, en række store lyspaneler i syv-
amerikanske lufthavne, forevisning af 60-sekunders videooptagelser på 15.000 
indenlandske flyvninger og i alt 240 minutter, opdelt i to-minutters forevisninger på en 
amerikansk kabel-tv-station. Hensigten er at opnå en langsigtet påvirkning af potentielle 
kunder, som kan indplaceres i kategorien "unge og fremadstræbende". For at måle 
interessen er der oprettet en gratis telefonlinie, som muliggør direkte reaktion fra 
interesserede kunder. Endvidere omfattede kampagnen en evaluering (en "før og efter"-
forbrugerundersøgelse af folks syn på Europa). Resultaterne forventes å foreligge i løbet 
af 1995. 
Et forskningsprojekt til undersøgelse af markedstendenserne i forbindelse med 
indkommende turister blev i 1994 igangsat af European Tour Operators Association 
(ETOA). Formålene med dette projekt er at iagttage tendenserne på større europæiske 
destinationer, at definere nye produkter og markeder samt at tilbyde baggrundsforskning 
for fremtidige markedsføringskampagner. 
3. SAMARBEJDE OG KOORDINERING FOR A T SKABE EN 
BEDRE SAMMENHÆNG I FÆLLESSKABETS 
FORANSTALTNINGER 
Som et resultat af indgående drøftelser forbedredes den institutionelle dialog i løbet af 
1994, og der blev truffet foranstaltninger til at styrke samarbejdet og koordineringen på 
alle niveauer (europæisk, nationalt, lokalt) med henblik på at opnå en mere konsekvent 
og systematisk indfaldsvinkel til turismen. 
3.1. STYRELSESUDVALGET FOR TURISME 
Styrelsesudvalget for turisme , der er nedsat for at bistå ved gennemførelsen af 
handlingsplanen for turisme og sammensat af repræsentanter for medlemslandene, og 
som under forsæde af Kommissionen afholdt fire møder i 1994 (4.1.1994, 24.3.1994. 
Rådets afgorel.se om en EF-handlingsplan for turisme, artikel 3, stk.2. 
26 
28.6.1994 og 14.11.1994) for at vurdere færdiggørelsen af arbejdsprogrammet, der blev 
iværksat i 1993, samt med henblik på konsultation og godkendelse af arbejdsprogrammet 
for 1994 og dets forskellige elementer. På mødet den 14.11.94 modtog styrelsesudvalget 
en kortfattet rapport om de aktioner, der var gennemført i 1994 til støtte for turismen og 
budgetterne for disse. Derefter blev arbejdsprogrammet, som skal iværksættes under EF-
handlingsplanen for turisme i 1995, drøftet og aftalt med Kommissionen. 
Udvalget blev udvidet til at omfatte repræsentanter for Finland, Island, Norge, Sverige og 
Østrig, hvilket skyldes deres medlemskab af Det Europæiske Økonomiske 
Samarbejdsområde og deres finansielle bidrag til EF-handlingsplanens budget for 1994, 
der gav mulighed for aktiv deltagelse i alle initiativer, som blev iværksat af interesserede 
parter fra disse lande. 
3.2. DET RÅDGIVENDE UDVALG FOR TURISME OG INDUSTRIENS 
REPRÆSENTANTER 
31 
Det rådgivende udvalg om turisme og industriens repræsentanter forsamledes fire 
gange (4.1.1994, 24.3.1994, 28.6.1994 og 14.11.1994) til mere generelle drøftelser af 
emner med indvirkning på turismen samt udveksling af oplysninger. Endvidere blev der 
for første gang afholdt et møde med de enkelte landes turistråd om markedsføring af 
Europa som rejsemål i tredjelande, navnlig USA, i sammenhæng med de 
markedsføringsforanstaltninger, der blev gennemført under handlingsplanen. Også her 
blev deltagelse i det rådgivende udvalg udvidet til at omfatte EØS/EFTA-landene. 
3.3. SAMARBEJDE MED FORMANDSKABET 
Under det græske formandskab fik et uformelt ministerråd (turisme), afholdt i Athen den 
15.4.1994, forelagt beretningen "Fælles aktioner med indvirkning på turismen"32 og en 
endelig rapport om iværksættelse af et toårigt program for udvikling af 
fællesskabsstatistikken vedrørende turisme/"1 Af endnu større betydning er det, at de 
drøftelser, der foregik på dette uformelle møde mellem ministrene for turisme, var 
startsignal til Kommissionen om at åbne debatten om Unionens rolle i udviklingen af 
turismen i Europa, i første instans ved at udarbejde en grønbog om emnet. 
3.4. INTERN KONSULTATION OG SAMARBEJDE MELLEM FÆLLESSKABETS 
INSTITUTIONER 
For at sikre en konsekvent indfaldsvinkel til turismen i Fællesskabets foranstaltninger og 
politikker (både direkte og indirekte), hvilket afspejlede målsætningerne i Rådets 
afgørelse 92/421/EØF, foregik der i 1994 konstant indbyrdes konsultation i 
Rådets afgørelse af 22.12.1986 om indforelse af en konsultations- og samarbejdsprocedure på 
turistområdet, EFT L384 af 31.12.1986, s. 52. 
Beretning fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg 
med titlen "Fælles aktioner med indvirkning på turismen", KOM(94) 74 endelig udg., Bruxelles, 
8.4.1994. 
Endelig rapport fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale 
Udvalg om gennemforeisen af Rådets beslutning 90/665/EØF af 17.12.1990 om iværksættelse af et 
toårigt program for 1991 og 1992 for udvikling af fællesskabsstatistikken vedrørende turisme, 
KOM(93) 345 endelig, udg., 1.9.1993. 
27 
tjenestegrenene og samarbejde mellem de europæiske institutioner, idet man bestræbte 
sig på at etablere en proaktiv rolle som rådgiver ved koordinering af de europæiske 
aktioner med indvirkning på turismen. 
3.4.1 Konsultation tjenestegrenene imellem 
Kommissionens Tourism Inter Service Group (gruppe sammensat af medlemmer fra flere 
tjenestegrene med relevans for turismen) blev konsulteret om blandt andet den første 
årsberetning "Fælles aktioner med indvirkning på turismen", gennemførelse af 
handlingsplanen såvel som udarbejdelse af forslag til direktiv og anbefaling om 
indsamling af harmoniserede turismestatistikker. 
Turismespørgsmål blev også taget med i overvejelserne i forbindelse med udarbejdelse af 
forskellige politikker, som blev iværksat af andre tjenestegrene. "Det lokale 
beskæftigelsesinitiativ" (en opfølgende aktion til hvidbogen om vækst, konkurrenceevne 
og beskæftigelse) har udpeget turismen som en vigtig kilde til lokal jobskabelse. 
Indførelse af "Informationssamfundet" med henblik på at fremkalde øget 
konkurrenceevne i Unionen og vækst er af interesse for turismesektoren, der i stadig 
højere grad er afhængig af telekommunikation til markedsføring og salg af 
turismeprodukter. Med hensyn til udviklingen af en europæisk adfærdskodeks for edb-
reservationssystemer bestræbte man sig på at sikre, at der blev taget hensyn til 
konsekvenserne for turismebranchens erhvervsfolk. Med hensyn til strukturfondene har 
aftaler om FSR, SPD og operationelle programmer også krævet, at man var opmærksom 
på turismeelementerne. Turismens indvirkning er også taget ibetragtning i nogle af de 
særprogrammer for forskning, der er udarbejdet under Fjerde Rammeprogram, som f.eks. 
programmet for miljø og klima, der drejer sig om forskning i beskyttelse af kulturarv. I 
forbindelse med udenrigsanliggender fandt der konsultationer sted for at sikre 
overensstemmelse med Fællesskabets foranstaltninger i tredjelande. I oktober 1994 
mødtes Kommissionen med diverse delegationer fra Cypern og Polen for at udveksle 
oplysninger og holdninger til udviklingen af turisme. "Raphael", det foreslåede program 
for aktioner på området kulturarv, vil være et supplement til aktioner, der er gennemført 
på området turisme med kulturelt sigte. Inden for rammerne af udviklingen af 
"Bæredygtige byer" er der nedsat en arbejdsgruppe, som specifikt skal overveje 
turismens indvirkning. Fysisk planlægning af Fællesskabets område er af afgørende 
betydning, hvis man skal opnå en bæredygtig udvikling; i den forbindelse har man nøje 
overvejet turistaktiviteter og deres placering. 
3.4.2 Samarbejde mellem Fællesskabets institutioner 
Europa-Parlamentets beslutninger om turismen på vej mod år 2000 (EP. 178.920 endelig 
udg. af 18.1.1994) og årsberetningen for 1993 om fælles aktioner med indvirkning på 
turismen (EP. 185.379 endelig udg. af 15.12.1994) støttede aktivt det arbejde med 
turisme, som Kommissionen havde udført. Denne støtte blev yderligere understreget af 
de ekstra 3 mio. ECU, som budgetmyndigheden bevilgede til turisme-budgettet for 1995 
til udvikling af Fællesskabets turismestatistikker . Kommissionen var også i stand til at 
deltage i de uformelle høringer i løbet af 1994 mellem Europa-Parlamentet og 
turismeindustriens repræsentanter i Tourism Inter Service Group om en række 
turismespørgsmål. 
34 Endelig vedtagelse af Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 1995, EFT L 
369 af 3 1.12.1994, s. 1096. 
28 
Det økonomiske og Sociale Udvalgs egen initiativudtalelse om turisme33 gav støtte til, at 
der blev ofret mere opmærksomhed på udviklingen af turismeindustrien under 
drøftelserne af revisionen af Traktaten om Den Europæiske Union. Det anbefalede 
endvidere en opfølgning af den nuværende handlingsplan for turisme, når programmerne 
har nået deres afslutning i 1995 og bidrog til debatten om udvikling af turismen i Den 
Europæiske Union. 
På samme måde tjente udarbejdelsen i Regionsudvalgets Underudvalg 2 om turisme og 
landdistrikter af en udtalelse om udvikling af turismen i landdistrikter det samme formål, 
idet drøftelserne i dette tilfælde var fokuseret på udviklingen af turismepolitik i 
landdistrikter i Den Europæiske Unions regioner. 
3.5. EKSPER TGR UPPER 
Turisme i landdistrikter 
En arbejdsgruppe bestående af ti eksperter (fra de vigtigste europæiske 
sammenslutninger, som beskæftiger sig med turisme i landdistrikter) er blevet nedsat for 
at definere og harmonisere frivillige kvalitetskriterier for turistindlogering i landdistrikter 
og fastlægge en metodologi med henblik på efterhånden at nå frem til en europæisk 
standard for definition på og markedsføring af turismeprodukter i landdistrikter. 
Arbejdsplanen gik ud på, at der skulle udarbejdes et første udkast til et forslag til 
kvalitetskriterier for flere forskellige turismeudbud i landdistrikter og en liste over 
symboler, som medlemsstaterne kunne blive enige om. 
Gruppen mødtes to gange, den 21/22.2.1994 og den 18/19.7.1994, for at udarbejde 
forslag til kvalitetskriterier for flere forskellige turismeudbud i landdistrikter og en liste 
over symboler for sådanne turismeudbud: "Ferie på landet", "Bondegårdsferie", 
"Ferielejligheder og huse", "Hoteller og kroer på landet" og "Campingpladser på landet" 
såvel som "Rideferier". Alle disse er eksempler på temaferier, som udbydes på landet. 
Da gruppen omfatter repræsentanter for tre af de største europæiske netværk for turisme i 
landdistrikter med nationale og regionale medlemsorganisationer, blev forslagene 
formidlet til generel konsultation for at sikre, at nationale og regionale forskelle blev 
taget i betragtning, og at de kvalitetskriterier, som endelig vedtages, bliver lette at 
tilpasse på frivillig basis for turismeoperatørerne i landdistrikterne. 
Turisme med socialt sigte - "Gruppen for et liv i uafliængighed - turisme for alle" 
Kommissionens tjenestegrene med ansvar for turisme og alle aspekter som indvirker på 
tilværelsen for handicappede, har arbejdet sammen om at oprette et forum af eksperter på 
områderne turisme, fysiske og psykiske handicaps. Deltagerne blev udpeget af 
medlemsstaternes turismeministerier. Gruppen samledes første gang den 8.3.1994. Under 
betegnelsen "Gruppen for et liv i uafliængighed - turisme for alle" er det hensigten at 
samle disse eksperter mindst to gange om året og give dem den nødvendige støtte til at 
udvikle nationale netværk af interesserede grupper, som skal udveksle informationer og 
koordinere aktioner vedrørende udvikling og fremme af turismen i Europa for 
handicappede. Det andet møde i denne gruppe fandt sted i Bruxelles den 16.11.1994, og 
omfattede for første gang repræsentanter for alle medlemslandene i EØS. I 1995 er det 
ESC 453/94 endelig udg. af 4.8.1994. 
29 
hensigten at nedsætte undergrupper, som skal behandle specifikke spørgsmål af relevans 
for både turismeindustrien og personer med handicaps, f.eks. handicapvenlige standarder, 
oplysningstjenester, kvalitet osv. Gruppen repræsenterer med sit nationale netværk af 
interesserede ikke-statslige organisationer endvidere et nyttigt distributionsredskab for 
formidling af information på nationalt og lokalt plan vedrørende dette særlige aspekt af 
turismen. 
Så vidt det i denne fase er muligt at evaluere disse direkte foranstaltninger, er det helt 
indlysende, at der har været positive resultater med hensyn til deres indvirkning på 
udviklingen af turismen (navnlig med uddybning af kendskabet til europæisk turisme, 
udveksling af bedste praksis, styrkelse af det tværnationale samarbejde og den øgede 
bevidsthed om turismens rolle for opfyldelsen af Den Europæiske Unions grundlæggende 
målsætninger), om end disse synes at være varierende. 
Denne generelle analyse skal yderligere ses i lyset af, på den ene side de mange og 
forskelligartede foranstaltninger, der kræves i henhold til Rådets afgørelse, og de 
begrænsede ressourcer, der er til rådighed til støtte for dem, og på den anden side den 
langsomt vågnende interesse hos forskellige parter for at støtte disse aktioner. Endvidere 
må det ikke glemmes, at de forskellige involverede aktører, på grund af 
turismeindustriens heterogene karakter, ikke altid og heller ikke nødvendigvis har fælles 
målsætninger eller samme grad af ekspertise. 
Det andet år af handlingsplanens gennemførelse bekræfter imidlertid for alle involverede 
parter behovet for at bygge videre på den fælles erfaring, om end med en mere 
koncentreret indfaldsvinkel og med endnu større vægt på koordinering. 
30 
III ANDRE FÆLLESSKABSFORANSTALTNINGER 
MED INDVIRKNING PÅ TURISMEN 
Turismen har vist sig at være et element, som manifesterer sig inden for rammerne af 
mange andre fællesskabsforanstaltninger. 
Nytten af turismen som et middel til at påvirke en politik er i høj grad afhængig af den 
generelle målsætning for den pågældende foranstaltning og af i hvor høj grad man 
anerkender turismens potentiel i en given sammenhæng. 
På trods af disse foranstaltningers store spredning viser denne beretning imidlertid, 
hvordan mange af dem relaterer - om end ikke altid på den mest koordinerede måde - til 
det, der fra et turismesynspunkt betragtes som hovedelementer i en samlet strategi, 
nemlig turisterne, turismeindustrien og turismeressourcerne. 
1. TURISTERNE 
En af de tre hovedopgaver i en hvilken som helst udvikling af turismen går ud på at sikre, 
inden for rammerne af turismeudvikling, at turisternes behov opfyldes, og at deres 
adgang til turistfaciliteterne lettes. Turisten skal for at kunne realisere sine forventninger 
som turist, kunne rejse med et minimum af restriktioner, kræve tilstrækkelig 
forbrugeroplysning for at kunne benytte sig af de turistfaciliteter, som forefindes, samt 
være beskyttet med hensyn til personlig sikkerhed og juridiske og økonomiske 
rettigheder, mens vedkommende befinder sig uden for sit sædvanlige miljø. I 1994 har 
man inden for rammerne af Fællesskabets foranstaltninger, om en indirekte, behandlet en 
lang række emner, som i sidste ende skal tjene til at gavne turisten med hensyn til større 
bevægelsesfrihed, beskyttelse af personlige interesser og forbedret adgang til turisme. 
Nogle er villige til at gå endnu videre og mene, at europæiske borgere har ret til turisme 
og fritid, ligesom de har ret til beskæftigelseJ . I den forbindelse har der inden for Den 
Europæiske Union været iværksat foranstaltninger, som skulle medvirke til at fjerne de 
barrierer, som forhindrede visse borgere i at tage på ferie. 
1.1. TURISTENS FRI BE VÆGELIGHED 
I overensstemmelse med Domstolens praksis har Fællesskabets borgere som modtagere 
af turismetjenesteydelser i forvejen ret til indrejse og ophold. 
1.1.1. Afskaffelse af de fysiske grænser 
I henhold til traktatens artikel 7A skal der gradvis oprettes et indre marked, som 
indebærer "et område uden grænser". 
Gennemførelsen af denne målsætning, som bidrager til turisternes fri bevægelighed og til 
udvikling af turismen, bliver ikke problemfri, og Europa-Parlamentet har for eksempel i 
36 "Turisme på vej mod år 2000", ER I 78.920/endelig udg. af 18.1.1994. 
31 
beslutningen af 11.3.1994 udtalt sig om uoverensstemmelsen mellem en række 
luftfartsselskabers paskontrol og EF-traktatens artikel 7A37. 
1.1.1.1. Personkontrol 
Inden for rammerne af EF-traktatens artikel 100C, stk. 3 og som en følge af 
Kommissionens forslag til forordning af december 1993, som udpeger de tredjelande, 
hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af medlemsstaternes ydre 
grænser samt forslaget til afgørelse af december 1993 om konventionen om 
personkontrol ved passage af medlemsstaternes yder grænser , fremlagde 
Kommissionen den 4.8.1994 et forslag til Rådets forordning (EF) om ensartet 
udformning af visa . 
Kommissionen foreslog, at dette visum, der udstedes af medlemsstaterne, fremstilles som 
et ensartet og tydeligt identificerbart klistermærke, som anbringes på indehaverens 
rejsehjemmel, idet det indeholder alle nødvendige oplysninger og opfylder særdeles høje 
tekniske standarder, især med hensyn til foranstaltninger til beskyttelse mod efterligning 
og forfalskning. 
På samme område har Kommissionen ligeledes taget skridt til udarbejdelse af 
direktivforslag om retten for statsborgere fra ikke-fællesskabslande til at rejse inden for 
Fællesskabet og om ophævelse af personkontrollen ved de indre grænser. 
Det står klart, at alle disse foranstaltninger tjener til på den ene side at lette 
turisttilstrømningen, både fra Fælleskabets lande og fra tredjelande, og på den anden side 
at give turisterne fornemmelse af, at Europa som sådan er ét samlet turistmål. 
Idet man ligeledes tager højde for de fremskridt, som blev gjort inden udgangen af 1994 
med hensyn til Schengen-aftalerne, fastsatte udvalget for gennemførelse af 
Schengen-aftalerne den 26.3.1995 som ikrafttrædelsdato for Schengen-aftalerne, som er 
indgået mellem syv lande i Unionen (Belgien, Frankrig, Tyskland, Luxembourg, 
Nederlandene, Portugal og Spanien). 
1.1.1.2. Folkesundhed 
Beskyttelse af turisterne er en erklæret målsætning i EF-handlingsplanen for turisme . 
Med større bevægelsesfrihed for turister har denne beskyttelse også noget med 
folkesundhed at gøre. Listen over EU-politikker og foranstaltninger, som har at gøre med 
beskyttelse af turisters sundhed, bliver stadig længere. I 1994 foreslog Kommissionen 
fire fællesskabshandlingsprogrammer for sundhedsfremme, kræftbekæmpelse, 
bekæmpelse af AIDS . og andre smitsomme sygdomme og forebyggelse af narkomani. 
Den 1.6.1994 vedtog Kommissionen en meddelelse ledsaget af et forslag til Europa-
Parlamentets og Rådets afgørelse om et program for Fællesskabets indsats med hensyn til 
37 EFT C91 af 28.3.1994, s. 3 16 
38 EFTC II af 15.1.1994, s. 15. 
39 
40 
41 
42 EFTC 1! af 15.1.1994, s. 6. 
EFT C238 af 26.8.1994, s. 8. 
Artikel 4. stk.2(f) (92/421/EØF) EFT L 23 1 af 13.8.1992. 
En fælles holdning blev den 2.6.94 vedtaget om Rådets og Parlamentets beslutning om at forlænge 
programmet "Europa mod AIDS" ( 1991 -1993) (4.6.1991, EFT L 175 af 4.7.1991 ) til 3 1. 12.95 med et 
budget på 18 mio ECU. "3. aktion under dette program drejer sig om problemer i forbindelse med 
rejser ou turisme; Rådets afgørelse 91/31 7/EØF. 
32 
sundhedsfremme, sundhedsoplysning og sundhedsuddannelse43. Dette program opstiller 
prioriterede områder for aktioner med henblik på at påvirke adfærden på 
sundhedsområdet. 
1.1.2. Afskaffelse af fiskale grænser 
Rådets direktiv 94/4/EF af 14.2.199444 forhøjer værdien af den afgiftsfrie indførsel for 
rejsende fra tredjelande og af grænsen for afgiftsfrie køb i forbindelse med rejser inden 
for Fællesskabet. 
/. /.2.1. Afgiftsfrie butikker 
I henhold til direktiv 94/4/EF hæves grænsen for indkøb af afgiftsfrie varer pr. passager 
og pr. rejse i butikker, der er fastsat i henhold til artikel 28K i direktiv 77/388/EØF45, 
ændret ved direktiv 91/680/EØF46 og direktiv 92/12/EØF47, fra 45 ECU til 90 ECU. 
Medlemsstaterne er blevet pålagt at indføre den nye grænse i deres lovgivning senest 
1.4.1994. 
/. 1.2.2. Rejsende fra tredjelande 
Værdien på 45 ECU er sat op til 175 ECU ved ovennævnte direktiv 94/4/EØF. For 
rejsende fra 15 år og opefter er værdien af den afgiftsfrie indførsel steget fra 23 til 90 
ECU. Direktivet omfatter ligeledes de overgangsordninger for Spanien, som var nævnt i 
48 
beretningen for 1993 . 
Den dispensation, som Tyskland havde fået, blev endnu en gang ændret ved Rådets 
direktiv 94/75/EF af 22.12.199449, som ændrede direktiv 94/4/EF og indeholdt en 
dispensationsbestemmelse med henblik på Østrig: Tyskland og Østrig har indtil senest 
1.1.1998 tilladelse til at anvende en grænse for afgiftsfri indførsel på mindst 75 ECU af 
varer, der indføres af rejsende, som kommer ind på disse landes område via en 
landegrænse til andre lande end de øvrige medlemsstater og medlemmerne af Den 
Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA) eller som ankommer med skib i 
kystsejlads fra de førstnævnte lande. 
1.2. BESKYTTELSE AF TURISTEN SOM FORBRUGER 
I det andet år af den anden forbrugerpolitiske handlingsplan (1993-1995)30 blev der 
fortsat fokuseret på forbedring af de vigtigste forbrugerrettigheder - fysisk sikkerhed og 
sundhed, forbrugeroplysning, retshjælp, forbrugernes økonomiske og juridiske 
rettigheder. 
43 
44 
45 
46 
47 
48 
49 
50 KOM(94) 202, Bull. 6-94, punkt 1.2.201 af 1.6.1994, EFT C 252 af 9.9.1994, s. 3. 
EFT L 60 af 3.3.1994, s. 14. 
EFTL 145 af 13.6.1977, s. I. 
EFT L 376 af 3 1.12.1991, s. 1. 
EFTL76af23.3.l992, s. 1. 
Beretningen "Fælles aktioner med indvirkning på turismen" KOM(94) 74 endelig udg., 1.3.1994, s.26 
EFTL 365 af 31.12.1994, s. 52. 
KOM(93) 378 endelig udg. af 28.7.1993; Beretning om fælles aktioner med indvirkning på turismen 
KOM(94)74 endelig udg. af 1.3.1994. 
33 
Forbrugerdeltagelse,-oplysning og -uddannelse 
Forbrugerdeltagelse 
Som en følge af Kommissionens afgørelse" ændredes Det Rådgivende Forbrugerråds funktion og 
medlemskab. Det Europæiske Forbrugerforum blev også oprettet med det mål to gange årligt at samle 
repræsentanter for dem, der var beskæftiget med forbrugeranliggender, nemlig producenter, forbrugere, 
industrien, eksperter og arbejdsmarkedets parter. Dette forums første møde fandt sted den 4.10.1994 . 
her drøftede man emnerne "garanti og service efter salg" og "forbrugernes adgang til at klage", idet 
sidstnævnte er af særlig interesse for turister. 
Forbrugeroplysning og -uddannelse 
I "The European Consumer's guide to the Single Market" , der giver nyttige oplysninger om 
forbrugerrettigheder inden for rammerne af europæisk lovgivning på cirka tyve forskellige områder, 
findes et helt afsnit om turisme og rejser. Den dækker pakkerejsedirektivet og Rådets forordning om 
erstatning til ruteflypassagerer, som afvises p.g.a. overbooking, billeje i medlemsstaterne, 
adfærdskodeksen vedrørende edb-reservationssystemer og sygesikring med brug af formular El II 
inden for Den Europæiske Union. I betragtning af den stigende interesse for elektroniske udgivelser i 
almindelighed og INTERNET i særdeleshed er " The European Consumer's Guide to the Single Market" 
også blevet gjort tilgængelig via World Wide Web (WWW). 
"Co-line European Network" er et pilotprojekt, som skal sammenkoble en række databaser i Portugal, 
Spanien, Frankrig, Luxembourg og Tyskland, og som giver oplysninger (henvisninger plus et resume) 
om relevant forbrugerlovgivning på fællesskabsplan, nationalt og regionalt. Det omfatter spørgsmål med 
indvirkning på turismen. Hensigten er at udvide dette netværk til at omfatte Irland, Italien, Grækenland, 
Belçien og Østrig. 
1.2.1. Sundhed og fysisk sikkerhed 
1.2.1.1. EHLASS -forebyggelse af ulykker 
Med Parlamentets og Rådets beslutning (3092/94/EF)54, vedtaget den 7.12.199455, 
indførtes et fællesskabssystem for informering om ulykker i hjemmet og i fritiden, hvoraf 
mange sker i forbindelse med turisme. Over en periode på fire år vil man indsamle 
oplysninger fra hospitaler og husstande om sådanne ulykker med henblik på at træffe 
forebyggende foranstaltninger. I 1994 modtog medlemsstaterne et bidrag fra 
Fællesskabet på 80% til sikring af systemets gennemførelse. 
1.2.1.2. Sikkerhed mod brande i hoteller 
Som reaktion på Europa-Parlamentets beslutning af maj 1994 har Kommissionen taget 
initiativ til at foretage en undersøgelse af sikkerhed mod brande i hoteller. Målet er at 
analysere anvendelsen af eksisterende EF- og nationale bestemmelser på dette område i 
alle medlemsstater og formulere forslag, som ikke nødvendigvis er af lovgivningsmæssig 
art, om hvordan man forbedrer brandsikkerheden i hoteller. 
1.2.1.3. Sikkerhed ved apparater drevet afgås og flydende brændstoffer 
I kølvandet på et stigende antal rapporter om ulykker i hjemmet og dødsfald, som finder 
sted enten i hjemmet eller i turistfaciliteter, forårsaget af mangelfuld installation eller 
vedligeholdelse af apparater drevet af gas og flydende brændstoffer, iværksatte 
51 Afgørelse 94/146/EC, EFT L 64, 8.3.1994 
]2 EU-Bulletin 10-1994, 1.2.124 
?3 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, Luxembourg 1995 
54 EFTL331-af2l.l2.l994, s. I. 
""° Et forslag til Rådets og Pariamentes beslutning til ændring af denne beslutning var under udarbejdelse 
i 1994. 
34 
Kommissionen en undersøgelse af dette problem'*". Meningen med undersøgelsen er at se 
på de foranstaltninger, der træffes i medlemsstaterne med hensyn til sikkerhedsaspekter i 
forbindelse med installation og vedligeholdelse af sådanne apparater, og at overveje 
mulige forholdsregler til begrænsning af antallet af ulykker. Ved at fokusere på en 
bestemt sektor, hvor behovet er fastslået, er denne undersøgelse også i tråd med 
bestemmelserne i "Meddelelse fra Kommissionen om nye retningslinier på området 
tjenesteydelsesans var" . Den er endvidere et supplement til de foreslåede ændringer af 
direktivet om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om gasapparater" . 
1.2.2. Økonomiske og juridiske interesser 
Turister befinder sig ofte, på grund af arten af turistaktiviteternes art, i en sårbar position 
med hensyn til deres økonomiske og juridiske interesser. De køber turismeprodukter og -
tjenesteydelser, ubeset og i fuld tillid til nøjagtigheden af de modtagne oplysninger, og 
må, når de er på ferie, stole helt på, at andre beskytter deres interesser. Nogle 
forbrugerforanstaltninger er af særlig interesse for turismesektoren. 
1.2.2.1. Direktiv om pakkerejser, herunder pakkeferier og pakketure 
Formålet med dette direktiv er indførelse af fælles regler for pakkerejser og mindstekrav 
til forbrugerbeskyttelsen i medlemsstaterne. 
Direktivet er endnu ikke indført i den nationale lovgivning i alle medlemsstater, selv om 
fristen for gennemførelse var den 31.12.1992 med virkning fra 1.1.1993. Ved udgangen 
af 1994 havde følgende ni lande meddelt Kommissionen indførelse i den nationale 
lovgivning: Belgien, Tyskland, Luxembourg, Det Forenede Kongerige, Portugal, 
Nederlandene, Italien, Frankrig og Danmark. Irland, Grækenland og Spanien manglet 
endnu i 1994 at indføre direktivet. 
Det største problem med gennemførelsen har været forbundet med iværksættelse af 
garantiordninger til beskyttelse af forbrugernes interesser efter indkøb af en pakkerejse 
forud for og efter afgang på feriedestinationen. Kommissionen agter at gennemføre en 
undersøgelse vedrørende direktivets artikel 7 og det problem, som den har forårsaget i 
medlemsstaterne med hensyn til iværksættelse af garantiordninger. 
1.2.2.2. Timeshare 
Direktivet om beskyttelse af køber i forbindelse med visse aspekter ved kontrakter om 
brugsret til fast ejendom på timeshare-basis blev endeligt vedtaget den 26.10.1994 . 
Hensigten er at regulere en hastigt voksende sektor på turismemarkedet, navnlig med 
hensyn til den type produkter, der udbydes. Direktivet indeholder bestemmelser om de 
forudgående oplysninger, som køber skal have om indholdet af en timeshare-kontrakt, 
om procedurerne ved ophævelse af og tilbagetrædelse fra kontrakten (forbrugere har en 
1 O-dages fortrydelsesperiode) samt forbud mod forudbetaling i "fortrydelsesperioden". 
Dette er et væsentligt skridt hen imod at gøre det muligt for forbrugerne i alle 
medlemsstater at købe timeshare-rettigheder i fuld tillid til, at deres juridiske og 
56 
57 
58 
50 
60 Sikkerhed ved apparater drevet af gas og flydende brændstoffer, Offentligt udbud EFT C 235 af 
23.8.1994, s. 13. 
