BILAG

DEL I — INDIKATORER

Programmet vil blive fulgt nøje på grundlag af et sæt indikatorer, der er beregnet til at måle, i hvilket omfang de generelle og specifikke målsætninger for programmet er nået, og med henblik på at minimere de administrative byrder og omkostninger. Med henblik herpå vil der blive indsamlet data vedrørende følgende sæt nøgleindikatorer:

Sektorer Specifikke målsætninger Indikatorer Transport: Effektive og sammenkoblede net og infrastruktur for intelligent, interoperabel, bæredygtig, multimodal, inklusiv og sikker mobilitet Antallet af grænseoverskridende forbindelser og manglende forbindelser, der tackles med støtte fra CEF (herunder aktioner vedrørende byknudepunkter, regionale grænseoverskridende jernbaneforbindelser, søhavne, indlandshavne, lufthavne og banegodsterminaler i TEN-T-hovednettet og det samlede net ) Antallet af aktioner, der med støtte fra CEF bidrager til digitaliseringen af transport (ERTMS, SESAR) Antallet af forsyningspunkter med alternative brændstoffer, der er bygget eller opgraderet med støtte fra CEF Antallet af aktioner, der med støtte fra CEF bidrager til transportsikkerheden Antallet af CEF-aktioner, der bidrager til transporttilgængelighed for handicappede Antallet af aktioner, der med støtte fra CEF bidrager til at mindske banegodstrafikstøj Tilpasning til dobbelte mobilitetsbehov (civile og forsvarsmæssige) Antallet af infrastrukturkomponenter, der er blevet tilpasset for at opfylde dobbelte mobilitetsbehov (civile og forsvarsmæssige) Energi Bidrag til markedernes sammenkobling og integration Antallet af CEF-aktioner, der bidrager til projekter, som kobler medlemsstaternes net sammen og fjerner interne hindringer Energiforsyningssikkerhed Antallet af CEF-aktioner, der bidrager til projekter, som sikrer et modstandsdygtigt gasnet Antallet af CEF-aktioner, der bidrager til at gøre nettene mere intelligente og digitale og til at øge energilagringskapaciteten Bæredygtig udvikling gennem fremme af dekarbonisering Antallet af CEF-aktioner, der bidrager til projekter, som muliggør øget udbredelse af vedvarende energi i energisystemerne Antallet af CEF-aktioner, der bidrager til grænseoverskridende samarbejde inden for vedvarende energi Den digitale sektor bidrag til udbredelsen af infrastruktur til digital konnektivitet i hele EU. Nye forbindelser til net med meget høj kapacitet hos de socioøkonomiske drivkræfter og trådløse forbindelser af meget høj kvalitet hos lokalsamfundene Antallet af CEF-aktioner, der muliggør 5G-konnektivitet langs transportruter Antallet af CEF-aktioner, der muliggør nye forbindelser til net med meget kapacitet for husholdninger Antallet af CEF-aktioner, der bidrager til digitaliseringen af energi- og transportsektorerne

DEL II: VEJLEDENDE PROCENTSATSER FOR TRANSPORTSEKTOREN

De budgetmidler, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra a), nr. i) og ii), fordeles som følger:

— 60 % til de aktioner, der er anført i artikel 9, stik. 2, litra a): »Aktioner vedrørende effektive og sammenkoblede net«

— 40 % til de aktioner, der er anført i artikel 9, stik. 2, litra b): »Aktioner vedrørende intelligent, bæredygtig, inklusiv og sikker mobilitet«.

Budgetmidlerne til finansiering af de aktioner, der er anført i artikel 9, stk. 2, litra a), fordeles således : 75 % bør tildeles aktioner vedrørende hovednetkorridorerne, 10 % bør tildeles aktioner vedrørende hovednettet uden for hovednetkorridorerne, og 15 % bør tildeles aktioner vedrørende det samlede net.

