Nr. C 275/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31.10.86 
KOMMISSIONEN 
Forslag til Rådets forordning (EØF) om rammeprogrammet for Fællesskabets forskning og 
teknologiske udvikling (1987-1991) 
KOM(86) 430 endelig udg 
(Forelagt Rådet af Kommissionen den 1. august 1986) 
(86/C 275/03) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — 
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det euro­
pæiske økonomiske Fællesskab, særlig artikel 43, 75 og 
235 O, 
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det euro­
pæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 7, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, 
under henvisning til udtalelse fra Det økonomiske og so­
ciale Udvalg, 
under henvisning til udtalelse fra Det videnskabelige og 
tekniske Udvalg, og ud fra følgende betragtninger: 
I henhold til artikel 2 i traktaten om oprettelse af Det 
europæiske økonomiske Fællesskab har Fællesskabet bl. 
a. til opgave at fremme en harmonisk udvikling af den 
økonomiske virksomhed i Fællesskabet som helhed, en 
varig og afbalanceret ekspansion og en hurtigere højnelse 
af levestandarden; 
for at styrke den europæiske industris internationale 
konkurrenceevne er det påkrævet at fremme den viden­
skabelige forskning og teknologiske udvikling i Fælles­
skabet til befæstelse af den europæiske industris viden­
skabelige og teknologiske grundlag; 
foretagenders, herunder små og mellemstore virksomhe­
ders, forskningscentres og universiteters indsats inden for 
forskning og teknologisk udvikling bør fremhjælpes, og 
deres samarbejdsbestræbelser bør støttes, navnlig med 
henblik på at give virksomhederene mulighed for fuldt 
ud at udnytte det potentiel, som det interne marked in­
debærer; 
(') Efter ikrafttrædelsen af den europæiske fælles akt skal dette 
retsgrundlag, »artikel 235«, erstattes med artikel 130 Q, stk. 
1, i den nye EØF-traktat, der er indført med den nævnte 
akt. der er behov for at begunstige en afbalanceret videnska­
belig og teknisk udvikling i Fællesskabet med henblik på 
at styrke de økonomiske og sociale strukturer; 
det er vigtigt at skabe forbindelse mellem Fællesskabets 
videnskabelige og teknologiske strategi og virkeliggørel­
sen af det interne marked; 
med henblik på i videst muligt omfang at give en samlet 
oversigt over Fællesskabets strategi inden for videnskab 
og teknologi, herunder det nukleare område, agter Fæl­
lesskabet at vedtage flerårige rammeprogrammer, hvori 
det fastsætter de videnskabelige og tekniske målsætnin­
ger for aktionerne, definerer den indbyrdes prioritering 
af disse aktioner, angiver hovedtrækkene i de planlagte 
aktioner, udarbejder skøn over det nødvendige beløb og 
fastsætter de nærmere bestemmelser for Fællesskabets 
finansielle deltagelse i det samlede program samt forde­
lingen af dette beløb mellem de forskellig planlagte ak­
tioner; i kul- og stålsektoren gennemfører Kommissionen 
imidlertid selvstændige aktioner, der ikke finansieres 
over De europæiske Fællesskabers budget; 
den 25. juli 1983 (2) vedtog Rådet det første fireårige 
rammeprogram for 1984-1987, som skulle tages op til re­
vision under gennemførelsen; i lyset af de indhentede er­
faringer synes en femårig periode fra 1987 til 1991 at 
være mere hensigtsmæssig for det andet rammeprogram; 
rammeprogrammet skal gennemføres i form af særpro­
grammer, der udarbejdes for de enkelte aktionslinjer, 
idet de nærmere bestemmelser, varigheden og det anslå­
ede budget kan fastlægges i forbindelse med vedtagelsen 
af disse særprogrammer; 
der bør åbnes mulighed for, at nogle af disse særpro­
grammer tager form af supplerende programmer; 
på linje hermed bør der i særprogrammerne og de sup­
plerende programmer fastsættes mulighed for, at Fælles­
skabet kan deltage i forsknings- og udviklingsprogram­
mer, der iværksættes af flere forskellige medlemsstater, 
og samarbejde om F & U med tredjelande eller internati­
onale organisationer; 
(2) EFT nr. C 208 af 4. 8. 1983, s. 1. 
31.10.86 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 275/5 
de ovenfor fastsatte bestemmelser for gennemførelsen af 
rammeprogrammet bør ikke udelukke, at Fællesskabet 
kan samarbejde med tredjelande eller internationale or­
ganisationer med henblik på at virkeliggøre rammepro­
grammets videnskabelige og tekniske målsætninger; 
vedtagelsen af et femårigt rammeprogram udelukker på 
ingen måde, at der kan ske en tilpasning eller udbygning 
heraf, dersom udviklingen inden for videnskab og teknik 
berettiger hertil; det skønnes under alle omstændigheder 
hensigtsmæssigt, af Kommissionen i det tredje år efter 
programmets iværksættelse foretager en generel revision 
af programmet og en vurdering af gennemførelsen heraf; 
Udvalget for videnskabelig og teknisk Forskning 
(CREST) er blevet hørt; 
traktaten om oprettelsen af Det europæiske økonomiske 
Fællesskab indeholder ikke den nødvendige særlige 
hjemmel til vedtagelse af denne forordning, undtagen for 
så vidt angår landbrug, fiskeri og transport — 
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
Artikel 1 
1. Rammeprogrammet for Fællesskabets forskning og 
teknologiske udvikling omfatter tidsrummet 1987—1991. 
2. Det indeholder følgende otte aktioner: 
1. Livskvalitet 
2. Henimod et informationssamfund 
3. Livsnerven i det store marked 
4. Anvendelse af de nye teknologier til modernisering af 
industrisektorerne 
5. Videreførelse og ajourføring af aktionen på energi­
området 
6. Bioteknologi: et nyt teknologisk knudepunkt 
7. Udnyttelse af havbunden og havenes ressourcer 
8. Forskernes Europa. 
3. Det samlede beløb, der skønnes nødvendigt for så 
vidt angår de bevillinger, der skal opføres på Fællesska­
bets almindelige budget til dets deltagelse i gennemførel­
sen af rammeprogrammet 1987-1991, er fastsat til 7 735 
mio ECU. 4. Fordelingen af det anslåede beløb mellem de plan­
lagte aktioner er anført i bilag 1. 