KOM(94) 260 endelig udg., 23.6.1994, Bruxelles. 
Rådets direktiv 90/396/EØF 
Rådets direktiv 90/3 14/EØF, EFT L I 58 af 23.6.1990, s. 59. 
Rådets og Parlamentets direktiv 94/47/EF. EFT L 280 af 29.10.1994 s. 83. 
35 
økonomiske rettigheder beskyttes. Direktivet burde være indført i alle medlemsstater 
senest 30 måneder efter dets offentliggørelse i EF-Tidende. Direktivet indeholder ingen 
bestemmelser om den langsigtede administration og vedligeholdelse af timeshare-
ejendomme eller videresalg af timeshare-rettigheder, som allerede foregår på de mere 
udviklede markeder. 
1.2.2.3. Forslag til direktiv om forhandling af kontrakter ved fjernsalg61 
Dette direktivforslag fra Kommissionen opstiller mindstekravene til forbrugerbeskyttelse 
ved forhandling af kontrakter med leverandører af varer og tjenesteydelser ved fjernsalg 
gennem medier som f.eks. telefon, telefax eller fjernsyn. 
I løbet af 1994 var forslaget genstand for mange drøftelser, men blev ikke vedtaget. Den 
tekst i forslaget, som var til debat, blev revideret to gange med henblik på vedtagelse af 
en fælles holdning i 1995. 
Det emne, der har været til debat, var spørgsmålet, i hvor vid udstrækning alle 
tjenesteydelser, herunder "tjenesteydelser med reservation" (f.eks. transport, logi, 
restaurantvirksomhed og underholdning) vil være omfattet af teksten. 
1.2.2.4. Meddelelse om nye retningslinier for tjenesteydelsesansvar 
Den nye holdning i denne meddelelse betyder reelt, en tilbagetrækning af det foreslåede 
direktiv, som dækker tjenesteydelsesansvar i forbindelse med skadevoldelse på personer 
eller deres ejendom , som, hvis det var blevet vedtaget, ville have haft en indvirkning på 
turismetjenesteydelser, som blev tilbudt individuelt, og som ikke allerede var dækket af 
pakkerejsedirektivet. I stedet agter Kommissionen nu at fokusere på bedre 
forbrugeroplysning, udarbejdelse af specifikke lovtekster vedrørende sektorer, for hvilke 
der er fastslået særlige behov, og støtte til initiativer, som har at gøre med adgang til 
retshjælp. 
1.2.2.5. "Forbrugernes klagemuligheder og bilæggelse af tvister på forbrugerområdet 
indenfor enhedsmarkedet" 
Denne grønbog (KOM(93) 576) , der handler om, hvad der generelt skal til, for at den 
europæiske forbruger kan søge retshjælp, uanset hvor hans fysiske sikkerhed eller 
økonomiske og juridiske interesser er bragt i fare eller krænket - et spørgsmål af særlig 
interesse for turister - blev mødt med positive reaktioner fra Rådet, Europa-Parlamentet. 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. Alle disse institutioner 
understregede betydningen af at tage konkrete initiativer på fællesskabsplan med henblik 
på afgørelse af forbrugertvister. 
1.3. ANDRE FORANSTALTNINGER FOR AT LETTE ADGANGEN TIL TURISME 
Forskellige foranstaltninger i forbindelse med styrkelsen af europæisk borgerskab eller 
solidaritet inden for den sociale dimension i Fællesskabet har haft den indirekte virkning 
at forbedre adgangen til turismen for forskellige kategorier af turister: personer med 
handicap, ældre osv. 
fil KOM(92) 11 af 20.5.1992, EFTC 156 af 23.6.1992, s. 14. 
62 KOM(94) 260 endelig udg., 23.6.1994, Bruxelles. 
63 KOM(90)482 EFTCI2, 18.1.1991 
64 KOM(93) 576 af 16.1 1.1993. 
36 
Sport som middel til at styrke europæisk borgerskab 
Sport og turisme er meget nært forbundne i den forstand, at turismeprodukter ofte er meget afhængige 
af sportsaktiviteter, og også at sportsaktiviteter kan have væsentlige indbyggede turismeelementer i sig. 
Inden for Europa-Kommissionen er sporten blevet bevilget et foreløbigt budget på 2 mio. ECU, hvoraf 
Europa-Parlamentet har tildelt 1,3 mio. ECU til handicapsport og o,7 mio ECU til EURATHLON-
programmet . 
EURATHLON, der er det første fællesskabsprogram, som yder støtte til sport for alle, sigter specifikt 
mod at støtte sport på græsrodsniveau. 
1.3.1. Initiativer til støtte for handicappede 
Udviklingen af turismeprodukter, faciliteter og tjenesteydelser for turister med handicap 
og deres ledsagere er et markedssegment med muligheder, som endnu ikke er fuldt 
udnyttet. Den 6.12.1994 vedtog Rådet en afgørelse (94/782/EF) om videreudvikling 
indtil 31.december 1996 af Handynet-systemet inden for rammerne af HELIOS II 
(93/136/EØF) , Fællesskabets tredje handlingsprogram til fordel for handicappede. 
"Handynet", det flersprogede edb-baserede informationssystem, der tilbyder database, en 
elektronisk avis og en netværkfacilitet, er blevet udvidet med det formål at forbedre de 
eksisterende oplysninger om teknologiske hjælpemidier, som skal hjælpe handicappede i 
alle tilværelsens aspekter, f.eks. personlig mobilitet, deltagelse i fritidsaktiviteter og 
dermed turistaktiviteter og generelle forbedringer af deres daglige omgivelser. 
Som en følge af Rådets resolution af 16.12.1991 har Kommissionen udarbejdet et EF-
handlingsprogram vedrørende bevægelseshæmmede personer i trafikken . Dette 
program fastsætter de foranstaltninger, som det er muligt at træffe på fællesskabsniveau 
og nationalt, regionalt og lokalt plan for at lette adgangen til transportmidler. På 
forespørgsel fra Rådets arbejdsgruppe om transportspørgsmål har Kommissionen efter 
mødet den 27.4.1994 opstillet en liste med prioriteringer for de forholdsregler, der skal 
træffes.7 På denne liste har man prioriteret udarbejdelse af minimumsforskrifter som for 
eksempel et typegodkendelsesdirektiv om særlige foranstaltninger, som skal træffes for 
busser og jernbanevogne for at lette handicappedes adgang på grundlag af eksisterende 
nationale specifikationer, altså en lovgivning om de forskellige adgangs- og 
mobilitetsproblemer i lufthavne og fly. 
I dette handlingsprogram planlægges ligeledes en koordinering af forsknings- og 
informationsprogrammer. Aktionen COST 322 for forskning i busser med nedsænket 
gulv har ligeledes til formål at påvise nødvendigheden af busser med lettere adgang, at 
samle passagerers og transportørers synspunkter, at evaluere effektiviteten i forhold til 
andre metoder og til sidst at definere de specifikationskriterier, som skal fastsættes for 
busser og infrastrukturer. Den nye arbejdsplan TIDE (teknologisk initiativ til fordel for 
handicappede og ældre borgere) omfatter "den personlige frihed ved ubesværet adgang til 
offentlige transportmidler" som sikrer opfølgning af projekter i forbindelse med transport 
i det aktuelle TIDE-program. 
65 
66 
67 
68 
69 
70 EFTC 297 af 25.10.1994, s. 6 
EFTL 3 16 af 9.12 1994, s.42. 
EFTL 56 af 9.3.1993, s. 30. 
EFTC 18 af 24.LI992. 
KOM(93)433 af 26.1 1.1993. 
SEK(94) I 590 af 10.10.1994. 
37 
Tre pilotprojekter om information 
Med det første projekt, der foregår i Newcastle, skal der udvikles et informationssystem om den lokale 
transport. Målet er at udarbejde retningslinier og anbefalinger, som gør det muligt for 
bevægelseshæmmede personer at skaffe sig de oplysninger, som er nødvendige for planlægningen af 
deres lokale transport. 
Det andet projekt, der foregår i Barcelona, sigter mod, med oprettelse af en database, at tilbyde personer 
med motoriske handicap oplysninger om transport i og mellem byer. 
Endelig gennemføres der i Wuppertal et tredje projekt, som skal resultere i udarbejdelse af et integreret 
informationssystem, som er orienteret imod behovene og dækker hele transportkæden. 
1.3.2 Aktioner til fordel for ældre 
Inden for turismesammenhængen er der behov for større opmærksomhed om behov, 
interesser og smag hos ældre, hvis man skal kunne betjene sådanne turister på en 
tilfredsstillende måde. 
Europas aldrende befolkning øges hurtigt i forhold til andre aldersgrupper og kræver 
således mere opmærksomhed, hvis man skal sikre, at den kategori af europæiske 
borgere ikke marginaliseres i forhold til resten af samfundet, men integreres fuldt ud i 
alle livets aspekter, og at der er en fortsat solidaritet mellem generationerne. 
Parlamentet tog i sin beslutning af 24.2.1994 positivt imod resultaterne af både det 
flerårige handlingsprogram og Det Europæiske År for Ældre. 
Som en opfølgning af disse foranstaltninger er der udarbejdet en meddelelse fra 
Kommissionen med forslag til Rådets afgørelse om fællesskabsstøtte til aktionen for 
ældre.Denne meddelelse indeholder en evalueringsrapport om de foranstaltninger, der 
er iværksat i løbet af Det Europæiske År for Ældre, og opstiller målsætninger for 
denne foranstaltning med et foreslået budget på 23 mio. ECU til udvikling af emner 
med relevans for Europas aldrende befolkning for perioden indtil år 2000. 
2. TURISTINDUSTRIEN 
Udviklingen af turismeindustrien passer ind i en logik, der går ud på, at 
konkurrenceevnen for en stor dels vedkommende er betinget af, at markedsmekanismerne 
i det kommende indre marked fungerer. Men dette ville ikke gå uden 
ledsageforanstaltninger, som i påkommende tilfælde skal afhjælpe malfunktioner, som 
kan opstå inden for markedet, og ligeledes, mere generelt, sikre den ligevægt, der anses 
for at være af afgørende betydning. 
I begge tilfælde underkastes aktionens effektivitet en grundig undersøgelse, der baserer 
sig på højtydende observationsværktøjer, hvori statistik udgør et nøgleelement. 
KIT C 77 af 14.3.1994 
38 
Fællesskabsstatistikken: et nøgleelement i analysen af turismens udvikling 
De bestræbelser der er udfoldet for iværksættelsen af de prioriterede aktioner vedrørende statistiske 
oplysninger (rammeprogram 1993-1997) gør det muligt at forbedre betingelserne for analyse og 
undersøgelse af turismefænomenet takket være de foranstaltninger, der er vedtaget til støtte for 
kendskabet til andre fællesskabspolitikker. Navnlig det forslag, som Kommissionen har fremsat 
vedrørende passagertransport og iværksættelsen af det firårige program (1994-1997), der sigter på en 
regelmæssig levering af miljømæssigt relevante statistikker i samarbejde med Det Europæiske 
Miljøagentur , hvilket vil skabe grundlag for en bedre forståelse af de karakteristika og tendenser, der 
kendetegner turiststrømmen såvel som beskaffenheden af dét europæiske økosystem, der udgør et af de 
væsentlige elementer i turismeindustrien. 
Revisionen af det integrerede europæiske regnskabssystem, som blev afsluttet i 1994, er ligeledes af 
interesse for turismen, for så vidt angår sammenligneligheden af de nationaløkonomiske resultater. 
Turismen har ligeledes haft gavn af en særlig opmærksomhed inden for rammerne af en kvalitativ og 
kvantitativ forbedring af formidlingen af de statistiske oplysninger, der er indsamlet på unionsplan, idet 
74 
den har været medtaget i flere af statistisk kontors publikationer af horisontal art . 
2.1. DET INDRE MARKED - EN DYNAMISK STRUKTUR TIL STØTTE FOR EN 
KONKURRENCED YGTIG UD VIKLING AF TURISMEN 
For tydelighedens skyld skelner man mellem tre forskellige mål for bestræbelserne, alt 
efter om man navnlig lægger vægt på turistaktiviterne, turismeerhvervene eller endda 
aktørerne og de anvendte teknikker inden for turismen. 
2.1.1 Lettere adgang til turistaktiviteter inden for rammerne af virkeliggørelsen 
af det indre marked 
Som det tidligere er blevet præciseret, kan turismen vise borgerne og virksomhederne i 
Fællesskabet de muligheder, som det indre marked byder på, og de fordele, det giver med 
hensyn til konkurrenceevne, vækst og beskæftigelse. 
Blandt de talrige aktioner, som er knyttet til et funktionsdygtigt indre marked, og som er 
iværksat på grundlag af det strategiske program for det inder marked: "Optimering af det 
indre marked" " er der nogle, som navnlig er af interesse for turistbranchen. 
2.1.1.1. Afskaffelse af de tekniske og lo vmæssige grænser 
Princippet med et område uden indre grænser for turisme indebærer især fri bevægelighed 
på den ene side for turister som modtagere af turisttjenesteydelser, og på den anden side 
for turismeoperatører som leverandører af denne type økonomisk aktivitet. To 
domstolsafgørelser fra 1994 tjente endnu en gang til at understrege denne dobbelte 
indvirkning på turismen. 
Når det drejer sig om turister, bør man notere sig, at deres fri bevægelighed nødvendigvis 
indebærer en ikke-diskriminerende behandling. Dette er, hvad Domstolen mindede om i 
en dom af 15.3.1994 (Sag C-45/93), hvori det præciseres, at "Kongeriget Spanien ved 
72 Rådets beslutning 93/464/EØF, EFT L 219 af 28.8.1993 
73 Rådets beslutning 94/808/EØF af 15.12.1994 
74 EUROSTAT's katalog over publikationer og elektroniske tjeneste, Kontoret for De Europæiske 
Fællesskabers Officielle Publikationer, Luxembourg, 1995. 
7> Se endvidere den første beretning (1993) om Fællesskabets indre marked (KOM(94) 55) som 
Kommissionen vedtog den 14.3.1994. 
39 
anvendelse af et system ifølge hvilket spanske statsborgere, fastboende udlændinge og 
unge under 21 år fra andre medlemslande i Fællesskabet har gratis adgang til de nationale 
museer, mens statsborgere fra andre medlemslande over 21 år skal betale entre, ikke har 
opfyldt de forpligtelser, som påhviler det i henhold til Traktatens artikel 7 og 59". 
Når det drejer sig om turistbranchens erhvervsfolk kan man nævne Domstolens dom af 
22.3.1994 (Sag. C-375/92 - i forlængelse af afgørelserne af 26.2.1991 - vedrørende 
adgangen til erhvervet som turistguide og sproglig guide og udøvelsen heraf. Blandt de 
væsentligste mangler, som Domstolen påtalte, noterer man sig: 
den praksis at betinge adgangen til erhvervet som turistguide og sproglig guide af 
besiddelsen af spansk statsborgerskab; 
den praksis, at man ikke har indført en prøve til kontrol af de kvalifikationer, som 
en indbygger fra et andet fællesskabsland med et diplom som turistguide eller 
sproglig guide fra en medlemsstat har erhvervet sig, til sammenligning med dem, 
der kræves i Spanien; 
den praksis at gøre de tjenester, der ydes af en turistguide på rejse med en gruppe 
turister fra en anden medlemsstat, betingede af, at denne er i besiddelse af en 
tilladelse udstedt af "gæstelandet", når disse ydelser består i at ledsage turisterne på 
andre steder end sådanne museer og historiske monumenter, som kun kan besøges 
med en specialguide. 
Disse domme udgør på samme tid konkrete svar på de særlige problemer med hensyn til 
den fri bevægelighed for såvel turister som turisterhvervets udøvere. 
Det bør noteres, at turismevirksomheder, som ønsker at praktisere tværnationale 
aktiviteter, enten på peramnent basis (i henhold til etableringsretten) eller blot 
lejlighedsvis (i henhold til et mindre besværligt stystem for frihed til levering af 
tjenesteydelser) ikke må være genstand for overdrevne nationale krav og formaliteter. 
Desuden har turismevirksomheder fortsat gavn ikke blot af den tiltagende harminisering 
af medlemsstaternes medlemsstaternes lovgivning vedrørende selskabsret, men også af 
indførelsen af hensigtsmæssige samarbejdsstrukturer (EØFG) med det formål at øge 
funktionsdygtigheden på europæisk plan. 
2.1.1.2. Afskaffelse af skattemassige barrierer 
Med hensyn til direkte beskatning har Kommissionen i forbindelse med hvidbogen om 
vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse vedtaget en meddelelse om forbedring af 
skatteforholdene for små og mellemstore virksomheder samt en henstilling om 
77 
beskatning af SMV'er . Begge emner er. meget følsomme for de talrige små og 
mellemstore turistvirksomheder. 
Med hensyn til indirekte beskatning har den væsentligste aktivitet på den ene side haft til 
78 
formål at forbedre og sikre funktionsdygtigheden af de nye fælles systemer , navnlig ved 
nye foranstaltninger til forenkling, og på den anden side at skære ned på arbejdsbyrden i 
76 
77 
78 KOM(94) 206 endelig udg. af 25.5.1994. 
EFT L 177 af 9.7.1994, s. 1. 
Se også Kommissionens beretning "Det fælles merværdiafgiftssystem: fremgangsmåderne ved 
beskatning af transaktioner udgørt af ikke-etablerede afgiftspligtige" (KOM(94) 471 endelig udg. af 
3.1 1.1994) samt "Om virkningen af momsovergangsordningen for samhandelen mellem 
medlemsstaterne" (KOM(94) 515 endelig udg. af 23.1 1.1994). 
40 
forbindelse med den endelige momsordning. Med henblik herpå vedtog Rådet den 
24.10.1994 konklusioner om de vigtigste kriterier for gennemførelsen af det endelige 
momssystem, nemlig: 
en lettelse af de administrative forpligtelser, som påhviler virksomhederne og 
administrationerne og en betydelig forenkling af beskatningen; 
ingen nedgang i medlemsstaternes skattemæssige indkomster; 
ingen forøget risiko for skattesvig; 
bevarelse af beskatningsreglernes neutralitet af hensyn til konkurrenceevnen. 
mere specifikt vedrørende spørgsmålet om tilnærmelsen af momssatserne 
undersøger man i en rapport fra Kommissionen79 navnlig moms-aspekter af 
afgørende interesse for turisterne og industrien; 
den rolle som en tilnærmelse af momssatser spiller for funktionen af det indre 
marked, for så vidt angår dens indflydelse på mønsteret for privates grænsehandel 
inden for dette marked; 
omfanget af den reducerede sats og dækningen af leverancer af varer og 
tjenesteydelser, som fastsat i Bilag H til det sjette direktiv; 
administrationen af visse overgangsbestemmelser for momssatser, som eventuelt 
anvendes af medlemsstaterne i den overgangsperiode, der er omtalt i direktivets 
artikel 28, stk. 1. 
Hertil må man føje indførelsen af en særordning for moms på brugte genstande, 
kunstgenstande, samleobjekter og antikviteter, som præciseret i Rådets direktiv 94/5/EF 
af 14.2.1994 om tilføjelse til det fælles merværdiafgiftssystem og om ændring af 
direktiv 77/388/EØF (6. momsdirektiv). 
Ifølge dette direktiv, som er interessant i forbindelse med udvikling turisme med kulturelt 
sigte, anvendes en særordning med afgift af den afgiftspligtige videre forhånd lers 
fortjenstmargen i stedet for af varens samlede pris. Salg mellem private er ikke 
afgiftspligtig og kan uden formaliteter foregå på tværs af Unionens grænser. 
Desuden kan (medlemsstaterne ved indførsel af kunstgenstande, samleobjekter eller 
antikviteter med oprindelse i tredjelande, anvende en reduceret takst på mindst 5%. Det 
Forenede Kongerige kan for sin del indtil 30.6.1999 anvende en effektiv afgift på 2,5% 
ved indførsel af kunstgenstande, samleobjekter eller antikviteter, der i dette land var 
omfattet af momsfritagelse pr. 1.1.1993. 
For leveringer af kunstgenstande, samleobjekter eller antikviteter kan Tyskland indtil 
30.06.1999 give afgiftspligtige videreforhandlere valget mellem at svare afgift af 
fortjenstmargenen eller at anvende en reduceret momssats. 
Medlemsstaterne har måttet træffe de nødvendige dispositioner, for at de nye system 
kunne være trådt i kraft senest den 1.1.1995. 
79 KOM(94) 184 endelig udg. af 13.12.1994. 
,S0 EFTL60al"3.3.1994,s. 16. 
41 
Med hensyn til turistbranchens tjenesteydelser , er den eneste udvikling i forhold til den 
i 1993-rapporten beskrevne situation den afgiftsordning, der gælder for personbefordring. 
Kommissionen har fremsat et ændret forslag til Rådets direktiv82 som en følge af 
høringen af Europa-Parlamentet. Selv om tre af de ændringer, som er foreslået af 
Parlamentet, er vedtaget af Kommissionen, blev en anden, som tog sigte på at lade 
princippet om beskatning i afrejselandet gælde for alle transportformer fra den 1.1.1997, 
afvist for ikke at foregribe Kommissionens fremtidige valg for så vidt angår beskatning af 
personbefordring ifølge den endelige ordning. 
Med hensyn til beskatning har Domstolen allerede haft anledning til, i en dom af 5.5.1994 
(Sag C-38/93) at fastslå, at artikel 1 IA, stk 1, litra a/ i sjette momsdirektiv skal fortolkes 
således "at beskatningsgrundlaget i forbindelse med gevinstgivende spilleautomater ikke 
omfatter den del af de samlede indsatser, som svarer til de gevinster, der efter bindende 
regler i lovgivningen er udbetalt til spillerne." 
2.1.1.3. Forenkling af betalinger på tvårs af landegnens er 
Kommissionen har fortsat sin politik til forbedring af grænseoverskridende 
betalingssystemer på tvårs af landegnenser. Den 19.10.1994 vedtog den en meddelelse 
om et direktivforslag vedrørende tværnationale kreditoverførsler og et udkast til 
meddelelse om anvendelse af konkurrencereglerne i denne sektor J. 
Med hensyn til direktivforslaget som sådan bestemmes det heri, at det skal pålægges 
bankerne at respektere de kontraktlige aftaler med hensyn til overførselsfrister, at det skal 
gøres ulovligt at opkræve dobbelt gebyr, at der skal være pligt til erstatning for mistede 
betalinger samt at gennemsigtigheden skal forbedres. 
Mens vi venter på den fælles valuta 
Iværksættelsen af anden fase af Den Økonomiske og Monetære Union den 1.1.1994 og forberedelserne 
til tredje fase, der baserer sig på undersøgelser af de praktiske problemer i forbindelse med indførelsen 
af ecu'en som fælles valuta, vedrører såvel turismevirksomhederne som borgerne direkte, fordi der 
kommer til at foregå en omlægning med hensyn til fritid, erhvervsliv og andet. 
De fordele, som turismen kan have af overgangen til en fælles valuta er blandt andet: 
- afskaffelse af transaktionsomkostninger og kursrisiko, hvilket betyder en forenkling for 
virksomhederne med hensyn til regnskabsføring og likviditet, og for borgerne, at de kan bevæge sig 
rundt i Unionen uden at skulle skifte valuta fra det ene land til det andet. 
- en bedre sammenlignelighed af priser på varer og tjenesteydelser, som forefindes i de forskellige 
lande gennem en større gennemsigtighed i de officielle priser. 
2.1.2 En styrkelse af turismevirksomheder ved hjælp af virksomheds- og 
konkurrencepolitikker. 
Selv om konkurrencen, der uomtvisteligt har en regulerende virkning, som i det store 
og hele er til gavn for turismeindustriens konkurrenceevne, retfærdiggør 
forskelligartetheden af de virksomheder, der drives på dette område, og navnlig det 
store antal SMV'er, en specifik og tilpasset indfaldsvinkel, især ud fra et 
virksomhedspolitisk synspunkt. 
De gældende momssatser på de væsentligste turismetjenesteydelser kan ses i 3 tabeller i bilag 4. 
52 KOM(94) 378 endelig udg. af 7.9.1994, EFTC 266 af 23.9.1994. s. 2. 
53 KOM(94)436 endelig udg af 18.1 1.1994, EFT C 360 af I 7.12.1994. s. 13. 
42 
2.1.2.1. Vir ks o mh eds politik 
Den nye dimension i virksomhedspolitikken, som er lanceret med det integrerede 
program til fordel for SMV og håndværksfagene, der blev vedtaget af Kommissionen i 
juni 1994 , gør det muligt for turistvirksomheder inden for globale og 
sammenhængende rammer på den ene side at drage nytte af de foranstaltninger, der 
sigter på at forbedre det administrative, juridiske og skattemæssige miljø, og på den 
anden side at skabe en bedre udnyttelse af de specifikke instrumenter, som er indført til 
at ledsage og støtte udviklingen af SMV'er. 
I betragtning af de strukturelle karakteristika ved turismevirksomhederne, der ofte er 
små og familiedrevne, skulle den henstilling, som Kommissionen forelagde for 
medlemsstaterne den 7.12.1994 vedrørende overdragelse af SMV'er85 og senere 
o/-
vedrørende betalingsfrister ved handelstransaktioner , gøre de virksomheder, som 
beskæftiger sig med turistaktiviteter, i stand til at tackle de to store problemer, som 
ofte vanskeliggør virksomheders overlevelse eller udvikling. 
For bedre at forstå problematikken med SMV'ers adgang til finansiering og kredit, 
identificere eksempler på god praksis i medlemsstaterne og udarbejde konkrete forslag 
til forbedring af denne adgang har man i 1994 afsluttet det arbejde, som højtstående 
personer i banksektoren udførte ved rundbordsdrøftelser arrangeret af Kommissionen, 
med udarbejdelse af en endelig rapport med henstillinger. Kommissionen gav i en 
meddelelse, vedtaget den 28.10.1994 , udtryk for sin holdning til denne rapport. 
Oprettelsen af et informationsnet for virksomheder (informationskontorer) og 
tværnationale samarbejdsnet (BRE og BCNET) bidrager til at sikre fortsættelsen og 
forbedringen af det arbejde, der er udført af korrespondenter i alle Unionens regioner 
inden for bistand til turismevirksomheder, som er interesserede i et bedre kendskab til 
relevante fællesskabsprogrammer og aktioner, eller som søger en partner til 
tværnationalt samarbejde. 
Via Bureau de Rapprochement des Entreprises (BRE) er der indgået 116 partnerskaber 
inden for hotel- og restaurationsvirksomhed, rejsebureaubranchen og turisme i 
almindelighed. 
Størstedelen af henvendelserne drejede sig om samarbejdspartnere til igangsættelse af et 
arbejde af kommerciel art; derimod var interessen for at igangsætte et partnerskab af 
finansiel eller teknisk art langt mere begrænset. 
Business Cooperation Network (BCNET), som er et fortroligt system til opsøgning af 
samarbejdspartnere, har i 1994 behandlet omkring tyve henvendelser om samarbejde, 
der for halvdelens vedkommende drejede sig om hotelvirksomhed og feriecentre. 
84 
85 
86 
87 KOM(94)207af30.6.l994. 
KOM (94) 3312 af 7.12.94, EFT L 385 af 31.12.1994. s. 14 samt Begrundelse, EFT C 400 af 
31.12.94/s.l. 
KOM(94) 3283 af 30.1 LI 994.EFT L 127 af 10.6.1995, samt Begrundelse, EFTC 144 af 10.6.1995, 
s. 3. ' , 
KOM (94)435 endelig udg af 28.10.1994. 
43 
Vedtagelsen og iværksættelsen af det flerårige program for fælles aktioner vedrørende 
kooperativer, gensidige selskaber, foreninger og fonde i Den Europæiske Union88 gør 
det muligt for de virksomheder med en socialøkonomi, som findes i turismebranchen, 
at bevare deres specifikke organisations- og produktionsteknikker med særlig tilpasning 
til de forskellige segmenter på turismemarkedet. 
2.1.2.2. Konkurrencepolitik 
Ved gennemførelsen af konkurrencepolitikken har Kommissionen været opmærksom 
dels på virkningerne af nedgangen i den økonomiske aktivitet i 1993, som stadig 
mærkes i år på trods af tegn på økonomisk opsving, og dels på 
omstruktureringsprocessen, som blev afledt af denne situation i 1993, og som fortsatte i 
1994, og endvidere på Medlemsstaternes intervention til fordel for virksomheder, der 
befinder sig i en økonomisk vanskelig situation. 
Under disse omstændigheder sørger Kommissionen fortsat for sanktioner over for visse 
anti-konkurrencemæssige fremgangsmåder i virksomheder eller medlemsstater, som er 
tilbøjelige til at ødelægge betingelserne for turismemarkedets funktion. 
Med hensyn til det sidste bidrager konkurrencepolitikken således til gennemførelsen af 
et virkelig grænseløst område, takket være åbningen af markeder, der beskyttes af 
karteller mod misbrug af en dominerende stilling eller statsstøtte. 
• Anvendelse af konkurrencereglerne på virksomheder 
Den 21.12.1994 vedtog Kommissionen en meddelelse om aftaler af ringe betydning, 
som ikke falder ind under artikel 85, stk 1, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske 
89 
Økonomiske Fællesskab . Med denne meddelelse, som er en ajourføring af 
meddelelsen fra 1986, hæves tærkslen for omsætningsbeløbet, inden for hvilken 
virksomhederne kan nyde godt af fordelene ved anvendelsen af denne meddelelse, fra 
200 mio. til 300 mio. ECU. 
På samme dato vedtog Kommissionen en ny forordning om form, indhold og andre 
enkeltheder i forbindelse med begæringer og anmeldelser indgivet i henhold til Rådets 
forordning nr. 17 med en ny fremgangsmåde med henblik på en mærkbar 
fremskyndelse af procedurerne vedrørende indgåelse af aftaler. 
To beslutninger på transportområdet er af indirekte interesse for turismen. Beslutningen 
af 23.9.1994, hvorved Kommissionen bemyndigede indgåelse af en aftale mellem 
British Rail, Deutsche Bahn, Nederlandse Spoorwegen, la Société Nationale des 
Chemins de Fer Français og la Société Nationale des Chemins de Fer Belges - om 
jernbanetransport af rejsende om natten (drevet af "European Night Services Ltd", den 
fælles afdeling af jernbaneselskaberne) mellem Det Forenede Kongerige og 
kontinentet91. Beslutningen af 13.12.1994, hvori Kommissionen godkendte aftalen 
mellem Eurotunnel, koncessionshaver på tunnellen under Kanalen, og BR/^NCF, to af 
de jernbaneselskaber, som har mulighed for at drive de internationale tog ". 
88 
89 
90 
91 
92 KOM(93) 650 af 16.2.1994. 
EFTC 368 af 23.12.1994, s. 20. 
EFTL 377 af 3 1.12.1994, s. 28. 
Beslutning 94/633/EØF, EFT L259 af 7.10.1994, s. 20. 
Beslutning 94/894/EF, EFT L 354 af 3 LI2.1994, s. 66. 