DEL III: HORISONTALE PRIORITETER, TRANSPORTHOVEDNETKORRIDORER OG FORHÅNDSUDPEGEDE STRÆKNINGER; FORHÅNDSUDPEGEDE STRÆKNINGER PÅ DET SAMLEDE NET

-1a. Horisontale prioriteter

SESAR, ERTMS, ITS, RIS, VTMIS, intelligente teknologiapparater

1. Hovednetkorridorer og forhåndsudpegede strækninger

Hovednetkorridoren »Atlanterhavet« Ruteføring Gijón — León — Valladolid A Coruña — Vigo — Orense — León– Zaragoza — Pamplona/Logroño — Bilbao Bordeaux — Toulouse Tenerife/Gran Canaria — Huelva/Sanlúcar de Barrameda — Sevilla — Córdoba Algeciras — Bobadilla — Madrid Øen Madeira/ Sines — Ermidas /Lisboa — Madrid — Valladolid Lissabon — Aveiro — Leixões/Porto — Douro-floden /Vigo Aveiro — Valladolid — Vitoria-Gasteiz — Bergara — Bilbao/Bordeaux — La Rochelle — Tours — Paris — Le Havre/Metz — Mannheim/Strasbourg Shannon Foynes — Dublin — Rosselare — Waterford — Cork — Brest — Roscoff — Cherbourg — Caen — Le Havre — Rouen — Paris Dublin/Cork — Brest — Roscoff — Saint Nazaire — Nantes — Tours — Dijon Forhåndsudpegede strækninger Grænseoverskridende Evora — Merida Jernbane Vitoria-Gasteiz — San Sebastián — Bayonne — Bordeaux Aveiro — Salamanca Douro-floden (Via Navegável do Douro) Indre vandveje Manglende forbindelse Paris (forbindelse Orly — Versailles og Orly — Ch. De Gaulle-lufthavnen) Flermodalitet





Hovednetkorridoren »Østersøen — Adriaterhavet« Ruteføring Gdynia — Gdańsk — Katowice/Sławków Gdańsk — Warszawa — Katowice Katowice — Ostrava — Brno — Wien Szczecin/Świnoujście — Poznań — Wrocław — Ostrava Katowice — Žilina — Bratislava — Wien Wien — Graz– Villach — Udine — Trieste Udine — Venezia — Padova — Bologna — Ravenna — Ancona — Foggia Graz — Maribor –Ljubljana — Koper/Trieste Forhåndsudpegede strækninger Grænseoverskridende Katowice — Ostrava Jernbane Katowice — Žilina Opole — Ostrava Bratislava — Wien Graz — Maribor Trieste — Divaca Katowice — Žilina Vej Brno — Wien Manglende forbindelse Gloggnitz — Mürzzuschlag: Jernbane Semmering-basistunnelen Graz — Klagenfurt: Koralm-jernbanestrækningen og -tunnelen Koper — Divača





Hovednetkorridoren »Middelhavet« Ruteføring Algeciras — Bobadilla –Madrid — Zaragoza — Tarragona Zaragoza — Teruel — Valencia/Sagunto Sagunto — Valencia — Madrid Sevilla — Bobadilla — Murcia Cartagena — Murcia — Valencia — Tarragona/Palma de Mallorca — Barcelona Tarragona — Barcelona — Perpignan — Marseille — Genova/Lyon — La Spezia — Torino — Novara — Milano — Bologna/Verona — Padova — Venezia — Ravenna/Trieste/Koper — Ljubljana — Budapest Toulouse — Narbonne Ljubljana/Rijeka — Zagreb — Budapest — den ukrainske grænse Forhåndsudpegede strækninger Grænseoverskridende Lyon — Torino: basistunnel og adgangsveje Jernbane Barcelona — Perpignan Nice — Ventimiglia Trieste — Divača Ljubljana — Zagreb Zagreb — Budapest Budapest — Miskolc — den ukrainske grænse Lendava — Letenye Vej Vásárosnamény — den ukrainske grænse Manglende forbindelse Perpignan — Montpellier Jernbane Madrid — Zaragoza — Barcelona Koper — Divača Rijeka — Zagreb Milano — Cremona — Mantova – Ferrara — Porto Levante/Venezia –Trieste/ Ravenna — Porto Garibaldi Indre vandveje





