[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 29.6.2006

KOM(2006) 350 endelig

BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

Kvalitetsrapport udarbejdet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1221/2002 af 10. juni 2002 om ikke-finansielle kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service

BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

Kvalitetsrapport udarbejdet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1221/2002 af 10. juni 2002 om ikke-finansielle kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service

I henhold til artikel 8 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1221/2002 af 10. juni 2002[1]skal Kommissionen (Eurostat) forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport, hvori der gives en kvalitetsvurdering af de kvartalsdata, medlemsstaterne har indberettet.

I Det Monetære Udvalgs rapport om statistikkrav, der blev godkendt af Rådet (økonomi og finans) den 18. januar 1999, understregedes behovet for et omfattende statistisk informationssystem til støtte for den politiske beslutningstagning. I denne forbindelse blev der lagt stor vægt på kortfristede statistikker over medlemsstaternes offentlige finanser med det formål at udarbejde forenklede ikke-finansielle kvartalsregnskaber for sektoren offentlig forvaltning og service i henhold til reglerne i ENS 95. Arbejdet foregik i to etaper. Første etape var vedtagelsen af Kommissionens forordning (EF) nr. 264/2000 af 3. februar 2000[2]. I anden etape blev det fastlagt i forordning (EF) nr. 1221/2002, at data vedrørende de resterende ENS 95-transaktioner skulle indberettes[3].

Kvalitetsrapporten indeholder et generelt afsnit og et sammendrag af konklusioner og anbefalinger for hvert land. I det generelle afsnit forklares grundbegreber og tekniske emner, og der gives et resumé af afsnittet vedrørende de enkelte lande. Det bør nævnes, at en mere omfattende redegørelse vil blive lagt ud på Eurostats websted i løbet af 2006. Rapporten fokuserer på de flerdimensionale aspekter af kvalitet inden for statistik og bygger på de vigtigste kriterier, der almindeligvis anvendes til vurdering af kvaliteten[4]. De store linjer i rapportens struktur blev drøftet i og fastlagt i samarbejde med arbejdsgruppen vedrørende kortfristede statistikker over offentlige finanser.

Indhold

1. Institutionelle aspekter

2. Tilgængelighed og klarhed

3. Dataenes aktualitet og tidsmæssige dækning

4. Overensstemmelse

4.1. Overensstemmelse mellem kvartalsvise og årlige data

4.2. Overensstemmelse mellem foreløbige og endelige statistikker

5. Sammenlignelighed over tid

6. Nøjagtighed og pålidelighed

6.1. Datakildernes dækning

6.2. Metodologier og antagelser anvendt til udarbejdelse af statistiske skøn

6.3. Tilpasninger efter begreberne i ENS 95

6.4. Revisioner af statistikker

7. Konklusion og anbefalinger

Kvalitetsrapport

1. INSTITUTIONELLE ASPEKTER

KVARTALSVISE IKKE-FINANSIELLE REGNSKABER FOR OFFENTLIG FORVALTNING OG SERVICE UDARBEJDES AF DE NATIONALE STATISTISKE KONTORER I ALLE MEDLEMSSTATER UNDTAGEN BELGIEN (DEN BELGISKE NATIONALBANK på vegne af instituttet for nationalregnskab) og Spanien (økonomi- og finansministeriet). I en række medlemsstater bliver metodespørgsmål vedrørende kvartalsregnskaberne behandlet i arbejdsgrupper sammensat af repræsentanter for det nationale statistiske kontor, centralbanken og finansministeriet (på samme måde som for årsregnskaber). Ofte analyserer disse arbejdsgrupper desuden overensstemmelsen mellem de kvartalsvise ikke-finansielle og finansielle regnskaber[5].

2. TILGÆNGELIGHED OG KLARHED

Tilgængeligheden refererer til de fysiske betingelser for brugernes adgang til data, dvs. hvor de skal henvende sig, hvordan de afgiver bestilling på data, leveringstid, dataformat, og desuden om der sammen med dataene leveres metadata og metodebeskrivelser. På Eurostats websted offentliggøres for tiden medlemsstaternes data om skatter og sociale bidrag og sociale ydelser, som er omfattet af Kommissionens forordning (EF) nr. 264/2000. De resterende kvartalsvise ENS 95-transaktioner vil blive offentliggjort i begyndelsen af 2006.