44 
Idet det mere præcist drejer sig om organisation af rejser og ophold, bør det bemærkes, 
at Bundeskartel lamt har forpligtet TUI og NUR til at afslutte de restriktive 
konkurrenceaftaler, som de to virksomheder har indgået med spanske hotelejere om 
reservation af senge i vintersæsonen 1994/95 og alle følgende sæsoner. På baggrund af 
disse kontrakter havde hotelejerne forpligtet sig til dels at nægte visse andre tyske 
turismevirksomheder reservation af senge i de samme hoteller, dels at begrænse eller 
ikke uden tilladelse fra samarbejdspartnerne at øge antallet af andre tyske 
rejseorganisatører, som indtil da havde haft adgang. De ovenfor beskrevne 
eksklusivaftaler havde til formål og som virkning at sprede de etablissementer, hvor 
TUI og NUR havde reserveret senge, nemlig de konkurrenter som tilbød deres kunder 
mere fordelagtige priser. Sådanne aftaler fører, ifølge Bundesamtkartellamt, til 
begrænsning af konkurrencen inden for det indre marked og kan påvirke handelen 
mellem medlemsstaterne. I denne sag har parterne indanket for Kammergericht Berlin. 
Hvad Domstolen angår, har den fundet anledning til at præcisere begrebet virksomhed. 
I en dom af 19.1.1994 (Sag C-364/92) har den fastslået, at Den Europæiske 
Organisation for Luftfartens Sikkerhed, Eurocontrol, ikke er en virksomhed i medfør af 
EF-Traktatens artikel 86 og 90. Domstolen siger, at Eurocontrols aktiviteter som 
helhed er baseret på beføjelser til at udøve flyvekontroltjeneste og politivirksomhed i 
luftrummet, der typisk er offentlige myndigheders ansvar. Disse aktiviteter er således 
ikke a*f en økonomisk karakter, der berettiger til anvendelse af Traktatens 
konkurrenceregler. Man minder om, at sagen oprindelig drejede sig om, at Eurocontrol 
var kommet i et modsætningsforhold til det tyske luftfartsselskab SAT og vedrørte 
Eurocontrols opkrævning af en route-afgifter, som SAT skyldte. 
Når det drejer sig om kontrol med koncentrationer bestræber Kommissionen sig på at 
styrke gennemsigtigheden og fremskynde procedurerne, så de bliver mere effektive, 
og på ikke at være en bremseklods for tilpasningen af virksomhederne til deres 
økonomiske situation. Således har den i dette år vedtaget adskillige generelle lovtekster 
vedrørende koncentration. 
Også i denne forbindelse henledes opmærksomheden på to domme afsagt ved retten i 
første instans. Nemlig dommen af 24.3.1994 (Sag T-3/93) hvormed Fællesskabets 
retsinstanser afviser en første anke fra Air France mod Kommissionen, som den 
foreholdt ikke at have interveneret i British Airways' overtagelse af Dan Air, og 
dommen af 19.5.1994 (Sag T-2/93) vedrørende British Airways' erhvervelse af 49,9% 
af TAT's kapital, der endte med afvisning af endnu en anke indgivet af Air France. 
• An vendelse af konkurrenceregler på statsstøtte 
Inden for rammerne af anvendelse af konkurrencepolitikken vedrørende statsstøtte har 
Kommissionen gennemgået 440 støtteordninger, som den ikke har besluttet at rejse 
indvendinger imod, og heraf drejede 18 sig specifikt om turisme. 
Den positive indstilling, som man generelt har til disse støtteordninger, er således 
blevet bekræftet i 1994 med den begrundelse, at denne form for støtte gives til 
turismeprojekter af en art, som ikke formodes at påvirke turismeaktiviteterne i 
Fællesskabet i en grad, der kan skade det fælles mål. 
I flere tilfælde bidrager disse støtteordninger i lige så høj grad til udviklingen i dårligt 
stillede regioner. 
45 
STATSSTØTTEORDNINGER, PR. LAND, SOM KOMMISSIONEN IKKE GØR INDSIGELSE 
IMOD 
Tyskland 
N/0242///94 27.7.94 
N/0659//94 21.12.94 
N/0735//94 22.12.94 
N/0745/E/94 8.3.95 
Danmark 
N/0012//94 
N/0714//94 
Spanien 
N/0135//94 
N/0137//94 
N/0102//94 
N/0103//94 
N/0256//94 
N/0257//94 
N/0311//94 
N/0431//94 
N/0439//94 
Frankrig 
N/0499//94 
Italien 
N/0203//94 
Portugal 
N/0005/94 17.2.94 
3.2.95 
30.3.94 
30.3.94 
11.4.94 
11.4.94 
20.5.94 
20.5.94 
27.7.94 
24.8.94 
9.11.94 
7.10.94 Støtte til fordel for bondegårdsferier (Thiiringen) 
Regionalprogrammer i turismesektoren (Bayern) 
Støtte til turismesektoren (Niedersachsen) 
Program for Hessen til fordel for offentlige 
turismeinfrastrukturer 
Foranstaltninger til fordel for turismeaktiviteter 
Foranstaltninger til fordel for turisme 
Støtte til turismesektoren (Andalusien) 
Støtte til turismesektoren til fordel for SMV 
(Madrid) 
Støtte til fordel for turismen (Baskerlandet) 
Foranstaltninger til fordel for turismen 
(Baskerlandet) 
Støtte i turismesektoren til ændring af 
turistlogifaciliteter 
Støtte i turismesektoren til oprettelse af nye 
hotelkæder 
Støtte til fordel for turismen (Navarra) 
Foranstaltninger til fordel for private investeringer i 
turismesektoren (La Rioja) 
Støtte til forbedring af landdistriktstrukturerne i 
turismesektoren (Castillen-La Mancha) 
PO målsætning 1 på mødet: støtte til turisme­
relaterede produkter 
22.6.94 Støtte til turismesektoren (Umbria) EFT C 267 af 24.9.94 
EFTC III af21.1.94 
EFT C 307 af 1.11.94 
EFT C 389 af 31.12.94 
EFT C 389 af 31.12.94 
EFT C 390 af 31.12.94 
EFT C 259 af 16.9.94 
4.3.94 Foranstaltninger til fordel for investeringer i EFT C 153 af 4.6.94 
turismesektoren 
2.1.3. Forbedring af turismeproduktion og -distributionsprocedurer gennem 
sociale, uddannelsesmæssige og forskningsmæssige politikker 
Eftersom turismen er en tjenesteaktivitet, er det strengt nødvendigt, at de menneskelige 
ressourcer kan mobiliseres omkring målsætningen konkurrenceevne, hvilket allerede 
har ansporet til talrige aktioner, hvad angår både arbejdsbetingelser og uddannelse af 
arbejdskraften. Samtidig muliggør - påtvinger endda i visse tilfælde - den hurtige 
tekniske udvikling en tilpasning af produktions- og distributionssystemerne. 
46 
2.1.3.1. Beskæftigelse og socialpolitik 
• Jobskabelse 
I beretningen n Beskæftigelsen i Europa"93 om aktuelle og fremtidige 
beskæftigelsestendenser i Europa, konstateres det, at situationen er blevet mere 
gunstig. I Essen i december 1994 fremlagde Kommissionen en handlingsplan for 
beskæftigelsen baseret på de 7 punkter, som var blevet fremhævet på rådsmødet i 
Bruxelles den 10/11.12.1993, som skulle være en opfølgning af de konklusioner, man 
var nået frem til i hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse. En aktiv 
jobskabelses- og beskæftigelsespolitik er blevet anerkendt som en absolut 
nødvendighed, hvis man skal nå frem til en ny model for varig udvikling. 
Det Europæiske Råd i Essen fik også forelagt et arbejdsdokument, som tillagde dette 
område muligheder for jobskabelse og lokal udvikling94. Turismen var et af 17 
områder, der blev omtalt som havende mulighed for hurtig jobskabelse, baseret på 
initiativer på lokalt plan, som er et svar på de nye typer tjenesteydelser, som der i 
øjeblikket er efterspørgsel efter. 
Som servicesektor kan den kædes sammen med de tjenesteydelser, der opfylder nye 
behov og er blevet anerkendt som en faktor med et potentiel for at skabe 5 gange så 
mange jobs i den offentlige administrationssektor og ti gange så mange jobs, som man 
ville få skabt med en fornyelse af den tunge industrisektor. 
• Arbejdsmarkedsudvikling 
Som en følge af grønbogen og hvidbogen om socialpolitikken indvilligede 
Kommissionen på rådsmødet om sociale anliggender den 6.12.1994 i at foreslå et nyt 
arbejdsprogram på det sociale område, som skulle identificere omkring 75 
særforanstaltninger til punktvis iværksættelse på mellemlang sigt på området 
beskæftigelse, konsolidering og udarbejdelse af lovgivning, lige muligheder og 
skabelse af et samfund for alle. Inden for disse rammer vil flere foranstaltninger have 
indvirkning på turismen. 
Yderligere findes der en række EU-beskæftigelsesprogrammer, som er igangsat til at 
udvikle nyskabende metoder til behandling af problemet med arbejdsløshed og 
jobskabelse. Turismesektoren bruges allerede som middel til at nå disse mål, eller den 
har mulighederne for det. 
LEDA 
Inden for rammerne af LEDA-programmet (Local Employment Development Action) er der på 
områder med stor arbejdsløshed oprettet 42 mininetværk, inklusive et netværk for udvikling af 
landliggerturisme, med henblik på udvikling af strategier for lokal beskæftigelse og økonomisk 
fremgang. 
93 KOM(94)38l 
94 SEK (94) 2199, 19.12.1994 
47 
EURES 
Databasen "EURES" " - det europæiske arbejdsanvisningsprojekt - har til formål at lette 
beskæftigelsesmobiliteten inden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, idet man 
udnytter de muligheder, der allerede findes efter den endelige ikrafttræden af det indre marked og den 
fortsatte integrationsproces. Øget information har givet arbejdsgivere og arbejdstagere øget adgang til 
at tilbyde eller tage imod jobtilbud på det europæiske arbejdsmarked. Der indsamles data om 
beskæftigelsesmuligheder fra det offentliges jobanvisningssystemer, og disse behandles centralt i 
EURES-databases i henhold til forskellige sektorer og kriterier. Turismesektoren er medtaget. 
Desuden findes der en anden database, "General Information", som giver oplysninger om leve- og 
arbejdsvilkår. Ved at lette tværnational rekruttering og erfaring kan EURES tjene til at nedbryde 
eksisterende strukturelle arbejdsmarkedsbarrierer. Jobsøgende inden for forskellige aspekter af 
turismesektoren har allerede fundet beskæftigelse ved hjælp at dette værktøj. 
ERGO- Fase II (1993-1996) 
Dette program, der har et årligt budget på 1 mio. ECU anvender en tregrenet metode i bekæmpelsen 
af langtidsarbejdsløshed: forskning og evaluering af projekter med henblik på at udvikle modeller for 
bedste praksis, etablering af en permanent "partnerskabs-pool", som muliggør en konstant dialog 
mellem hovedaktører og formidling af information til beslutningstagere samt støtte til pilotprojekter, 
som sigter mod at udvikle modeller for god praksis ved indslusning af langtidsledige i arbejdslivet. 
Kulturelle aktiviteter og turisme bliver i stigende grad anerkendt som havende vækstpotentiel for 
beskæftigelsen, hvilket er i tråd med dette programs formål, idet man ikke alene ser på 
jobskabelsesaspektet, men også på kvaliteten af jobbet og arbejdet. Et af de projekter, som modtager 
støtte under ERGO sørger for oplæring til naturguider/konservatorer i kombination med genetablering 
af lokale naturområder. 
• Kvinder på arbejdsmarkedet 
44% af kvinderne mellem 25 og 49 år er aktive på arbejdsmarkedet i Fællesskabet. 
Inden for turismesektoren udgør de sammen med unge mennesker mellem 45 og 65% 
af arbejdsstyrken. 
Af de 16 millioner små og mellemstore virksomheder, der findes i Den Europæiske 
Union, ledes cirka 20-30% af kvinder. Desuden er 25-30% af alle nye virksomheder 
startet af kvinder. Disse virksomheder findes hovedsagelig i servicesektoren, hvilket 
blandt andet skyldes de lavere etableringsomkostninger. Det bør bemærkes, at 
virksomheder, der startes af unge kvinder giver en stigning i udviklingen af nye typer 
tjenesteydelser på områderne kultur, fritid og turisme, hvilket bidrager til skabelsen af 
nye jobs. Men det er problematisk for kvinder at få adgang til den bistand, der behøves 
til etablering af nye virksomheder. 
På rådsmødet om sociale anliggender den 6.12.1994 vedtog man Resolution om kvinder 
og beskæftigelse, og i den forbindelse indvilligede medlemsstaterne i at udvikle 
politikker, der inkorporerer ligestilling på områderne tilrettelæggelse af arbejdstiden, 
bedre uddannelse af kvinder, navnlig inden for de nye teknologier, at holde kvinder på 
arbejdsmarkedet og at lette kvinders tilbagevenden til arbejdsstyrken. 
LEl 
Dette program (Local Employment Initiatives for Women) skal med et årligt budget på 1.5 mio. ECU 
støtte kvinders etablering af nyskabende firmaer, kooperativer og jobskabelsesinitiativer om kvinder og 
for kvinder i alle medlemsstater. Hovedmålsætningen for dette program er beskæftigelse for kvinder, 
navnlig i Fællesskabets perifere regioner. Blandt de aktioner, som er støtteberettigede inden for 
rammerne af jobskabelse er aktioner i forbindelse med kultur, fritidsaktiviteter i landdistrikter, navnlig 
hvis de udcør en del af en lokal udviklingsplan, samt udviklingen af tværnationale foranstaltninger. 
Rådets forordning EØF nr. 2434/92 EFT L 245/1 af 26.8.1992 
48 
IRIS 7/(1994-1998) 
Dette program er med et budget på 1 mio. ECU i 1994 et netværk som sammenkobler et stort antal 
uddannelsesprogrammer for kvinder i hele Fællesskabet. Det forbinder disse programmer på nationalt 
og europæisk plan ved hjælp af udvekslingsbesøg, partnerskabsseminarer og netværkspublikationer. 
Endvidere driver det en database og elektronisk postbesørgelse. Et betydeligt antal 
uddannelsesprogrammer i IRIS-netværket gennemfører uddannelsesaktiviteter for kvinder i 
turismesektoren. Der findes en database over IRIS-medlemmer på diskette. 
• Beskæftigelse og bedre leve- og arbejdsvilkår 
Udstationering af arbejdstagere i udlandet96 
Turismeindustrien er således indrettet, at ansatte i forskellige kapaciteter nødvendigvis 
må udstationeres i et andet land end det, de normalt er hjemmehørende i, f.eks. som 
repræsentanter for rejsearrangører, rejseledere og guider. For at sikre at disse 
arbejdstagere af deres arbejdsgivere tilbydes tilstrækkelig socialsikring under sådanne 
betingelser, foreslog Kommissionen et direktiv om dette spørgsmål. 
Dette direktivforslag vedrører den socialsikring, der skal anvendes i forbindelse med 
udstationerede arbejdstagere inden for rammerne af tjenesteydelser. Hovedformålet er 
at sørge for den juridiske sikring af arbejdstagere, som er udstationeret et sted i Den 
Europæiske Union. Det søger at lette ydelsen af tjenester i EU og forebygge etablering 
af et arbejdsmarked, som udnytter sine ansatte, samtidig med at det ikke forhindrer 
forflyttelser og ej heller indfører foranstaltninger, som modarbejder princippet om 
arbejdskraftens fri bevægelighed. 
Forslaget er stadig til overvejelse i Rådet, men der er endnu nogle uløste problemer 
vedrørende definition af en grænseperiode for anvendelse af lokale regler, i 
særdeleshed med hensyn til minimumslønninger og årlig betalt ferie (det vil sige, det 
tidspunkt hvor en arbejdstager fra en medlemsstat, som af sin arbejdsgiver er 
udstationeret for at arbejde i en anden medlemsstat, er underkastet den sociale ordning 
i det land, hvor vedkommende er udstationeret.) Direktivets rækkevidde er også et 
emne til debat. Artikel 3 indeholder en liste over bestemmelser vedrørende forskellige 
anliggender som for eksempel arbejdstid, sundhed og sikkerhed, ligestilling mellem 
mænd og kvinder osv., som værtslandet skal overholde. Inden for turismeindustrien 
har der været udtrykt betænkelighed, navnlig med hensyn til den eventuelle anvendelse 
af direktivet på arbejdsvilkår, som ikke er medtaget på listen. 
Atypisk arbejde 
Kommissionen har med henblik på gennemførelse af flere målsætninger forelagt Rådet 
tre direktivforslag om atypisk arbejde: 
fjernelse af de konkurrencefordrejende elementer, der kan opstå i forbindelse 
med deltidsansattes eller vikarers ansættelsesforhold sammenlignet med 
ansættelsesforholdet ved et fuldtidsjob uden tidsbegrænsning ; 
indførelse af regler til forbedring af vilkårene for deltidsansatte og vikarer 
98 
vedrørende faglig uddannelse, information og sociale ydelser ; 
97 KOM(93) 225 EFTC 187/93 
KOM(90) 533/1 endelig udg., EFT C 305 af 5.12.1990, s. 12. 
49 
forbedring af sikkerheden og sundheden på arbejdsstedet for deltidsansatte og 
vikarer". 
En stor del af beskæftigelsen i turismeindustrien er kategoriseret som atypisk, og 
industrien har således nøje fulgt fremskridtene med forslagene, der stadig er under 
overvejelse. 
Det er hensigten, at disse forslag skal revideres. Kommissionen vil sammen med 
arbejdsmarkedets parter inden for rammerne af den sociale protokol fremsætte nye 
forslag til fællesskabsinstrumenter, som skal opfylde lignende målsætninger og gælde 
for alle medlemsstater med undtagelse af Det Forenede Kongerige, som vil have ret til 
at holde sig udenfor. 
• Forbedring af arbejdsmarkedsdialogen 
Beskæftigelsen inden for HORECA-sektoren (dvs. logi og catering) tegner sig for 
næsten halvdelen af alle jobs i turismesektoren (cirka 4 millioner jobs). Blandt 1,2 
millioner virksomheder, der er aktive i denne sektor, er 95% mikrovirksomheder (med 
færre end 9 ansatte), som beskæftiger 60% af arbejdsstyrken. Et andet 
bemærkelsesværdigt træk i hele industrien er den villighed, hvormed man danner 
grupperinger og sammenslutninger på frivillig basis med henblik på at udnytte 
strategler vedrørende diversificering af udbuddet gennem segmentering og dannelse af 
nicher, som ofte supplerer hinanden indbyrdes. Skønt meget store firmaer er blevet 
udviklet til at drage fordel af stordriftsøkonomien har små (ofte lokale) virksomheder 
således indtil nu holdt stand som gruppe og spiller fortsat en ligeværdig rolle for 
afgørelsen af industriens fremtid. 
Europæiske virksomhedsnævn 
Direktivet om etablering af europæiske virksomhedsnævn eller en procedure i 
foretagender og grupper af foretagender på fællesskabsplan med det formål at 
informere og konsultere arbejdstagere blev vedtaget den 22.9.1994 til indførelse i 
medlemsstaterne senest den 22.9.1996. Med tilstedeværelsen af tværnationale 
virksomheder og grupperinger i både HORECA- og transportsektorerne under 
turismeindustrien, skulle denne foranstaltning skabe midler til oprettelse af en 
tovejsstruktur for konsultation om udviklinger som f.eks. sammenlægninger og 
overtagelser. 
A rbejdsmarkedsdialogen 
Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om gennemførelse af 
protokollen om social- og arbejdsmarkedspolitikken afstikker de nye 
høringsprocedurer mellem arbejdsmarkedets parter og de typer kollektive aftaler, som 
kan indgås af disse. Med Kommissionens støtte er dialogen inden for HORECA-
sektoren (dvs. hoteller, restauranter og cafeer) etableret mellem HOTREC på 
arbejdsgiversiden (uafhængigt af UNICE) og ECF-IUF (der hører ind under European 
Trade Unions Confederation), som repræsentant for arbejdstagerne. 
98 KOM(90) 228/1 endelig udg., EFT C 224 af 8.9.1990, s. 4. 
99 Rådets direktiv 91/383/EØF, EFT L 206 af 29.7.1991, s. 7. 
Rådets direktiv 94/45/EF, EFT L 254 af 30.9.1994, s. 64. 
KOM(93) 600 endelig udg. af 14.12.1993. 100 
101 
50 
Arbejdsgruppen om arbejdstagernes mobilitet udtænkte og gennemførte i 1994 et 
ambitiøst projekt til analyse af den fremtidige udvikling af sektorens udøvere og disses 
kvalifikationer. Andre spørgsmål under overvejelse omfatter fleksibilitet på 
arbejdspladsen og udvikling af turismen i landdistrikter. 
2.1.3.2. Uddannelse og oplæring 
De foranstaltninger, som er gennemført inden for rammerne af almen uddannelse, 
erhvervsuddannelse og støtte til unge, har i betydelig grad medvirket til at forbedre og 
bevare højere kvalitetsniveauer i serviceydelserne inden for turismesektoren. 
Fællesskabsforanstaltninger på dette område gav konkrete resultater i løbet af 1994. I 
1994 oplevede man også afslutningen på de fleste af den "gamle generation"102 af 
programmer og iværksættelser af forslag til de nye globale programmer for denne 
sektor. 
• Højere læreanstalter og universiteter 
103 
I COMETT-programmet (1986-94) er projekter om turismevirksomhed blevet 
finansieret for 590.500 ECU (1% af det samlede COMETT-budget). I alt udvirkede 
COMETT II 7.700 arbejdsanvisninger for studerende, 228 personaleudvek-
slingsprojekter og 500 fælles kurser svarende til 700 kursussessioner . 
ERASMUS-progvammet (1987-94)105, har ydet tilskud til besøg for i alt 67.531 
studerende og 8.060 lærere106 i det akademiske år 1994/95. Siden 1987 har ERASMUS 
skabt mobilitet for 400.000 studerende og 50.000 lærere og sørget for deltagelse af 
1.700 højere læreanstalter og 20.000 institutter. 
Turisme-/fritidssektoren er i løbet af årene blevet godt integreret i ERASMUS-
programmet. I den igangværende periode 1994/95 gennemfører cirka 2.350 studerende 
et meritgivende studieophold i en medlemsstat og 280 højere læreanstalter er involveret 
til et samlet budgettilskud på 390.000 ECU, eller med andre ord: 36 Interuniversitære 
Samarbejdsprogrammer (ICP) er på dette område blevet godkendt af Kommissionen. 
ICP-koordinatorerne har taget bemærkelsesværdige initiativer til gavn for den 
europæiske dimension ved at oprette europæiske diplomer. 
ERASMUS har bidraget til oprettelse og udvikling af ATLAS, et netværk af 
europæiske universiteter og lignende læreanstalter på området turisme og fritid, med 
70 medlemmer fra 13 europæiske lande, koordineret af universitet i Tilburg, 
Nederlandene. Den 12/13.12.1994 organiserede ATLAS-netværket sammen med 
Kommissionen en konference i Tilburg (Nederlandene) med henblik på at evaluere det 
samarbejde mellem universiteterne, der var etableret på områderne turisme og fritid. 
Der blev udarbejdet henstillinger og forslag med indvirkning på fagområdet som 
helhed, som kunne gennemføres især kunne gennemføres inden for de tematiske 
netværk, som er foreslået i afgørelsen om SOCRATES. 
102 
103 
104 
105 
106 COMETT, ERASMUS, PETRA, EUROTECHNET, FORCE, LINGUA, TEMPUS OG Ungdom for 
Europa II. 
COMETT (1986-1989: EFT L 222, 8.8.1986; COMETT II (1990-94): EFT L 13, 17.1.1989. 
KOM(94) 368, Kommissionens beretning om COMETT II. 
EFTL 166,25.6.1987; EFT L 395, 30.12.1989 
KOM(94) 281, Kommissionens beretning om ERASMUS 
ERASMUS: STUDENTERUDVEKSLINGER INDEN FOR TURISME OG FRITID 1994 
Vært 
Hjem 
-land 
B 
D 
DK 
E 
F 
GR 
I 
IRL 
NL 
P 
UK 
A 
CH 
FL 
IS 
N 
S 
SF 
Total B 
25 
g 
15 
14 
9 
1 
21 
10 
16 
2 
8 
8 
8. 
145 D 
3 
20 
57 
12 
5 
29 
15 
5 
76 
9 
2 
4 
13 
6 
256 DK 
1 
1 
2 
1 
2 
1 
8 E 
20 
29 
60 
7 
6 
5 
27 
4 
80 
3 
4 
2 
247 F 
2 
79 
2 
61 
24 
17 
20 
21 
16 
211 
2 
2 
14 
4 
475 GR 
9 
6 
21 
3 
4 
6 
1 
22 
2 
74 I 
16 
10 
9 
2 
4 
5 
5 
2 
53 IRL 
28 
2 
3 
27 
8 
2 
3 
1 
15 
4 
1 
94 LUX NL 
17 
22 
23 
19 
7 
2 
6 
2 
95 
21 
6 
220 r 
2 
6 
2 
7 
3 
1 
2 
27 
1 
51 UK 
16 
92 
2 
78 
151 
30 
11 
23 
92 
28 
14 
1 
4 
14 
17 
573 A 
2 
5 
1 
3 
12 
23 CH 
2 
2 
1 
2 
2 
9 N 
2 
2 
2 
4 
3 
13 S 
10 
4 
14 
19 
2 
14 
63 SF 
3 
6 
4 
6 
4 
23 
46 Total 
69 
331 
15 
229 
391 
102 
54 
90 
215 
69 
601 
39 
16 
16 
67 
46 
2350 
Kilde: Erasmus Bureau 
• Erhvervsuddannelse 
107 
PETRA -programmet (1988-94) har været særdeles velegnet til at afhjælpe den 
mangel på kvalificerede kandidater til jobs i turismesektoren. Udvekslingsprogrammer 
for unge under uddannelse i turisme- og fritidsforetagender er blevet støttet under 
forskellige PETRA-projekter. Nogle af dem er blevet koordineret af etablerede 
tværeuropæiske sammenslutninger som f.eks. HOTREC (som repræsentant for 
hotellerne) og ECTAA (som repræsentant for rejsebureauerne). 
• Videre uddannelse 
I OR 
Under EUROTECNET (1990-94) er tre turismeprojekter med i nettet af innovative 
demonstrationsprojekter, som har til formål at undersøge teknologiske forandringers 
indvirkning på beskæftigelse, arbejdsprocedurer og kvalifikationer. Disse projekter får 
nu en ny tværnational dimension som en del af styrkelsen af programmet under 
Fællesskabets EUROFORM-initiativ. 
109 
På grundlag af indkaldelser af forslag i 1991 og 1992 blev 30 forskellige 
turismerelaterede projekter under FORCE (1991-1994) til i alt 1,554,400 ECU 
udvalgt. På grundlag af resultaterne af 33 FORCE- OG EUROTECNET-projekter på 
turismeområdet, er en gruppe eksperter fra medlemsstaterne i gang med at udarbejde 
en undersøgelsesrapport med titlen Faglig videreuddannelse i turismevirksomheder, et 
arbejde der støttes og koordineres af Kommissionen. Anbefalinger til fremtidige 
aktioner er blevet foreslået i en sekspunkts aktionsplan, og en rapport til 30.000 ECU 
l0^ EFTL 346, 10.12.1987; EFTL2I4,2.8.1991. 
I0S EFTL 393, 30.12.1989 
l,W EFTC! 11 af 26.4.1991, C I af 4.1.1992 og C 92 af 2.4.1993. 
52 
er under udarbejdelse. Desuden er en serie på tolv nationale rapporter om 
levnedsmiddelsektoren (der er meget nært forbundet med turismesektoren), via 
FORCE-programmet og i samarbejde med CEDEFOP, offentliggjort på engelsk. 
• Nye programmer 1995-1999 
En ny generation af programmer er i løbet af 1994 blevet udarbejdet til erstatning for 
eksisterende programmer på området almen uddannelse, erhvervsuddannelse og 
ungdom. 
LEONARDO DA V1NC1U\ med et budget på 620 mio. ECU er et femårigt 
handlingsprogram for gennemførelse af en erhvervsuddannelsespolitik. Det erstatter 
PETRA, FORCE, EUROTECNET, COMETT og en del af LINGUA. LEONARDO 
DA VINCI vil blive iværksat gennem tværnationale projekter og programmer for 
anvisnings- og udvekslingsordninger. Programmet ventes at byde turismevirksomheder 
på mulighed for at udvikle programmer for faglig uddannelse, beregnet på den 
arbejdskraft, der findes i alle turismeindustriens sektorer. 
SOCRATES11 er det første fællesskabsprogram som anvender hele 
uddannelsesområdet, idet det endnu en gang inkorporerer og udvikler især ERASMUS 
OG LINGUA, foruden at det også tilføjer helt nye fællesskabsaktioner (navnlig for 
skoler "og for åben uddannelse og fjernstudier). Over halvdelen af programmets 
bevilgede budget på 850 mio. ECU er øremærket til samarbejde mellem højere 
læreanstalter. Erasmus-dtlen (vedrørende universiteter og andre højere læreanstalter) 
henvender sig til 11.000.000 studerende, 18.000 undervisere og 5.000 højere 
læreanstalter. Comenius-delen (vedrørende skoler) er beregnet på at bistå 500 
partnerskabsaktioner, som involverer 2.000 skoler, og 800 aktioner, som involverer 
lærerudvekslinger. 
UNGDOM FOR EUROPA 7//112, som har et budget på 126 mio. ECU, erstatter 
programmet UNGDOM FOR EUROPA II, en del af PETRA (vedr. emnet "ungdom") 
og de "ungdomsaktiviteter", der tidligere blev udviklet inden for TEMPUS. 
Programmet omfatter blandt andet foranstaltninger til fordel for underprivilegerede 
unge, ungdomsudvekslingsordninger, elevordninger på frivillig basis, 
ungdomsinitiativer af lokal, regional, national eller europæisk karakter, samarbejde 
med tredjelande og mellem de statslige og ikke-statslige organisationer, som er 
ansvarlige for ungdomsanliggender i medlemsstaterne. Det anslås, at omkring 70.000 
unge vil få gavn af programmet UNGDOM FOR EUROPA III. 
2.1.3.3. Forskning, informations- og kommunikationsteknologier 
Forskning og teknologisk udvikling 
Al Fællesskabets forskning og teknologiske udvikling gennemføres under 
rammeprogrammerne. 1994 markerede afslutningen på det tredje rammeprogram for 
Fællesskabets indsats inden for forskning og teknologisk udvikling (1990-1994) J. Det 
nye Fjerde rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, 
1,0 Rådets afgørelse 94/819 EF af 6.12.1994, EFTL 340 af 29.12.1994. 
1 ' ' Rådets fælles holdning nr. 29/94 af 16.6.1994, EFT C 244 af 31.8.1994. 
112 Fælles holdning 
113 Rådets afgørelse 90/221/Euratom, EØF, EFT L I 17 af 8.5.1990. 
53 
teknologisk udvikling og demonstrationsprogrammer (1994-1998)114 giver med sine 
tyve særprogrammer mulighed for yderligere støtte til aktioner og projekter på 
forskellige FTU-områder. Det har et samlet budget på 12,3 mia. ECU, der forventes 
øget for at opretholde det generelle niveau for EU-forskning efter tiltrædelse af de tre 
nye medlemsstater113. 