Hovednetkorridoren »Nordsøen — Østersøen« Ruteføring Luleå — Helsinki — Tallinn — Riga Ventspils — Riga Riga — Kaunas Klaipeda — Kaunas — Vilnius Kaunas — Warszawa Den hviderussiske grænse — Warszawa — Łódź/Poznań — Frankfurt/Oder — Berlin — Hamburg — Kiel Łódź — Katowice/Wrocław Grænsen mellem Ukraine og Polen — Rzeszów — Katowice — Wrocław — Falkenberg — Magdeburg Szczecin/Świnoujście — Berlin — Magdeburg — Braunschweig — Hannover Hannover — Bremen — Bremerhaven/Wilhelmshaven Hannover — Osnabrück — / Kleve — Nijmegen / — Hengelo — Almelo — Deventer — Utrecht Utrecht — Amsterdam Utrecht — Rotterdam — Antwerpen Hannover — Köln — Antwerpen Forhåndsudpegede strækninger Grænseoverskridende Tallinn — Rīga — Kaunas /Vilnius — Warszawa: Rail Baltics nye fuldt interoperable banestrækning med UIC-sporvidde Jernbane Antwerpen — Duisburg Jernbane Świnoujście/Szczecin /Karninbroen — Berlin Jernbane/indre vandveje Via Baltica-korridoren EE-LV-LT-PL Vej Manglende forbindelse ▌ Jernbane Warszawa/Idzikowice — Poznań/Wrocław, inkl. forbindelser til det planlagte centrale transportknudepunkt Kielerkanalen Indre vandveje Berlin — Magdeburg — Hannover, Mittellandkanal, vesttyske kanaler, Rhinen, Waal, Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal Opgradering (to spor) Ruhrområdet — Münster — Osnabrück — Hamburg Jernbane





Hovednetkorridoren »Nordsøen — Middelhavet« Ruteføring ▌ Derry — Sligo — Galway — Shannon Foynes/Cork ▌ ▌ Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork — Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam Dublin — Cork — Calais — Dunkerque — Zeebrugge — Anvers — Rotterdam Den britiske grænse — Lille — Brussel/Bruxelles London — Lille — den grænseoverskridende jernbaneforbindelse Bruxelles-Quiévrain-Valenciennes – Brussel/Bruxelles Amsterdam — Rotterdam — Antwerpen — Brussel/Bruxelles — Luxembourg Luxembourg — Metz — Dijon — Macon — Lyon — Marseille Luxembourg — Metz — Strasbourg — Basel Antwerpen/Zeebrugge — Gent — Dunkerque/Lille — Paris Forhåndsudpegede strækninger Grænseoverskridende Brussel/Bruxelles — Luxembourg — Strasbourg Jernbane Terneuzen — Gent Indre vandveje Seinen — Schelde-nettet og de tilhørende flodbækkener til Seinen, Scheldefloden og Maasfloden Rhin-Schelde-korridoren Manglende forbindelse Albertkanaal/Canal Bocholt-Herentals Indre vandveje Dunkerque — Lille