5. Hovedlinjerne i de planlagte aktioner er anført i bi­
lag 2 sammen med de videnskabelige og tekniske målsæt­
ninger herfor. 
Artikel 2 
Rammeprogrammet gennemføres i form af særprogram­
mer for de enkelte aktionslinjer. Det kan om nødvendigt 
ligeledes gennemføres i form at supplerende program­
mer. Særprogrammerne og de supplerende programmer 
kan indebære Fællesskabets deltagelse i aktioner, der 
iværksættes af visse medlemsstater, og dets samarbejde 
med visse tredjelande eller internationale organisationer. 
I hvert særprogram angives de nærmere bestemmelser for 
dets gennemførelse, varighed og det beløb, der skønnes 
nødvendigt. 
Særprogrammer, der henhører under Euratom-traktaten, 
vedtages af Rådet med kvalificeret flertal på forslag af 
Kommissionen og efter høring af Europa-Parlamentet. 
Artikel 3 
De ovennævnte bestemmelser for Fællesskabets delta­
gelse i finansieringen af rammeprogrammet som helhed 
er i overensstemmelse med artikel 87 i finansforordnin­
gen for De europæiske Fællesskabers almindelige budget, 
uden at dette udelukker, at Fællesskabets eventuelle del­
tagelse i nationale eller multinationale aktioner eller pro­
jekter kan konteres budgettet. 
Artikel 4 
Kommissionen vil i løbet af det tredje år efter ramme­
programmets iværksættelse tage gennemførelsen heraf op 
til undersøgelse. Den vil bl.a. vurdere, om målsætnin­
gerne, disses indbyrdes prioritering og de planlagte ak­
tioner samt de finansielle midler stadig er i overensstem­
melse med udviklingen. I lyset af denne undersøgelse 
fremsætter den forslag om revision af rammeprogram­
met. 
Artikel 5 
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter of­
fentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gæl­
der umiddelbart i hver medlemsstat. 
Nr. C 275/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31.10.86 
BILAG 1 
RAMMEPROGRAM FOR FÆLLESSKABETS FORSKNING OG TEKNOLOGISKE UDVIKLING 
1987-1991 
Fordeling af det anslåede fornødne beløb mellem de forskellige planlagte aktioner 
(mio ECU) 
1. Livskvalitet 575 
1.1. Sundhed 150 
1.2. Miljø 425 
2. Henimod et informationssamfund 2 050 
2.1. Informationsteknologi 2 050 
3. Livsnerven i det store marked 1 120 
3.1. Telekommunikation 800 
3.2. Integration af telekommunikationsteknologi med informationsteknologi og 
audiovisuel teknologi i nye tjenester af fælles interesse 300 
3.3. Transport 20 
4. Anvendelse af de nye teknologier til modernisering af industrisektorerne 1110 
4.1. Teknologier for fremstillingsindustrien 500 
4.2. Materialevidenskab og -teknologi 370 
4.3. Tekniske standarder, målemetoder og referencematerialer 240 
5. Videreførelse og ajourføring af aktionen på energiområdet 1890 
5.1. Fission 580 
5.2. Fusion 1 100 
5.3. Ikke-nuklear energi og rationel energiudnyttelse 210 
6. Bioteknologi: et nyt teknologisk knudepunkt 450 
6.1. Bioteknologi, forvaltning af landbrugsressourcerne, agroindustriel tekno­
logi, videnskab og teknik i udviklingens tjeneste 450 
7. Udnyttelse af havbunden og havenes ressourcer 80 
7.1. Havforskning og -teknologi 80 
8. Forskernes Europa 460 
8.1. Opbygning af et forskernes Europa 460 
i alt 7 735 
31.10.86 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 275/7 
BILAG 2 
HOVEDLINJERNE I DE PLANLAGTE AKTIONER OG DE VIDENSKABELIGE OG TEKNISKE 
MÅLSÆTNINGER 
1. LIVSKVALITET 
1.1. Sundhed 
Det generelle mål er at koordinere forskningen inden for medicin og sundhed i Europa samt udvikle 
diagnostik og nye behandlingsmetoder ved at anvende den moderne bioteknologis mest avancerede 
værktøjer inden for det medicinske område, herunder navnlig meget tidlig diagnosticering og behand­
ling af hidtil uhelbredelige sygdomme. 
Samordningen af forskningen i medicin og sundhedsvæsen vil først og fremmest blive koncentreret om 
de vigtigste sundhedsproblemer, der er fælles for alle medlemsstaterne, herunder de nye emner »kræft« 
og »AIDS« og videreførelse af aktionerne vedrørende aldersbetingede (herunder invaliditet) og miljø-
og livsstilbetingede sundhedsproblemer. Man vil endvidere fortsætte aktionerne vedrørende forbedring 
og effektiv udnyttelse af sundhedsressourcerne, herunder F & U inden for medicinsk teknologi og 
forskning vedrørende sundhedstjenesterne (organisation og ydelse af sygepleje). 
Forskningen i diagnosticering og nye behandlingsmetoder vil hovedsagelig blive koncentreret om et 
bedre kendskab til menneskets genomer, de immunologiske teknikker (kan anvendes på kræft, autoim­
mune sygdomme og infektioner), gensplejsningsmetoder, der tager sigte på at reparere DNA-defekter 
(f.eks. medfødte arvelige sygdomme) og udvikling af diagnoseudstyr (f.eks. til AIDS). Et særligt aspekt 
af sundhedsproblematikken er beskyttelse mod stråling. 
Forskning inden for strålingsbeskyttelse vil blive koncentreret om effektive og billige metoder til at 
beherske strålingsrisiciene (af naturlig, medicinsk eller industriel oprindelse), om forskning vedrørende 
»grundnormerne« for strålingsbeskyttelse og anvendelsen heraf og om de strålingsmæssige konsekven­
ser af uheld og de foranstaltninger, der skal træffes. Sammenligningen mellem målemetoderne vil blive 
gennemført på fællesskabsplan, bl.a. ved indsamling af betydningsfulde data. 
(EKSF-aktionerne vedrørende arbejdsmedicin er koncentreret om de sundhedsproblemer og erhvervs­
sygdomme, der er knyttet til det specifikke miljø i kul- og stålindustrien (herunder mineindustrien)). 