Offentliggørelsespolitikken i medlemsstaterne kan beskrives således: 12 medlemsstater - Tjekkiet, Danmark, Spanien, Italien, Cypern, Malta, Nederlandene, Østrig, Slovenien, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige - offentliggør kvartalsvise ikke-finansielle regnskaber for offentlig forvaltning og service, men i nogle lande kun dele heraf (primært kvartalsvise data om skatter og sociale bidrag og sociale ydelser). En række medlemsstater - Litauen, Luxembourg, Nederlandene, Polen og Sverige - forventer at offentliggøre disse data eller udvide omfanget af dataserierne i 2006. Statistikkerne offentliggøres almindeligvis på de nationale statistiske kontorers websteder og primært på landenes eget sprog. Ud over dataene offentliggøres undertiden metadata eller korte metodebeskrivelser.

Eurostat har offentliggjort to metodemanualer vedrørende kvartalsregnskaber for offentlig forvaltning og service. Den første, Manual on Compilation of Taxes and Social Payments on a Quarterly Basis[6], blev offentliggjort i 2002 og omhandlede først og fremmest de transaktioner, som er omfattet af Kommissionens forordning (EF) nr. 264/2000. Senere blev der udsendt en Manual on quarterly non-financial accounts for general government , som omhandler alle de øvrige ENS 95-transaktioner. Den er bygget op på samme måde med metodologiske retningslinjer og beskrivelse af medlemsstaternes praksis for hver af delsektorerne i den offentlige forvaltning og service. Manualen vil blive tilgængelig for offentligheden på Eurostats websted i begyndelsen af 2006.

I henhold til de to forordninger om kortfristede statistikker over offentlige finanser skal medlemsstaterne til Eurostat indsende en beskrivelse af de kilder og metoder, der er anvendt til udarbejdelse af kvartalsdata, og nærmere oplysninger om eventuelle ændringer i den oprindelige beskrivelse, når de indberetter de reviderede data. Den eneste medlemsstat, som endnu ikke har fremsendt en beskrivelse af kilderne og metoderne vedrørende de transaktioner, der er omfattet af forordning (EF) nr. 1221/2002, er Irland.

3. DATAENES AKTUALITET OG TIDSMÆSSIGE DÆKNING

Aktualiteten afspejler intervallet mellem det tidspunkt, hvor dataene er tilgængelige, og det tidsrum, dataene refererer til. I henhold til forordningerne om kortfristede statistikker over offentlige finanser skal dataene indberettes til Eurostat senest 3 måneder efter udgangen af det kvartal, dataene refererer til.

Ser man på indberetningerne af kvartalsdata fra december 2004 til september 2005, leverede 15 medlemsstater rettidigt data om ikke-finansielle kvartalsregnskaber for offentlig forvaltning og service: Danmark[7], Tyskland, Grækenland, Irland, Italien, Letland, Luxembourg, Malta, Nederlandene, Portugal, Slovenien, Slovakiet, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige. Andre medlemsstaters indberetninger (Belgien[8], Tjekkiet, Spanien, Frankrig, Cypern, Ungarn, Østrig og Polen) skete med 3-5 dages forsinkelse ved mindst en af indberetningerne. For Litauens vedkommende var alle fire indberetninger i gennemsnit 5 dage forsinket. Eurostat er i øjeblikket ved at gennemgå data, som Estland netop har leveret. Det bør nævnes, at nogle lande (Tyskland, Slovenien og Sverige) indberetter deres data indtil 20 dage før tiden alt efter kvartal.

Angående den tidsmæssige dækning af data om skatter, sociale bidrag og sociale ydelser skal medlemsstaterne i henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. 264/2000 levere kvartalsdata til Eurostat fra første kvartal af 1991. De nye medlemsstater skal i overensstemmelse med det reviderede ENS 95-indberetningsprogram[9] levere data fra og med 1995. Angående de resterende ENS 95-transaktioner (artikel 6 i forordning (EF) nr. 1221/2002) skal der leveres kvartalsdata fra og med første kvartal af 1999.

Grækenland, Spanien, Irland, Luxembourg og Sverige mangler stadig at indberette historiske dataserier. Kravene vedrørende data om de øvrige ENS 95-transaktioner (forordning (EF) nr. 1221/2002) har de fleste lande opfyldt. For Cyperns, Ungarns og Maltas vedkommende vedrører de manglende tidsrækker perioden 1999-2003 (Malta mangler kun for 1999). For Sloveniens vedkommende er der store mangler i dataene vedrørende en række ENS 95-transaktioner. Cypern og Ungarn tegner sig for de største huller i leveringen af data.