Hovednetkorridoren »Orienten/det østlige Middelhav« Ruteføring Hamburg — Berlin Rostock — Berlin — Dresden Bremerhaven/Wilhelmshaven — Magdeburg — Dresden Dresden — Ústí nad Labem — Melnik/Prag — Lysá nad Labem/Poříčany — Kolin Kolin — Pardubice — Brno — Wien/Bratislava — Budapest — Arad — Timişoara — Craiova — Calafat — Vidin — Sofia Sofia — Plovdiv — Burgas Plovdiv — den tyrkiske grænse — Alexandropouli — Kavala — Thessaloníki — Ioannina — Kakavia/Igoumenitsa den tidligere jugoslaviske republik Makedoniens grænse — Thessaloniki Sofia — Thessaloniki — Athina — Piræus/Ikonio — Heraklion — Lemesos (Vasiliko) — Lefkosia Athen — Patras/Igoumenitsa Forhåndsudpegede strækninger Grænseoverskridende Dresden — Prag Jernbane Wien/Bratislava — Budapest Békéscsaba — Arad Calafat — Vidin — Sofia — Thessaloniki den tyrkiske grænse — Alexandropouli den tidligere jugoslaviske republik Makedoniens grænse — Thessaloniki Ioannina — Kakavia (den albanske grænse) Vej Craiova — Vidin Hamburg — Dresden — Prag — Pardubice Indre vandveje Manglende forbindelse Thessaloniki — Kavala Jernbane Budapest Kelenföld — Ferencváros Togstationen Szolnok





Hovednetkorridoren »Rhinen — Alperne« Ruteføring Genova — Milano — Lugano — Basel Genova — Novara — Brig — Bern — Basel — retablering af den grænseoverskridende jernbanebro Freiburg (Breisgau) — Colmar — den grænseoverskridende forbindelse Rastatt-Haguenau — Karlsruhe — Mannheim — Mainz — Koblenz — Köln Milano — Verona — Trento — Bozen — Innsbruck — München, inklusive Brennerkorridoren Köln — Düsseldorf — Duisburg — Nijmegen/Arnhem — Utrecht — Amsterdam Nijmegen — Rotterdam — Vlissingen Köln — Liège — Bruxelles/Brussel — Gent Liège — Antwerpen — Gent — Zeebrugge Forhåndsudpegede strækninger Grænseoverskridende Zevenaar — Emmerich — Oberhausen Jernbane Karlsruhe — Basel Milano/Novara — den schweiziske grænse Antwerpen — Duisburg Basel — Antwerpen/Rotterdam — Amsterdam Indre vandveje Manglende forbindelse Genova — Tortona/Novi Ligure Jernbane





Hovednetkorridoren »Rhinen — Donau« Ruteføring Paris — Strasbourg — Stuttgart — Augsburg — München — Salzburg — Wels/Linz Strasbourg — Mannheim — Frankfurt — Würzburg — Nürnberg — Regensburg — Passau — Wels/Linz München/Nürnberg — Prag — Ostrava/Přerov — Žilina — Košice — den ukrainske grænse Wels/Linz — Wien — Bratislava — Budapest — Vukovar Wien/Bratislava — Budapest — Arad — Brašov/Craiova — Bucurešti — Focșani — Albita (den moldoviske grænse) /Constanta — Sulina Forhåndsudpegede strækninger Grænseoverskridende München — Prag Jernbane Nürnberg — Plzen München — Mühldorf — Freilassing — Salzburg Strasbourg — Kehl Appenweier Hranice — Žilina Wien — Bratislava/Budapest Bratislava — Budapest Békéscsaba — Arad Donau (Kehlheim — Constanța/Midia/Sulina) og de tilhørende flodbækkener til Sava- og Tiszafloden Indre vandveje Zlín — Žilina Vej Manglende forbindelse Stuttgart — Ulm Jernbane Salzburg — Linz Arad — Craiova Bukarest — Constanța Arad — Brasov Jernbane Brasov — Predeal Jernbane Bukarest — Craiova Jernbane