Inden for dette rammeprogram er der en række forskellige forskningsprogrammer, som 
rummer elementer med (direkte eller indirekte) indflydelse på forbedringen af 
turismen, f.eks. "Miljø og klima", "Industri- og materialeteknologi", "Transport", 
"Fremme af forskeres uddannelse og mobilitet", "Standardisering, måling og 
prøvning", "Landbrug og fiskeri", "Ikke-nuklear energi", "Målrettet socioøkonomisk 
forskning" og "Internationalt samarbejde". Aktioner under COST (navnlig 
transportelementerne, se punkt 2.2.2.3) bør også tages i betragtning i denne 
forbindelse. Den specielle bidrag, som er ydet med særprogrammerne om 
kommunikationsteknologier og telematikapplikationer behandles i afsnittet "Information 
og kommunikationsteknologier" nedenfor. 
Miljø og klima 
Turismen er ofte en belastning-for byer og miljømæssigt følsomme områder som f.eks. 
kystområder, Alperne og andre højtliggende regioner. Mange af 
fællesskabsprogrammerne er baseret på videnskabelig forskning med henblik på at 
foreslå løsninger på dette område. Programmet Miljø og klima har fem prioriterede 
målsætninger, der tager sigte på beskyttelse eller genopretning af miljøet, som 
turismen kunne nyde godt af. Den indirekte forbindelse til turismen er endnu 
tydeligere, når det gælder FTU-aktiviteter med sigte på beskyttelse og rehabilitering af 
europæisk kulturarv (se Bilag 11), som også er udviklet inden for dette program. 
Transport 
Et antal forskningsaktiviteter med relevans for turismen er blevet udviklet inden for 
særprogrammet "Industri- og materialeteknologi" i forbindelse med transportmidler. 
Her kunne turismen indirekte nyde godt af resultaterne af FTU-aktiviteter gennem 
udviklingen af sikrere, renere, billigere, mere komfortable og hurtigere 
transportformer. Særprogrammet om Transport tilrettelægger aktioner, som har 
mulighed for indirekte at påvirke turismen. 
Særprogrammet for forskning og teknologisk udvikling, der omfatter transportområdet 
(1994-1998) har fået bevilget et budget på 240 mio. ECU. 
Programmet dækker syv sektorer: Strategisk forskning; jernbanebefordring; 
integrerede befordringskæder; luftbefordring; bymæssig befordring; Befordring ad 
vandveje og veje. Programmet tager sigte på: 
udvikling af et effektivt, sikkert og mere miljøvenligt transportsystem for både 
passagerer og gods; 
forbedring af indbyrdes forbindelser og samarbejde mellem de forskellige 
transportnetværk; 
IN 
ll> Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse af 26.4.1994, EFT L 126 af 18.5.1994. 
('Xslriii. Sverige og Finland. 
54 
øget effektivitet for hver enkelt transportform og forbedring af integrationen 
mellem disse former; 
fremme af planlægning og ledelse af infrastrukturer med henblik på begrænsning 
af skader på miljøet og forbedring af forholdet mellem kvalitet og pris; 
tilvejebringelse af hensigtsmæssige midler til beslutningstagning for industrien, 
operatørerne, transportbrugerne og offentlige myndigheder, som er baseret på en 
bedre viden og en større forståelse af mobilitet, trafikstrømme, hvordan de 
fungerer indbyrdes, og hvordan de er indbyrdes afhængige af hinanden. 
Skønt forskningsprogrammets indvirkning på turismen måske ikke kan måles direkte, 
vil den udførte forskning have en betydelig indvirkning på transportsystemer, hvilket 
er et væsentligt element for turismeindustrien. For eksempel inden for de 
transportmådeorienterede sektorer forsker man i emner med tilknytning til aspekterne 
hastighed, sikkerhed, tilgængelighed og forholdet mellem transportens pris og kvalitet 
for bedre at kunne opfylde brugernes behov. 
Menneskelig kapital og mobilitet og forskeres uddannelse og mobilitet 
Under det tredje rammeprogram tog særprogrammet "Menneskelig kapital og 
mobilitet" (1992-1994) med et budget på 556 mio. ECU sigte på at ophjælpe kvantitet 
og kvalitet i forskningen i EU, idet man gjorde det muligt for forskere at forbedre 
deres uddannelse gennem forskning ved at øge deres mobilitet mellem forskningscentre 
i de forskellige medlemsstater. Programmet dækkede et bredt udvalg af videnskabelige 
områder. 
Under det fjerde rammeprogram er "Menneskelig kapital og mobilitet" blevet erstattet 
af et nyt særprogram "Fremme af forskeres uddannelse og mobilitet" (1995-1998), som 
dækker lignende målsætninger og videnskabelige områder. Budgettet for dette program 
er på 744 mio. ECU. 
55 
Informations- og kommunikationsteknologier 
Informationssamfundsproblematikken 
Kommissionen har forelagt en aktionsplan om gennemførelsen af informationssamfundet , der 
hovedsagelig fokuserer på fire aspekter: 1) Etablering af lovfundamentet, 2) Fremme af initiativer 
baseret på partnerskaber mellem private og det offentlige, 3) Forståelse og styring af 
informationssamfundet i forhold til dets sociale og kulturelle aspekter, og 4) Styrkelse af 
offentlighedens kendskab til informationssamfundet gennem informationsvirksomhed. 
Det Europæiske Råd i Essen godkendte i store træk rapporten og udtrykte ønske om, at arbejdet 
fortsættes. Det samme europæiske råd understregede betydningen af, at der inden 1.1.1998 indføres et 
liberaliseret europæisk telekommunikationsinfrastrukturmarked , og udtrykte sin glæde over den G7-
ministerkonference, der skulle afholdes i Bruxelles i februar 1995 (En projektpræsentation - herunder 
turismeprojekter - finder sted på denne konference). 
I denne henseende er turisme et interessant grundlag for evaluering af dette informationssamfunds 
indvirkning. Arbejdet kunne fokuseres på to typer overvejelser, som på den ene side drejer sig om de 
nye måder at leve og samarbejde på, som opstår, og på den anden side det faktum, at dette er en 
markedsstyret revolution. 
For turismeindustrien betyder det, at ændringer, som foregår, nødvendigvis skal evalueres systematisk 
med henblik på at fastslå, hvorledes denne nye ressource bedst kan udnyttes uden at være til skade for 
turismeefterspørgselens interesser. På udbudssiden indebærer det, at turismeerhvervets udøvere bør 
gøres bevidste om behovet for en ny lovgivningsstruktur, som tillader fuld konkurrence, for at sikre en 
hurtig etablering af eff ktive europæiske informationsstrukturer og -tjenester. 
Denne metode rejser spørgsmål om turismeformidlernes fremtidige rolle i distributionsprocessen og, 
under forudsætning af samarbejde med den private sektor, konsekvenserne for offentlige myndigheder, 
nationale og/eller europæiske, med hensyn til hvordan man på en koordineret måde kunne følge denne 
udvikling på vej. 
Standardisering er et område, hvor der i de senere år er gjort store fremskridt. Dette 
arbejde har også haft en indvirkning på de informations- og 
kommunikationsteknologier, der bruges til turisme- og fritidsformål. 
Fællesskabsprogrammet TEDIS (Trade Electronic Data Interchange Systems) 
støttede projekter vedrørende indførelse af FN/Edifact-standarder og udviklingen af 
EDI (Electronic Data Interchange. Under TEDIS har man overvejet de retlige aspekter 
af telekommunikation, datasikkerhed og levering af information til offentligheden. Der 
blev også ydet fællesskabsstøtte til Western European Edifact Board om 
standardisering. Inden for dette organ var særlige arbejdsgrupper ansvarlige for 
udviklingen af strukturerede standarder for den elektroniske dataoverførsel af data til 
turisme- og fritidsformål. Arbejdet på dette felt omfatter følgende områder: 
specifikation af det generelle layout og indhold af billetter, vouchers og lignende 
dokumenter; 
definition af et standardiseret menneske-maskinsprog og en procedure, baseret på 
termer, som er aftalt med industrien, kaldet "Inter professional Vocabulary for 
Tourism and Leisure"; 
udarbejdelse af en dataflow-model for turisme- og fritidsindustrien og etablering 
af præcise funktioner for meddelelser, som skal udvikles inden for denne model, 
definition af disse funktioners datakrav; 
116 Kommissionen meddelelse "Europa på vej mod informationssamfundet - en handlingsplan" 
KOM(94) 347, Bruxelles 19.7.1994. 
EFTL 208 af 30.7.1991. 
Direktiv 83/189/EØF, EFT L 109, af 26.4.1983. 117 
I IX 
56 
forslag til ændringer af eller tilføjelser til ISO 7372 "Trade Elements Directory"; 
udvikling af turisme- og fritidsmeddelelser i overensstemmelse med FN/Edifact-
anbefalingerne. 
Endvidere forventer man i 1994, at applikationer til turistinformation i fremtiden nyder 
godt både af Rådets vedtagelse af en fælles holdning119 om de foreslåede retningslinier 
for udviklingen af ISDN (Integrated Services Digital Netværk) som et tværeuropæisk 
netværk, og af Rådets enighed om det foreslåede tværeuropæiske telematiknetværk 
for udveksling af oplysninger mellem myndigheder (IDA). 
• Særprogrammer omfattende aktioner med relevans for turismesektoren 
Kommunikationsteknologier 
Programmet "Forskning og udvikling i avancerede kommunikationsteknologier i 
Europa" (RACE) fokuserede på avancerede netværk og avanceret 
kommunikationsteknologi på forstadiet til markedsføring og konkurrence. Fra og med 
1995 vil RACE blive efterfulgt af et nyt program, Avancerede 
kommunikationsteknologier og -tjenester (ACTS) med et budget på 630 mio. ECU. 
RACE'S prioriterede område "Avancerede kommunikationseksperimenter" ydede 
finansiel bistand for 5,2 mio ECU (50% af det samlede budget) til projektet "Turisme-
Informåtion-Marketing (TIM)" over en periode på fire år, der var afsluttet i 1994. 
Dette projekt, der er udformet til at støtte multimedieinformationstjenester for direkte 
markedsføringsforbindelser mellem turisme- og fritidsforetagender og deres 
salgssteder, har udviklet forbindelser til det store edb-reservationssystem CRS med 
henblik på at fremme salget af turistpakker og reservationer. Et andet projekt, 
"Multimedia Marketing via IBC Networks (MNET)", et projekt for 1994/95 med 
finansiel støtte fra EF på 180.000 ECU (samlet budget: 239.000 ECU), som er 
beregnet på ved afprøvninger at undersøge de turismemarkedsprocedurer, som med 
fordel kunne tage avancerede kommunikationsnetværk i brug. 
Telematik 
Programmet "Telematiksystemer af almen interesse" blev afsluttet i 1994 og erstattet af 
programmet "Telematiksystemer af almen interesse"123, der har et samlet budget på 
843 mio. ECU over fem år. Dette program fokuserer på særlige anvendelsesområder, 
som er kommercielt gennemførlige. Turismen skulle kunne drage nytte af udviklingen 
af projekter inden for dette programs særlige emner: telematik til tjenester af almen 
interesse (myndigheder og forvaltning samt transport), telematik for bedre 
beskæftigelsesmuligheder og levevilkår (land- og byområder, miljøbeskyttelse, mindre 
begunstigede socialgrupper osv.). Foranstaltninger til fordel for små og mellemstore 
virksomheder støttes også under dette program. 
Rammeprogrammets program vedrørende anvendelse af informations- og 
kommunikationsteknologi i landdistrikterne (ORA) ydede finansiel bistand til seksten 
projekter, hvoraf to var relateret til turisme. Projektet "Distributed Inter-regional Agri-
119 Rådets mode den 22.12.1994 
120 Rådets mode den 17.12.1994 
121 Rådets beslutning 94/572/EØF af 27.7.1994, EFT L 222 af 26.8.1994, s. 35 
~ herunder personkommunikation, telemarketing, distribution af underholdning og fritidstjenester. 
multimediepakker for personlige meddelelser og informationer. 
123 Rådets beslutning 94/801/EF, EFTL 334 af 22.12.1994. 
57 
tourism Multimedia Management System" (DIAMMS) var fokuseret på behovet for en 
koordineret metode til udvikling, markedsføring og promovering af turisme i Unionens 
landdistrikter. DIAMMS giver adgang til en multimedie-database, som indeholder 
kort, planer over lokaliteter, fotografier og et feriereservationssystem. Det fik tildelt 
550.000 ECU over tre år. Med projektet "Telematics Applications for Tourism and 
Leisure in Rural Areas" (RUTOTEL) udpegede man telematiktjenester, som var egnet 
til implementering i landdistrikter til brug for turisme og fritidsaktiviteter. RUTOTEL 
udviklede et demonstrationssystem for anvendelsen af telematik i turisme- og 
fritidstjenester. Det fik tildelt 920.000 ECU over tre år. 
Informationsmarkedet 
124 Programmet IMPACT (Information Market Policy Actions) ^ er i øjeblikket i sin 
afsluttende fase efter at have støttet fire projekter, der havde turismen som 
anvendelsesområde (se tabel). IMPACT støttede kommercielt gennemførlige projekter 
som en del af den målsætning at etablere et indre marked for informationstjenester. I 
1995 erstattes IMPACT af programmet INFO 2000 . 
IMPACT-II PROJEKTER (BUDGETMÆSSIGE FORPLIGTELSER 1994) 
Projekt 
CAP 95 
TITAN 
EXPLORER 
VITAL Emne 
Selvbetjeningsterninaler, som giver turistoplysninger til 
besøgende i Luxembourg by. Iværksættes i 1995, da 
Luxembourg er Europæisk Kulturby 1995 
Produktion og distribution af turistinformation til personlige 
computere 
Udarbejdelse af en applikationsgenerator til turistinformation 
Information til byturister om mulige ruter lait 
(ECU) 
1,000,000 
560,000 
763,000 
718,000 EF- bidrag 
100,000 
275,000 
300,000 
300,000 
2.2. EN RÆKKE SPECIFIKKE INTERVENTIONER, DER BIDRAGER TIL EN 
AFBALANCERET TURISMEUDVIKLING 
Det indre markeds dynamik er ikke i sig selv nok til at sikre en afbalanceret udvikling 
af turismen. Det er grunden til, at ledsageforanstaltninger er lige så er lige så 
nødvendige. Disse, som er indlysende i den interne orden, er lige så synlige, når det 
drejer sig om den eksterne dimension, samhandelen. 
2.2.1 Den interne dimension 
2.2.1.1. Økonomisk og social samhørighed 
Styrkelsen af medlemsstaternes økonomiske og sociale samhørighed i Den Europæiske 
Union er en vedvarende forpligtelse. Denne type samhørighed kan kun opnås, hvor der 
er større lighed i udviklingsniveauet i alle regioner af Europa og ydermere en 
udvikling, som er bæredygtig på lang sigt og som medfører forbedrede levevilkår, 
gunstige miljøforhold og økonomisk velstand. Turismen er anerkendt som en 
udviklingsfaktor i de regioner, der generelt halter bagefter udviklingen, oplever 
124 Rådets beslutning 88/524/LOF, EFT L 288, 21.10.1988, s. 39. 
58 
industriel tilbagegang eller er meget landbrugsprægede. Den byder også på muligheder 
med hensyn til jobskabelse og beskæftigelse. 
De væsentligste finansielle instrumenter til iværksættelse af de strukturændringer, som 
er nødvendige for at opnå en bæredygtig udvikling tilbydes enten i form af subsidier 
(De Europæiske Fonde) eller som lån (Den Europæiske Investeringsbank). 
• De Europæiske Fonde 
Om end Samhørighedsfondens indsats ikke er uden indvirkning på turismen123 
koncentrerer analysen sig om de strukturfonde, som er kilde til de væsentligste 
finansieringer i forbindelse med turismeudvikling. 
Rådets forordninger, vedtaget den 31.7.1993, som ændrer de forordninger, der styrer 
rammerne for, koordineringen og gennemførelsen af strukturfondene har haft den 
virkning at udvide støtteberettigelsen til Fællesskabets strukturelle midler til nye 
regioner og til nye former for strukturelle aktioner, initiativer og til den nye periode 
1994-1999. Der er også flere nye ideer under udvikling til behandling af regionernes 
problemer, navnlig hvad angår fysisk planlægning og bymiljøet. 
Der er iværksat foranstaltninger for at forenkle og fremskynde 
prograrhmeringsprocedurerne, som er forhandlet og aftalt med de nationale og 
regionale myndigheder) med mere specificerede og kvantificerbare målsætninger. 
Tildeling af midler kræver nu, at Kommissionen, de nationale og regionale 
myndigheder i højere grad engagerer sig i udvælgelsen af projekter og overvågning af 
iværksættelse af strukturfondene samt anvendelsen af additionalitetsprincippet i 
medlemsstaterne. 
Mere specificerede og kvantificerbare målsætninger 
Strukturfondenes regionalpolitik og investeringer er beregnet på at nå flere mål, hvoraf 
nogle er regionalt bestemte (dvs. mål nr. 1,2, 5b og 6), mens andre ikke er det (dvs. 
mål nr. 3, 4, 5a). Mål nr. 3 (bekæmpelse af langtidsledighed og forbedrede 
jobmuligheder for unge) og mål nr. 4 (tilpasning af arbejdstagerne til ændringerne i 
industrien) er blevet ændret for at stemme nøjere overens med behovet for at stimulere 
mere beskæftigelse og jobskabelse. Endvidere er der opnået enighed om en ny 
bestemmelse, som udvider aktionsområdet for mål nr. 1 til visse underbefolkede 
områder i Sverige og Finland, hovedsagelig i de arktiske egne, som er stærkt 
underbefolkede. 
Bevillinger fra strukturfondene (Europæisk Fond for Regional Udvikling, Europæiske 
Socialfond, Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Det Finansielle 
Instrument til Udvikling af Fiskeriet) til turisme er blevet fastsat inden for FSR eller 
SPD (som er udfærdiget efter aftale med hver af medlemsstaterne og Europa-
Kommissionen) for at nå bestemte resultater: 
forbedring af udbudet af turistindlogering og faciliteter; 
X2~ Se opstilling i Bilag 5. 
126 Rådets forordning EØF 2082/93 af 20.7.1993, EFT L 193 s. 20. 
127 Rådets forordning EØF 2080/93 (FIFG) af 20.7.1993, EFT L 193 s. I, Rådets forordning EØF 
2083/93 (EFRU) af 20.7.1993, EFTL 193 s. 34, Rådets forordning EØF 2084/93 (ESF) af 20.7.1993. 
EFT L 193 s. 39, Rådets forordning EØF 2085/93 af 20.7.1993, EFTL 193 s. 44, af 3 1.7.1993. 
59 
bedre organisation af turismerelaterede erhverv og øget professionalisme blandt 
turismeerhvervets udøvere; 
støtte til detaljerede turismestrategier baseret på det "iboende potentiel i de 
pågældende regioner128". 
Strukturfondenes bidrag til mål nr. 1-regioner, som skal dække udgifter til udvikling i 
perioden 1994-1999, vil være på 93,810 mio. ECU. Den planlagte tildeling til turisme 
under overskriften "Produktivt miljø" alene (dvs. industrihjælpeordninger og 
sektorinvesteringer, støtte til industrier og tjenesteydelser, navnlig SMV'er og turisme 
og støtteinfrastruktur) for de 12 medlemsstater beløber sig til i alt 3,313 mio. ECU 
eller 3,5% af det samlede bidrag. I mål nr. 2-regioner tegner de planlagte udgifter til 
turismeudvikling (under produktivt miljø) sig mellem 1994 og 1996 for 6,8% eller 473 
mio. ECU af det samlede strukturfondsbidrag til udviklingsudgifter under mål nr. 2. 
Turismen har i stigende grad vundet de nationale og regionale myndigheders 
anerkendelse som et middel til regionaludvikling. I mål nr. 1-regionerne - herunder de 
seneste tilføjelser under den nye periode, de nye tyske delstater, Østberlin, Cantabria i 
Spanien, Hainaut i Belgien og Flevoland i Nederlandene, Mersey s ide i Det Forenede 
Kongerige samt Det Forenede Kongeriges Highlands and Islands - er turismen blevet 
identificeret som et prioriteret område inden for FSR for Italien og SPD for 
Guadaloupe, Frankrig samt højlandet og øerne. Dette tager ikke højde for de 
underordnede programmeringsdokumenter eller driftsplaner for turismen, som er 
udarbejdet af andre medlemsstater og regioner inden for rammerne af andre 
prioriterede områder, f.eks. Grækenland, Irland, Nordirland og Mersey side. 
129 
Den 20.1.1994 vedtog Kommissionen en liste over industriområder i tilbagegang, 
der berøres af mål nr. 2 for perioden 1994-1996 og den 11.2.1994130 fastsatte den 
vejledende fordeling på de enkelte medlemsstater af forpligtelsesbevillingerne fra 
strukturfondene til mål nr. 2. 
Mål nr. 5b-regioner, med lav socioøkonomisk udvikling i landdistrikter og høj 
arbejdsløshed i landbruget, lave niveauer for landbrugsindkomster og/eller tegn på den 
demografiske faktor (lav befolkningstæthed eller betydelig affolkning). Listen over 
områder, som er godkendt som værende støtteberettigede under mål nr. 5b for 1994-
1999131 har omkring 8,2% af Fællesskabets befolkninger. SPD for mål nr. 5b blev 
godkendt den 5. og 15.10.1994, den 16.11.1994 og den 7.12.1994. 
De arktiske egne, som er defineret som støtteområder kan også betragte turismen som 
en vej til udvikling J'. 
Bedre overvågning af strukturfondene 
Europæisk Fond for Regional Udvikling er den væsentligste kilde til 
strukturfinansiering af turismeudvikling. Der ydes finansiering under 3 
hovedoverskrifter: 
128 
129 
130 
131 
132 Rådets forordning EØF 2083/93 (ERFD) af 20.7.1993, EFT L 193 s. 34. 
EFTL 81 af24.3.1994. 
EFTL 82,25.3.1994. 
Godkendt af Kommissionenden 26.1.1994, Bull 1/2-1994, punkt 1.2.112. 
Tabeller og budgetter viser ikke bevillinger til de nye medlemsstater, eftersom disse stadig var til 
forhandling i 1994, og de pågældende lande endnu ikke var tiltrådt Unionen. 
60 
investering i produktion 
investering i infrastruktur 
udvikling af regionernes iboende potentiel. 
Strukturfondenes bidrag til turismen baseret på FSR og SPD for regioner under mål nr. 1. og. 2. 
Millioner ECU i 1994-priser 
^^^^USllll Mål nr- ! (1994-1999) Mål nr. 2 (1994-1996) 
^^^^BBIIBI: EFRU EFRU 
Belgien 32 ÏÔ 
Danmark ikke støtteberettiget 9 
Tyskland 0 15 
Grækenland 683 ikke støtteberettiget 
Spanien 538 0 
Frankrig " 99 147 
Irland 354 ikke støtteberettiget 
Italien 775 66 
Luxembourg støtteberettiget 0 
Holland 4 34 
Portugal 571 ikke støtteberettiget 
__ __ _ 
I ALT 3174 523 
Der er fastsat to perioder på 3 år med bevilling af støtte til mål nr. 2-regioner, hvilket giver mulighed 
for at gennemføre justeringer af støtteberettigede områder og FSR ved udgangen af den første treårige 
periode. 
Af den samlede EFRU-støtte til mål nr. 1-regioner (ca. 5.6 mia. ECU) kan 5.6% klart identificeres 
som et bidrag til turismeudvikling. I mål nr. 2-regioner (ca. 2.2 mia. ECU for EFRU) vil 9.7% 
bidrage til turismen. 
Artikel 10 i EFRU-forordningen giver mulighed for et EFRU-bidrag på op til 1% af 
det årlige budget til finansiering af undersøgelser, pilot- og demonstrationsprojekter 
med henblik på udveksling af erfaring og god praksis i sager vedrørende 
regionaludvikling, hvilket også kan dække regional turismeudvikling. Aktioner under 
artikel 10 kan iværksættes i hele Fællesskabet, hvorved der skabes en sammenhæng 
mellem støtteberettigede og ikke-støtteberettigede regioner i Fællesskabet, som er 
væsentlig for fremmet af den sociale og økonomiske samhørighed. 
I perioden 1989-1993 blev 326,5 mio. ECU bevilget til projekter og undersøgelser 
under følgende hovedkategorier: fysisk planlægning på fællesskabsniveau; samarbejde 
på tværs af landegrænser (dette blev senere udviklet til initiativet INTERREG I); 
samarbejde mellem byzoner og regioner (RECITE) og bymæssige spørgsmål. 
61 
I perioden 1994-1999 har man udpeget fire prioriterede områder til støtte under artikel 
10 ved hjælp af undersøgelser, pilotprojekter og samarbejdsnetværk, som alle er af 
potentiel relevans for udviklingen af turismeaktiviteter. 
Interregionalt samarbejde 
Der kan ydes støtte til interregionalt samarbejde mellem lokale og regionale 
myndigheder til deltagelse inden for Den Europæiske Union i programmet for 
udveksling af erfaringer, PACTE, (6,3 mio. ECU til rådighed i 1994) og 
gennem samarbejdsnetværkene (RECITE). Der kan også gives støtte til 
interregionalt samarbejde med partnere fra tredjelande under 
OUVERTURE/ECOS-programmet. 
Fysisk planlægning 
Der er flere målsætninger for dette prioriterede område: et forskningsprogram, 
som skal føre til bedre forståelse af fysisk planlægning, støtte til 
udviklingsplaner eller feasibility-undersøgelser, som bidrager til bedre 
tværnational fysisk planlægning samt pilotprojekter, der fokuserer på fysisk 
planlægning af specifikke områdetyper. 
Innovative aktioner indenfor regionaludvikling 
Inden for dette prioriterede område er det hovedtema, som er af størst interesse 
for turismen, den opmærksomhed, man vil ofre på den økonomiske virkning af 
udnyttelse af den regionale og kulturelle arv, en hovedhjørnesten for al turisme 
i Europa. 
Udvikling i politikken for byaneåder 
Samtidig med at byer er de væsentligste kilder til økonomisk udvikling og 
turisme, lider de også mere akut af de negative aspekter af liv, overbefolkning, 
forurening, industrielt forfald og social udelukkelse. Som et supplement til 
byplaninitiativet vil dette prioriterede område finansiere pilotprojekter, der 
behandler bymæssige problemer i både støtteberettigede og ikke-
støtteberettigede regioner. 
Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget skaffer midler til regioner 
under mål nr. 1 og mål nr. 5b (landdistrikter i tilbagegang). Bistand til 
turismeudvikling gives hovedsagelig i form af incitament til investering i 
turismeudvikling og udvikling af håndværksfag, herunder forbedring af det naturlige 
og det kulturelle miljø og udvikling af landbrugsprodukter. 
Der er bevilget fællesskabsstøtte til turisme i landdistrikter under de forskellige 
målsætninger, navnlig 1, 5(a) og 5(b). Imidlertid har EUGFL Udviklingssektionen fået 
et bredere mandat, og visse foranstaltninger med direkte eller indirekte indvirkning på 
turismen i landdistrikterne nævnes udtrykkeligt i Strukturfondenes nye regler13j. 
Pilotprojekter kan gennemføres på samme betingelser som under den tidligere 
lovgivning, men rammerne er defineret i mere generelle vendinger. Projekterne kan 
vedrøre tilpasning af landbrugs- og skovbrugsstrukturer og fremme af udviklingen i 
landdistrikterne. Denne formulering giver plads nok til at fremme en lang rakke 
innovativa projekter i landdistrikter, herunder turisme i landdistrikter. 
133 Rådets forordning (EØF) nr. 2085/93, LPT L 193 af 3 1.7.1993. 
134 Artikel 8 i Rådets forordning (EØF) nr. 2085/93. 
62 
TABEL 1 
.135 BUDGETMÆSSIGE BEVILLINGER TIL TURISME" I MÅL NR.1-
REGIONER UNDER EUGFL FOR 1994-1999 
Medlems­
stater 
Tyskland 
Belgien 
Spanien 
Grækenland 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Holland 
Portugal 
UK 
Europæiske 
Union Struktur­
fonde 
13,640.0 
730.0 
26,300.0 
13,980.0 
2,190.0 
5,620.0 
14,860.0 
150.0 
13,980.0 
2,359.8 
93,809.8 EUGFL 
mio. ECU 
2,644.5 
47.0 
3,313.8 
1,800.0 
431.4 
1,058.0 
2,228.0 
21.5 
1,894.2 
245.9 
13,684.3 % 
19.4 
6.4 
12.6 
12.9 
19.7 
18.8 
15.0 
14.3 
13.5 
10.4 
14.6 Bidrag til turisme 
mio. ECU 
800.0(1) 
1.7 
549.35 
39.6(1) 
7.0(1) 
9.6 
862.1 (2) 
1.2 
38.9 
1-0(1) 
2310.45 % of EUGFL 
30.25 
3.61 
16.58 
2.2 
1.62 
0.91 
38.69 
5.58 
2.05 
0.41 
18.65 
(1) Anslået værdi 
(2) Taget fra FSR 
TABEL 2 
SAMLEDE PROGRAMMERINGGSDOKUMENTER (SPD) FOR MÅL NR. 5B (1994-1999): 
FINANSIERING AF FORANSTALTNINGER TIL STØTTE FOR TURISMESEKTOREN. 
Mio. ECU (løbende priser) 
Medlems­
stat 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Spanien 
Frankrig 
Italien 
Luxembourg 
Holland 
UK Udg. i alt 
Alle SPD 
a 
266.24 
201.52 
5205.29 
1798.72 
7832.01 
4728.42 
25.51 
592.08 
2012.33 turisme­
foranstalt 
b 
30.90 
57.47 
382.89 
149.72 
891.05 
914.42 
4.45 
72.86 
418.96 Fællesskabets bidrag 
Alle SPD 
c 
78.09 
54.00 
1229.09 
664.00 
2229.30 
903.70 
6.00 
150.00 
820.47 turisme­
foranstalt 
d = f+g 
10.23 
14.71 
86.68 
45.21 
258.43 
168.61 
0.98 
20.89 
174.89 %. turisme­
foranstalt 
e = d/c 
13.1% 
27.2% 
7.1% 
6.8% 
11.6% 
18.7% 
16.4% 
13.9% 
21.3% turismeforan-staltninger 
EUGFL 
f 
0.76 
6.48 
42.45 
7.67 
27.36 
37.57 
0.06 
1.38 
38.78 EFRU 
g 
9.47 
8.23 
44.24 
37.54 
231.07 
131.05 
0.93 
19.50 
136.11 
D i alt 22662.12 2922.40 6134.59 780.64 12.7% 162.50 618.14 
Turisme omfatter i denne sammenhæng enhver handling, som kan bistå personer på rejse. 