4. OVERENSSTEMMELSE

Overensstemmelse er et udtryk for, hvor egnede statistikker er til at blive kombineret på forskellige måder og til forskellige formål.

4.1. Overensstemmelse mellem kvartalsvise og årlige data

Det er anført i begge forordninger, at der skal være overensstemmelse mellem kvartalsdata og de tilsvarende årlige data (henholdsvis artikel 3 og 4). Ser man nærmere på overensstemmelsen mellem kvartalsvise og årlige data, kan man konkludere, at der stadig er visse uoverensstemmelser mellem bestemte transaktioner i Danmark, Luxembourg, Polen, Sverige og Det Forenede Kongerige før 1999.

I dataene for 1999 og herefter er der konstateret uoverensstemmelser mellem transaktioner i følgende medlemsstater: Tjekkiet for så vidt angår flere ENS 95-transaktioner (2003 og 2004), Danmark (D.211 i 2003), Irland (fortrinsvis P.2 og D.4 i alle tidsserier), Polen (en del uoverensstemmelser før 2001) og Det Forenede Kongerige (uoverensstemmelser fortrinsvis for D.4, D.5 og D.7 i alle tidsserier). Slovakiet er den medlemsstat, der har haft flest uoverensstemmelser mellem kvartalsvise og årlige data. Dette skyldes primært, at data vedrørende D.4, D.7 og D.9 ikke er blevet konsolideret på kvartalsbasis for perioden 2001-2004.

4.2. Overensstemmelse mellem foreløbige og endelige statistikker

For at kunne vurdere, om der var markante afvigelser mellem de endelige og foreløbige statistikker, analyserede man den gennemsnitlige revision af en værdi (både den absolutte og nominelle værdi) efter to år, dvs. efter otte kvartaler. Det bør nævnes, at denne beregning kun kunne foretages for de medlemsstater, som har indberettet data for mindst otte kvartaler for hver af ENS 95-transaktionerne[10].

For de medlemsstater, som har foretaget markante revisioner i denne periode, refereres der til de ENS 95-transaktioner, som har haft markant indflydelse på enten de samlede udgifter eller samlede indtægter (eller begge). Denne indikator kan anvendes ved vurderingen af revisionernes virkning, specielt volatiliteten af den vigtige saldopost B.9 (fordringserhvervelse, netto)[11]. Forskellige faktorer har indflydelse på revisioner. For kvartalsstatistikker er der ikke blot tale om tilgængeligheden af endelige årsregnskaber, men også andre faktorer som opdatering, kvalitetsanalyser, ændringer i datakilder eller metoder, justeringer af ENS 95-begreber mv. Et vigtigt fællestræk ved de to forordninger er, at der skal anvendes direkte kilder til udarbejdelse af ikke-finansielle regnskaber for offentlig forvaltning og service, og at der ikke kan indberettes sæsonkorrigerede tal til Kommissionen ( rådata) .

Sammenfattende kan det siges, at i det omfang der forelå data til gennemførelse af denne analyse, kan man fastslå, at den gennemsnitlige absolutte revision af B.9 varierede mellem 0,2 % og 0,4 % af bruttonationalproduktet (BNP) for Belgien, Tyskland, Frankrig og Det Forenede Kongerige. For en anden gruppe af medlemsstater - Danmark, Spanien, Nederlandene, Portugal og Finland - udgør den gennemsnitlige absolutte revision over to år mellem 0,6 % og 0,9 % af BNP. For en tredje gruppe landes vedkommende er den gennemsnitlige absolutte revision over 1 % af BNP. Denne gruppe omfatter Grækenland (3,2 %), Italien (1,5 %), Letland (2,1 %), Luxembourg (8,1 %), Østrig (1,1 %) og Sverige (1,2 %). Ser man på det aritmetiske gennemsnit af revisioner af værdierne to år senere, vil virkningerne almindeligvis være af mindre omfang. I denne periode kunne de største gennemsnitlige revisioner registreres i Grækenland (-3,2 %)[12], Luxembourg (5,7 %) og Sverige (1,2 %).