Hovednetkorridoren »Skandinavien — Middelhavet« Ruteføring Den russiske grænse — Hamina/Kotka — Helsingfors — Turku/Naantali — Stockholm — Örebro — Malmø Narvik/Oulu — Luleå — Umeå — Stockholm Oslo — Göteborg — Malmø — Trelleborg Malmø — København — Fredericia — Aarhus — Aalborg — Hirtshals/Frederikshavn København — Kolding/Lübeck — Hamburg — Hannover Bremerhaven — Bremen — Hannover — Nürnberg Rostock — Berlin — Halle/ Leipzig — Erfurt/Weimar — München Nürnberg — München — Innsbruck — Verona — Bologna — Ancona/Firenze Livorno/La Spezia — Firenze — Rom — Napoli — Bari — Taranto — Valletta Napoli — Cagliari /Gioia Tauro — Palermo/Augusta — Valletta — Marsaxlokk Forhåndsudpegede strækninger Grænseoverskridende Den russiske grænse — Helsingfors Jernbane København — Hamburg: adgangsveje til den faste forbindelse over Femern Bælt München — Wörgl — Innsbruck — Fortezza — Bolzano — Trento — Verona: Brenner-basistunnelen og adgangsveje Trelleborg — Malmø — Göteborg — den norske grænse (grænseoverskridende, jernbane) Göteborg-Oslo Helsingborg-Helsingør København-Malmø København — Hamburg: Den faste forbindelse over Femern Bælt Jernbane/vej

2. Forhåndsudpegede strækninger på det samlede net

De relaterede elementer, som befinder sig i det samlede net, der er omhandlet i artikel 9, stk. 2, litra a), nr. i), og det samlede nets grænseoverskridende forbindelser , der er omhandlet i artikel 9, stk. 2., litra a), nr. ii), i nærværende forordning, omfatter navnlig følgende strækninger:

Dublin — Strabane — Letterkenny Vej Derry — Sligo — Galway Jernbane Pau — Huesca Jernbane Lyon — den schweiziske grænse Jernbane Athus — Mont-Saint-Martin Jernbane ▌ Jernbane Mons — Valenciennes Jernbane Gent — Terneuzen Jernbane Heerlen — Aachen Jernbane Groningen — Bremen Jernbane Stuttgart — den schweiziske grænse Jernbane Berlin — Rzepin/Horka — Wrocław Jernbane Prag — Linz Jernbane Villach — Ljubljana Jernbane Ancona — Foggia Jernbane/vej Pivka — Rijeka Jernbane Plzeň — České Budějovice — Wien Jernbane Wien — Gyor Jernbane Graz — Celldömölk — Gyor Jernbane Neumarkt-Kalham — Mühldorf Jernbane Amber-korridoren PL-SK-HU Jernbane Via Carpathia-korridoren, den hviderussiske/ukrainske grænse-PL-SK-HU-RO Vej Budapest — Osijek — Svilaj (den bosnisk-hercegovinske grænse) Vej Timișoara — Moravița Vej Faro — Huelva Jernbane Porto — Vigo Jernbane Bukarest — Giurgiu — Varna/Bourgas Jernbane Svilengrad — Pithio Jernbane Siret — Suceava Vej Focșani — Albița Vej München — Salzburg — Laibach Jernbane Gallarate/Sesto C. — Laveno/Luino Jernbane

BILAG — DEL IV UDPEGELSE AF GRÆNSEOVERSKRIDENDE PROJEKTER INDEN FOR VEDVARENDE ENERGI

1. Målsætning i grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi

Grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi skal fremme det grænseoverskridende samarbejde mellem medlemsstaterne inden for planlægning, udvikling og omkostningseffektiv udnyttelse af vedvarende energikilder med henblik på at bidrage til Unionens langsigtede mål for dekarbonisering .