1.2. Miljø 
Målsætningerne for Fællesskabets forskning inden for denne aktion er 1. at løse de øjeblikkelige pro­
blemer i forbindelse med forberedelse eller gennemførelse af Fællesskabets miljøpolitik; 2. at indkredse 
og undersøge de miljøproblemer, som vil opstå i en overskuelig fremtid (f.eks. drivhuseffekten); 3. at 
forstå de fundamentale aspekter af de økologiske og klimatiske processer og 4. at skabe eller bevare 
sunde levevilkår i forbindelse med visse industrielle eller private aktiviteter. På dette grundlag vil forsk­
ningen i perioden 1987—1991 først og fremmest blive koncentreret om miljøbeskyttelse, bevarelse af 
den kulturelle arv, naturkatastrofer og klimatiske risici samt teknologiske risici. 
Forskningen vedrørende miljøbeskyttelse skal omfatte detektions-, måle-, analyse- og overvågningsme­
toder (herunder teledetektion fra rummet), virkningerne af de forurenende stoffer på sundhed og 
økosystemer, evaluering af kemiske produkter, virkningerne af menneskelig aktivitet på miljøets kvali­
tet, undersøgelse af de grundlæggende principper i miljøprocesserne og i økosystemernes mekanismer, 
forvaltning af affald, udvikling af metoder til nedbringelse og forebyggelse af forurening samt genop­
rettelse af ødelagte miljøer. Der sker for tiden en hurtig udvikling inden for teledetektion fra rummet, 
og der vil blive lagt større vægt på anvendelsen heraf til miljøbeskyttelse. 
Forskningen vedrørende den kulturelle arv vil tage sigte på mekanismerne i ændringsprocesserne, ud­
arbejdelse af metoder til forebyggelse af ødelæggelser, forebyggelse af den af mennesket forårsagede 
acceleration i den naturlige ældningsproces samt metoder til restaurering af uerstattelige kulturgoder. 
Nr. C 275/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31.10. 86 
Forskningen vedrørende klimatologi og naturkatastrofer vil blive koncentreret om forståelse af de me­
kanismer, der styrer disse fænomener, f.eks. ved at udvikle effektive modeller, der kan forudsige tid og 
sted for disse fænomener tilstrækkelig nøjagtigt til, at der kan sættes ind; ved at uddybe vurderingen 
af virkningerne heraf på visse geografiske, sociale og økonomiske områder og ved at tilvejebringe et 
solidt videnskabeligt grundlag for alle forebyggelses- og udbedringsforanstaltninger. 
Forskningen vedrørende større teknologiske risici vil tage sigte på forståelse, forebyggelse og beher­
skelse af konsekvenserne af alvorlige kemiske og petrokemiske uheld. 
Aktionerne vedrørende brandsikring af bygninger af forskellig type vil blive koncentreret om risikoana­
lyse, brandenes udvikling og udbredelse og foranstaltningerne til begrænsning af skaderne. 
Der skal gennemføres forskning vedrørende fjernstyringsteknologi, som kan anvendes i fjendtligt og 
vanskeligt miljø, f.eks. på steder, der er kontamineret af radioaktive eller farlige biologiske stoffer, 
eller steder med ekstreme tryk- og/eller temperaturforhold. 
Forskningen vedrørende nedbringelse af dagliglivets risici vil blive koncentreret om beskyttelse af for­
brugerne mod farlige produkter; uheld knyttet til de nye teknologier og de nye husholdningsmaskiner; 
særlige produkter til ældre, handicappede, børn osv. 
(EKSF-aktionerne vedrørende sikkerhed på arbejdspladsen er koncentreret om ergonomi, sikkerhed 
og hygiejne i stålindustrien, kulindustrien og i jern- og kulminer). 
2. HENIMOD ET INFORMATIONSSAMFUND 
2.1. Informationsteknologi (IT) 
Denne aktion har til formål at 
— give den europæiske IT-industri de grundlæggende teknologier, der er en forudsætning for denne 
industris konkurrencedygtighed i 1990'erne, 
— fremme den europæiske industris samarbejde inden for prækonkurrencemæssig F & U på informa­
tionsteknologiområdet, 
— bidrage til udviklingen af internationale standarder. 
Denne aktion omfatter prækonkurrencemæssig forskning inden for mikroelektronik, teknologi vedrø­
rende periferiudstyr, systemer til informationsbehandling, integrering af IT i applikationssystemer samt 
visse grundforskningsopgaver vedrørende IT. 
De vigtigste F & U-emner omfatter integrerede kredsløb (IC) med høj tæthed, IC med høj hastighed, 
multifunktionelle IC, periferienheder, værktøjer til systemdesign, videnteknik, systemarkitektur, signal­
behandling, kontorautomatisering, integrerede systemer og automatisering af fabrikationsprocesserne. 
3. LIVSNERVEN I DET STORE MARKED 
3.1. Telekommunikation 
Formålet er at skaffe Europa en førerstilling inden for avancerede kommunikationsteknologier og 
-tjenester ved i Fællesskabet som helhed gradvis at indføre bredbåndskommunikationstjenester 
henimod 1995. 
Aktionen vil omfatte følgende hovedområder: 
— Strategier til udvikling og virkeliggørelse af integrerede bredbåndsbaserede kommunikationssystemer 
(Integrated Broadband Communications-IBC): udvikling af funktionsspecifikationer, driftsforskning 
og forskning vedrørende systemer, der skal føre til udarbejdelse af forslag til IBC-standarder, prin­
cipper og protokoller på basis af OSI-principperne samt analytisk arbejde med henblik på etable­
ring af kompatibilitet mellem IBC-udstyr og -tjenester; 
— IBC-teknologier: omfatter teknologisk forsknings- og udviklingssamarbejde med sigte på de vigtig­
ste behov i forbindelse med denne nye teknologi med henblik på en prisgunstig realisering af IBC-
udstyr og tjenester; 
— Projekter vedrørende funktionsintegration: gennemførelse af forskningsprototyper med henblik på at 
udvikle, afprøve og optimere OSI-principperne i IBC-udstyr, -operationer og -tjenester på system­
niveau, dvs. standardforberedende arbejde. 
Disse aktiviteter vil ikke have karakter af demonstrationsprojekter eller afprøvning i marken. Der vil 
være behov for prototypeanlæg og afprøvninger af denne art, inden der kan ske en operationel iværk­
sættelse af et harmoniseret kompleks af IBC-tjenester, men de går ud over rammerne for Fællesskabets 
aktion. 