Målsætningen for disse statistikker ville være at minimere forskellene mellem de første skøn og de endelige tal for hvert kvartal. Selv om der ikke foretages nogen tilsvarende kvalitetsvurdering for årlige statistikker, har det ikke-vejede gennemsnit af absolutte revisioner af medlemsstaternes årlige underskud siden 1999 ligget på 0,27 % af BNP efter seks måneder, 0,34 % efter et år og 0,43 % efter 18 måneder.

5. SAMMENLIGNELIGHED OVER TID

Sammenlignelighed har til formål at måle virkningen af forskelle i anvendte statistiske begreber og måleværktøjer/-procedurer, når statistikker sammenlignes mellem geografiske områder, ikke-geografiske områder eller over tid. I forordning (EF) nr. 1221/2002 er der fastlagt en overgangsperiode for de medlemsstater, som ikke er i stand til at anvende de kilder og metoder og/eller at overholde de tidsfrister, der er fastsat i forordningen. Der skulle først indberettes "bedste kvartalsskøn", og herefter gradvist inkorporeres alle nye data, som blev tilgængelige under etableringen af et forbedret system. Overgangsperioden sluttede den 31. marts 2005 (artikel 9, stk. 4).

For de fleste medlemsstaters vedkommende har der ikke været rapporteret brud[13] i tidsserier i indberetningsperioden. Undtagelser herfra er Tjekkiet (fra 2003 blev der taget nye kilder til kvartalsdata i anvendelse), Spanien (fra 2000 nyt basisår), Nederlandene (revision af basis mellem 2000 og 2001; anvendelse af nye datakilder), Polen (ny metodologi taget i anvendelse i 2004) og Portugal (2000: nyt basisår).

6. NØJAGTIGHED OG PÅLIDELIGHED

6.1. Datakildernes dækning

Angående anvendelse af datakilder fremgår det af artikel 3 i Kommissionens forordning (EF) nr. 264/2000, at kvartalsdata om skatter og sociale bidrag og sociale ydelser skal være baseret på direkte oplysninger fra basiskilder, f.eks. offentlige regnskaber eller administrative kilder, som for hver kategori repræsenterer mindst 90 % af beløbet for hele kategorien. I henhold til forordning (EF) nr. 1221/2002, som omhandler alle de resterende ENS 95-transaktioner, skal kvartalsdataene i størst mulig omfang baseres på direkte oplysninger fra basiskilder med det formål for hvert kvartal at minimere forskellene mellem de første skøn og de endelige tal, når det er relevant.

De fleste medlemsstater opfylder 90 %-kriteriet for skatter og sociale bidrag og sociale ydelser, især skatter (D.2, D.5, D.91). Kategorien sociale ydelser (D.62) er mere problematisk, især for Belgien (87 %), Frankrig (85 %) og Irland (75 %).

I forordning (EF) nr. 1221/2002 er der ikke så strenge krav til direkte oplysninger. Det fremgår heraf, at kvartalsdata så vidt muligt skal baseres på direkte oplysninger. Forholdene er forskellige fra medlemsstat til medlemsstat, og nogle af dem - Belgien, Frankrig, Irland, Letland, Litauen, Luxembourg, Ungarn, Portugal og Sverige - peger på vanskeligheder ved at anvende direkte oplysninger til udarbejdelse af kvartalsdata vedrørende ENS 95-transaktioner.

6.2. Metodologier og antagelser anvendt til udarbejdelse af statistiske skøn

Det er i begge forordninger fastsat, at direkte oplysninger om nødvendigt suppleres med tilpasninger af dækningsområdet og begrebsmæssige tilpasninger for at bringe kvartalsdataene i overensstemmelse med begreberne i ENS 95. Tilpasninger er nødvendige i alle medlemsstater til udarbejdelse af skøn over ikke-finansielle kvartalsregnskaber for offentlig forvaltning og service, især for så vidt angår de ENS 95-transaktioner, som er omfattet af forordning (EF) nr. 1221/2002. Problemerne med manglende data vedrører primært kommunal forvaltning og service (f.eks. i Belgien, Luxembourg, Østrig, Portugal, Det Forenede Kongerige) og/eller bestemte enheder inden for offentlig forvaltning og service.