63 
Mål nr. 5b, Eksempler på programmer, hvor turismen er identificeret som et prioriteret område 
Land 
Belgien 
Belgien 
Danmark 
Frankrig 
Frankrig 
Italien 
Italien 
Italien 
Italien 
Luxembourg 
Holland 
Holland 
Holland 
Holland 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK Region 
Meeijesland 
Westhoek 
Danmark 
Auvergne 
Bourgogne 
Friuli-Venezia Giulia 
Piemonte 
Valle d'Aosta 
Veneto 
Luxembourg 
Friesland 
Groningen/Drenthe 
Limburg 
Overijssel 
Central Scotland/Tayside 
East Anglia 
English Northern Uplands 
Lincolnshire 
Sydvest-England 
The Marches 
Wales Identificeret prioriteret område 
Turismeudvikling 
Turismeudvikling 
Turisme 
Turisme, åbne arealer, miljø 
Turismepotentiel/ natur- & kulturarv 
Turisme 
Styrkelse af turismeaktiviteter 
Turisme i landdistrikter & naturlige miljø 
Valorisering af turismeressourcer 
Turisme & livskvalitet 
Naturlige ressourcer og landdistrikter .Turisme & fritid 
Turisme 
Turisme 
Landbrugsudvikling, Turisme & natur 
Turisme 
Turismeudvikling 
Turisme 
Turisme 
Turisme 
Turisme 
Turismeudvikling EFRU 
546.357 
1.241.752 
102.050.000 
416.400.000 
233.330.000 
7.601.577 
14.613.000 
1.966.500 
7.738.492 
1.780.000 
7.080.000 
4.975.000 
3.295.000 
3.238.000 
7.510.000 
12.200.000 
14.570.000 
7.000.000 
35.680.000 
5.200.000 
36.280.000 EUGFL 
0 
0 
6.480.000 
282.240.000 
4.545.000 
1.842.105 
0 
0 
4.369.353 
1.193.750 
18.290.000 
1.383.000 
0 
4.734.000 
0 
0 
4.050.000 
2.200.000 
5.200.000 
0 
7.500.000 ESF 
0 
0 
31.750.000 
18.650.000 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
2.020.000 
405.000 
1.620.000 
1.120.000 
7.000.000 
1.400.000 
9.900.000 
Af de 69 programmer, som er vedtaget under mål nr. 5b i de 9 pågældende medlemsstater, har 21 af regionalprogrammerne en prioriteret 
målsætning, som eksplicit vedrører turismen. Visse aspekter af regionalprogrammerne, navnlig de der vedrører mål nr. 2 (Industriregioner i 
tilbagegang) og mål nr. 5b (landdistrikter i tilbagegang), er stadig til forhandling og således endnu ikke vedtaget. I øjeblikket arbejdes der på at 
klassificere alle bevillinger efter tema (inklusive turisme) som tildeles under mål nr. 5b, med uddragning af oplysninger om udgifter (f.eks. til 
turisme), selv i de programmer hvor det ikke er en prioriteret målsætning. 
64 
Turismeindustriens potentiel som kilde til ny beskæftigelse, navnlig for de mere 
sårbare grupper i samfundet (f.eks. kvinder og unge mennesker), erkendes i stigende 
grad og tages i højere grad i betragtning. 
Den Europæiske Socialfond136 spiller en dobbelt rolle i Den Europæiske Union: 
udvikling af menneskelige ressourcer og øget effektivitet på arbejdsmarkedet. 
Endvidere er tre prioriterede områder defineret til brug for ESF: 
forbedring af adgangen til og kvaliteten af uddannelse og grunduddannelse, og 
fremhjælpning af det menneskelige potentiel inden for forskning, videnskab og 
teknologi 
- , øget konkurrenceevne og forebyggelse af arbejdsløshed ved gennem systematisk 
videreuddannelse at gøre arbejdsstyrken i stand til at tage udfordringerne i 
forbindelse med forandringer op 
forbedring af beskæftigelsesmulighederne for personer, der er udsat for langvarig 
arbejdsløshed og udelukkelse, gennem udarbejdelse af en pakke af 
foranstaltninger, som udgør en vej til integrering. 
De nye FSR eller SP for perioden 1994-1999, giver en vis indikation af den støtte, som 
vil blive ydet til turisme. Men det er meget vanskeligt at definere den nøjagtige 
bevilling, der vil blive tildelt turismesektoren. 
I mål nr. 1-regioner vil der blive brugt ressourcer på at styrke turismeudviklingen 
inden for rammerne af operationelle programmer, som omfatter ressourcer til 
kapitalinvestering fra Den Europæiske Fond for Regional Udvikling (EFRU) og ESF-
midler til opbygning af arbejdsstyrken i turismesektoren. 
I mål nr. 2-regioner (i industriel tilbagegang) vil ESF-midler blive brugt som støtte til 
omskoling og kvalificering af arbejdsstyrken og hjælp til beskæftigelse. 
I hele EU under mål nr. 3 og 4 er et af de prioriterede områder for ESF-støtte 
udviklingen af fritids- og kulturaktiviteter, navnlig hvor disse er"forbundet med lokale 
jobskabelsesinitiativer. 
Under de nye bestemmelser for ESF vil beløbet til beskæftigelsesbistand ikke længere 
blive fastsat af Fællesskabet, men vil for uddannelsens vedkommende afhænge af 
nationale støtteordninger. 
136 Rådets forordning (EØF) nr. 2084/93 af 20.6.1993. EFTL 193 af 3 1.7.1993, s. 39. 
65 
ESF Ressourcer til Støtte for Turisme i Mål nr. 1- & 2-Regioner 
(1994 priser i mio. ECU) 
Medlemsstat 
Belgien 
Danmark 
Spanien 
Frankrig 
Italien 
Holland 
UK 
Grækenland 
Irland 
Portugal 
I ALT Mål nr. 1 
3.00 
-
11.80 
-
87.50 
1.00 
35.00 
10.00 
102.00 
47.00 
297.30 Mål nr. 2 
-
1.80 
-
2.80 
4.60 
7.50 
46.00 
-
-
-
62.7 I ALT 
3.00 
1.80 
11.80 
2.80 
92.10 
8.50 
81.00 
10.00 
102.00 
47.00 
360.00 
Bevillingerne fra Den Europæiske Socialfond (ESF) svarer kun til de aktioner, der specifikt er 
defineret for turismen. Det bør bemærkes, at mange andre uddannelsesaktioner indirekte kan være til 
gavn for turismen. 
Efter godkendelsen af de foreslåede retningslinier for 13 fællesskabsinitiativer fra 
Euorpa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget vedtog 
Kommissionen den 15.6.1994 den endelige version af retningslinierne, hvorefter den 
udsendte meddelelser til medlemsstaterne"". Et samlet beløb på 11,9 mia. ECU er 
bevilget for perioden 1994-1999. For perioden 1994-1999 har man en reserve af 1.6 
billion ECU. 
Vejledende bevillinger blev den 13.7.1994 vedtaget for hvert af de tre initiativer (heri 
ikke medtaget RECHAR, RESIDER, KONVER OG RETEX (nye områder). Alle 
initiativerne har 3 særlige træk: støtte til udviking af tværnationalt, 
grænseoverskridende og interregionalt samarbejde, en "bottom-up"-metode ved 
gennemførelsen, og den høje profil, som de umiddelbart tilføjer 
fællesskabsforanstaltningerne. 
Kommissionen godkendte den 12.10.1994 de finansielle bevillinger til medlemsstaterne 
og listen over zoner, som var støtteberettigede til de initiativer, der beskæftigede sig 
med industriel forandring, og opfordrede officielt medlemsstaterne til at fremlægge 
operationelle programmer inden den 15.11.1995. 
118 
De 13 initiativer dækker 7 emner: 
Grænseoverskridende, tværnationalt og 
interregionalt samarbejde og netværk 
Udvikling af landdistrikter 
De fjernestiiggende regioner 1NTERREG II 
LEADER II 
REGIS 
'7 Meddelelse til Medlemsstaterne om retningslinierne for fællesskabsinitiativerne for perioden 1994-
1999, EFTC 180 af 1.7.1994, s. I. 
138 En detaljeret oversigt findes i Bilag 6. 
66 
Beskæftigelse og udvikling af menneskelige EMPLOYMENT - NOW, HORIZON, 
ressourcer " " YOUTHSTART 
Forvaltning af industriel forandring ADAPT, RECHAR, RESIDER, 
KONVER, RETEX, TEXTILES, SMV'er 
Udvikling af kriseramte by-områder URBAN 
Omstrukturering af fiskeindustrien PESCA 
Inden for de fleste af disse initiativer (bortset fra RETEX) defineres turismerelaterede 
foranstaltninger som støtteberettigede. Efter offentliggørelsen af Kommissionens 
retningslinier (EFT C 180, 1.7.1994) fik medlemsstaterne frist til november 1994 med 
fremlæggelse af deres programmer. 
Operationelle programmer for et antal initiativer i flere medlemsstater blev allerede 
godkendt ved udgangen af 1994. 
Spanien: INTERREG, REGEN/Portugal 
Portugal: INTERREG, og REGEN/Spanien, Regis, Resider og Rechar 
Grækenland: INTERREG/ydre grænser, en del af REGEN og URBAN 
Nordirland: URBAN, SMV'er 
Holland RESIDER 
Et nyt initiativ for Nordirland: efter starten på "fredsprocessen" i Nordirland i juli 
1994 godkendte Det Europæiske Råd i Essen i princippet et flerårigt program for 
perioden 1995-1999. Et fællesskabsbidrag på 300 mio Ecu for de første tre år vil gælde 
for Nordirland og de seks tilgrænsende administrative områder i Den Irske Republik, 
de prioriterede mål for dette program vil være koncentreret om genopbygning af by- og 
landzoner, jobskabelse, udvikling på tværs af grænserne, social udelukkelse og 
industriel udvikling. 
Strukturfondenes investering i turismen som et middel til gennemførelse af 
regionalpolitik spiller en væsentlig rolle for opnåelsen af en bæredygtig 
turismeudvikling. De ændringer, der er foretaget i strukturfondsbestemmelserne 
vedrørende bedre overvågningsudvalg for de forskellige programmer i denne nye 
periode giver alle involverede parter på lokalt, nationalt og europæisk plan bedre 
muligheder for effektivt at undersøge, hvad der er planlagt, hvordan aktionerne 
gennemføres med de bevilgede midler og med hvilke faktiske resultater. 
En grundig evaluering af den foregående periode 1988-93 er i gang. Eftersom over 2 
mia. ECU blev bevilget til turismeudvikling, vil analysen af denne investerings 
resultater være en væsentlig betragtning ved fremtidige koordinationsprocedurer til 
bevilling af midler i overensstemmelse med en mere omfattende strategi. 
• Den Europæiske Investeringsbank 
Inden for rammerne af Den Europæiske Investeringsbank EIB's langfristede 
finansieringsvirksonhed, der bidrager til gennemførelse af fællesskabspolitikker, giver 
banken forskellig støtte til turismen. 
EIB's virksomhed er i det væsentlige helliget udligning af regionale forskelligheder, 
hvilket er et prioriteret mål, der bekræftes i Mastricht-traktaten. Det er næsten 
67 
udelukkende i regioner, der får støtte fra Fællesskabets strukturfonde, at EIB bidrager 
med at udbygge turismeanlæg: drejer sig om tre fjerdedele af de finansielle midler, der 
blev bevilget mellem 1990 og 1994 til dette formål, dvs. 1014 mio. ECU, hvoraf 151 
mio. ECU blev udbetalt i 1994. 
EIB's finansiering i sektoren "turisme-fritid" fra 1990 til 1994 og i 1994 (i mio. ECU) 
Land 
Belgien 
Danmark 
Spanien 
Frankrig 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Holland 
Portugal 
Tyskland 
UK 
lait 1990-1994 
lait 
24,2 
0,4 
77,8 
322,8 
29,4 
29,5 
342,2 
14,0 
78,0 
62,3 
33,6 
1014,2 Lån 
181,5 
32,8 
30,5 
15,7 
260,5 Bevilling 
fra 
globallån 
24,2 
0,4 
77,8 
141,3 
29,4 
29,5 
309,4 
14,0 
47,5 
62,3 
17,9 
753,7 1994 
lait 
6,0 
0,0 
3,1 
31,6 
4,4 
15,7 
79,2 
4,5 
0,0 
0,6 
6,2 
151,3 Lån 
6,2 
6,2 Bevilling 
fra 
globallån 
6,0 
3,1 
31,6 
4,4 
15,7 
73,0 
4,5 
0,6 
6,2 
145,1 
Støtten til disse egne er i stor udstrækning gået til små eller mellemstore hotelanlæg 
(næsten 1.200 projekter til 632 mio. ECU fra 1990 til 1994, se skema nedenfor), 
finansieret gennem globale lån fra banker og kreditformidlende organer, som er tæt på 
den lokale virkelighed, og som EIB arbejder tæt sammen med. Hotelprojekterne drejer 
sig i udpræget grad om erhvervsturisme, som året rundt støtter den økonomiske 
udvikling, der ofte er mindre attraktive. Disse investeringer har siden 1990 været 
særlig talrige i de østlige egne af Tyskland, hvor der var stor mangel på hoteller. 
Desuden er der i løbet af omtalte periode ydet omkring 50 mio. ECU i individuelle lån 
til hoteller og moteller i stor mængde i Det Forenede Kongerige og Portugal. 
Størsteparten af de øvrige EIB-finansierede investeringer er gået til forskellige 
installationer, der højner regionernes værdi som turistmål, som f.eks. campingpladser, 
ski- og personhejs, fritidsområder samt, ikke mindst i Italien, bygnnger og ejendomme 
af kulturel eller arkitektonisk interesse, der kan tiltrække turister. 
Ud over de egne, der har fået regional udviklingsstøtte, har EIB finansieret et 
ekstraordinært stort projekt, som forstærker Fællesskabets tiltrækningskraft på turister, 
nemlig Eurodisney, en forlystelsespark i Paris-regionen. 
68 
Bevillinger fra globallån i sektoren "turisme-fritid" fra 1990 til 1994 (i mio. ECU) 
Land 
Belgien 
Danmark 
Spanien 
Frankrig 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Holland 
Portugal 
Tyskland 
UK 
lait Antal 
28 
7 
82 
345 
29 
80 
624 
20 
41 
236 
27 
1519 lait 
24,2 
0,4 
77,8 
141,3 
29,4 
29,5 
309,4 
14 
47,5 
62,3 
17,9 
753,7 Heraf hoteller 
19,4 
0,3 
75,6 
102,3 
27,5 
19,5 
256,6 
9,1 
47,3 
58,4 
15,5 
631,5 
Ud over disse finansieringmuligheder findes der mere specifikke mekanismer som 
f.eks. de lån, der er hjemlet i henhold til EKSF-traktatens artikel 56 (Bilag 7). 
2.2.1.2. Bedre kommunikation - "Tværeuropæiske Net" 
139 Inden for rammerne af afsnit XII i Traktaten om Den Europæiske Union ' og 
hvidbogen om vækst konkurrenceevne og beskæftigelse nedsatte Kommissionen to 
ekspertgrupper, som skulle fremsætte forslag om de tværeuropæiske net: 
"Christophersen-gruppen", der bestod af repræsentanter for stats- og regeringscheferne 
om transport-, energi- og miljøinfrastrukturnet, og "Bangemann-gruppen", der bestod 
af ledende skikkelser fra telekommunikationsindustrien, skulle gøre sig overvejelser 
om informationsstrukturer og "informationssamfundet". 
Udpegningen af og den finansielle støtte til prioriterede projekter og foranstaltninger 
vedrørende transport, telekommunikation og miljøinfrastruktur forventes at være til 
stor gavn for turismen. "Netværk er det indre markeds pulsårer" , og turismen er en 
industri, der er stærkt afhængig af såvel vej-, jernbane- og lufttransport, 
telekommunikationsinfrastrukturer til overførsel af online turistinformationer og 
reservation og markedsføring, som som miljømæssige infrastrukturer, en forudsætning 
for en bæredygtig udvikling af turismen. Energinetværk forventes at gavne turismen 
indirekte, hovedsagelig ved at reducere de udgifter, som europæiske økonomier har til 
levering af de nødvendige energiforsyninger, og dermed sikre den gnidningsløse drift 
på lang sigt. 
2.2.1.3. Transportfaciliteter 
Transport udgør et væsentligt element i turismeindustrien og de foranstaltninger, der 
træffes i denne sektor har en betydelig indvirkning på udviklingen af turisme. 
139 EFTC 191 af 29.7.1992, s. 25. 
140 Hvidbogen "Vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse - Udfordringer og veje ind i 21. århundrede. 
Idem 
69 141 
Hvidbogen om den fælles transportpolitiks fremtidige udvikling, som Kommissionen 
godkendte den 2.12.1992, er fortsat referenceramme for fællesskabets aktiviteter på 
dette område, idet den foreslår en global metode rettet mod udviklingen på den ene 
side af integrerede systemer til kombineret transport, som tager hensyn til miljøet, idet 
man tager højde for de europæiske borgeres krav om pålidelighed, sikkerhed og 
komfort, og på den anden side tværeuropæiske netværk som byder på gunstige 
mobilitetsrammer for alle. 
• Aktioner og foranstaltninger på transportområdet med indvirkning på turismen 
I overensstemmelse med principperne for den fælles transportpolitik, nemlig individets 
mobilitet og valgfrihed under visse betingelser og inden for rammerne af en 
bæredygtig udvikling, fortsatte Unionen i 1994 sin aktion på dette område. 
Tværeuropæiske transportnet 
Kommissionen forelagde den 7.4.1994 et forslag142 for Rådet, som sigter mod at 
opstille retningslinier for målsætningerne, de prioriterede områder samt de store linier i 
de planlagte aktioner til gennemførelse af tværeuropæiske netværk. Desuden 
identificerer dette forslag nogle projekter af fælles interesse, hvis gennemførelse skal 
bidrage til udvikling af nettet. Dette forslag tager sigte på at erstatte de 
transportmådeorienterede planer, som var indeholdt i de beslutninger, som Rådet 
vedtog den 29.10.1993, der udelukkende drejede sig om etablering af et transportnet ad 
veje, ad vandveje og for kombineret transport. Disse retningslinier omfatter jernbaner, 
havne, lufthavne såvel som informationssystemer og forvaltning af hele nettet. 
Forslaget har allerede været genstand for flere drøftelser inden for fællesskabets 
institutioner. 
Lufttransport 
Med hensyn til ground handling services (serviceydelser, under mellemlandinger)vedtog 
Kommisionen den 14.12.1994 et direktivforslag, som skulle lette adgangen til 
markedet og fremme en rimelig konkurrence 
Anvendelsen af den tredie luftfartspakke åbner fortsat nye muligheder for turismen i 
Unionen. Markedssituationen er stadig meget svingende, og en undersøgelse af 
fordelingen af ankomster og afgange er i gang. Resultaterne af denne undersøgelse 
forventes offentliggjort engang i anden halvdel af 1995. Arbejdet for at forbedre 
situationen med hensyn til administration af lufttrafikken er ligeledes af en vis interesse 
for turismen. 
Edb-reservationssystemer 
Kommissionen har ved overvågning af anvendelsen af den adfærdskodeks, der gælder 
for edb-reservationssystemer , og som en følge af flere klager, hvori det hævdes, at 
de tariffer, der opkræves af S.I.R. ikke er i overensstemmelse med dispositionerne i 
kodeksens artikel 10, fundet anledning til en nøjere overvejelse af principperne for 
tariffer. En arbejdsgruppe som består af de interesserede parter (repræsentanter for 
luftfartselskaber, rejsebureauer og S.I.R.), er blevet nedsat og har holdt møde for at 
M* KOM(94) 106 endelig udg., EFTC 220 af 8.8.1994 s. I. 
143 KOM(94) 590 endelig udg. 
144 Rådets forordning nr. 3089/93 af 29.10.1993, som ændrer forordning nr. 2299/85. 
70 
undersøge den nuværende situation og eventuelle udviklinger. Ligeledes er der 
iværksat en undersøgelse med henblik på en forståelse af, hvorledes de forskellige 
tariffer invirker på de pågældende virksomheder, og udviklingen af denne følges 
direkte af medlemmerne i arbejdsgruppen. Resultaterne af undersøgelsen ventes i anden 
halvdel af 1995. 
Sikkerhed om bord i transportmidler 
Direktiv 94/58 EØF af 22.11.1994145 om minimumsuddannelsesniveauet for 
søfartserhverv, navnlig artikel 8, stk. 1 og 2, fastsatte forskrifter for 
kommunikation om bord på passagerskibe. 
Direktiv 94/56 af 21.11.1994 fastsatte de grundlæggende principper for 
undersøgelse af fly ha varier og flyvehændelser inden for civil luftfart. 
Undersøgelsesteknikken, som den forudses i direktivet, har ikke til formål at 
fastslå fejl eller at placere ansvaret men at hente oplysninger, som kan tænkes at 
forebygge flyvehavarier og flyvehændelser og således efterkomme 
sikkerhedsanbefalingerne. 
• Budgetmæssig redegørelse for de aktioner, der er iværksat på 
transportområdet med indvirkning på turismen 
Politik om transportinfrastrukturer 
I perioden 1982-1994 blev et beløb på 1,088 mio. ECU hensat til iværksættelse af en 
politik om transportinfrastrukturer, hvorefter den samlede investering beløber sig til 15 
mia. ECU. Selv om indvirkningerne på turismen ikke kan måles, er det klart, at denne 
politik har en ikke ringe indvirkning på fremmet af infrastrukturer af europæisk 
interesse. 
I perioden 1993-94 var det juridiske grundlag for handlingsprogrammet på området 
transportinfrastruktur (budgetpost for tværeuropæiske net) Rådets forordning (EØF) nr. 
1738/93 af 25.6.1993 vedrørende iværksættelse af et handlingsprogram på området 
transportinfrastrukturer med henblik på gennemførelsen af det indre marked for 
transport. Denne forordning var en udvidelse af den trårige forordning fra 1990, og 
sikrede en opfølgning af retningslinierne for programmet om transportinfrastrukturer 
både på det politiske og på det bugetmæssige niveau. Forordningen udløb den 
31.12.1994. Den spillede en rolle som overgangsordning og sikrede kontinuiteten 
mellem det handlingsprogram, der var iværksat ved forordning 3359/90 og 
ikrafttrædelsen af en ny forordning, som Kommissionen forelagde Rådet 2.3.1994 
for sektorerne transport, energi og telekommunikation. Denne forordning har til 
formål, på baggrund af artikel 129 i traktaten om Den Europæiske Union, at skabe et 
retligt grundlag for Fællesskabets finansielle interventioner vedrørende iværksættelse af 
tværeuropæiske net. De planlagte interventioner for de transeuropæiske transportnet 
beløber sig til 1.868 mio. ECU for perioden 1994-1999. 
145 
146 
147 .EFTL 319 af 12.12.1994 s. 28. 
EFTL 319 af 12.12.1994 s. 94. 
KOM(94)62 
71 
COST-aktionerne 
Fire aktioner, for hvilke Kommissionen stiller det administrative og tekniske sekretariat 
til rådighed, er i øjeblikket under gennemførelse. Det tilsvarende finansielle bidrag 
beløber sig til mellem 400.000 og 60.000 ECU/år/aktion. 
Det drejer sig om: 
COST 317: De samfundsøkonomiske virkninger af tunnellen under Kanalen. 
Udvikling af en metodologi til observationa af de samfundsøkonomiske 
virkninger af en transportinfrastruktur af stort omfang. 
COST 318: Vekselvirkning mellem lufttransport og jernbanetransport med 
højhastighedstog. 
Analyse af vekselvirkninger og komplementaritet samt påvisning af fordele, 
som udspringer heraf for brugerne og samfundet. 
COST 322: Busser med nedsænket gulv. 
Udvikling af licitationsbetingelser for køretøjer og holdepladser, navnlig med 
henblik på personer med nedsat førlighed. 
COST 328: Strategi for integrering af infrastrukturnet i Europa. 
Forskning i samfundsøkonomiske evalueringsmetoder af europæiske 
infrastrukturer, hvorved der tages højde for indbyrdes drift og forbindelser af 
transportnet. 
2.2.2. Den eksterne dimension 
Inden for rammerne af den politik for økonomisk, finansielt og teknisk samarbejde, 
som Kommissionen fører i tredjelandene, har turismen kunne drage nytte af især de 
instrumenter, som er iværksat for at samle operatørerne i den private sektor om 
aktioner af fælles interesse såvel for Fællesskabet som for deltagerlandene. 
Inden for rammerne af programmet for etablering af fælles virksonheder (European 
Community Investment Partner-ECIP), der blev startet i 1988 for at fremme direkte 
investeringer i europæiske virksomheder i udviklingslandene i Asien, Latinamerika og 
middelhavsområdet, indskyder Fællesskabet en finansiel støtte, som er tilpasset 
forskellige faser af oprettelsen af en "joint-venture"-virksomhed. For perioden 1989-
1994 er der udvalgt 25 projekter vedrørende turisme til et beløb på cirka 2,9 mio. ECU 
(Bilag 8). 
De projekter, der er finansieret i 1994, drejer sig om opsøgning af samarbejdspartnere 
til udvikling af forretnings- og konferenceturisme i Marokko og til fremme af en 
turisme, som respekterer miljøet, samt eventyrturisme i Sydafrika. 
2.2.2.1 Etablering af netværk i middelhavsområdet 
Inden for rammerne af det decentraliserede samarbejde i programmerne MED URBS 
(beskæftigelsesnetværk i lokalsamfund) og MED CAMPUS (universitetsnetværk) har 
nogle projekter kunnet startes op inden for turismesektoren med henblik på udvikling 
af aktioner for udddannelse, teknisk bistand eller overførsel af knowhow mellem 
operatører på de to sider af Middelhavet. Tre projekter med fællesskabsfinansiering på 
538.000 ECU er iværksat inden for rammerne af MED URBS • <rW. 
72 
MED-URBS 
Projekt 
Coast Map 
Udvikling af økonomiten og 
turisme 
Pharos 
Turismeorienteret udvikling 
Sealink Nepon 
Udvikling af økonomiten og 
turisme Målsætninger 
Overførsel af knowhow og erfaringer, 
udvikling af nye ideer, gennemførelse af 
projekter i praksis og etablering af varige 
forbindelser med henblik på: 
. udvikling af nye markeder 
. udarbejdelse af en strategi for økonomisk 
udvikling 
. fremme af kvalitetsprægede tjenester i 
turismesektoren. 
. Fremme af nye former for kulturturisme. 
. Konsolidering af nettet af lokalsamfund, 
som har en aktiv interesse i udviklingen af 
kulturturisme. 
. Etablering af en procedure til udarbejdelse 
og opbygning af turisme-kulturelle 
produkter. 
Formidling af resultater af netværksrbejdet 
og pilotprojekter. 
Opnåelse af et bedre forhold havnen og byen 
imellem samt lokale myndigheders 
engagement i havneadministrationen. 
Blandt målsætningerne om et netværk 
ligeledes overførsel af knowhow m.h.t. 
kontrol med den forurening, derforarsages af 
havneaktiviteterne og undersøgelse af en 
integrering af havnen i byens økonomiske og 
sociale udvikling. Partnere 
Limassol 
CYPERN 
SivomCap Corse 
FRANKRIG 
Regione 
Campania 
ITALIEN 
Mate-Asher 
Conseil Régional 
Dun Laoghaire 
IRLAND 
Lakatamia 
CYPERN 
Bremen 
TYSKLAND 
Patras 
GRÆKENLAND 
Ashdod 
ISRAEL 
Haifa 
ISRAEL 
Brindisi 
ITALIEN Beløb 
lait 
300.000 
200.000 
280.000 Heraf 
EF 
200.000 
160.000 
178.000 
73 
EUROMED 
Inden for rammerne af EUROMED kan turismen i 1994 få gavn af 431.000 ECU til 
finansiering af 5 samarbejdsprojekter mellem universtieter. 
Projekt 
"Tourisme durable" i 
Egypten 
Teacher Training 
Unimed Målsætninger 
. Udarbejdelse af retningslinier til støtte for 
udviklingen af SanSina, med hensyntagen til 
forslaget om marinaen ved Al Homayera og 
lufthavnen ved Ras Naqab. 
. Anvendelse af retningslinierne for SanSina 
til udarbejdelse af andre understøttende 
retningslinier og anbefalinger for den 
fremtidige udvikling af turistcentre i 
regionen ved Det Røde Hav. 
. Udvikling af mekanismer til en opfølgning 
af udviklingen i SanSina, opbygning og 
opfølgning af operationer, og sikring af 
langsigtet levedygtighed. 
. Oplysning om de anvendte metoder ved 
udarbejdelse og anvendelse af retningslinier 
såvel som udviklingsmodellen for så vidt 
angår modellen for udvikling af turistcentre 
i andre udviklingslande. 
Fornyelse af uddannelsesprogrammer; 
opbygning af uddannelsesrammer på grundlag 
af nye ideer om forvaltning, servicekvalitet 
og metodologi. Produktion af data til brug for 
undervisere og turismeerhvervets udøvere i 
deres aktiviteter. r 
Hovedmålsætningerne er: 
. En forbedring af projekter, baseret på 
energiøkonomierne i de pågældende 
middelhavslande. 
. En forbedring af cost-benefit-analyser for 
nye og varige energikilder. 
. En forbedring af den rationelle og effektive 
energianvendelse med hensyntagen til 
miljøaspekterne. 
. En forbedring af tendenserne i anvendelsen 
af nye og varige energikilder i det 
eksisterende energisystem. 
. En forbedring af tværnationale projekter og 
programmer, baseret på 
middelhavslandenes engagement i forskning 
og innovation Partnere 
University of 
Alexandria 
EGYPTEN 
Centre hautes 
Etudes 
Touristiques 
FRANKRIG 
Université des 
Iles Baléares 
SPANIEN 
Sheffield Hallam 
University 
DET 
FOREN. KONGE 
RIGE 
Université de 
Provance 
FRANKRIG 
University of 
Ancona 
ITALIEN 
Ecole Mohamedia 
d'ingénieurs 
MAROKKO 
Faculté de 
Sciences Semlalia 
MAROKKO 
University Al. 
Baath 
SYRIEN Beløb 
lait 
150.000 
105.520 
187.190 Heraf 
EF 
60.000 
79.140 
112.310 
74 
Projekt 
Unimed 
Eromed Tourism Målsætninger 
Målet er at uddanne 20 eksperter i de 
anvendte metodologier ved planlægning, 
indvinding og beskyttelse af Middelhavets 
kystzoner. Disse eksperter skal være i stand 
til at bedømme mulighederne i sådanne 
interventioner. 
Projektets målsætning er at etablere et 
samarbejdsnet mellem højere læreanstalter i 
EF og middelhavslandene med henblik på 
uddannelse, bevidstgørelse og øget kendskab 
til erfaringer, problemer og løsninger på den 
kulturelle og økologiske turisme på lang sigt 
hos personale inden for handel, myndigheder 
og universiteter samt sturderende. Partnere 
Epau 
ALGERIET 
University of 
Tiziouzou 
ALGERIET 
Gent Universiteit 
BELGIEN 
Ecole Nation. 
Sup. du paysage 
FRANKRIG 
University of 
Rome 
ITALIEN 
University of 
Venice 
ITALIEN 
University of 
Malta 
MALTA 
Universidad 
Complutense de 
Madrid 
SPANIEN 
University of 
Cyprus 
CYPERN 
University of 
Alexandria 
EGYPTEN 
Université di 
Bergamo 
ITALIEN 
University of 
Tunis 
TUNESIEN 
University of 
Surrey 
UK 
University of 
Wales 
UK Beløb 
I alt 
200.000 
150.000 Heraf 
EF 
120.000 
60.000 
75 
2.2.2.2. Turismens bidrag til fredsprocessen i Mellemøsten 
Arbejdsgruppen om den regionale økonomiske udvikling (REDWG), ledet af 
Kommissionen, har i erkendelse af turismens rolle som en faktor i den økonomiske 
udvikling i Mellemøsten og som bidrag til fredsprocessen genneført "Copenhagen 
Action Plan", der skitserer et antal forskellige projekter og medtager turisme blandt ni 
aktivitetssektorer. 