2. Generelle kriterier

For at kunne blive betragtet som et grænseoverskridende projekt inden for vedvarende energi skal et projekt opfylde alle følgende generelle kriterier:

(a) det skal indgå i en samarbejdsaftale eller anden form for aftale mellem medlemsstater og/eller aftale mellem medlemsstater og tredjelande, som fastsat i artikel 6, 7, 9 eller 11 i direktiv 2009/28/EF

(b) det skal yde omkostningsbesparelser inden for udbredelsen af vedvarende energi og/eller fordele inden for systemintegration, forsyningssikkerhed eller innovation i forhold til et alternativt grænseoverskridende energiprojekt eller et projekt inden for vedvarende energi gennemført af en af de deltagende medlemsstater alene

(c) de mulige overordnede fordele ved samarbejdet skal overstige omkostningerne, også på langt sigt, vurderet på grundlag af en cost-benefit-analyse som omhandlet i punkt 3 og med anvendelse af den metode, der er omhandlet i artikel [7]

3. Cost-benefit-analyse

Der skal i cost-benefit-analysen, som nævnt i punkt 2, litra c), ovenfor, for hver deltagende medlemsstat eller tredjeland tages hensyn til virkningerne inden for blandt andet følgende aspekter:

(a) omkostningerne ved elektricitetsproduktion

(b) systemintegrationsomkostningerne

(c) støtteomkostningerne

(d) drivhusgasemissioner

(e) forsyningssikkerheden

(f) luftforurening og anden lokal forurening eller virkninger på lokal natur og miljøet

(g) innovation.

4. Proces

Iværksættere af projekter, herunder medlemsstater, der muligvis er berettigede til at blive udpeget til et grænseoverskridende projekt inden for vedvarende energi i henhold til en samarbejdsaftale eller anden form for aftale inden for vedvarende energi mellem medlemsstater eller aftale mellem medlemsstater og tredjelande, som fastsat i artikel 9 ▌eller 11 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/… (+) (1) (+), som ønsker at opnå status for projektet som grænseoverskridende projekt inden for vedvarende energi, skal indgive en ansøgning om udpegning til grænseoverskridende projekt inden for vedvarende energi til Kommissionen. Ansøgningen skal indeholde de relevante oplysninger, for at Kommissionen kan evaluere projektet i henhold til kriterierne i punkt 2 og 3 i overensstemmelse med den metode, der er omhandlet i artikel 7.

Kommissionen sikrer, at iværksætterne får mulighed for at ansøge om status som grænseoverskridende projekt inden for vedvarende energi mindst én gang om året.

Kommissionen gennemfører relevante høringer om listen over projekter, der er blevet indgivet med henblik på udpegning til grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi.

Kommissionen evalurer ansøgningerne i henhold til de kriterier, der er fastsat i punkt 2 og 3.

Ved udvælgelsen af grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi sigter Kommissionen efter et overkommeligt samlet antal. Kommissionen bestræber sig på at sikre en passende geografisk balance i udpegningen af grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi. Der kan anvendes regionale grupperinger ved udpegning af projekter.

Et projekt udpeges ikke som et grænseoverskridende projekt inden for vedvarende energi, og denne status trækkes tilbage for allerede udpegede projekter, hvis evalueringen af projektet byggede på ukorrekte oplysninger, som udgjorde en afgørende faktor i evalueringen, eller hvis projektet ikke er i overensstemmelse med EU-retten.

Kommissionen offentliggøre på sit websted listen over udpegede grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi.

DEL V — PROJEKTER AF FÆLLES INTERESSE VEDRØRENDE INFRASTRUKTUR TIL DIGITAL KONNEKTIVITET

1. Gigabit - og 5G- eller anden avanceret mobilkonnektivitet til socioøkonomiske drivkræfter

Aktionerne skal prioriteres under hensyntagen til de socioøkonomiske drivkræfters funktion, relevansen af de digitale tjenester og applikationer, som leveringen af den underliggende konnektivitet giver mulighed for, og de mulige socioøkonomiske fordele for borgerne, virksomhederne og lokalsamfundene, herunder den mulige positive afsmittende virkning hvad angår konnektivitet. Det disponible budget fordeles på en geografisk afbalanceret måde blandt medlemsstaterne.