31.10.86 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 275/9 
3.2. Integration af telekommunikationsteknologi med informationsteknologi og audiovisuel teknologi i nye 
tjenester af fælles interesse 
Formålet er gradvis at udnytte fordelene ved de fremskridt, der er gjort inden for informationstekno­
logi, telekommunikation og audiovisuel teknik, ved at integrere disse teknologiske fremskridt med 
henblik på nye anvendelser, der er i overensstemmelse med fælles økonomiske og sociale behov. 
Dette omfatter f.eks. kombineret anvendelse af disse teknologier til undervisning og uddannelse, til 
forbedring af færdselssikkerheden og sundhedstjenesterne samt til indførelse af nye tjenester af almen 
interesse i Fællesskabet som helhed. 
Arbejdet, som omfatter undersøgelses- og pilotfaser, vil berøre følgende aspekter: 
— udvikling af referencemodeller, der beskriver de teknisk-økonomiske karakteristika ved hvert en­
kelt system; 
— støtte til standardiseringsarbejde i forbindelse med hver enkelt anvendelse; 
— integrering på systemniveau af telekommunikations- og informationsteknologi og audiovisuel 
teknologi til realisering af nye anvendelser og nye tjenester; 
— den ekstra teknologiske indsats, der kræves inden for hvert specifikt område. 
3.3. Transport 
Generel aktion 
Fællesskabets aktion på dette omfattende område skal hovedsagelig tage sigte på at bevare og styrke 
den europæiske industris konkurrenceevne samt bidrage til fastlæggelsen af de fælles normer og stan­
darder, der er en forudsætning for virkeliggørelsen af det interne marked. 
Aktionen skal først og fremmest vedrøre følgende områder: 
— sporbundet transport: automatisering af trafikovervågningen og styringen af signaler og sporudstyr; 
simulering af togdrift; aflastning, støj nedbringelse og køretøjernes aerodynamik; linearmotoren; 
virkningerne for passagererne (f.eks. gennemkørsel af tunneller) og på miljøet (f.eks. støj, synlige 
gener); 
— vejtrafik: analyse af færdselsulykker; forbedring af sikkerheden for tunge køretøjer til gods- og 
passagerbefordring; optimering af det eldrevne køretøj; 
— søtransport: forvaltning af skibet, dettes vedligeholdelse, dets funktioner, dets tilstand, den billigste 
rute; skibets konfiguration og adfærd, skrogets ruhed, fremdriftsmodstand; udvikling af nye skibs­
typer og alternative fremdrivningsapparater, der imødekommer de kommercielle behov; forvaltning 
af trafikken på havet; systemet menneske/skib; 
— lufttransport: de i kabinen anvendte materialers antændelighed og toksicitet; rationalisering og mo­
dernisering af kontrollen med lufttrafikken. 
Luftfsutsteknologi 
Indholdet af denne aktion er endnu på undersøgelsesstadiet, og der kan kun angives visse tendenser; 
de vigtigste foranstaltninger vil formodentlig blive følgende: 
— udvikling af en oversigt over Europas behov for prækonkurrencemæssig forskning vedrørende luftfarts-
teknologi, der er på højde med den nuværende kapacitet på verdensplan inden for de grundlæg­
gende nøgleteknikker; 
— iværksættelse af forskning på samarbejdsbasis på nøgleområderne i oversigten over Europas teknolo­
giske behov: disse områder omfatter aerodynamik, flyvningens mekanik, strukturer og materialer, 
systemintegrering, informatik-teknikkerne, de elektroniske systemer, fremdrivningssystemerne, 
avancerede samle-og fremstillingsmetoder, pålidelighed og sikkerhed; 
— udvikling af et videnskabeligt og teknisk grundlag for de normer og standarder, som finder anvendelse 
ved fremstilling og godkendelse af luftfartsmateriel. 
Nr. C 275/10 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31.10.86 
4. ANVENDELSE AF NYE TEKNOLOGIER TIL MODERNISERING AF INDUSTRI­
SEKTORERNE 
4.1. Teknologier for fremstillingsindustrien 
Udvikling og anvendelse af avancerede teknologier i fremstillingsindustrien er en væsentlig faktor for 
denne industris konkurrenceevne. På grundlag af et frugtbart samarbejde mellem industri og forskning 
vil Fællesskabet fortsat støtte udviklingen af en lang række tværfaglige emner, som nu prioriteres højt, 
såsom: 
— industrimaterialers og komponenters driftssikkerhed, modvirkning af materialernes forringelse 
(korrosion, slid, bionedbrydning), tribologi i mekaniske systemer og specifikke anvendelser af ma­
terialer; 
— konstruktion og avancerede fremstillingsteknikker, laserteknologi, samleteknikker, anvendelse af 
den nye teknologi i industriprocesser af særlig vanskelig art (f.eks. produktionsmetoder, hvori der 
anvendes bøjelige materialer), ikke-destruktiv analyse, on line-kontrol og datamatstøttet kontrol; 
— membranvidenskab og -teknologi, katalyse og partikelteknologi. 
På baggrund af erfaringerne på de ovennævnte områder vil strategien blive koncentreret om nye em­
ner, der er udvalgt i samråd med industrien, herunder: 
— problemet i forbindelse med anvendelsen af ny teknologi, hidrørende fra forskellige sektorer, i 
fremstillingen af en lang række nye eller forbedrede produkter, herunder møbler, tekstiler, papir­
baserede produkter, værktøjsmaskiner osv.; 
— anvendelse af og anvendelsesmetoder for de nye materialer under hensyntagen til alle de aspekter, 
som er nødvendige for et tilfredsstillende økonomisk resultat, såsom design, håndtering, fremstil­
ling, inspektion, standarder og oplæring. 
Kommissionen agter i øvrigt at iværksætte aktioner, der tager sigte på at påvise, i stor målestok, at de 
nye processer er teknologisk levedygtige, hvilket kan fremme en hurtig indførelse af disse processer i 
den europæiske industri, navnlig i de små og mellemstore virksomheder. 