Et tilsynsførende udvalg, som skulle overvåge alle aktiviteter i forbindelse med denne 
aktionsplan, blev i maj 1994 nedsat under formandskab af REDWG-dirigenterne og 
med samarebjdspartnere fra Egypten, Israel, Jordan og Palæstina samt alle andre 
regionale partnere og med deltagelse af medsponsorer og medorganisatører. Et af de 
fire underudvalg er nedsat specielt med henblik på turisme. Efter Casablanca­
konferencen gennemgik turismeudvalget forslag fra de regionale samarebjdspartnere til 
etablering af en turismeinstans for Mellemøsten, som f.eks. et regionalt turistråd eller 
en sammenslutning af både offentlige og private sektorer. 
TURISMEAKTIONER DEFINERET UNDER "COPENHAGEN ACTION PLAN" 
Sponsor Emne Status 
Japan- Workshop om regionalt samarbejde inden for 6/7.2.1994 - Cairo 
turisme (nummer 1) 
Japan Workshop om regionalt samarbejde inden for 27/28.11.1994 - Cairo 
turisme (nummer 2) 
Japan Workshop om regionalt samarbejde inden for 28/30.3.1995 
turisme (nummer 3) 
Japan Seminar om strategier til fremme af små og 16/29.1.1995 - Cairo 
mellemstore virksomheder, herunder 
virksomheder med tilknytning til turismen 
Japan Regionalt fælles tiltag for markedsføring af Spring 1995 - Japan 
Mellemøsten 
EF Workshop om europæiske turoperatører og 23/25.1.1995 - Aqaba 
regionale turismearrangører 
USA Workshop om amerikanske turoperatører og 28/29.1.1994 - Cairo 
regionale turismearrangører i Egypten 
Schweiz Gennemførlighedsundersøgelse om regional afsluttet 
uddannelse af hotel- og turismepersonale 
2.2.2.3. Forbindelser med landene i Central- og Østeruopa 
PHARE148 fortsatte i 1994 sine programmer for turismeudvikling i Albanien, de 
baltiske lande, Polen og Rumænien. Disse programmer, som for størstedelens 
vedkommende blev iværksat i 1992 og 1993 tager sigte på at behandle grundlæggende 
spørgsmål vedrørende institutionelle strukturer, udvikling af en serviceminded 
mentalitet og forbedring af servicekvaliteten. Dette følges op af reklamekampagner. 
Programmerne varierer fra land til land, afhængigt af lokale forhold og de 
prioriteringer, som opstilles af myndighederne i partnerskabslandene. 
Det samlede PHARE-budget for 1994 var på 975 mio. ECU, hvilket bragte den 
samlede støttepakke siden starten i 1990 op på 4,275 mio. ECU. Heraf er det samlede 
148 Rådets forordning nr 3906/89, EFT L 375. s. 1 1, 1989. 
76 
beløb, der er afsat til turismeudvikling, på omkring 29 mio. ECU. Albanien har 
modtaget 1,2 mio. ECU, de baltiske lande 1,8 mio. ECU, Bulgarien 4 mio. ECU 
(PHARE-bevillingen for 1993 er ikke udbetalt endnu på grund af manglende lokal 
enighed), Polen 12,5 mio. ECU og Rumænien 9,5 mio. ECU. 
I 1994 fortsatte programmerne i følgende lande: 
• Albanien 
Under Udviklingsprogrammet for den Private Sektor 1993 iværksatte PHARE et 
projekt, der beløb sig til 1,2 mio. ECU, til udvikling af turisme i lille målestok i den 
sydlige region af Albanien. Projekterne, som fortsat er i gang, omfatter oprettelse af et 
totalengagement på 800.000 ECU og mulighed for teknisk bistand til iværksættere ved 
udarbejdelse af låneansøgninger. 
• De baltiske lande 
I 1992 undersøgte man, hvilke krav turismeudvikling stille. I begyndelsen af 1993 
fulgte et toårigt program (1,8 mio. ECU), der hovedsagelig er fokuseret på 4 aspekter: 
styrkelse af institutioner med henblik på at fastlægge de mest egnede 
institutionelle rammer og organisatoriske strukturer (det relevante ministerium 
har ansvaret for udarbejdelse af en politik og den nationale turismemyndighed 
står for den driftsmæssige gennemførelse) 
udvikling af arbejdskraft med henblik på bedre kvalitet i ledelse og færdigheder 
inden for industrien (uddannelseskurser) 
produktudvikling med henblik på at målrette industriens udvikling 
(kvalitetskontrol med licens til og klassifikation af hoteller, restauranter og logi 
med morgenmad; udvikling af regionale informationssystemer) 
markedsføring af turisme på de største kildemarkeder (produktion af 
reklamebrocurer, deltagelse i messer, undersøgelser af efterspørgselen på det 
europæiske marked, af de rejsendes motivation og udgiftsniveau med henblik på 
udarbejdelse af en markedsstrategi). 
Endnu et program for de tre lande er planlagt til iværksættelse ved udgangen af 1995 
(bevillingen på 1,5 mio. ECU skal tages fra PHARE's budget for 1995). 
• Polen 
1992-programmet Tourin I, udløber ved udgangen af juni 1995. Nøgleelementerne i 
den tekniske bistand var styrkelse af institutionerne, uddannelse af sektorens personale, 
udarbejdelse af en udviklingsstrategi for national turisme og iværksættelse af 
reklamekampagner. 
Alle elementer var grundlæggende vellykkede, men på grund af forsinkelser med 
forberedelse af en strategi vil reklamekampagnerne først løbe af stablen senere i 1995. 
Navnlig er uddannelsen af sektorens personale (både den offentlige og den private 
sektor) og institutionel udvikling blevet højt værdsat af de polske myndigheder. 
Tourin II, der opstod af PHARE-midler for 1993, begyndte sine aktiviteter med en 
meget grundig behovsanalyse og programudformningsfase. Tourin II består af fire 
77 
hovedelementer: edb-reservationssystemer, bistand til trafikanter, udvikling af turisme i 
landdistrikter og gennemførelse af den strategi, der blev udarbejdet under TOURIN I. 
De første to er yderst tekniske emner, der kræver grundig viden om edb- og 
telekomsystemapplikationer til brug for turisme. Turisme i landdistrikter er en "kerne"-
turistaktivitet, der består af flere delkomponenter, herunder indlogering i landdistrikter, 
aktivitetsturisme, miljøturisme og identificering af en lang række beslægtede små 
infrastrukturprojekter. Gennemførelse af strategien omfatter en større institutionel 
omorganisering både på centralt og lokalt niveau (herunder planlagt nedsættelse af et 
turistråd) og rant praktiske tiltag i flere regioner med henblik på udvikling af en række 
turismeprodukter i overensstemmelse med lokale forhold. 
• Rumænien 
Det første turismestøtteprogram for Rumænien startede i 1993 og afsluttes medio 1995. 
Dets budget på 4,5 mio. ECU er øremærket til fire aktiviteter: Institutionel udvikling 
(bistand til turismeministeriet) udvikling af arbejdsstyrken (uddannelse og omskoling), 
produktudvikling (identificering og indplacering af produkter) samt markedsføring 
(reklamemateriale, turismemesser, reklamekampagner). 
Endnu et program, med start medio 1995 og udløb i 1996, er blevet udarbejdet (til en 
værdi af omkring 5 mio. ECU af PHARE-midler for 1995). Det vil forsat støtte 
turismeministeriet, men også omfatte nogle decentraliserede, regionale aktiviteter som 
f.eks. udvikling af turismen i landdistrikter eler styrkelse af private sammenslutninger 
af iværksættere i turismeindustrien. Der vil blive etableret forbindelser til andre 
PHARE-programmer henvendt til SMV'er og regionaludvikling. 
• Beslægtet aktivitet 
Turismen behandles også gennem flere PHARE-programmer, som f.eks. SMV-
udvikling, regionaludviking og investeringsfremme. I Ungarn er interessen for 
investeringer f.eks. blevet rettet mod udviklingsplaner for hotel-/butikskomplekser. 
Som et resultat af den kommunikationsproces, der er etableret mellem Kommissionen 
og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling, var det muligt til den 
støttestrategi, der var udviklet for turismen i Ukraine, at trække på generelle 
målsætninger, som var udstukket i Rådets afgørelse 92/421/EØF, hvormed hensigten 
var at opnå en afbalanceret, bæredygtig og kvalitetspræget turismeudvikling. Lignende 
konsultationer blev afholdt med de baltiske lande og Polen. 
2.2.2.4. Udvikling og samarbejde 
De nuværende rammer for AVS/EU-udviklingssamarbejdet, som er afstukket i den 
internationale bistands- og handelsaftale, Lomé-konvention IV, og finansieres gennem 
midler fra Europæisk Udviklingsfond, og ikke gennem EU's almindelige årsbudget, 
anerkender turismen som en faktor i den økonomiske udvikling. 
Turismen udgør på grund af den dårlige koordinering af industrien og dens 
fragmentariske og uens karakter en stor udfordring i forbindelse med udvikling. Det er 
og bliver imidlertid en industri i udvikling, men hvis den får lov at vokse uhindret i 
disse udviklingsregioner, vil den kunne anrette varig skade med en lang række 
økonomiske, miljømæssige, sociale og kulturelle indvirkninger. For at kunne være en 
78 
bæredygtig faktor i den økonomiske udvikling kræver turismeudvikling og -fremme i 
disse regioner særlig opmærksomhed. 
Den fjerde Lomé-konvention anerkender sektorens betydning ved at afsætte et særskilt 
kapitel til turismen. Artikel 121 og 122 omfatter bestemmelser vedrørende de fire 
hovedområder for sektorstøtte: menneskelige ressourcer og udvikling af institutionelle 
rammer, produktudvikling, markedsudvikling og værktøjer til overvågning af og 
incitatment til sektorudvikling i form af forskning og information. 
Desuden er turismen dækket af artikel 138, som hjemler operationer af regional 
karakter inden for handel og servicefagene, og er blandt de sektorer, som kvalificerer 
sig til støtte fra EIB til produktive programmer og projekter. Endelig kræver en fælles 
erklæring, at der lægges mere vægt på udvikling af handel og servicefag, herunder 
turisme 
Skønt den ikke er højt prioriteret i alle AVS-lande, er den for et stigende antal blevet 
en af de vigtigste kilder til fremmed valuta og beskæftigelse. For lande, som har et 
begrænset eller slet intet industrigrundlag, tilbøjelighed til primær vareproduktion og 
begrænset potentiel for diversificering eller udvikling på andre områder, men som har 
visse fordele i form af beliggenhed, klima, landskab, naturlige eller kunstige aktiver 
samt en relativt billig arbejdsstyrke, er der som regel noget, der taler til fordel for en 
vis grad af turismeudvikling. 
Under Lomé IV førte sektorstøtten til udarbejdelse af fuldt integrerede 
turismeprogrammer i det Caraibiske Hav, Stillehavet og Det Indiske Ocean, hvor de 
også spiller en rolle for fremme af regionalt samarbejde og integration. De prøver alle 
sammen at opnå en langsigtet bæredygtig vækst i turistankomster fra europæiske og 
andre markeder. Tilvejebringelse af midler til initiativfremmende statsstøtte til 
turoperatører og anden markedsbaseret aktivitet suppleres af bistand i form af 
politikker, turismeuddannelse og -oplæring, forskning og statistikker. Deltagelse i 
turismemesser, som tidligere blev finansieret separat, er nu en integreret del af denne 
seneste generation af programmer. Aktiviteter i Afrika er endnu ikke af 
sammenlignelig størrelseorden. 
De foranstaltninger, der er iværksat i perioden 1990-1994, er opstillet i Bilag 9 og 
viser, at den samlede forpligtelsesbevilling for denne periode beløber sig til i alt 
78.026 mio. ECU. 
3. TURISMERESSOURCER 
3.1. ARKITEKTONISK OG KULTUREL ARV 
Den kulturelle turisme i Europa er et vigtigt aspekt af de udbudte turismeprodukter. 
Den kræver, at der tages hensyn til de forskellige dimensioner (sociale, økonomiske, 
kulturelle og økologiske) af dens udvikling. Øget opmærksomhed på de virkninger af 
besøgspresset på historiske bymidter, som igen har en indvirkning på 
149 Se Bilau XX om Lomé-konventionen. 
79 
byplanudviklingen, har givet anledning til, at der ofres mere opmærksomhed på 
behovet for at gennemføre foranstaltninger vedrørende styring af besøgene. 
På trods af en øget udvikling af kulturturismepolitik og større erkendelse af den 
økonomiske og sociale betydning findes der i øjeblikket ikke nogen omfattende 
gennemgang af emnet. Tidligere arbejde har i en vis grad været tilbøjeligt til at 
understrege enten turismen eller det kuturelle aspekt af emnet, men kun sjældent 
behandles begge dele samtidig på en integreret måde. Men i øjeblikket fremkommer 
der forslag, som giver mulighed for, at de to spørgsmål (kultur og turisme)i det 
mindste i højere grad kan supplere hinanden i udviklingen. 
3.1.1. Kulturelle aktioner 
Som efterfølger til Antwerpen i 1993 blev Lissabon udpeget til Kulturby 1994. Således 
blev den gjort til samlingssted for kulturelle begivenheder og kulturelle udvekslinger 
mellem befolkningerne i Europa. 
1994-programmet "Kalejdoskop-planen" blev iværksat den 17.8.1994150 for at skaffe 
midler til projekter for kulturelle aktioner og begivenheder på følgende områder: 
scenekunst, bildende kunst, kunstindustri, multimediekunst, bøger og læsning, 
arkitektur, kulturarv og historie. Af de 1000 projekter, der blev foreslået til dette 
program i 1993, blev march 1994 af en uafhængig jury udvalgt til gennemførelse i 
1994 med samfinansiering på højst 25%. 
Kunsten indtager en ganske enestående plads i europæisk kultur, ikke blot i form af 
arv, men også i form af levende populær kultur. De udgør ofte en meget stor 
turistattraktion og inddrager også en kraftig infrastruktur til støtte. At holde denne 
kultur i live og intakt er vigtigt, ikke blot for den kulturelle velfærd blandt Europas 
befolkninger, men også som et vigtigt aspekt af Europas turismeinfrastruktur. 
På kulturområdet blev der i 1994 udarbejdet to forslag til Europa-Parlamentets og 
Rådets beslutninger: Kalejdoskop 2000 ? , et program til støtte for kunstneriske og 
kulturelle arrangementer med en europæisk dimension (Bilag 10), og et forslag til et 
program til støtte for den kulturelle arv i Europa, "Raphael". 
3.1.2. Bevarelse af den arkitektoniske arv 
Fællesskabsaktioner til bevarelse af den kulturelle og arkitektoniske arv blev fortsat 
udviklet på grundlag af Rådets resolution af 13.11.1986 om bevarelse af Europas 
arkitektoniske arvl?2, der blev forstærket af bestemmelsen om kultur i artikel 128 i 
Traktaten om Den Europæiske Union "J. 
150 EFT C 227 af 17.8.1994, s. 12. 
';' KOM(94) 356 endelig udg., Bruxelles 27.7.1994 (94/0188(COD) 
152 EFTC 320 af 13.12.1986, s. I. 
Forskningsteknologier, som supplerer disse aktioner er belvet udviklet inden for rammerne af 
programmerne for forskning og teknologisk udvikling (se Bilag II) inden for miljøbeskytelse og 
bevarelse af den europæiske kulturarv. 
80 153 
I 1994 støttede man følgende aktioner: 
1 
2 
3 
4 
5 Pilotprojekter 
Symbolsk Aktion 
Tilskud til 
undersøgelser 
Bevidsthedsska-
bende aktioner 
Campus for 
europæisk arv 
I alt for 1994 ECU 
ECU 
ECU 
ECU 
ECU 
ECU 
ECU 
ECU 4,095,000 
400,000 
300,000 
250,000 
400,000 
1,500,000 
250,000 
7,195,000 Akropolis 
Athos 
Chiado 
Pilotprojekter 
Hvert år udvælger Udvalget om Kulturelle Anliggende et nyt arkitektonisk tema, som 
er udgangspunkt for den støtte, der ydes under ordningen til bevarelse af den 
europæiske arkitektoniske arv. I 1994 blev der givet finansiel støtte til 61 pilotprojekter 
(ud af i alt 537 ansøgninger) til bevarelse af historiske bygninger og anlæg for 
scenekunst154. Indkaldelsen af forslag, der blev offentliggjort i EF-Tidende, indeholder 
udvælgelseskriterierne, og udvælgelsen foretages af en jury af uafhængige eksperter. 
De projekter, der modtager støtte, skal for Kommissionen forelægge en rapport om 
udviklingen og om færdiggørelse af restaurerings- og bevaringsarbejder. 
Det forventes, at en rapport om 1993-projekterne, hvis tema var "Haver af historisk 
interesse" vil være klar i 1995. Rapporten skulle give en vurdering af den sociale og 
økonomiske indvirkning af projektresultaterne. I 1994 afslørede en 
beskæftigelsesundersøgelde, der blev gennemført af de 66 pilotprojekter, der modtog 
støtte i 1993, at der som resultat af disse projekter var skabt 1074 jobs. 
Symbolske aktioner 
Siden 1983 har Fællesskabet støttet restaurerings- og bevaringsarbejde på europæiske 
monumenter og lokaliteter af stor historisk betydning, nemlig Akropolis og klostrene 
på Athos-bjerget i Grækenland og Chiado-distriktet i Lissabon, som alle er 
betydningsfulde turistattraktioner. Lederne af disse projekter rapporterer hvert år til 
Kommissionen om deres, aktiviteter. 
Tilskud til videreuddannelse indenfor bevarelse og restaurering 
Bevarelse og restaurering af den arkitektoniske og kulturelle arv kræver 
specialistuddannelse på området. Således ydede EF støtte til syv konservatorinstitutter i 
form af tilskud til videreuddannelse af arkitekter, arkæologer, kunsthistorikere, 
byplanlæggere og håndværkere. 
Bevidsthedsskabende aktion 
Med henblik på at øge bevidstheden om de problemer, der er forbundet med 
kulturarven og Kommissionens reaktion på disse problemer, ydes der støtte til en 
række udstillinger, seminarer og konferencer. Yderligere uddeles hvert andet år et 
154 EFTC283 af I 1.10.1994 s. 7. 
bloktilskud til en europæisk arkitekturpris - Mies van der Rohe-prisen - for 
fremragende moderne arkitektur. Mies van der Rohe-stiftelsen administrerer prisen, og 
vinderen vælges af en uafhængig jury. 
RAPHAEL 
På grundlag af en anmodning fra Rådet udarbejdede Kommissionen et forslag til et 
direktiv om en tredje kulturel fællesskabsaktion, Raphael-programmet, med henblik på 
at fremme og støtte medlemsstaternes aktioner til gavn for kulturarven og formidling af 
viden om de europæiske folks kulturer. Med et foreslået budget på 67 mio. ECU er det 
hensigten, at det femårige handlingsprogram skal skabe incitamenter og stimulere 
interessen. Idet man overholder nærhedsprincippet vil RAPHEL yde finansiel støtte til 
cirke 300 innovative kulturprojekter med en europæisk dimension, som dækker alle 
kulturarvdiscipliner og er baseret på et ægte europæisk samarbejde. Programmets fem 
hovedområder er udbredelse af kulturarven i Europa, udvikling af netværk og 
partnerskaber, adgang til kulturarven, forsker- og specialistuddannelse for sektorens 
udøvere og samarbejde med tredjelande og internationale organisationer (Bilag 11). I 
betragtning af at europæisk turisme i det store og hele er afhængig af både den 
naturlige og den kulturelle arv, forventes det, at dette program, hvis det bliver 
vedtaget, vil have en meget væsentlig supplerende virkning på udviklingen af 
kulturturisme. 
3.2. DET NATURLIGE OG DET MENNESKESKABTE MILJØ 
Artikel 2 i Traktaten om Den Europæiske Union refererer til fremmet af "en harmonisk 
og afbalanceret udvikling af den økkonomiske virksomhed i Fællesskabet som helhed, 
en bæredygtig og ikke-inflationær vækst, som respekterer miljøet..." -det er en 
forudsætning for al vellykket turismeudvikling, at man bevarer og styrker kvaliteten af 
det naturlige og det menneskeskabte miljø. Turismen påvirkes af miljøet, og miljøet 
påvirkes af turismen. En samordnet og koordineret fællesskabsaktion er derfor 
nødvendig for at opnå fordelene ved bæredygtig turismeudvikling i Europa. Idet 
Kommissionen opstiller bæredygtig turismeudvikling som et af sine mål har den 
udviklet aktioner med oprindelse i miljølovgivningen, baseret på det femte 
miljøhandlingsprogram og med støtte fra visse af Fællesskabets initiativer og 
finansielle instrumenter. Der er imidlertid behov for mere intensiv handling på mange 
områder, navnlig med henblik på at undersøge og analysere bedre konsekvenser af 
turismen for det naturlige og menneskeskabte miljø og finde den rigtige balance 
mellem bæredygtighed og turismeudvikling. 
82 
3.2.1. Fysisk planlægning og miljøet 
Rådet for fysisk planlægning (Leipzig 21.9.1994) foreslog, at Kommissionen skulle 
udarbejde en Europæisk perspektivplan for fysisk planlægning (ESDP). Denne 
perspektivplan skulle udgøre "reflektionsrammer" for medlemsstaterne, idet man skulle 
undersøge den indbyrdes afhængighed mellem miljø, jordbrug og fysisk planlægning 
og identificere de territoriale konsekvenser for af grundlæggende målsætninger i EU: 
økonomisk og social samhørighed og bæredygtig udvikling. ESDP-konceptet er vigtigt 
for turismeudviklingens fremtid og hænger sammen med den nye mellem- og 
langsigtede planlægning i Europa, idet den opstiller de generelle rammer for en 
afbalanceret udvikling af Fællesskabets område153. 
3.2.2. Mod en bæredygtig udvikling 
Integrering af krav om miljøbeskyttelse i definitionen og genenmførelsen af 
fællesskabspolitikkerne er det væsentlige princip i Fællesskabets femte handlingsplan 
om miljøet "Mod en bæredygtig udvikling" . Navnlig er den et gennemgående 
element i Kommissionens aktiviteter, idet man har udarbejdet en række interne regler 
for at sikre, at der tages hensyn til miljøet på så tidligt et tidspunkt som muligt, når 
retlige eller andre foranstaltninger udarbejdes. Et vigtigt aspekt af programmet har 
været indførelsen af princippet "forureneren betaler", der sigter mod at etablere en 
bedre balance mellem forskellige aktiviteter og miljøbeskyttelse. Turismen er et af de 
prioriterede områder i dette handlingsprogram 5?. I henhold til afsnit 16 i den femte 
handlingsplan skal der i løbet af 1995 foretages en gennemgang i lyset af nye 
videnskabelige data og væsentlige undersøgelser af EU-politikker vedrørende industri, 
energi, transport, landbrug og strukturfonde. Det fornyede program vil køre i perioden 
1996-1000 med det formål til fulde at nå de mål, man har sat sig de foregående år. De 
planlagte udgivelser i løbet af gennemgangen af programmet er: 
1) Rapporten Updated State of the Environment, der skal fremlægges for Europa-
Parlamentet og Rådet, og som planlægges og udgives i løbet af andet halvår 1995 
af Miljøagenturet, der nu er beliggende i København. 
2) Second Progress Report on the Implementation of the Fifth Action Programme, 
der også vil blive offentliggjort i løbet af denne periode. 
3) Mid-term review documenti, som belyser det politiske budskab og fremlægger de 
konklusioner, der kan drages af gennemgangen, ovennævnte dokumenter og 
andet relevant materiale. 
3.2.3. Miljølovgivning 
Den nugældende miljølovgivning er udførligt præsenteret i sidste års beretning om 
"Fælles aktioner med indvirkning på turismen" 5 . De vigtigste udviklinger i 1994 
præsenteres nedenfor: 
155 
156 
157 
158 "Europa år 2000 - fremtidsudsigterne for udviklingen i Fællesskabets område" ISBN 92-826-9098-9, 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. 
KOM(92) 23 endelig udg., 27.3.1992, bind I-3. 
Se envidere KOM(94) 74 af 6.4.1994, kapitel 111-10. 
KOM(94) 74 endelig udg. af 6.4.1994 
83 
Badevand 
I forbindelse med konklusionerne på Det Europæiske Råd i Edinburgh foreslog159 
Kommissionen en revision af badevandsdirektivet160 fra 1976, så det bedre kunne 
tilpasses den nye tekninske viden og nærhedsprincippet. Det nye forslag vil 
sandsynligvis vedrøre små og mellemstore turismevirksomheder og sikre, at 
vandkvalitetsproblemer behandles korrekt, når der investeres i turismeinfrastruktur. 
Samtidig med at der pålægges disse virksomheder begrænsninger og regler, forventes 
det nye direktiv at gavne det miljø, hvor de fungerer, hvorved man sikrer dem en 
langsigtet og bæredygtig udvikling. 
Forvattning af kystområderne 
Desuden gentog Rådet via en resolution sin opfordring til Kommissionen om at foreslå 
en fællesskabsstrategi for en integreret forvaltning af kystområderne i Fællesskabet, 
som - samtidig med at der tages højde for specifikke problemer og potentiellet i de 
forskellige zoner - vil skabe rammer for bevarelse og en bæredygtig udvikling. Som et 
resultat heraf vil en ny meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet i 
løbet af anden halvdel af 1995 blive udarbejdet med henblik på en yderligere 
understregning af behovet for en integreret forvaltningsstrategi for kystområderne. 
Vurdering af indvirkningerne på miljøet (EJji.) 
E.LA.-direktivet (Direktivet om vurdering af vissse offentlige og private projekters 
indvirkning på miljøet) har en kraftig indflydelse på udviklingen af en infrastruktur 
på mange turismeområder, idet det indfører et sæt kriterier for vurdering af forskellige 
projekters indvirkning på miljøet. I april 1994 fremsatte Kommissionen et "forslag til 
Rådets direktiv om ændring af direktiv 85/337/EØF om vurdering af visse offentlige 
og private projekters indvirkning på miljøet" . I henhold til dette forslag har man 
betragtet turisme og fritid som anvendelsesområder for det nye direktiv, idet der 
fokuseres på: 
"a) Anlæg af skiløjper, bobslædebaner, skilifter og anlæg til fremstilling af kunstig sne 
b) Golfbaner og hermed forbundet bygge- og anlægsarbejde 
c) Lystbådehavne 
d) Feriebyer, hotelkomplekser og hermed forbundet anlægsarbejde 
e) Campingpladser 
0 Fritidscentre og kulturelle centre"163 
Kommissionen har ydet fiansiel bistand til udarbejdelse af dokumenter og rapporter om 
EIA-direktivet. Hensigten med et af disse dokumenter, "ElA-checklisten", er at give en 
praktisk liste, som vurderingsfolkene kan anvende som en del af deres EIA-oplæring. 
Desuden er der påbegyndt arbejde med henblik på fremlæggelse af et forslag til Rådets 
direktiv om "Strategisk miljøvurdering", som forventes afsluttet ved udgangen af 1995. 
I5<> 
IM) 
161 
162 KOM(94) 36 endelig udg. af 16.2.1994 
EFTL 31 af5.2.21976 
l-FTL 175 af 5.7.1985 
EFTC I 30 af 12.5.1994 
EFTC I 30 af 12.5.1994 
84 
Miljømærker 
Et miljømærke ' er et mærke, der tildeles et produkt som dokumentation for dets 
kvalitet i miljømæssig henseende. Det miljømærkede produkt har karakteristika, der 
svarer til andre ikke-miljøvenlige produkter. Forskellen er, at det miljømærkede 
produkt opfylder visse ekstra kriterier, for at det kan betegnes som miljøvenligt. 
Miljømærkeprojektet ? tillader mange forskellige producenter at anvende et særligt 
"0"-logo for at synliggøre miljøvenlige produkter. Miljømærke-forordningen omtaler 
produkter som f.eks. vaskepulver, men omtaler ikke tjenesteydelser som f.eks. 
turisme. En ekspertgruppe, koordineret af græske og franske institutioner, blev i 1994 
med støtte fra Kommissionen nedsat under det græske formandskab med henblik på at 
undersøge mulighederne for at etablere et lignende miljømærkeprojekt for turisme. 
Slutproduktet bliver en undersøgelse, der forventes fremlagt i 1995 med anbefalinger 
til den fornyede gennemgang af miljømærkeforordningen, der er planlagt for 1997. 
3.2.4. Bymiljø 
Bymiljøet blev undersøgt i Kommissionens grønbog af 1990. Som en opfølgning af 
grønbogen om bymiljø støtter Kommissionen et europæisk netværk af bæredygtige 
byer, koordineret af en ekspertgruppe, der udarbejder en rapport, som vil være 
afsluttet i løbet af 1995. En del af denne rapport vil undersøge kvaliteten af det 
menneskeskabte miljø, idet man undersøger forholdet mellem turisme- og 
fritidsrelaterede aktiviteter og kulturarv, historiske centre og videnskabelig forskning. 
3.2.5. Finansiel støtte til miljøprojekter 
Samhørighedsfonden 
Dette er en ny fond, der er etableret ved Maastricht-traktaten om Den Europæiske 
Union som et supplement til strukturfondene for perioden 1994-1999 og med et samlet 
budget på 13,6 mia. ECU. Formålet med Samhørighedsfonden er at støtte store 
projekter i Unionens mål nr. 1-regioner på områderne miljø og transportinfrastruktur. 
Begge områder har nær tilknytning til turisme. 
LIFE168 
Gennem LIFE vil der inden udgangen af 1995 blive bevilget i alt 400 mio. ECU til 
projekter, der er baseret på et partnerskab mellem Kommissionen og medlemsstaterne 
ifølge bestemte prioriteringer. Den udvalgte samfundsøkonomiske prioritering for 1994 
var turisme fokuseret på demonstrationsprojekter vedrørende "fremme af en 
bæredygtig udvkling såvel som indførelse af nye begreber, der navnlig henleder 
169 
opmærksomheden på respekt for det naturlige miljø" . Inden for disse rammer har 
LIFE '94 ydet finansiel støtte til atten projekter fra syv medlemsstater (Bilag 13). 
164 
165 
166 
167 
168 
169 Rådets forordning (EØF) nr. 880/92 af 23.3.1992; Kommissionens beslutning af 13.5.1993 om 
fastsættelse vejledende retningslinier for fastsættelse af omkostninger og gebyrer i forbindelse med 
Fællesskabets miljømærke. 
Rådets forordning EØF) nr 880/92 af 23.3.1992 
Dokument EUR 12902 af 1990. 
Se endvidere kapitlet "Økonomisk og social samhørighed" i denne beretning. 
EFTL 206 af 22.7.1992 
EFTL 270 af 6.10.1993, 
85 
En første LIFE-rapport om arbejdets udvikling blev fremlagt for Rådet og Europa-
Parlamentet i 1994, herunder en evaluering af virkningen af alle tidligere finansielle 
instrumenter som for eksempet ACE, MESPA, NORSPA og ACNAT. Et forslag til en 
forordning fra Rådet, til ændring af LIFE-forordningen, ventes vedtaget af 
Kommissionen i løbet af 1995. 