Der gives prioritet til aktioner, som bidrager til:

— Gigabitkonnektivitet til hospitaler og lægecentre i tråd med bestræbelserne på at digitalisere sundhedssystemet samt med henblik på at øge EU-borgernes trivsel og ændre den måde, hvorpå sundheds- og plejetjenester ydes til patienter (26)

— Gigabitforbindelser til uddannelses- og forskningscentre i forbindelse med indsatsen for at lette brugen af bl.a. højhastigheds-IT, skyapplikationer og big data, fjerne digitale skel, innovere inden for uddannelsessystemerne, forbedre læringsresultaterne og skabe større lighed og effektivitet (27).

— 5G-konnektivitet eller trådløs bredbåndskonnektivitet med meget høj kapacitet til uddannelses- og forskningscentre, hospitaler og medicinske centre i forbindelse med indsatsen for at levere uafbrudt, trådløs 5G-bredbåndsdækning til alle bycentre senest i 2025.

2. Trådløs konnektivitet i lokalsamfund

Aktioner, der sigter mod tilrådighedsstillelse af lokal trådløs konnektivitet, som er gratis og uden diskriminerende vilkår, på centrale steder i det lokale offentlige liv, herunder udendørsområder, som den brede offentlighed har adgang til, og som spiller en vigtig rolle for det offentlige liv i lokalsamfund, er berettiget til finansiel bistand på følgende betingelser:

— de gennemføres af et offentligt organ, jf. nedestående stykke, der er i stand til at planlægge og føre tilsyn med installeringen af indendørs og udendørs lokale trådløse adgangspunkter i offentlige rum samt i stand til at sikre mindst tre års finansiering af driftsomkostningerne i forbindelse hermed

— de bygger på net med meget høj kapacitet, der muliggør levering til brugerne af en internetoplevelse af meget høj kvalitet, som: — er gratis og uden diskriminerende vilkår, let tilgængelig, sikker og anvender det nyeste og bedst tilgængelige udstyr, der kan levere højhastighedsforbindelser til sine brugere, og — understøtter lige adgang til innovative digitale tjenester

— anvender den fælles visuelle identitet , der er tilgængelig på flere sprog, og som Kommissionen skal udvikle, og linker til de tilhørende onlineværktøjer

— forpligter sig til at anskaffe det nødvendige udstyr og/eller tilhørende installationstjenester i overensstemmelse med gældende ret for at sikre, at projekter ikke unødigt forvrider konkurrencen.

Den finansielle bistand skal være tilgængelig for offentlige organer som defineret i artikel 3, nr. 1), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2102 (28), der i overensstemmelse med national ret påtager sig at stille lokal trådløs konnektivitet, som er gratis og uden diskriminerende vilkår, til rådighed gennem installering af lokale trådløse adgangspunkter.

Finansierede aktioner må ikke overlappe eksisterende gratis private eller offentlige tilbud med lignende egenskaber, herunder kvalitet, i samme offentlige rum.

Det disponible budget fordeles på en geografisk afbalanceret måde blandt medlemsstaterne.

3. Vejledende liste over støtteberettigede 5G-korridorer og grænseoverskridende forbindelser

I tråd med Kommissionens målsætninger for et gigabitsamfund og for at sikre, at større landbaserede transportruter har uafbrudt 5G-dækning senest i 2025 (29), omfatter aktioner til gennemførelse af uafbrudt dækning med 5G-systemer i henhold til artikel 9, stk. 4, litra c), for det første aktioner på grænseoverskridende strækninger til eksperimenter med CAM (30) og for det andet aktioner på længere strækninger til mere omfattende udbredelse af CAM langs korridorerne som anført i tabellen nedenfor (vejledende liste). Til dette formål anvendes TEN-T-korridorerne som grundlag, men udbredelsen af 5G er ikke nødvendigvis begrænset til disse korridorer (31).