4.2. Videnskab og teknologi vedrørende materialer og råstoffer 
Materialer 
Denne aktion tager sigte på, at der — via fælles udnyttelse af den bestående sagkundskab og et 
snævrere samarbejde mellem industrien og universiteterne — sker en befæstelse af Fællesskabets viden­
skabelige og teknologiske grundlag på dette område, der er af afgørende betydning for industriens 
konkurrencedygtighed. 
Forskningen skal omfatte grundforskning (vedrørende egenskaber og fænomener) samt tekniske 
aspekter og processer på følgende områder: teknisk keramik, polymerer, kompositmaterialer, avance­
rede metallegeringer, amorfe og uordnede materialer, biologiske materialer, superledende materialer 
(og andre materialer med særlige elektriske egenskaber) samt mikro-tyngdekraft. 
Der vil blive lagt særlig vægt på materialer, som kan anvendes under ekstreme vilkår; for disse materi­
aler vil der blive oprettet databanker. 
Andre materialeaspekter vil ligeledes kunne tages i betragtning på fællesskabsplan, under hensyntagen 
til de disponible ressourcer (f.eks. avancerede konstruktionsmaterialer). 
Der vil blive oprettet et EF-pilotlaboratorium med udstyr til avanceret forskning i syntese og behand­
ling af materialer. Dette ion/laser/elektronstøberi skal fungere som et demonstrationsprojekt, der er 
åbent for industrivirksomheder og forskere i alle medlemsstaterne. 
Råstoffer 
Det primære formål er at bevare eller øge metal- og træindustriens konkurrencedygtighed, navnlig 
takket være reduktion i investerings- og produktionsomkostningerne. Forskningen vedrørende primære 
råstoffer vil blive koncentreret om problemer af fælles interesse inden for efterforskning (udarbejdelse 
af principper og metoder med henblik på fremtidig genoptagelse af efterforskningsaktiviteter), mine­
teknik (bedre rentabilitet for eksisterende miner og udvikling af avanceret teknologi til fremtidige 
miner, f.eks. robotter) og oparbejdning af malme (f.eks. komplekse malme og malme indeholdende 
metaller, der anvendes til fremstilling af avancerede materialer). 
31.10.86 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 275/11 
Genanvendelse er et andet forskningsområde, hvor vægten lægges på de nye materialer, såsom specielle 
legeringer og kompositmaterialer, der i stadig højere grad vil blive anvendt inden for avanceret teknik. 
Oparbejdning og anvendelse af produkter, der genvindes fra byaffald, er ligeledes en nøglesektor. 
Forskningen vedrørende træ bør omfatte træproduktionen som helhed, lige fra fremstillingen af frø til 
den endelige anvendelse af træet og andre skovprodukter, herunder problemer som genetisk foræd­
ling, træfysiologi, sygdoms- og forureningsbeskyttelse, anvendelse af træ som konstruktionsmateriale, 
som fiberråvare og kemisk råstof. 
4.3. Tekniske standarder, målemetoder og referencematerialer 
At ensartede standarder, der kan anvendes i hele Fællesskabet, udarbejdes og udbredes på et tidligt 
stadium, er en nøglefaktor for industriens konkurrencedygtighed. Aktionen vil tage sigte på at tilveje­
bringe det nødvendige videnskabelige og teknologiske grundlag for udarbejdelsen af sådanne standar­
der. 
Aktiviteterne vil blive koncentreret om følgende tre områder: 
— fremme af samarbejdet mellem medlemsstaternes laboratorier med henblik på at forbedre måleme­
toderne (anvendt metrologi og kemiske analyser) og udvikling af egnede kontrolmidler (reference­
materialer), der anerkendes på fællesskabsplan på mange forskellige områder, såsom miljø, sund­
hed, levnedsmidler og industriprodukter; 
— forbedring af de nukleare målinger (neutroninducerede reaktioner, radioaktivt henfald, neutron-
flux og -doser, osv.) og levering af nukleare referencematerialer• til fission og fusion; 
— standardforberedende forskning vedrørende strukturers og materialers pålidelighed. Vægten vil blive 
lagt på pålidelighedsmetoder og modeller til beskrivelse af avancerede materialers og industristruk­
turers adfærd med henblik på at optimere praksis-kodekserne. 
5. VIDEREFØRELSE OG AJOURFØRING AF AKTIONEN PÅ ENERGIOMRÅDET 
5.1. Fission 
Formålet er af øge sikkerheden ved nuklear fission, bl.a. under hensyntagen til konsekvenserne af 
uheldet i Tchernobyl-reaktoren, og give objektive oplysninger på grundlag af erfaringerne i de forskel­
lige lande, hvorved de vil kunne anvendes til harmonisering af landenes indsats på dette område. 
Forskningen vedrørende reaktorsikkerhed skal både omfatte letvandsreaktorer og formeringsreaktorer 
under hensyntagen til driftserfaringerne med fungerende anlæg. I den eksperimentelle forskning vil der 
indgå forebyggelse og begrænsning af følgerne af alvorlige uheld. Arbejdet vil endvidere tage sigte på 
harmonisering af den nukleare sikkerhed og vekselvirkningerne mellem sikkerhedsforskning og lovgiv­
ning. 
Forskning vedrørende forvaltning af radioaktivt affald vil blive koncentreret om behandling og konditi­
onering af affald og kvalitetskriterierne samt om demonstration af sikre metoder til deponering af 
affaldet på lang sigt i geologiske formationer af salt, granit eller ler. Denne forskning vil blive ledsaget 
af bestræbelser på at nå frem til enighed på europæisk plan og på at harmonisere medlemsstaternes 
politik vedrørende deponering af affald. 
Forskning vedrørende nedlukning af nekleare anlæg vil omfatte demonstration af egnede teknologier 
og harmonisering af medlemsstaternes fremgangsmåder. 
Der vil ske en videreudvikling af metoderne og teknikkerne til kontrol med fissile materialer samt af 
metoderne til integrering af kontrollen med disse materialer. 
Fællesskabets indsats inden for sikkerhedsforskning vil endelig kunne være til støtte for de medlems­
stater, der er i gang med at udvikle avancerede reaktorsystemer, herunder brændselskredsløbet. 