Bevidstgørelse på miljøområdet 
I forbindelse med kystområder og turisme fik syv pilot/demonstrationsprojekter med 
relation til information og bevidstgørelse i 1994 støtte fra Kommissionen. Der er afsat 
finansiel støtte på i alt 650.000 ECU til disse projekter, hvilket udgør et gennemsnit på 
47% af det samlede foreslåede budget for projekterne (se tabel 1994 Projekter for 
Bevidstgørelse på Miljøområdet). 
1994 PROJEKTER FOR BEVIDSTGØRELSE PÅ MILJØOMRÅDET 
ORGANISATION 
EURONATUR 
EURONATUR 
EUROPEAN 
UNION FOR 
COASTAL 
CONSERVATION 
(EUCC) 
EUROPEAN 
CENTER FOR 
ECO AGRO 
TOURISM 
COASTWATCH 
EUROPE 
CRETES 
FRIENDS OF THE 
EARTH STØTTEMOD­
TAGER 
Est 
D, I, E, GR, Est 
NL, GR, P 
Est 
IRL. I, GR. B. E, 
P, F, UK, DK. 
F. P. E 
MED TITEL OG BESKRIVELSE AF PROJEKTET 
"The environment in Europe" - kampagne i Central- og 
Østeuropa for integration af miljøet i landbruget og 
turismen (kongres-seminarer-nyhedsbreve, brochurer). 
"Eco-Islands: sustainable & environmentally friendly 
development of islands regions, with an emphasis on soft 
tourism" (pilotprojekt om turisme) 
"European regions for a safe and clean coast": netværk, 
workshops og konferencer for øget kendskab til 
forureningsproblemer ved kysten og i havet (lokale og 
regionale myndigheder, ikke-statslige organisationer, 
industrien). 
"Sustainable tourism on ecological farms (STEF)" -
oprettelse af et net af økologiske landbrug, som er åbne 
for turisme, i Central- og Østeuropa med F, P, GR. 
Aktiviteter for uddannelse og bevidstgørelse. • 
"Environmental information and training pyramid" -
udarbejdelse af et sæt informations- og 
uddannelsesmoduler på miljøområdet, navnlig i 
turismesektoren. 
"Les rencontres méditerranéennes du Karst" - pilotprojekt 
bestående af 3 seminarer til bevidstgørelse af navnlig 
operatører i turistbranchen. 
"Mediterranean concerted action plan with the tourism 
industry and local authorities" SAMFINAN­
SIERET 
BELØB (ECU) 
101.548 
102.235 
92.421 
99.968 
79.003 
84.765 
90.000 % 
SAMFINAN­
SIERET AF 
TOTAL 
47,5 
51 
47 
43 
50.5 
50 
40 
3.2.6. Energi politik som påvirker turistmilijøet 
for energipolitikkens 
.170 rammer ydes der via særprogrammer som f.eks. 
SAVE17' og ALTENER ~ finansiel støtte til innovative projekter, der Inden 
THERMIE 
har til formål at udvikle alternativ og/eller varig blød energi, idet man reducerer 
forbruget af traditionel energi og producerer "grønne" energiformer som et bidrag til 
miljøbeskyttelsen. 
170 
171 KFTL 185 af 17.7.1990 
KIT L 307 ar 8.1 1.1991 
KIT 1.235 af 18.9.1993 
86 
Nogle af de projekter, som i 1994 blev støttet af Kommissionen har en direkte gavnlig 
virkning på turismen og dens relevante sektorer. Men det er ikke altid nemt at 
bestemme udstrækningen af denne gavnlige virkning, eftersom forholdet mellem 
turisme og energi ofte er af indirekte karakter (Bilag 13). Omåder hvor 
energipolitikken kan have effekt på turistmen er: 
indirekte effekter fra energipriser såsom el (air conditioning), varme elker benzin 
(transport); 
negative effekter på milijøet p.g.a. brugen af energi hvilket indirekte 
promovetnen turismen i visse omraden; 
indirekte effekter på tursimen p.g.a. konstruktioner (f.eks el-master) i natur-eller 
historiske områder. 
investeningen i ny teknologi, som rationalisern brugen af energi, har direkte 
gaunlige effekter på miljøet og deraf indirekte for turismen. Turismen kan vare 
godt midelel til at fremme denne type investeninger. 
Måden, hvorpå turismen spiller ind, enten direkte eller som et værktøj for andre 
fællesskabspolitikker, er konstant genstand for vurdering. Som det allerede er hævdet 
og påvist i denne beretning, må man for at nå frem til en global indfaldsvinkel for 
turismeinterventioner i højere grad lægge vægt på samarbejde og koordinering. 
Bortset fra de konkrete resultater, der er opnået , har Rådets afgørelse om en fælles 
handlingsplan for turismen, om så blot på kort og mellemlang sigt, tjent til at 
understrege behovet herfor. 
En langsigtet strategi er af stor betydning. En sådan strategi, der bygger på de aktuelle 
resultater og bedre samarbejde og koordination: 
giver et middel til en mere rationel indfaldsvinkel på unionsplan; 
ville være med til at sikre, at de nødvendige betingelser for konkurrenceevnen i 
Fællesskabets turismeindustri opfyldes; 
kunne muliggøre en mere målrettet anvendelse af de forskellige fællesskabsforan­
staltninger i medlemsstaterne med henblik på forbedring af turismeudviklingen i 
disse lande. 
173 Det forberedende arbejde med en evalueringsrapport om resultaterne af handlingsplanen (artikel 6 i 
Rådets afgørelse) blev påbegynd« i 1994. 87 

BILAG 
S? 

BILAG 1 HVER REGIONS ANDEL I INTERNATIONALE TURIST-ANKOMSTER OG 
INDTÆGTER PA VERDENSPLAN, 1960 -1994 (i %). 
1960 1970 1980 1990 1994 
AFRIKA 
Ankomster 
Indtægter 
AMERIKA 
Ankomster 
Indtægter 
ØSTASIEN/STILLE­
HAVET 
Ankomster 
Indtægter 
SYDLIGE ASIEN 
Ankomster 
Indtægter 
EUROPA 
Ankomster 
Indtægter 
MELLEMØSTEN 
Ankomster 
Indtægter 1.1 
2.6 
24.1 
35.7 
1.0 
2.9 
0.3 
0.5 
72.5 
56.8 
1.0 
1.5 1.5 
2.2 
23.0 
26.8 
3.0 
6.1 
0.6 
0.6 
70.5 
62.0 
1.4 
2.3 2.6 
2.6 
21.6 
24.6 
7.4 
8.4 
0.8 
1.5 
65.6 
59.5 
2.1 
3.4 2.0 
20.6 
26.6 
11.6 
14.9 
0.7 
0.8 
62.1 
53.8 
1.7 
2.0 3.4 
1.9 
20.3 
18.8 
14.0 
17.5 
0.7 
0.7 
60.1 
50.0 
1.5 
1.1 
Kilde: "Tourism Market Trends Europe", Verdensturistorganisationen (WTO), 1985-1994 
TURISTANKOMSTER: REGIONALE VÆKSTRATER 1990-2000 
EUROPA VERDEN MELLEMOSTE AMERIKANSKE AFRIKA 
KONTINENT SYDLIGE ØSTASIEN/ 
ASIEN STILLEHAVET 
Kilde: "Tourism in 1994-Highlights", WTO 
91 

BILAG 2 IVÆRKSÆTTELSE AF RÅDETS AFGØRELSE 92/421/EOF AF 13.7.1992 OM 
EN EF-HANDLINGSPLAN FOR TURISME-BUDGET 1994 
Møntenhed: ECU 31.12.1994 
RESSOURCER 1994 
Bevillingsramme 1994 6.000.000 
Bidrag EØF 1994 566.400 
Overførsel fra 1994 0 
I alt i 1994 6.566.400 
UDGIFTER I 1994 (FORPLIGTELSESBEVILLINGER) 
Aktioner Budget godkendt af 
Styrelsesudvalget for 1994 
1. Forståelse/sammenhæng: 
a) Udarbejdelse af fællesskabsstatistikker over turisinen 416.233 
b) Undersøgelser/Håndbøger: 
-udarbejdelse 725.600 
-formidling 145.054 
2. Spredning af ferieperioder 122.257 
3. Tværnationale aktioner: 
- Den Europæiske Union 129.000 
- Central- og Østeuropa / Maghreb 61.100 
~4. Forbrugere 160.610 
5. Turisme med kulturelt sigte 1.093.863 
6. Turisme og miljø 390.540 
7. Turisme i landdistrikter 43.200 
8. Turisme med socialt sigte 0 
9. Ungdomsturisme 167.615 
10. Uddannelse og oplæring 1.258.813 
11. Markedsføring i tredjelande 0 
Andet 199.503 
Saldo til ikke-indgåede forpligtelser 153.012 
Udgifter i alt i 1994 5.066.400 
Overførsel > 1995 = Iværksættelse af turismestatistikker 1.500.000 
Udgifter i alt (Forpligtelsesbevillinger) 6.566.400 
93 

BILAG 3 GENNEMFØRELSE AF RÅDETS AFGØRELSE 92/421/EOF OM EN EF-
HANDLINGSPLAN FOR TURISME - DETALJERET OPSTILLING PR. SEKTOR 
AF UNDERSØGELSER, HÅNDBØGER OG PROJEKTER 1994 
UNDERSØGELSER/HÅNDBØGER 
LAND ORGANISATION EMNE 
Portugal Arthur Andersen & Co., s.a.s. "Yield Management" i Små og 
MellemstoreTuristvirksomheder 
Frankrig Horwath France S.A. Forretnings- og konferenceturisme i 
EØS. 
Italien Movimento Consumatori (Associazione Praktisk vejledning for turister. 
Autonoma Senza Fini di Lucro) 
Italien Centro Turistico Studentesco e Ungdomsturisme (Ospitiamo 
Giovanile (C.T.S.) l'Europa). 
TURISME MED KULTURELT SIGTE 
Deltagende Navn på ledende partner Projektets titel 
lande 
A, D, CZ Gemeinnutziger Verein zur Forderung Glas als kulturtouristische Attraktion: 
der Region Sandl - Unteres Muhlviertel 
D, B, F, L Naturfreunde Saarland e.V. Industriekultunvege in Saar-Lor-Al-
Lux I Netzwerk Europåische Kultur der 
Arbeit (NEKTAR) 
N, UK, FIN SYGNA A/S Potential of Using New Technology in 
Cultural Tourism 
A, B, DK, F, D, Fédération des Offices du Tourisme des Art Cities in Europe 
UK, L, NL, P, Villes Européennes (FOTVE / FECTO) 
E, CH 
UK, F, I, S Royal National Institute for the Blind European Cities within Reach 
D, NL, A BC Brandenburg-Consult GmbH Minderheiten, Volksgruppen und 
Kulturtourismus 
D, UK, IR, GR, Forschungsstelle Niedersåchsische Routes to the Roots 
N, NL, DK, Auswanderer in den USA, Universitat 
FIN, S, IS Oldenburg 
________________— j— ._________-—_—_—___——_____________ 
S, I, D, F, UK Agence Européenne pour la Culture Alliance des Réseaux d'Information et 
d'Expériences en Europe 
S, DK, D, N, Baltic Tourism Co-operation BTC Cultural Tourism Project 
FIN 
I, A, CR II Quartettone Itinerari mozartiani in Europa 
DK, D, S, N, Fonden FYN.TOUR Culture-Historical Cruises in the 
PL, EST Baltic | 
174 Initialer for europæiske lande: A: Østrig, B: Belgien. CH: Schweiz. CZ: Den Tjekkiske Republik, D: 
Tyskland, DK: Danmark. E: Spanien, F: Frankrig. FIN: Finland, GR: Grækenland, I: Italien, IR:. 
Irland, IS: Island, L: Luxembourg, N: Norge, NL: Nederlandene, PL: Polen, S: Sverige, UK: Det 
Forenede Kongerige. 
95 
UDDANNELSE OG OPLÆRING INDEN FOR TURISME 
Deltagende Navn på ledende partner Projektets titel 
lande 
E, P, NL, I, D, Fondo Iberico para la Conservacion de la Sustainable Tourism in practice. 
GR, A Naturaleza (member of ECOTRANS) Environmental protection in Tourism: 
Training programme for tourism 
employees 
F, GR, I Association Réunionaise L'agrotourisme de qualité dans les îles 
Interprofessionelle pour l'Insertion et la 
Formation Continue (A.R.I.F.O.C.) 
F,IRL, P Greta du Golfe (membre: Arc Assistant Technique du Tourisme 
Atlantique) 
E, UK, NL Universidad de Deusto-Bilbao (membre European Education & Training 
ATLAS) Initiative in Sustainable Tourism 
Management 
GR, UK, (USA) Effective Management International Familiarisation of young people in 
(EMI) Greece with careers in tourism: An 
Anglo-Greek comparison 
GR, F, E, P Centre méditerranéen de Création et développement d'un réseau 
l'Environnement d'Athènes de campus européens du tourisme 
A, I, F Institute of tourism and service Impact & challenges of Future Labour 
economics (ITD) University of Markets for Systems of Education of 
Innsbruck Austria, Italy & France 
UK, GR, I,'ES, Lancashire Enterprises (COAST network Development & Transfer of Training 
D, F funded previously by RECITE) Methodologies for SMEs and Young 
People in the Tourism Sector 
I, ES, GR Consorzio Civita Le nuove professionalità nel settore 
turistico 
DK, D, NL, UK Hjørring Business College/Training Development of a training strategy for 
Center employees and trainers within the 
tourism sector in the cold water 
regions around the North Sea 
TVÆRNATIONALE AKTIONER 
Deltagende Navn på ledende partner Projektets titel 
lande 
NL, KEF ATLAS-Department Of Leisure Studies Conference on transferring Skills and 
know-how to Central and Eastern 
Europe 
ERL, CR Concorde Travel Youth Travel in Central Europe 
TURISME OG MILJØ 
Deltagende Navn på ledende partner Projektets titel 
lande 
D, EØS AFI-Alpenforschungsinstitut GmbH /TB Berlin 1995 - European Day 
"Tourism & Environment" 
Earthwatch 
Prix Tourisme et Environnement 
96 
ANDRE 
Deltagende Navn på ledende partner Projektets titel 
lande 
UK, EU European Tour Operators Association Market Research Study (Promotion of 
Europe in Third Markets) 
EU European Travel Commission European Youth Travel Market Survey 
(Youth Tourism) 
F Ministère de l'Equipement, des Conférence Européenne: 
Transports et du Tourisme Tourisme - Emploi - Formation 
(afholdt i 1995 under del franske 
formandskab) 
STATISTIK 
Deltagende Teknisk bistand Projektets titel 
lande 
EØS Gruppo Clas Sri Tourism Statistics 
97 

BILAG 4 MOMSSATSER FOR HORECA-SEKTOREN 
Belgien 
Danmark 
Frankrig 
Tyskland 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Spanien 
Det Forenede 
Kongerige 
Østrig 
Finland 
Sverige Hotelovernatning 
Normal 
6% 
25% 
5,5% 
15% 
8% 
12,5% 
10% 
3% 
6% 
5% 
7% 
17,5% 
10% 
6% 
25% Luxus Restaurantbetjening 
Normal 
20,5% 
25% 
1 8,6% 
15% 
8% 
12,5% 
10% 
3% 
6% 
17% 
7% 
17,5% 
10% 
22% 
21% Luxus 
18% 
19% 
20% Salg ud af 
huset 
5,5% 
7% 
* 17,5% Udbring­
ning 
7% 
17,5% Alkohol­
holdige 
drikke 
20,5% 
25% 
18,6% 
15% 
18% 
21% 
10% 
15% 
17,5% 
17% 
16% 
17,5% 
20% 
22% 
25% Betjening i barer og cafeer 
Normal 
20,5% 
25% 
18,6% 
15% 
8% 
12,5% 
10% 
3% 
6% 
17% 
7% 
17,5% 
10% 
22% 
21% Luxus 
15% 
19% 
17,5% Disko­
teker 
15% 
18%o 
19% 
16% 
17,5% Alkohol­
holdige 
drikke 
20,5% 
25% 
18,6% 
15% 
18% 
21%> 
10% 
15-12% 
17,5% 
17,5% 
20% 
22% 
25% Føde- og drikkevarer indkøbt i 
butikker 
Føde­
varer 
25% 
7% 
4-19% 
0% Alko­
holfri-
drikke 
20,5% 
25% 
5,5%> 
7% 
8% 
21% 
4-19% 
3% 
6% 
17% 
6-16% 
17,5% 
20% 
22% 
25% Alkohol­
holdige 
drikke 
20,5% 
25% 
18,6% 
7% 
18% 
21% 
12-19% 
15-12% 
17,5% 
17-5% 
16% 
17-5% 
20% 
22% 
25% 
* Kolde fødevarer til fortæring uden for butikken er fritaget for moms, hvis de sælges individuelt. 
Obs: 
De tomme felter viser, at den almindelige sats er gældende for den pågældende kategori af varer eller tjenesteydelser. 
99 
MOMSSATSER (%) FOR PERSONBEFORDRING 
National befordring 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Holland 
UK 
Portugal 
Spanien 
Grækenland 
Østrig 
Finland 
Sverige LUFT 
6 
fritag. 
15 
5,5 
fritag. 
10 
-> j 
6 
0(9) 
5 
7 
8(10) 
10 
6 
12 SØ 
6 
fritag. 
7 
5,5 
fritag. 
10 
-
6/fritag. (7) 
0(9) 
5 
7 
8(10) 
-
6 
12 INDRE 
FARV. (*) 
6 
fritag. 
15/7(3) 
5,5 
fritag. 
19 
fritag. 
6/fritag. (7) 
0(9) 
5 
7 
8 
10 
6 
12 JERN-BANE 
6 
fritag. 
15/7(3) 
5,5 
fritag. 
10/fritag.(6) 
-< 
6 
0(9) 
5 
7 
8 
10 
6 
12 LANDEVEJ 
6 
fritag. (2) 
15/7(3) 
5,5 
fritag. 
10/fritag.(6) 
3 
6 
0(9) 
5 
7 
8 
10 
6 
12 International befordring (takst for national strækning) 
LUFT 
i 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
fritag. 
fritag. 
fritag. SØ 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
-
0 
0 
0 
0 
0 
-
fritag. 
fritag. INDRE 
FARV. (*) 
6 
7 fritag. 
(4) 
5,5 
0 
fritag. 
6 
-
0 
7 
-
fritag. 
fritag. 
fritag. JERN­
BANE 
6 
fritag. 
15/7(3) 
0 
0 
0 
0 
6 
0 
0 
7 
0 
10 
fritag. 
fritag. LANDEVEJ 
6 faste beløb (1) 
fritag. 
25 faste beløb(l) 
15/7 faste 
beløb(l) 
5,5 / fritag.(5) 
0 
0 
0 
6(8) 
0 
0 
7 
8 
10 
fritag. 
fritag. 
(*) Indre farvande. 
(1) Normalt opkræves laste bclob. nar et udenlandsk koretoj kommer ind i de enkelte lande. For nationale korctojcr opkræves moms. Fritagelse i Danmark omfatter al rutetrafik, både den nationale og den 
udenlandske. I Tyskland opkræves 7% for korte strækninger. 
(2) Andet end rutekorsel 25%. 
(3) Lange afstande 15% - Korte afstande 7%. 
(4) Fritagelse for færger over Rhinen. Donau, Oder og Neisse. 
(5) Transit: fritaget. Andet: 5,5%. 
(6) Bymæssig befordring: fritaget. 
(7) Afgiftspligtige færger og rutebåde: 6%. 
(8) 1 praksis ingen moms. 
(9) Befordringsmiddel < 12 personnes: 17,5%. 
(10)6% for befordring inden for og mellem visse øer. 
100 
MOMSSATSER FOR DE VIGTIGSTE TURISMETJENESTER 
Art 
Hoteller m.v. 
Restauranter 
International 
personbefordring 
Entré til sports-begivenheder 
Entré til teatre, biografer m.v. 
Benyttelse af sportsanlæg 
Rejsebureauer B 
6% 
20,5 % 
Fritag. 
6% 
6% 
6% 
6% 
20,5 % DK 
25% 
25% 
Frilag. 
*) 
25% 
*) 
25 % 
Fritag. 
Fritag. D 
15% 
15% 
Fritag. 
15% 
7% 
7% 
*) 
7% 
15% 
15% E 
7% 
7% 
Fritag. 
7% 
1% 
15% 
*) 
7% 
Fritag. 
16% 
16% F 
5,5 % 
18,6 % 
Fritag. 
18,6 % 
bio. 
5,5 % 
leatre 
2,1 % 
5,5 % 
18,6% 
18,6% GR 
8% 
8% 
18% 
Fritag. 
8% 
teatre 
4% 
andel 
8% 
8% 
18% IRL 
12,5 % 
12,5% 
Fritag. 
Fritag. 
*) 
12.5% 
12,5% 
Fritag. I 
10% 
10% ' 
19% 
Fritag. 
10% 
10% 
19% 
19% L 
3% 
3% 
Fritag. 
3% 
3% 
3% 
12% NL 
6% 
6% 
6% 
Fritag. 
17,5 % 
17,5 % 
17,5% 
Fritag. AT 
10% 
10% 
20% 
10% 
Fritag. 
20% 
*) 
10% 
*) 
20% 
20% P 
5% 
17% 
Fritag. 
5% 
*) 
5% 
17% 
17% UK 
17,5% 
17,5% 
Fritag. 
17,5% 
17,5% 
17,5% 
17,5% FI 
6% 
22% 
Fritag. 
6% 
6% 
12% 
22% SE 
25% 
21 % 
Fritag 
Fritag 
Fritag 
Fritag 
25% 
') Heraf er enkelte fritaget. 
101 

BILAGS SAMHØRIGHEDSFONDEN 
Som en efterfølger til det midlertidige finansieringsinstrument, etableret den 
31.3.1993, oprettede man ved forordning (EØF) 1164/94 af 16.5.1994175 og i medfør 
af EF-traktatens artikel 130D den endelige Samhørighedsfond. Ved en bevilling af 
ressourcer til forbedring af transportinfrastrukturen og miljøbeskyttelse i Irland, 
Grækenland, Portugal og Spanien (dvs. de medlemslande med et bruttonationalprodukt 
pr. indbygger på mindre end 90% af gennemsnittet for Fællesskabet), i 
overensstemmelse med et program som skal føre til opfyldelse af betingelserne om 
økonomisk og social konvergens, vil Samhørighedsfonden også gøre meget til at 
forbedre grundlaget for turismeinfrastrukturen, navnlig med hensyn til kommunikation 
og bevarelse af de elementer som tiltrækker turister, i de medlemsstater, hvor turismen 
allerede er en nøglefaktor i landets BNP og beskæftigelse. 
Forpligtelsesbevillinger 1993-1994 Samhørighedsfond 
pr« 
Grækenland 
Spanieji 
Irland 
Portugal 
lait 
Teknisk 
bistand Miljø 
Mio. ECU 
8.1 
519.3 
71.8 
134.1 
923.4 
-% 
60 
51 
43 
40 Transport 
Mio. ECU 
134 
498.9 
96 
200 
929 
-% 
40 
49 
57 
60 Fordeling i alt 
Mio. ECU 
332.1 
1018.2 
167.8 
334.3 
1852.587 
13.337 % 
17.92 
54.95 
9.05 
18.05 
99.97 
Af det samlede Samhørighedsfond-budget (15,15 mia. ECU) blev 
forpligtelsebevillingerne for finansårene 1993 og 1994 sat til henholdsvis 1.565 mia. 
ECU og 1,853 mia. ECU. I 1994 blev de ovenfor viste disponible ressourcer brugt til at 
finansiere 51 projekter, hvoraf 20 blev gennemført i Grækenland, 9 i Spanien, 9 i Irland 
og 13 i Portugal. 
175 Rådets forordning I20F I 16-1/94 al" 16.5.1994, f£FT L 130, 25.5.1994 
103 

BILAG 6 FÆLLESSKABETS INITIATIVER 
INTERREG II, der kombinerer funktionerne i INTERREG I OG REGEN, sigter mod 
at fremme samarbejdet på tværs af grænserne mellem regioner med fælles interesser og 
hjælpe områder ved Unionens interne og eksterne grænser (NUTS III-områder ved 
interne og eksterne landegrænser og NUTS III-områder ved havgrænser) med at løse 
specifikke problemer, som opstår ved deres forholdsvis isolerede beliggenhed i 
sammenligning med andre nationaløkonomier i EU. For det andet sigter initiativet på at 
etablere energinetværk. Den planlagte bevilling for 1994-1999 til samarbejde på tværs 
af grænserne er på 2.4 mia. ECU, hvoraf 1,8 mia. ECU vil gå til mål nr. 1-regioner. 
EU's og medlemsstaternes samfinansiering af foranstaltningerne kan være i forholdet 
75%:25% i mål nr. 1-regioner og 50%:50% i mål nr. 2- og 5b-regioner. 
Foranstaltninger på tværs af landegrænserne til fordel for turismen, inkl. 
bondegårdsturisme, er blandt de støtteberettigede foranstaltninger. Under INTERREG I 
resulterede dette i støtte til foranstaltninger som for eksempel udvikling og drift til 
turismeformål af naturparker, som gennemskæres af en grænse. 
LEADER-Initiativet vedrører udvikling af landdistrikter og er baseret på 
udviklingsprojekter, der gennemføres af grupper på lokalt plan. Målet med dette 
initiativ er udvikling af innovative demonstrationsprojekter, som anvender en "bottom-
up"-metode, og som nemt kan overføres til andre områder for at fremme andre 
aktiviteter end landbrug i disse egne, inden for rammerne af erhvervelse af 
færdigheder, innovationsprogrammer for landdistrikter, herunder udvikling af turisme i 
landdistrikter, tværnationalt samarbejde og netværksarbejde. Af de 217 grupper har 71 
medtaget udviklingsforanstaltninger for turisme i landdistrikter i deres projekter. I 25 
af disse projekter indtager turismen førstepladsen. Arbejdsprogrammer, som af de 
forskellige grupper blev præsenteret i 1991, er nær ved afslutningen i 1994. 
Denne metode lader til at være baseret, på det faktum, at masseturismen tilsyneladende 
står over for visse vanskeligheder, og at en del af turisterne vender sig bort fra de 
overbefolkede sportsgrene på jagt efter andre typer landskaber og kontakter. Dette 
åbner nye muligheder for turismen i landdistrikter, forudsat at denne kan opfylde disse 
behov. 
Et eksternt organ står for koordineringen af Fællesskabets netværk, der tager sigte på 
formidling af know-how og god praksis. I løbet af perioden 1991-1994 har turisme i 
landdistrikter været et nøgleelement i netværksaktiviteterne. 
Med grundlag i LEADER I (der havde et budget på 400 mio. ECU for perioden 1991-
1993) dækker LEADER II mål nr. 1- og 5b-regioner og har en planlagt bevilling på 
1,4 mia. ECU (finansieret af EFRU, EUGFL og ESF). Der er afsat 900 Mio. ECU til 
mål nr. 1-regioner og yderligere 35 mio. ECU til støtte af aktiviteter inden for 
Fælleskabets netværk og nationale netværk, som er oprettet til udveksling af erfaringer 
og know-how. 
Finansiel bistand (op til 75% i mål nr. 1-regioner og op til 50% i mål nr. 5b-regioner) 
vil blive stillet til rådighed for "lokale aktionsgrupper" (som defineret i LEADER I, 
dvs. grupper af offentlige eller private samarbejdspartnere, som er involveret i at 
udtænke innovative foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne) og også organer i 
landdistrikterne, i den offentlige og private sektor (f.eks. lokale myndigheder og 
handelskamre), forudsat at deres mere specialiserede arbejde bidrager til udvikling af 
lokale landdistrikter. 
105 
De fleste LEADER Il-programmer er allerede blevet godkendt til mål nr. 1- og 5b-
regioner. Antallet af nye lokalgrupper og deres planer kendes endnu ikke, men alle 
programmerne forudser gennemførelse af turismerelaterede foranstaltninger. Dette 
betyder et udvidet fokus på turisme i landdistrikter, baseret på udvikling af lokale 
ressourcer og potentielle kulturelle muligheder. 
Initiativet REGIS II (Poseidom, Poseima og Posican) søger, med en planlagt bevilling 
på 600 MECU for perioden 1994-1999, at udvirke en tættere integrering i Fællesskabet 
af de fjerneste af Frankrigs oversøiske besiddelser, Azorerne, Madeira og De 
Kanariske Øer. De foranstaltninger, der er udpeget til at modtage støtte er økonomisk 
divesificering, konsolidering af forbindelserne til resten af Fællesskabet, samarbjde 
med fjerne regioner, forholdsregler mod naturkatastrofer samt erhvervsfaglig 
uddannelse. Turismen er blevet identificeret både som middel til økonomisk 
diversificering, "udvikling af "opdagelses rejser "/eventyrturisme" og som et område 
for erhvervsfaglig uddannelse. 
RECHAR II har for perioden 1994-1997 en planlagt bevilling på 400 mio. ECU 
(EFRU- og ESF-ressourcer) med ekstra ressourcer stillet til rådighed i form af tilskud 
fra Fællesskabet og lån fra Den Europæiske Investeringsbank og under EKSF-traktaten 
til støtte for en omlægning af økonomien i de kulmineområder i EU, som er hårdest 
ramt af industriel tilbagegang og arbejdsløshed, og som er udpeget under RECHAR I 
(dvs. 28 kulminedistrikter i seks medlemsstater). Meningen med den kortere periode er 
at muliggøre en nyvurdering af de kulminedistrikter, som er i vanskeligheder. Andre 
kriterier for støtteberettigelse er: tab af mindst 1.000 arbejdspladser i kulminer siden 
1.1.1990, tab af mindst 1.000 arbejdspladser mere på et senere tidspunkt, yderligere 
tab af arbejdspladser i kulminer i fremtiden. Bortset fra miljømæssige forbedringer og 
genopbygning er fremme af turistaktiviteter og navnlig sådanne med tilknytning til den 
idustrielle arv blevet udpeget som støtteberettigede foranstaltninger. 
RESIDER II (1994-1999). Dette initiativ har en planlagt bevilling på 500 mio. ECU og 
sigter mod at støtte den økonomiske og sociale udvikling af regioner, som er i 
tilbagegang på grund af stålindustriens sammenbrud. Prioriterede aktionsområder er 
miljøet, nye økonomiske aktiviteter og menneskelige ressourcer. Støtteberettigede er 
regioner under mål nr. 1,2 og 5b, som har oplevet tab af mindst 1000 arbejdspladser i 
stålindustrien, og som er udsat for en høj arbejdsløshed, miljømæssig nedbrydning og 
isolation. Følgende direkte eller indirekte relaterede foranstaltninger erklæret 
støtteberettigede: rehabilitering af industribygninger, støtte til jobskabelse og 
virksomhedsetablering såvel som fremme af turistaktiviteter, navnlig sådanne som er 
baseret på industriel arv. 