Anvendelsen af statistiske modeller til estimering af manglende tal varierer fra medlemsstat til medlemsstat. I Belgien, Tjekkiet, Frankrig og Italien er disse modeller blevet udviklet ved hjælp af basiskilder, der anvendes som indikatorer og/eller prognoser. Nogle lande anvender en kombineret fremgangsmåde, således at kvartalsdata fra basiskilderne kodificeres efter ENS 95-transaktioner (svarende til den metode, der anvendes ved udarbejdelsen af årsregnskaberne), og de manglende tal estimeres.

6.3. Tilpasninger efter begreberne i ENS-95

Som nævnt ovenfor er det nødvendigt at foretage begrebsmæssige tilpasninger for at bringe kvartalsdata i overensstemmelse med begreberne i ENS-95. Hovedparten af de tilpasninger, der foretages i kvartalsregnskaberne for offentlig forvaltning og service svarer til tilpasningerne i årsregnskaberne. De følger principperne i ENS-95 angående registreringstidspunktet, men når tallene i basiskilderne er bogført på kassebasis, justeres registreringen efter optjeningstidspunktet (især skatter og sociale bidrag).

6.4. Revisioner af statistikker

Med henblik på en kvantitativ analyse af revisionerne blev der som indikator anvendt revisionen i fjerde kvartal af de tre foregående kvartaler fra 2002-2004 for hver enkelt ENS 95-transaktion. Revisionernes indvirkning på B.9-dataene (fordringserhvervelse, netto) fremgår af nedenstående.

For Belgien, Tjekkiet, Danmark, Tyskland, Spanien, Frankrig, Cypern, Letland, Litauen, Nederlandene og Det Forenede Kongerige medførte den gennemsnitlige absolutte revision, der i fjerde kvartal blev foretaget af de tre foregående kvartaler, ændringer i B.9 med 0,1 %-0,5 % af BNP. For Italien, Portugal og Finland udgjorde disse revisioner henholdsvis 0,7 %, 0,6 % og 0,9 % af BNP. De største ændringer i B.9 som følge af gennemsnitlige revisioner kunne konstateres i Grækenland (1,9 % af BNP), Luxembourg (3,4 %), Ungarn (2,8 %), Østrig (1,1 %) og Polen (1,0 %).

Da B.9 er en saldopost, blev det også undersøgt, om revisionerne i fjerde kvartal påvirkede de samlede udgifter og indtægter i de tre foregående kvartaler i forskellig grad. For Grækenlands vedkommende blev både de samlede udgifter og indtægter i gennemsnit markant revideret (henholdsvis 3,3 % og 2,8 % af BNP). I Luxembourg og Østrig var revisionen af de samlede udgifter mere markant end for indtægternes vedkommende, mens det modsatte var tilfældet for Ungarn. I Polen var revisionen af udgifter og indtægter næsten af samme størrelsesorden (henholdsvis 2,4 % og 2,6 % af BNP). Ser man på de aritmetiske gennemsnit, er bias mindre end 1 % for næsten alle lande undtagen Ungarn (2,3 %).

Når man tager i betragtning, at elleve medlemsstater har revideret tallene fra de tre foregående kvartaler med 0,1 %-0,5 % af BNP i gennemsnit, er omfanget af revisioner ikke markant. Erfaringerne fra udarbejdelsen af disse statistikker vil sandsynligvis kunne bidrage til efterhånden at reducere omfanget af revisioner.

7. KONKLUSION OG ANBEFALINGER

Siden de første dataindberetninger er der gjort betydelige fremskridt, og de ikke-finansielle kvartalsregnskaber for offentlig forvaltning og service er blevet videreudviklet. Dataene vedrørende de fleste lande er af passende kvalitet og nyttige til analyseformål, hvorfor de bør offentliggøres. Nogle medlemsstater skal gennemføre specifikke foranstaltninger for at forbedre kvaliteten af de indberettede data. I nogle tilfælde vil kvaliteten kunne forbedres ved at en medlemsstat indberetter tidsserier til Eurostat og derved opfylder sin forpligtelse over for Fællesskabet. Kommissionen undgår således at indlede en overtrædelsesprocedure i henhold til traktaten for at sikre fuld overholdelse af Fællesskabets regler.

De observerede revisioner er af samme størrelsesorden som for andre kortfristede (kvartalsvise) statistikker. Offentliggørelsen af ikke-finansielle kvartalsregnskaber for offentlig forvaltning og service bør fremmes, og i tilknytning hertil bør der udsendes passende vejledning til brugerne. Der skal således stilles egnede metadata til rådighed, hvoraf medlemsstaternes praksis fremgår, og brugerne bør advares om kvartalsdataenes volatilitet, især for visse medlemsstaters vedkommende. Offentliggørelsen vil være et incitament til at forbedre kvaliteten. Eurostat forventer at offentliggøre disse statistikker i begyndelsen af 2006 i samråd med medlemsstaterne. Erfaringen viser, at brugerne i de enkelte medlemsstater bliver mere fortrolige med disse statistikker, mere vant til at forholde sig til kvartalsstatistikkernes volatilitet, og at de med tiden får bedre forståelse for dem.

Det anbefales, at evalueringen af statistikkerne fortsættes, for at man kan følge fremskridtene i medlemsstaterne og forbedre datakvaliteten. I det følgende gives en række anbefalinger vedrørende de enkelte lande:

- Belgien: de direkte kilders dækning bør forbedres, især for så vidt angår D.62, da 90 %-kriteriet ikke er opfyldt (87 %).

- Tjekkiet: der skal sikres overensstemmelse mellem kvartalsdata og årlige data. Rentedata skal konsolideres på kvartalsbasis i alle tidsserier. Det vil være et fremskridt, hvis der til kvartalsstatistikkerne gradvist vil kunne anvendes bedre kvartalsbasiskilder.

- Danmark: ingen særlige bemærkninger, dog bør der med tiden sikres bedre overensstemmelse mellem kvartalsstatistikker og årlige statistikker.

- Estland: dataene er blevet indberettet for ganske nylig. Eurostat er i øjeblikket ved at gennemgå de indsendte data og vender tilbage, hvis der konstateres problemer med kvaliteten.

- Grækenland: det anbefales, at basiskilderne videreudvikles, og at kvaliteten forbedres. Der har været markante virkninger af revisionerne efter to år, og også i fjerde kvartal for så vidt angår de tre foregående kvartaler.

- Spanien: de manglende tidsserier skal sendes til Eurostat, og i denne forbindelse skal der udarbejdes en handlingsplan.

- Frankrig: de direkte kilders dækning bør forbedres. For D.62 udgør de direkte kilders dækning 85 %. For de andre ENS 95-transaktioner, der er omfattet af forordning 1221/2002, anvendes hovedsagelig direkte kilder til bl.a. D.1, D.4 (udgifter) og P.1.

- Irland: metodebeskrivelsen vedrørende national praksis for de ENS 95-transaktioner, som er omfattet af forordning 1221/2002, sendes til Eurostat. De direkte kilders dækning bør forbedres. 90 %-kriteriet i forordning 264/2000 er ikke opfyldt for D.62 (75 %). Der skal sikres overensstemmelse mellem kvartalsdata og årlige data.

- Italien: overensstemmelsen mellem foreløbige og endelige statistikker bør forbedres.

- Cypern de manglende tidsserier skal sendes til Eurostat, og i denne forbindelse skal der udarbejdes en handlingsplan. Tilgængeligheden af kvartalsbasiskilder vedrørende den kommunale forvaltning og service bør forbedres.

- Letland: overensstemmelsen mellem foreløbige og endelige statistikker bør forbedres.

- Litauen: de manglende tidsserier skal sendes til Eurostat, og i denne forbindelse skal der udarbejdes planer. Fristerne for indsendelse af data bør overholdes.

- Luxembourg: de manglende tidsserier skal sendes til Eurostat, og i denne forbindelse skal der udarbejdes en handlingsplan. Der bør indsamles flere data til kvartalsbasiskilderne vedrørende den kommunale forvaltning og service. Der har været markante virkninger af revisionerne efter to år, og også i fjerde kvartal for så vidt angår de tre foregående kvartaler. Kvaliteten bør forbedres på dette område.

- Ungarn: de manglende tidsserier skal sendes til Eurostat, og i denne forbindelse skal der udarbejdes en handlingsplan. Fristerne for indsendelse af data bør overholdes. Der bør indsamles flere data til kvartalsbasiskilderne vedrørende den kommunale forvaltning og service. Ser man nærmere på de revisioner, der er foretaget i fjerde kvartal af de tre foregående kvartaler, har virkningerne heraf været markante, og kvaliteten på dette område bør forbedres.

- Malta: de manglende tidsserier skal sendes til Eurostat, og i denne forbindelse skal der udarbejdes en handlingsplan.

- Nederlandene: der bør gradvis anvendes bedre kvartalsbasiskilder.

- Østrig: der har været markante virkninger af revisioner efter to år og også i fjerde kvartal for de tre foregående kvartaler. Kvaliteten bør forbedres på dette område. Der bør gradvist anvendes bedre kvartalsbasiskilder.

- Polen: det er nødvendigt, at der med tiden sikres overensstemmelse mellem kvartalsdata og årlige data. Der er markante uoverensstemmelser i forbindelse med næsten alle variabler for perioden 1995-2000. Der bør indsamles flere data til kvartalsbasiskilderne. Virkningerne af de revisioner, der er foretaget i fjerde kvartal af de tre foregående kvartaler, har været markante, og kvaliteten bør i denne henseende forbedres.

- Portugal: der bør ske forbedringer i indsamlingen af kvartalsdata fra regionale og kommunale myndigheder og især indsamling af data vedrørende P.51.

- Slovenien: de manglende data om ENS 95-transaktioner skal indberettes til Eurostat, og planerne for indberetning af disse data i 2006 bør gennemføres.

- Slovakiet: der bør sikres overensstemmelse mellem kvartalsdata og årlige data, og især D.4, D.7 og D.9 bør konsolideres. Der bør ske forbedringer i estimeringen af kvartalsdata baseret på optjeningsprincippet.

- Sverige: de manglende tidsserier skal sendes til Eurostat, og i denne forbindelse skal der udarbejdes en handlingsplan. Der bør ske forbedringer i indsamlingen af data til kvartalsbasiskilderne, især vedrørende socialsikring. Der bør ske forbedringer i konsolideringen af D.4 både på årsbasis og kvartalsbasis. Det bør tilstræbes at sikre overensstemmelse mellem foreløbige og endelige statistikker.

- Det Forenede Kongerige: det er nødvendigt at sikre overensstemmelse mellem kvartalsdata og årlige data og at forbedre tilgængeligheden af kvartalsbasiskilderne vedrørende kommunal forvaltning og service.

[1] http://europa.eu.int/eur-lex/pri/da/oj/dat/2002/l_179/l_17920020709da00010005.pdf

[2] http://europa.eu.int/eur-lex/pri/da/oj/dat/2000/l_029/l_02920000204da00040006.pdf

[3] Indholdet af de ikke-finansielle kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service er defineret ved henvisning til en liste med de ENS 95-transaktioner, som udgør den offentlige forvaltning og services udgifter og indtægter.

[4] Jf. Eurostats CIRCA-interessegruppe “Quality in Statistics”, http://forum.europa.eu.int/Public/irc/dsis/Home/main.

[5] I nogle medlemsstater som f.eks. Belgien, Litauen, Nederlandene og Luxembourg udarbejder samme institution både ikke-finansielle og finansielle kvartalsregnskaber for offentlig forvaltning og service.

[6] European Communities (2002), Manual on Compilation of Taxes and Social Payments on a Quarterly Basis, Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities

[7] Danmark indberettede sine data til Eurostat før tiden både i december 2004 og marts 2005.

[8] Ved de sidste tre indberetninger.

[9] Det reviderede ENS95-indberetningsprogram skal træde i kraft i 2006.

[10] Gennemsnitlig afvigelse i følgende værdier: andet kvartal 2005 minus andet kvartal 2003, første kvartal 2005 minus første kvartal 2003, fjerde kvartal 2004 minus fjerde kvartal 2002, tredje kvartal 2004 minus tredje kvartal 2002, andet kvartal 2004 minus andet kvartal 2002 og første kvartal 2004 minus første kvartal 2002.

[11] Spørgsmålet om revisioner behandles mere indgående i punkt 6 om nøjagtighed og pålidelighed.

[12] Et minus angiver stigende underskud.

[13] Brud i statistiske tidsserier forekommer, når der sker ændringer i standarderne for definition og observation af en variabel over tid. Sådanne ændringer kan ske som en følge af en enkelt ændring eller en kombination af mange ændringer på et hvilket som helst tidspunkt i observationen af variablen. Specifikke grunde til brud i statistiske tidsserier kan være ændringer i de anvendte klassifikationer, definitioner af variablen, dækning mv. ( OECD, Glossary of Statistical Terms).