5.2. Fusion 
Endemålet er opførelse af fusionsreaktorer til energifremstilling. Vejen hertil kan skematisk opdeles i 
tre etaper: demonstration af den videnskabelige gennemførlighed, af den teknologiske gennemførlig­
hed og endelig af den økonomiske gennemførlighed. Med JET, de mellemstore tokamakker og de 
tilsvarende maskiner i udlandet er man stort set endnu i den videnskabelige etape. »Next European 
Torus« (NET), som nu er på det teoretiske designstadium, anses for at være den maskine, som ende­
ligt skal bekræfte den videnskabelige gennemførlighed af fusion på det første stadium og løse proble­
met med den tekniske gennemførlighed på et senere stadium. 
Nr. C 275/12 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31.10.86 
De vigtigste aktioner i perioden 1987—1991 tager sigte på: 
— at etablere det nødvendige fysiske og teknologiske grundlag for detailprojekteringen af NET, hvil­
ket, foruden styrkelse af teknologiprogrammet, indebærer fuld udnyttelse af JET og af flere mel­
lemstore, specialiserede tokamakker, som enten allerede eksisterer eller er under opførelse, samt 
forlængelse af fællesforetagenet JET indtil udgangen af 1992; 
— at påbegynde detailprojekteringen af NET, muligvis i 1989/90, forudsat at de nødvendige data 
findes på dette tidspunkt; 
— at udforske visse alternative maskiners potentiel (stellarator og pinch med omvendt felt); 
— at udvikle metoder til forvaltning og sikker håndtering af de mængder af trilium, der behøves til en 
fusionsreaktors drift. Opførelse af et laboratorium til tritium-håndtering. 
5.3. Ikke-nuklear energi (fossilt brændsel og nye og vedvarende energikilder) og rationel energiudnyttelse 
Hovedformålet med denne aktion er at bidrage til gennemførelsen af Kommissionens energistrategi, 
som først og fremmest tager sigte på at imødekomme Fællesskabets energibehov på mellemlang og 
lang sigt på politisk betryggende vilkår, til rimelige omkostninger og under hensyntagen til miljøet. 
Dette vil føre til en forbedring i udviklingen af det europæiske samfund og i den europæiske industris 
konkurrenceevne. 
På denne baggrund vil arbejdet blive koncentreret om solenergi (navnlig photovoltaisk energi, passiv 
solenergi og afprøvning af materiel), biomasse, varme og tørre klipper og teknologi i tilknytning hertil, 
forureningsfri anvendelse af fast brændsel, udvinding og anvendelse af carbonhydrider, de nye energi­
bærere, de kritiske problemer i forbindelse med vindmøller, energilagring (herunder brændselsceller og 
akkumulatorer) samt analyse af energisystemer. 
Der vil efterhånden blive lagt større vægt på stimulering af Fællesskabets teknologiske kapacitet inden 
for visse grundlæggende områder (forbrændingsvidenskab, studiet af dybtliggende geologiske formati­
oner med henblik på energikilder, avancerede brændselsceller), på projekter, der ligger i forlængelse af 
tidligere forskning (f.eks. magnetohydrodynamiske generatorer) og på aktiviteter, hvor der behøves en 
indsats fra forskellige dele af Fællesskabet, som befinder sig på forskellige industrialiseringstrin (f.eks. 
opstilling af modeller for energisystemer, integrerede projekter for anvendelse af biomasse osv.). 
6. BIOTEKNOLOGI: ET NYT TEKNOLOGISK KNUDEPUNKT 
6.1. Bioteknologi, forvaltning af landbrugsressourcerne, agroindustriel teknologi, videnskab og teknik i ud­
viklingens tjeneste 
Den stadige og hurtige udvikling inden for biologien og de teknologiske anvendelser af resultaterne 
heraf skaber nye forbindelser og muligheder i landbruget og industrien og mellem disse to brancher. 
Disse nye muligheder kan kun udnyttes effektivt, såfremt der foretages en integreret planlægning og 
iværksættelse af forskningen inden for bioteknologien, landbrug og agroindustriel teknologi. 
Bioteknologi 
Forskningen på dette områder tager sigte på at forbedre medlemsstaternes muligheder for at konkur­
rere med den øvrige verden på de bioteknologiske områder, der på mellemlang og lang sigt er af 
afgørende betydning for Europas industri og landbrug. Der er tale om en meget betydelig opgave, 
som bør løses på grundlag af forskning, udvikling og teknologi, så meget desto mere som den nuvæ­
rende udvikling åbner mulighed for at anvende landbrugsprodukter som kilde til organiske kemiske 
produkter og dermed som råstof til industrien. 
Denne forskning bør ligeledes bidrage til at skabe nye metoder til vurdering af den biologiske aktivitet 
og af de eventuelle risici, hvorved den bidrager til en ensartet og harmonisk udvikling af de foranstalt­
ninger og lovbestemmelser, som er bestemmende for udviklingen af den moderne bioteknologi i Fæl­
lesskabet. 
Målsætningerne vil blive gennemført på følgende måde: 
— Etablering på EF-plan af F & U-net, der er specielt beregnet til at give medlemsstaternes indsats en 
international dimension og fremme teknologioverførslen til industrien og landbruget på følgende 
områder: 
— ledsageforanstaltninger til forbedring af F & U-infrastrukturerne (bioinformatik og samlinger), 
— grundlæggende bioteknologi til fjernelse af de videnskabelige og tekniske hindringer for udnyt­
telsen af metoder og materialer hidrørende fra grundforskningen. 
31.10.86 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 275/13 
Uddannelse af forskere takket være fælles udnyttelse af sagkundskab og forskningsanlæg er en 
vigtig del af disse forskningsaktiviteter. 
— En hensigtsmæssig videnskabelig og teknisk udvikling af bioteknologien vil, takket være samarbej­
det, resultere i en løbende revaluering af den strategiske betydning af den nye udvikling inden for 
bioteknologien og vil fremme den nødvendige sammenhæng mellem de forskellige områder af Fæl­
lesskabets politik, der vedrører bioteknologi, eller som berøres af bioteknologi. 
Forvaltning af landbrugsressourcerne 
Denne forskningsaktivitet tager sigte på bedre forvaltning af landbrugsressourcerne i overensstemmelse 
med den nye udvikling på markedet. Landbrugsforskningspolitikken skal styrkes. Man bør i dette 
øjemed fremme udviklingen af et videnskabeligt miljø i landbrugskredsene i Europa og rette forsk­
ningsindsatsen mod opfyldelse af de krav, den fælles landbrugspolitik stiller. 