KONVER (1993-1997). 500 mio. ECU er blevet tildelt for perioden 1994-1997 
(mindst 250 mio. ECU er beregnet på regioner under mål nr. 1,2 og 5b) til støtte for 
den økonomiske diversificering af områder som er stærkt afhængige af 
forsvarssektoren, navnlig gennem omlægning af økonomiske aktiviteter og opmuntring 
til kommercielt levedygtige aktiviteter i alle industrisektorer med undtagelse af 
aktiviteter, som eventuelt har militære anvendelsesmuligheder. Også under dette 
initiativ er aktioner til fremme af turismen støtteberettigede. Den 21.12.1994 blev der 
taget beslutning om listen over støtteberettigede zoner og den finansielle bevilling, og 
hensigten var, at programmerne skulle være forelagt senest den 1.3.1995. 
PESCA har et budget på 250 mio. ECU for perioden 1994-1999, og hensigten er at 
støtte fiskeindustrien til at overvinde de sociale og erhvervsmæssige følger af den 
106 
strukturelle krise (dvs. fiskeflåders overkapacitet, stor gældsætning i industrien såvel 
som de skrøbelige økonomier i mange kystegne), som den i øjeblikket står over for. De 
disponible ressourcer vil blive givet til regioner, som er afhængige af fiskeriet, i 
områder under mål nr. 1, 2 og 5b. To af de støtteberettigede foranstaltninger udpeger 
turismen som et middel til økonomisk diversificering, eksempelvis omlægning af 
fiskerihavne til nye aktiviteter som f.eks. turisme, dvs. baseret på sport eller maritim 
arv og investering i produktion inden for industrien med fremme af diversificering i 
turismeaktiviteter. 
URBAN - målet med dette initiativ er at genoplive den samfundsøkonomiske struktur i 
kriseramte byområder ved hjælp af en koordineret global metode. Med en planlagt 
bevilling på 600 mio. ECU, hvoraf 400 mio. ECU er beregnet på regioner under mål 
nr. 1 og de 200 mio. ECU på andre områder. Cirka 70 større byer vil modtage 
finansiel støtte. Hovedmålsætningen er at støtte og skabe beskæftigelse. Således ydes 
der støtte til etablering af nye økonomiske aktiviteter, jobskabelse for lokale 
indbyggere og støtte til infrastrukturen og miljøet i forbindelse med disse 
målsætninger. Skønt det ikke nævnes specifikt, har turismen som økonomisk aktivitet 
del i dette initiativ. 
SME er en kombination af de tidligere initiativer Télématique, Prisma og Stride og har 
et budget på 1000 mio. ECU (hvoraf 800 mio. er afsat til regioner under mål nr. 1). 
Det er specifikt orienteret til at yde bistand til små og mellemstore virksomheder med 
250 ansatte eller derunder. De fleste turismevirksomheder falder ind under denne 
kategori, idet det ofte drejer sig om mikrovirksomheder med 1-9 ansatte. I betragtning 
af SMV'ers potentiel for at skabe beskæftigelse og konkurrere på internationale 
markeder, i overensstemmelse med hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og 
beskæftigelse, yder dette initiativ navnlig bistand til mål nr. 1-regioner med henblik på 
at hjælpe små firmaer til at tilpasse sig det indre markeds krav og blive 
konkurrencedygtige på internationale markeder. Initiativet identificerer syv prioriterede 
støtteområder: produktionssystemer, adgang til nye markeder, samarbejde med 
leverandører og kunder, adgang til finansiering og kredit, større miljømæssig 
bevidsthed og samabejde med forskningscentre. 
Beskæftigelse og bedre leve- og arbejdsvilkår. Dette initiativ, der omfatter 
BESKÆFTIGELSE-NU, BESKÆFTIGELSE-HORISONT OG BESKÆFTIGELSE-
UNGDOMSSTART, trækker kraftigt på retningslinierne i hvidbogen om vækst, 
konkurrenceevne og beskæftigelse i sit forsøg på at udvikle menneskers vilkår, 
forbedrede arbejdsmønstre og gennemførelsen af tværnationale foranstaltninger til 
støtte for en genoplivning af beskæftigelsen, større solidaritet og lige muligheder for 
kvinder på arbejdsmarkedet. Gennem en indfaldsvinkel, der dækker hele Fællesskabet, 
er initiativet også via den tværnationale dimension og fremme af netværk for den 
offentlige og den private sektor beregnet som supplement til strukturfondenes mål 
nr. 3. 
107 
De enkelte elementer i dette initiativ er beregnet på at lette adgangen til 
arbejdsmarkedet for de grupper, som har særlige vanskeligheder: NU skal skabe lige 
muligheder for beskæftigelse for kvinder, HORISONT drejer sig om de grupper, som 
er truet af social udelukkelse, handicappede, narkomaner, hjemløse, flygtninge og 
immigranter, omrejsende, straffede, og UNGDOMSSTART søger at integrere unge 
under 20 år på arbejdsmarkedet. 
Man har allerede erkendt, at turismen byder på muligheder som kilde til jobskabelse, 
og at den selv på lokalt niveau giver adgang til ovennævnte grupper og meget let kunne 
inkorporeres i de foranstaltninger, som er gennemført under alle elementerne i dette 
initiativ. Hvert enkelt element vil generelt iværksætte foranstaltninger, som vil føre til 
bedre organisering af oplærings-, vejlednings- og ansættelsessystemer, støtte til 
vejlederuddannelser, støtte til oprettelse og etablering af firmaer og information og 
kommunikation for alle involverede parter. 
Den planlagte bevilling på 1,400 mio. ECU (370 mio. ECU til Beskæftigelse-Nu, 700 
mio. til Beskæftigelse-Horisont og 300 mio. ECU til Beskæftigelse-Ungdomsstart) vil 
dække hele Unionen, men navnlig mål nr. 1-regioner (800 mio. ECU) Sidste frist for 
indgivelse af ansøgninger var fastsat til udgangen af april 1995. 
ADAPT er et betydningsfuldt initiativ med et budget på 1,400 mio. ECU (400 mio. til 
mål nr. 1) for 1994-1999, og meningen med det er at supplere strukturfondenes ny måi 
nr. 4. Det har fire indbyrdes relaterede målsætninger: fremskyndelse af tilpasningen af 
arbejdsstyrken til den industrielle forandring; forbedring af konkurrenceevnen for 
industri, seervicefag og handel; bedre kvalifikationer, øget fleksibilitet og mobilitet til 
forebyggelse af arbejdsløshed; foregribelse og fremskyndelse af nye jobs og nye 
aktiviteter, navnlig blandt SMV'er ved hjælp af uddannelses-, oplærings- og 
beskæftigelsesprogrammer. ADAPT-projekter forventes at være innovative, at have en 
tværnational dimension og påviselig gennemsigtighed og effektivitet. De udvalgte 
projekter vil være berettigede til delvis finansiering (75% i mål nr. 1-regioner og 50% 
i andre). 
108 
176 BILAG 7 EKSF-LÅN ART. 56 (TURISMESEKTOREN) (*) 
Land 
Tyskland 
Østrig 
Belgien 
Danmark 
Spanien 
Frankrig 
Finland 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Holland 
Portugal 
UK 
Sverige 
~ Beregnet 
antal jobs 
431 
394 
109 
158 
153 
1893 
3138 Investering i 
mio. national 
valuta 
DM 137.05 
FB 4062.78 
ESA 3057.33 
FF 82.43 
LIT 29603.23 
LST 124.25 Lånebeløb i mio. 
national valuta 
DM 13.41 
FB209.10 
ESA 450.00 
FF 15.83 
LIT 8772.00 
LST 28.05 Lånebeløb i 
mio. ECU 
7,21 
5,46 
2,77 
2,43 
4,01 
33,27 
55,15 Rentegodt­
gørelse i mio. 
ECU 
0,97 
0,52 
0,28 
0,31 
0,29 
3,77 
6,14 
(*) Lån overført fra 1985 indtil 1994 
176 Der gøres opmærksom på, at tildelingen af EKSF-lån til omlægning i henhold til art. 56.2 er 
begrænset til projekter vedrorende EFSF's beskæftigelsesområde. 
109 

BILAG 8 "EC INVESTMENT PARTNERS" ELLER ECIP 
Nedenstående tabeller giver et overblik over samtlige projekter vedrørende turisme, 
som er finansieret indtil 1994. 
Facilitet 1: Finansiering til udpegning af projekter eller samarbejdspartnere 
ECIP nr. 
52 
53 
254 
274 
720 
962 
1533 
1583 
lait Land 
Mexico 
Cypern 
Vietnam 
Tyrkiet 
Brasilien 
Marokko 
Marokko 
Sydafrika 
8 Region 
Latinamerika 
Middelhavet 
Asien 
Middelhavet 
Latinamerika 
Middelhavet 
Middelhavet 
Afrika Projektets aktivitetsområde 
Turisme generelt 
Turisme - sundhedsfremme 
Turisme generelt 
Turisme generelt 
Turisme generelt 
Turismeaktiviteter i forb. m. fiskeri 
Forretningsturisme 
Fremme af miljøturisme og 
"eventyr"-turisme Udvæl­
gelse 
8/11/89 
8/11/89 
5/12/91 
23/05/91 
11/02/93 
8/10/93 
12/12/94 
25/11/94 Beløb 
godkendt 
(i ECU) 
18,270 
23,000 
87,671 
61,100 
100,000 
43,205 
27,404 
18,675 
379,325 
Facilitet 2: Finansiering af gennemførlighedsundersøgelser 
ECIPNr. 
987 
162 
385 
420 
521 
557 
572 
627 
645 
655 
685 
796 
849 
646A 
646 B 
lait Land 
Egypten 
Jugosla­
vien 
Tyrkiet 
Mexico 
Tyrkiet 
Chile 
Mexico 
Cypern 
Cypern 
Filippin­
erne 
Vietnam 
Honduras 
Tunesiena 
Cypern 
Cypern 
15 Region 
Middelhavet 
Middelhavet 
Middelhavet 
Latinamerika 
Middelhavet 
Latinamerika 
Latinamerika 
Middelhavet 
Middelhavet 
Asien 
Asien 
Latinamerika 
Middelhavet 
Middelhavet 
Middelhavet Beskrivelse af projektet 
Opførelse og drift af en 
turismelandsby 
Udvikling af turisme i Brioni Park 
Turisme: udvikling af 
beboelseskvarter, internationalt hotel 
og tilhørende faciliteter 
Integreret turistcenter 
Turisme genenrelt 
Pilotprojekt for landbrugsturisme 
Yachtsejlads ved Det Rode Hav 
Økoturisme og søsport i Nathem 
Palawan 
Hotelprojekt i Ho-Chi-Minh City 
Nationalpark med forlystelser og 
fritidsfomojelser 
Pensionisllandsby med lægetilsyn 
Pensionistlandsby med lægetilsyn Udvælgelse 
1/07/93 
23/10/90 
23/01/92 
12/03/92 
17/07/92 
11/08/92 
11/08/92 
13/11/92 
4/12/92 
4/12/92 
30/07/93 
16/07/93 
112/11/9 
3 
4/12/92 
3/12/93 Beløb 
godkendt 
(i ECU) 
29,167 
155,406 
250,000 
91,829 
9,000 
24,171 
250,000 
131,750 
13,473 
97,000 
21,739 
206,750 
168,100 
18,700 
11,146 
1,478,231 
Facilitet 3: Finansiering af Kommissionens deltagelse i investeringen 
ECIPNr. 
38 
188 
1 nit Land 
Thailand 
Egypten 
2 Region 
Asien 
Middelhavet Beskrivelse af projektet 
Oprettelse af en ferielandsby 
Udviklingsfond for turismesektoren Udvæl­
gelse 
28/06/89 
18/12/90 Belob 
godkendt 
(i ECU) 
500,000 
500,000 
1,000,000 
111 
Finansierede projekter i alt 1989-1994. 
Interventionstype Antal deltagere i finansiering Beløb 
Facilitet I 8 379,325 
Facilitet 2 \5 1,478,231 
Facilitet 3 2 1,000,000 
F ALT 25 2,857,556 
112 
BILAG 9 SUBVENTIONER TIL AVS- OG OLT-LANDE I FORBINDELSE MED 
UDVIKLINGSPROGRAMMER OG -AKTIONER (1990-1994) 
Land/Region 
AFRIKA 
Botswana 
Botswana 
Burkina Faso 
Elfenbenskysten 
Djibouti 
Gabon 
Gabon 
Gambia 
Gambia 
Guinea 
Kenya 
Namibia 
Namibia 
Niger 
Senegal 
Sierra beone 
Tanzania 
Tanzania 
Tchad 
Togo 
Zambia 
Zambia 
Zimbabwe 
Regionalt 
Regionalt 
Afrika i alt Projekt (Tusind ECU) 
1990 1991 1992 1993 1994 
A - - 60 40 56 
B .... 56 
A 32 
A 60 
A 11 - -
B ... 60 -
A ... 20 -
B 55 
G ... 960 -
B .... 60 
B .... 49 
A ... 16 -
E . . . 375 
C. 35 
D - - 1.960 
E 160 
B 36 
A/B .... 420 
B ... 46 . 
A 16 
B ... 30 -
E .... 193 
E 322 
F 180 
B 115 I ait (ECU) 
100 
56 
32 
60 
11 
60 
20 
55 
960 
60 
49 
16 
375 
35 
1.960 
160 
36 
420 
46 
16 
30 
193 
322 
180 
115 
5.367 
Land/Region 
INDISKE OCEAN 
Madagascar 
May otte 
Seychellerne 
Seychellerne 
Regionalt 
Regionalt 
Indiske Ocean i alt Projekt (tusind ECU) 
1990 1991 1992 1993 1994 
E ... 443 710 
A 36 
B 20 
E - - - 150 
B 60 
G ... 6.239 Total (ECU) 
1.153 
36 
20 
150 
60 
6.239 
7.658 
Land/Region 
STILLEHAVET 
Solomon 
Regionalt 
Stillehavet i alt Projekt (tusind ECU) 
1990 1991 1992 1993 1994 
B - 28 1 -
G - - 11.530 Total (ECU) 
29 
11.530 
11.559 
113 
Land/Region Projekt (tusind ECU) 
CARAIBIEN 1990 1991 1992 1993 1994 | I alt (ECU) 
Anguilla Â" 14 Î6 20 - - 50 
Antigua &B A 12 32 44 
Hollandske Antiller 94 - 94 
Hollandske Antiller B 3 3 
Hollandske Antiller G* 19.150 - - - - *I9.1 
Hollandske Antiller D 5 5 
Aruba A - - 165 - - 165 
Aruba B 57 ... 57 
Aruba D 2 2 
Aruba I 96 96 
Barbados A - 26 - - - 2(3 
Belize B .... 60 60 
Dominique A 30 30 
Grenada E 15 - - - - 15 
Grenada G 979 308 812 - - 2.099 
St. Kitts & N A 36 36 
Trinidad & Tobago G - 1.000 - - - 1.000 
Regionalt B 60 60 
Regionalt G 12.000 - - - - 12.000 
Regionalt D - - 624 - - 624 
Regionalt F ... -32 32 
Regionalt B 54 54 
Regionalt I .... 80 80 
Caraibien i alt 35.782 
Land/Region 
Regionalt AVS/OLT 
i alt 
AVS 
O LT 
I ALT Projekt (tusind ECU) 
1990 1991 1992 1993 1994 
I 2.381 2.911 3.011 3.106 3.204 
1 198 432 720 800 897 
35.054 4.839 7.970 23.665 6.498 I alt (ECU) 
14.613 
3.047 
78.026 
Bogstavforklaring 
A messe 
B projektering og planlægning 
C dokumentation 
D markedsføring 
E teknisk bistand og samarbejde 
F konference 
G udviklingsprogram 
H uddannelse 
I deltagelse i turistarrangementer inden for det integrerede regionale udviklingsprogram for erhverv og 
tjenesteydelser (messer, teknisk bistand, reklame, seminarer) 
J tværnationale rundture 
* heraf 8.800 lån 
114 
BILAG 10 EKSEMPLER PÅ STIMULERENDE FORANSTALTNINGER UNDER KALEJDOSKOP-PROGRAMMET 
Kalejdoskop Forbedring og 
formidling til et bredere 
publikum 
- støtte til kunstneriske 
begivenheder med 
symbolsk betydning Netværk og 
partnerskaber 
- støtte til kunstneriske 
begivenheder organiseret 
i partnerskaber 
- møder og udveksling af 
erfaringer mellem 
udøvende og andre 
samarbejdspartnere på 
området (herunder 
projekter til fordel for 
mindre begunstigede 
unge) Adgang til kultur 
- information 
- brug af multimedie-
faciliteter 
- bekæmpelse af social 
udelukkelse Forskning/uddannelse 
- højnelse af den 
kunstneriske uddannelses 
profil 
- videreuddannelse for 
udøvende kunstnere 
- rejselegater for kunstnere Samarbejde med 
tredjelande og 
internationale 
organisationer 
- støtte til samar­
bejdsaktiviteter inden 
for kunsten 
- deltagelse i netværk og 
partnerskaber 
115 

BILAG 11 FORSKNINGSTEKNOLOGIER TIL BRUG FOR MILJØBESKYTTELSE OG 
BEVARELSE AF DEN EUROPÆISKE KULTURARV 
Beskyttelse og bevarelse af den europæiske kulturarv er et vigtigt fælles problem for 
alle Den Europæiske Unions medlemsstater. Samtidig øges struslerne mod denne arv, 
og navnlig de materialer den er lavet af (hvad enten det er sten, papir, træ, metal, 
maleri eller mursten). 
Atmosfærisk forurening, urbanisering, tursime eller utilstrækkelige 
konserveringsmetoder spiller alle en rolle. På grund af miljøets indvirkning, der ikke 
kender nogen grænser, har Europa alt at vinde ved at samle deres bestræbelser og 
ressourcer i kampen for beskyttelse af deres kulturgenstande. , 
For at opnå dette er det nødvendigt at forstå de årsager og mekanismer, som gør, at de 
beskadiges, og at etablere en praksis, hvor vi har et solidt videnskabeligt og teknisk 
grundlag, ved at samle den internationale forskning på dette område. 
Inden for de sidste tre miljøforskningsprogrammer (1986-90, 1989-92, 1991-94) har 
omkring 130 førende laboratorier i EF-medlemsstaterne (såvel som i Sverige, Norge, 
Østrig og Schweiz) foretget denne form for internationale forsknngssamarbejde. (i 
Bilag 13 findes en liste over projekter, som modtog støtte i 1994). 
Målsætningerne på det forskningsområde, der modtager støtte under Miljø­
programmet vedrørende beskyttelse og bevarelse af den europæiske kulturarv er 
følgende: 
GENERELLE MÅLSÆTNINGER 
* at forstå og beregne årsager og mekanismer i forbindelse med miljømæssig 
ødelæggelse 
* at udvikle nye metoder til tilstandsvurdering, herunder virkningen af 
masseturisme, ved hjælp af analyse og evalueringsteknologier 
* at styrke det videnskabelige grundlag for behandling og indgriben med henblik 
på bevarelse og/eller restaurering. 
117 
FORSKNINGSPROJEKTER OM MILJØBESKYTTELSE OG BEVARELSE AF DEN 
EUROPÆISKE KULTURARV SOM ER FINANSIERET I 1994 
Koordinator 
Syremont SpA, IT 
Institut fur 
Instandhaltung 
GmbH, DE 
English Heritage, 
UK 
Gif ford and 
Partners Ltd, UK 
Birkbeck College, 
UK 
Akademiet for De 
Skønne Kunster, 
DK 
TNO, Bouw, NL 
Middlesex 
University, UK 
University of 
Patras, GR 
University of 
Manchester, UK 
Carl von Ossietzky 
Universitat 
Oldenburg, DE Partnere 
GR, ESP, 
IT, FR 
UK, GR, 
NL 
UK, IE, UK 
DE, PT, UK 
NL, IT 
FR, BE, UK 
BE, IT 
PT, AT, UK 
IT, ESP 
DK 
IT, ESP Projektets indhold 
Mikrostukturel nedbrydning af 
stenmonumenter, forårsaget af 
miljømæssige faktorer, undersøgt 
v.h.a. en nyudviklet, radarstøttet 
metodologi. 
Klassifikation af jordbunden i 
Europæiske udgravninger m.h.t. 
miljømæssig virkning og 
mulighederne for bevarelse af 
kulturarven. 
Træbehandling: forståelse af 
forholdet mellem dødningeur-billen, 
svampeangreb og træets ælde i 
europæiske historiske bygninger med 
henblik på at udvikle alternativer til 
gængse skadelige og ineffektive 
behandlingsmetoder. 
Efterbehandling af faste stenflader 
Miljøforskning med henblik på 
bevarelse af kunst 
Nedbrydning og bevarelse af 
plantegarvet læder 
Virkeevne af overfladebehandling til 
bevarelse af murstensbyggeri 
Partikelforurening og beskadigelse af 
sten 
Aflejring af gasser og partikler samt 
disses nedbrydende virkning på 
indendørs flader af kulturel og 
kunstnerisk værdi i museer. 
Udvikling af forbedrede 
bevaringsteknikker for arkæologisk 
jern. 
Biologiske og mineralogiske 
reaktioner på monumenter omkring 
Middelhavet. EF- bidrag 
(ECU) 
600,000 
518,000 
500,000 
164,000 
580,000 
480,000 
410,000 
471,000 
280,000 
300,000 
116,000 Varighed 
(Mdr.) 
30 
24 
36 
24 
36 
24 
24 
24 
24 
24 
24 
118 
BILAG 12 EF-HANDLINGSPROGRAM TIL BEVARELSE AF KULTURARVEN 
RAPHAEL PROGRAMMET 
I. Udvikling og 
fremme af Europas 
kulturarv II. Netværk og 
partnerskaber III. Adgang til 
kulturarven IV. Innovation, 
videreuddannelse 
og erhvervsfaglig 
mobilitet. V. Samarbejde 
med tredjelande 
og internationale 
organisationer 
Fremme af 
udviklingen og 
indsamling af 
eksempler på 
bedste praksis samt 
skabelse af et 
gunstigt miljø for 
bevarelsen af den 
kulturelle arv. Bidrage til 
forbedret 
tværnationalt 
samarbejde, 
udveksling og 
indsamling af 
erfaringer samt 
præsentation af 
den europæiske 
dimension af 
kulturarv. Fremme af 
projekter for øget 
bevidsthed med 
europæisk 
dimension samt 
fremme af brugen 
af avancerede 
infor-mations- og 
kommunikations­
teknologier og -
tjenester. Fremme af 
udvekslingen af 
erfaringer og af 
mobilitet og 
videreuddannelse 
for 
professionelle, 
som arbejder med 
kulturarv. Udvikling af 
projekter sammen 
med tredjelande 
og etablering af 
synergier med 
aktiviteter, som 
iværksættes af 
internationale 
organisationer, 
navnlig Europa­
rådet. 
119 

BILAG 13 LIFE 1994: FREMME AF BÆREDYGTIG TURISME, IVÆRKSÆTTELSE 
PROJEKTREFERENCE EMNE STØTTEMODTAGER 
LIFE94/E/A152/E/01465/ASJ Integreret og bæredygtigt system CONSEJERJA DE MEDIO 
til udlægnig af græsgange i AMBIENTE Y URBANISMO 
Someidos naturparker Coronel Aranda s/n 
E - 33071 OVIEDO 
LIFE94/E/A152/E/I524/AND Den Tredje Ring. REMEN- Mancomunidad de Municipios 
forslag: Lokalt netværk af del Bajo Guadalquivir 
naturområder. Camino de San Benito, 
Finca S. José s/n 
E-41740 LEBRIJA 
LIFE94/E/A152/E/01462/BAL Gennemførlighedsundersøgelse CONSELL INSULAR DE 
og bæredygtig udviklingsplan MENORCA 
for øen Minorca (biosphære- Cami d'es Castell 28 
reservat) E - 07702 MA HON 
(MENORCA) 
LIFE94/F/A152/EU/00878 Natur- og nationalparker i Fédération des Pares Naturels 
Europa : et carta for en Régionaux de France 
bæredygtig turisme 4, rue de Stockholm 
F-75008 Paris 
LIFE94/F/A/152/F/00780/BRE Miljøforvaltning med henblik på Commune de Fouesnant 
en bæredygtig turisme på Isles F - 29170 FOUESNANT 
of Glénans 
LIFE94/F/A152/F/00798/BRE Drift og forbedring af jættestuer Ministère de la Culture 
og menhirs i Carnac. Hôtel de Blossac 
6, rue du Chapitre 
F - 35044 RENNES Cedex 
LIFE94/GR/A152/GR/01396/ Promotion af turistaktiviteter Municipality of Giannitsa & 
KEN med henblik på naturfredning i Municipality of Goumenissa 
bjergområdet Paiko Gonou Giota 2 
GR-581 00 GIANNITSA 
LIFE94/GR/A152/GR/01348/ Integreret miljøforvaltning af Municipality of Naoussa 
KEN Agios Nicolas Park - Araptisa 30, Dimarchias Square 
River GR - 592 00 NAOUSSA 
LIFE94/GR/A152/GR/01263/ Udvikling af miljøturisme i D.E.Y.A. SPARTA 
PEL økosystemet vedr. Kleomvrotou, 39 
vandløbsbredden i Evrotas nær GR - 171 00 SPARTA 
Sparta 
LIFE94/GR/A152/GR/0139/ Gennemførlighedsmodel til Greek Society of Caves 
MLTRG integrering af speleologiske Sina 32 
økosystemer i udviklingen af GR - ATHENS 
bæredygtige turistaktiviteter. 
LIFE94/IRL/A 152/0037/NWT Forvaltningsstrategi for en Sligo County Council 
bæredygtig brug af Lough Gill Council Offices, Riverside 
og tilhørende miljø Sligo, IRELAND 
LIFE94/IRL/A152IRL/00399/ Miljømærkning inden for Udaras na Gaeltacht, Furbo 
/WST turismen Galway, IRELAND 
121 
PROJEKTREFERENCE EMNE STØTTEMODTAGER 
LIFE94/IT/A152/IT/0029 Aktioner til fremme af VILLA DELLA CUPA-
bæredygtig turisme i FONTEMAGGIO s.r.l. 
marginaliserede landdistrikter Via Colle, 141 
I - 06020 Gaifana (PG) 
LIFE94/IT/A152/1T/00310 Rammer for tilgængelighed af REG. AUTONOMA DELLA 
dalene Veny og Ferret, med VALLE D'AOSTA ASS.TO 
henblik på en økologisk rigtig AMB.TE, TERRITORIO E 
brug af jorden TRANSPORTI 
Via Cerise, I 
I- IHOOAosta 
LIFE94/P/A152/P/0122/ALT Integreret metode til bæredygtig Cåmara Municipal de Evora 
turisme Praça do Sertorio 
P - 7000 EVORA 
LIFE94/P/A152/P/01234/CEN Økologiske turismeinitiativer fra QUERCUS - Associaçâo 
litoral kyst og ind i landet Nacional de Conservaçâo da 
Natureza 
Av. Emidio Navarro, 81 - 4_ G 
P - 3000 COIMBRA 
LIFE94/P/A152/P/01156/LIS Promotion af miljøvenlig QUERCUS - Associaçâo 
turisme i Alto Nabào Nacional de Conservaçâo da 
Natureza 
Apartado 112 
P - 2490 OUREM 
LIFE94/UK/A152/UK/00736 Parren Trail South Somerset District Council 
En kombination af kultur, kunst Brympton Way 
og bæredygtighed i det sydlige YEOVIL 
Somerset Somerset BA20 2HT, England 
122 
BlLA G14 THERMIE & ALTENER 1994: UDVALGTE PROJEKTER PÅ ENERGIOMRÅDET MED RELEVANS FOR TURISME 
Program 
THERMIE 
THERMIE 
THERMIE 
THERMIE Sektor 
Varige 
energikilder 
Varige 
energikilder 
Varige 
energikilder 
Varige 
energikilder Område 
Solenergi/ 
Termisk energi 
Hydroelek­
tronik 
Geotermik 
Geotermik Projekt Titel & Beskrivelse 
Optimised solar system for hotels in Algarve: i 
Installation af 304 m2 lufttomme indsamlingsrør til 
solenergi og et absoberingssystem, der fungerer som 
varmepumpe og producerer varme og varmt/koldt vand 
til konditionering af den omgivende luft. 
Modulopbyggede solvarmeystemer integreres i ,taget 
på 3 hoteller i overensstemmelse med Algarves \| 
traditionelle arkitektur. Forventet energiproduktion: 
237,000 kWh/år. 
RINO mini-hydroelectric scheme in Adamello National 
Park: 
Formålet er at udnytte naturlige ressourcer ved 
opførelse af et hydroelektrisk kraftværk i en 
nationalpark. Innovationen består i de foranstaltninger, 
der træffes til beskyttelse af miljøet i et yderst følsomt 
område. Forventet energiproduktion: 12,800,000 
kWh/år. 
Les's geothennic resources integral exploitation for use 
in a health resort hotel: 
Kombineret brug af geotermisk vand til opvarmning og 
balneologiske formål. Brønden, der skal bores i 300 m 
dybde, vil producere 50 m^/t ved 40C. Den fulde 
udnyttelse af geotermisk energi opnås ved et vandfald 
med forskellige svømmebassiner. Forventet 
energiproduktion: 103 toe/år. 
Public buildings and thermal resorts heating using the 
hot mineral waters located on the side of the North 
Pyrenean diapiric zone: 
Anvendelse af geotermisk energik de dækning af 
varmebehov i offentlige bygninger og kurbadesteder. 
Formålet med dette projekt er at installere 
produktionsanlægget og konstruere et 
distriktsopvarmningsnet. Forventet energiproduktion: 
502 toe/år. Projektets 
Beliggenhed 
Lisboa/Sagres -
Lisboa e Vale do 
Tejo 
Portugal 
Adamello -
Lombardia 
Italien 
Les - Catalufia 
Spanien 
St Paul lès Dax -
Aquitaine 
Frankrig Forslagsstillere 
- Joao Nascimento 
- Ambiente E 
Energia 
Estudos E Projectos 
LDA 
- Franzoni Filati 
- Balneario de 
Tredos SA 
- TRT SA 
- Universidad de 
Barcelons 
- Mairie de Saint 
Paul Dax 
- Geotherma SA EF-støtte 
(ECU) 
386,610 
451,590 
153,841 
275,263 
123 
Program 
THERMIE 
ALTENER Sektor 
Rationel brug 
af energi Område 
Bygninger Projekt Titel & Beskrivelse 
Bioclimatic design of a light take-down cover, with i 
perfect characteristics for an existing large-sized 
swimming pool placed at a seaside: 
Installation af en gennemsigtig overdækning, som 
justeres i forhold til behovet for indvinding af solvarme 
og belysning. Denne overdækning (termisk tæppe) er 
fremstillet af en udtrækkelig flade med reflekterende og 
diffunderende belægninger. Forventet energibesparelse: 
3,619,000 kWh/år. 
Aktioner til uddannelse og bevidstgørelse vedrørende 
varige energiformer inden for netlel af naturområder Projektets 
Beliggenhed 
Barcelona, Cataluna 
Perpignan, 
Languedoc-
Roussillon 
Spanien, Frankrig 
- Frankrig Forslagsstillere 
- Centre Natacio 
Mataro 
- Tecsol SA 
- Fédération des 
parcs naturels 
régionaux EF-støtte 
(ECU) 
200,000 
76,000 
124 

ISSN 0254-1459 
KOM(96) 29 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 16 
Katalognummer : CB-CO-96-031-DA-C 
ISBN 92-77-99866-0 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg