RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

Årsberetning om gennemførelsen af frihandelsaftalen mellem EU og Korea

1. Indledning

Den 1. juli 2014 var treårsdagen for frihandelsaftalen mellem EU og dens medlemsstater og Republikken Korea ("Korea"), som har været midlertidigt gældende siden juli 2011[1]. Denne aftale er den første i en ny generation af vidtrækkende og omfattende frihandelsaftaler. Det er også EU's første handelsaftale med et asiatisk land.

Frihandelsaftalen er allerede blevet ændret en gang. Frihandelsaftalens tillægsprotokol, der tager hensyn til Kroatiens tiltrædelse af EU, blev underskrevet i marts 2014 og har været midlertidigt gældende siden den 26. maj 2014. Den vil blive endeligt indgået, når Korea har underrettet EU om afslutningen af sine interne procedurer.

Dette er den tredje årsberetning om gennemførelsen af frihandelsaftalen i medfør af bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 511/2011 af 11. maj 2011 om gennemførelse af den bilaterale beskyttelsesklausul i frihandelsaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater og Republikken Korea[2]. I henhold til forordningens artikel 13, stk. 1, offentliggør Kommissionen en årsberetning om anvendelsen og gennemførelsen af aftalen. Desuden bestemmes det i artikel 3, stk. 3, at Kommissionen forelægger en årlig tilsynsberetning for Europa-Parlamentet og Rådet om opdaterede statistikker for import fra Korea vedrørende produkter inden for de følsomme sektorer og de sektorer, som tilsynet er blevet udvidet til at omfatte. Denne beretning kombinerer derfor disse to krav om udarbejdelse af beretninger.

Beretningen giver også et overblik over aktiviteterne i de forskellige udvalg og arbejdsgrupper, der er nedsat i henhold til frihandelsaftalen, der skal føre tilsyn med aftalens gennemførelse. Da de fleste af disse udvalg og arbejdsgrupper afholdt møde i andet halvår af 2014, dækker denne beretning perioden fra juli 2013 til december 2014, for så vidt aktiviteterne i frihandelsaftalens gennemførelsesorganer er berørt.

2. Samlet vurdering: udviklingen i handelen tre år efter frihandelsaftalens gennemførelse

2.1. Metodologi anvendt til analysen

Nedenstående analyse af de bilaterale handelsstrømme mellem EU og Korea er baseret på en sammenligning af data for det tredje år efter gennemførelsen af frihandelsaftalen (juli 2013-juni 2014) med data for 12-måneders perioden før frihandelsaftalen trådte i kraft og den midlertidige anvendelse af frihandelsaftalen (juli 2010-juni 2011).

Det bør bemærkes, at ændringer i handelsstrømmene ikke udelukkende kan tilskrives frihandelsaftalen, da også andre faktorer påvirker handelsstrømmene. Men tallene nedenfor giver et godt billede af, hvordan frihandelsaftalen har fungeret hidtil.

2.2. Den samlede udvikling i handelen med varer

EU's eksport til Korea steg med 35 % fra 30,6 mia. EUR i 12-måneders perioden, inden frihandelsaftalen trådte i kraft, til 41,4 mia. EUR i det tredje år af frihandelsaftalens gennemførelse.

I samme periode steg EU's eksport til Korea af produkter, som blev fuldstændig eller delvis liberaliseret ved frihandelsaftalen, mere end den samlede eksport, nemlig med henholdsvis 46 % og 37 %.

Fig. 1: EU's eksport til og import fra Korea, juli 2010-juni 2014 (i mio. EUR)

Kilde: COMEXT

I det tredje år af frihandelsaftalens gennemførelse udgjorde EU's import fra Korea i alt 37,9 mia. EUR, hvilket er omtrent lig med 12-måneders perioden, inden frihandelsaftalen trådte i kraft. Importen steg dog med 6 % i det tredje år i forhold til det foregående år.

Det er værd at bemærke, at EU's import fra verden i det tredje år af frihandelsaftalens gennemførelse faldt med 4 % i forhold til det foregående år. Faktisk faldt EU’s import fra sine 14 største leverandører med undtagelse af Korea og Tyrkiet (begge havde en stigning på 6 %) og Kina (en stigning på 1 %).