Fællesskabets F & TU-aktioner skal have følgende mål: 
— effektiv udnyttelse af de menneskelige og økonomiske ressourcer, 
— spredning, kvalitativ forbedring og nedbringelse af produktionsomkostningerne, 
— udvikling af nye anvendelser og afsætningsmuligheder, 
— udnyttelse af jorden og vandet, 
— fremme af skovbruget, 
— effektiv beskyttelse af miljøet i landbrugsområder, 
— regional ligevægt og integreret udvikling i landbrugsområder. 
Metoderne til virkeliggørelse af disse mål omfatter bl.a. teledetektion fra rummet. 
Agroindustriel teknologi 
Udover F & TU-aktiviteterne til forvaltning af landbrugs- og bioteknologiressourcerne vil Fællesska­
bets aktion ligeledes omfatte følgende aktiviteter: 
— forskning vedrørende levnedsmidlernes kvalitet og konkurrencedygtighed, 
— forskning vedrørende befolkningens og industriens forbrug, 
— udvikling med henblik på at påvise de nyskabende muligheder, som forskning inden for biotekno­
logi og landbrug resulterer i (bidrag fra industrien til landbruget og nye produktions- og forarbejd-
ningsmuligheder i kraft af de agroindustrielle teknologier). 
Videnskab og teknik i udviklingens tjeneste 
Bioteknologien er af afgørende betydning for fremskridt på to områder, der af udviklingslandene 
betragtes som prioriterede, nemlig landbruget samt medicin, sundhed og ernæring. 
— Landbruget 
Forskningsprojekterne på dette område vil først og fremmest dreje sig om følgende fire emner: 
— forbedring af landbrugsproduktionen (husdyr eller planter) ved forædling af arter eller racer, 
beskyttelse heraf, bl.a. ved hjælp af bioteknologiske processer, forøgelse af ydelsen, forbedring 
af dyrkningsmetoderne osv.; 
— bevarelse og udnyttelse af miljøet; det drejer sig bl.a. om vurdering af naturressourcerne, for­
valtning af vandressourcerne og forvaltning og beskyttelse af jordbunden — absolut nødven­
dige betingelser for bekæmpelse af ørkendannelse; 
— landbrugsteknik og efterhøst-teknologi; dette emne omfatter forskningsaktioner vedrørende 
landbrugsteknik, mekanisering, konservering og forarbejdning af produkterne; 
— dyrknings- og fremstillingssystemer; det drejer sig om tværfaglig forskning vedrørende analyse 
af vekselvirkningerne mellem de faktorer, der er bestemmende for udviklingen i plante- og 
dyreproduktionen i et givet miljø. 
Nr. C 275/14 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31.10.86 
— Medicin, sundhed og ernæring 
Forskningen på dette område omfatter navnlig tre emner: 
— tropiske smitsome og ikke-smitsomme sygdomme, herunder udvikling eller forbedring af vacci­
ner, diagnose- og behandlingsmetoder og kontrol med smittebærere; 
— forskning vedrørende sundhedsplejesystemer, der er egnet til land- eller bymiljøet i udviklings­
landene; 
— ernæringsforskning, som ligger på grænsefladen mellem forskellige discipliner: medicin, agro-
nomi, økonomi og samfundsvidenskab. 
7. UDNYTTELSE AF HAVBUNDEN OG HAVENES RESSOURCER 
7.1. Havforskning og-teknologi 
EF-forskningen inden for marin videnskab og teknologi skal både omfatte grundlæggende og anvendt 
viden, den tekniske udvikling og forskellige støtteaktiviteter. Formålene med den grundlæggende og 
anvendte forskning er at udvide kendskabet til og forståelsen af de europæiske kystområder og de 
tilstødende have med henblik på at forudse de ændringer, som opstår i disse farvande, og udvide det 
videnskabelige grundlag med henblik på udnyttelse, forvaltning og beskyttelse heraf. Aktionen skal 
bl.a. omfatte udarbejdelse af matematiske modeller i forskellig målestok og efterprøvning heraf ved 
hjælp af målekampagner. 
Formålet med arbejdet vedrørende havteknologi er udvikling, på prækonkurrencemæssigt niveau, af 
det nye maleriel og udstyr, der skal anvendes til at opfylde målsætningerne i ovenstående afsnit: 
følere, anordninger til registrering og transmission af data, farvandsafmærkninger, flydende anlæg, 
overflade- og undervandsfartøjer; Fællesskabet vil endvidere deltage i fastlæggelsen af specifikatio­
nerne for nye og betydelige forskningsanlæg, som f.eks. et dybhavsboreskib; 
der vil endvidere blive gennemført en række støtteaktiviteter, såsom etablering af et forum med henblik 
på den størst mulige udnyttelse af undersøgelsesfartøjer og andre vigtige faciliteter udviklet af med­
lemsstaterne; fremme af interkalibreringskampagner og forsyning af referencematerialer; standardise­
ring af indsamling og behandling af data; støtte til videnformidling; udveksling af forskere; uddan­
nelse osv. 
for så vidt angår havets levende ressourcer vil fællesskabsforskningen blive koncentreret om forvaltning 
af fiskeriressourcer, fangstmetoder, akvakultur og forarbejdning af fiskeriprodukterne. 
8. FORSKERNES EUROPA 
8.1. Opbygning af et forskernes Europa 
Gradvis opbygning af et forskernes Europa forudsætter, at det eksisterende videnskabelige potentiel 
udnyttes fuldt ud, både hvad angår menneskelige ressourcer og udstyr. 
Med denne målsætning for øje tager alle de planlagte aktioner sigte på at forbedre uddannelses-, 
ansættelses- og forskningsbetingelserne for de europæiske videnskabsfolk og forbedre udnyttelsen af 
de eksisterende store faciliteter, ved at der drages fordel af den europæiske dimension. 
For forskernes vedkommende vil aktionen bestå i: 
— at sikre forskningsuddannelse, specialisering og ansættelse af videnskabsfolk, at forbedre den 
løbende uddannelse og videreuddannelsen ved hjælp af stipendier og forskningstilskud; 
— at udvikle videnskabeligt og teknisk samarbejde på tværs af Europas grænser og forskernes mobili­
tet ved hjælp af samarbejdskontrakter og udviklingsaktioner; 
— at træffe foranstaltninger med henblik på at fastholde og støtte dygtige forskere i Europa ved 
hjælp af et system med »career awards«, der sikrer de udvalgte forskere materielle fordele i en 
periode på flere år, forudsat at de arbejder i Fællesskabet. 
(Disse aktioner vil blive suppleret med bestræbelserne på at mindske de administrative og sociale hin­
dringer for forskernes mobilitet via forskriftsmæssige foranstaltninger på EF-plan). 
31.10.86 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 275/15 
For de tekniske faciliteters vedkommende vil aktionen bestå i: 
— at fjerne hindringerne for og lette den frie bevægelighed for videnskabeligt og teknisk udstyr ved 
hjælp af lovgivningsmæssige foranstaltninger; 
— at optimere udnyttelsen af store videnskabelige og tekniske faciliteter ved hjælp af fællesskabsstøtte 
til »større anlæg«, hvorved disse kan forbedres, tilpasses og specialiseres og, til gengæld herfor, i 
visse perioder blive anvendt af alle interesserede forskere i Fællesskabet. 
Etableringen af et virkeligt forskernes Europa forudsætter, at der gennemføres en række tværgående 
ledsageforanstaltninger til sikring af, at aktionerne fortsat er kreative og effektive. 
a) Fremtidsforskning og vurdering af videnskab og teknologi 
Målet er at analysere konsekvenserne af de videnskabelige og teknologiske forandringer på lang 
sigt med henblik på at bidrage til fastlæggelsen af prioriterede områder og retningslinjer for poli­
tikken på det videnskabelige og teknologiske område. 
Disse aktiviteter vil generelt set få et stærkere horisontalt præg og vil i højere grad end tidligere 
tage sigt på at undersøge den globale udvikling inden for videnskab og teknologi. Hovedlinjerne er 
følgende: 
— udforskning af de nye videnskabelige og menneskelige grænser, som f.eks. biologi, kommunika­
tion menneske/maskine, erkendelsesvidenskab og kunstig intelligens på basis af et flerårigt ram­
meprogram; 
— indkredsning af de vigtigste retningslinjer for nye foranstaltninger, der skal gennemføres inden 
for rammerne af Fællesskabets politik (dvs. positiv teknologisk evaluering); 
— udvikling af et europæisk instrument til 
— indsamling og anvendelse af oplysninger om de videnskabelige og tekniske indikatorer i 
Europa og i den øvrige verden, 
— indsamling af oplysninger om det teknologiske stade på forskellige områder af videnskab og 
teknologi, og 
— indsamling af oplysninger og dokumentation om den videnskabelige og teknologiske udvik­
ling i verden, navnlig i USA og i Japan; 
— udførelse — på anmodning af fællesskabsinstitutionerne — af en række specifikke analyser af 
øjeblikkelige eller kommende behov i tilknytning til den nye videnskabelige og teknologiske 
udvikling. 
b) Evaluering 
Hvad evaluering angår, vil Kommissionen fortsætte udarbejdelsen af nye metoder, bl.a. til analyse 
af aspekterne ved industriel innovation og FTU's socioøkonomiske konsekvenser. Kommissionen 
vil endvidere sammenligne de metoder, som medlemsstaterne udarbejder inden for rammerne af et 
evalueringsnet på EF-plan. 
c) Statitiske værktøjer 
Formålet med denne aktivitet er at forbedre produktionen af statistiske oplysninger ved en bedre 
tilpasning heraf til brugernes behov. Der vil blive gennemført en grundlæggende undersøgelse af 
problemerne i forbindelse med udarbejdelse af ekspertsystemer på det statistiske område, af forsla­
gene til standarder, der skal anvendes til sikring af indbyrdes kompatibilitet mellem de fremtidige 
aktiviteter på dette område, samt af komplette prototypesystemer udarbejdet til udvalgte områder. 
Ud over de specifikke resultater på det statistiske område bør der indvindes flere generelle erfarin­
ger med anvendelse af statistik på forskning vedrørende udvikling af ekspertsystemer. 
d) Anvendelse af resultaterne afFTU 
Målet er at fremme anvendelsen af resultaterne af FTU blandt alle de berørte økonomiske agenter i 
fællesskab, herunder navnlig de små og mellemstore virksomheder, med henblik på at sikre, at 
FTU-indsatsen udnyttes fuldt ud i erhvervslivet; aktiviteterne skal bl.a. vedrøre: 
— formidling af resultaterne af Fællesskabets forskning, udvikling og demonstrationsaktiviteter; 
— udnyttelse af resultaterne fra Det fælles Forskningscenter; 
— fremme af udnyttelsen af resultaterne af anden fællesskabsforskning og af udviklings- og 
demonstrationsaktiviteter. 
Nr. C 275/16 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31.10. 86 
e) Sprogproblemer 
Målet på lang sigt er at have rådighed over hurtige, lidet bekostelige og pålidelige oversættelses- og 
tolketjenester. 
De vigtigste aktioner omfatter: 
— færdiggørelse hen mod 1990 af et første prototypesystem for flersproget oversættelse omfat­
tende Fællesskabets ni officielle sprog inden for et begrænset emneområde; 
— støtte til industriel udvikling af et automatisk oversættelsessystem, der kan anvendes på en lang 
række områder; 
— udvikling af metoder og værktøjer til genanvendelse af leksika i informatiserede anvendelser og 
udarbejdning af standarder for de leksikale og terminologiske data; 
— grundforskning på lang sigt vedrørende den næste generation af maskinoversættelsessystemer af 
høj kvalitet og andre systemer til behandling af sprog. 
f) Kommunikations- og informationsnet samt videnskabelige databanker 
Oprettelse af kommunikations- og informationsnet på europæisk plan er en nøglefaktor i bestræ­
belserne på at styrke den europæiske forskningsinfrastruktur og forbedre innovationsprocessen, 
samtidig med at det stimulerer industriens udnyttelse af forskningsresultaterne. 
Formålet med denne aktion er at have rådighed over en datamatintegreret kommunikationsinfra-
struktur og tilknyttede tjenester, hvortil Europas forskellige offentlige og private forskningscentre 
har adgang. 
Denne infrastruktur vil ud over af sammenslutningen RARE blive understøttet af bestræbelserne på 
at udvikle og gennemføre OSI-standarder og give EF højhastigheds- og/eller bredbåndskommuni-
kationstjenester.