I modsætning til udviklingen af den samlede import til EU fra Korea, voksede importen af varer, som blev fuldstændig eller delvis liberaliseret ved frihandelsaftalen, med henholdsvis 21 % og 26 %, mens EU's import fra Korea af produkter omfattet af en mestbegunstigelsessats på nul faldt med 23 %.

Samlet set blev et handelsunderskud med Korea på 7,6 mia. EUR til et handelsoverskud på 3,6 mia. EUR i EU's favør i løbet af det tredje år af frihandelsaftalens gennemførelse.

EU’s andel af Koreas samlede import fra verden steg fra 9 % inden frihandelsaftalen til 11 % i det tredje år af frihandelsaftalens gennemførelse. I den samme periode faldt EU's andel af den samlede eksport fra Korea fra 11 % til 9 %.

Med hensyn til EU's eksport var de vigtigste produktkategorier:

§ "maskiner og apparater" (FTT[3] 16), der tegner sig for næsten 34 % af EU's samlede eksport til Korea. Denne eksport steg med mere end 23 % i det tredje år af frihandelsaftalens gennemførelse i forhold til 12-måneders perioden, inden frihandelsaftalen trådte i kraft

§ "transportmidler" (FTT 17), hvor eksporten steg med over 56 % efter frihandelsaftalen trådte i kraft, og de største stigninger fandt sted i de sidste to år af frihandelsaftalens gennemførelse. De tegner sig for 16 % af EU's samlede eksport til Korea

§ "kemiske produkter" (FTT 06), hvor eksporten steg med 9 % i det tredje år af frihandelsaftalens gennemførelse og udgør over 12 % af EU's samlede eksport

§ andre produktkategorier, for hvilke EU's eksport er øget betydeligt siden juli 2011, er "mineralske produkter" (mere end 1 000 %[4]), "træ" og "perler og ædle metaller"[5] (ca. 120 %).

Det nuværende niveau for EU's eksport til Korea ville have ført til 1,6 mia. EUR i toldbetalinger i det tredje år af frihandelsaftalens gennemførelse, hvis frihandelsaftalen ikke havde været i kraft.

For så vidt angår EU's import fra Korea var de vigtigste produktkategorier:

§ "maskiner og apparater" (36 % af EU's import fra Korea), hvor EU's import er faldet med 20 %, siden frihandelsaftalen trådte i kraft

§ "transportmidler" (26 % af EU's samlede import fra Korea), hvor EU's import har fluktueret i løbet af de tre år siden frihandelsaftalens gennemførelse. Den var næsten på samme niveau i juni 2014 som i juni 2011

§ Der blev noteret betydelige stigninger i EU's import af plast, mineralske og kemiske produkter (henholdsvis ca. 51 %, 112 % og 48 % siden frihandelsaftalen trådte i kraft).

2.3. Handel med tjenesteydelser og udenlandske direkte investeringer (FDI)

Handelsstatistikkerne for tjenesteydelser halter bagefter og foreligger endnu ikke for det tredje år af frihandelsaftalens gennemførelse.

I 2013 var EU's eksport af tjenesteydelser til Korea lig med 10,6 mia. EUR efter at være steget med 18 % i forhold til det foregående år. Samtidig var EU's import af tjenesteydelser fra Korea lig med 5,6 mia. EUR, hvilket udgjorde en stigning på 11 % i forhold til 2012.

EU's beholdning af FDI i Korea i 2013 var 32,6 mia. EUR, mens beholdningen af koreanske udenlandske direkte investeringer i EU udgjorde 18,9 mia. EUR.

2.4. Udviklingen i handelen med motorkøretøjer og reservedele

EU's eksport af motorkøretøjer (HS 8703) til Korea steg med 90 % fra 2 mia. EUR (74 600 enheder) i 12-måneders perioden forud for frihandelsaftalen til 3,8 mia. EUR (141 800 enheder) i løbet af det tredje år af frihandelsaftalens gennemførelse og udgjorde 9 % af EU's samlede eksport til Korea. Denne stigning fandt hovedsagelig sted i det andet og tredje år af frihandelsaftalens gennemførelse, hvor den årlige stigning i eksporten var på ca. 35 %.

EU's import fra Korea steg med 53 % fra 2,6 mia. EUR til 4 mia. EUR eller en stigning på 25 % i antallet af importerede enheder, idet importen gik fra 300 000 til 375 000 enheder. Næsten hele stigningen (53 %) fandt sted i det første år af frihandelsaftalens gennemførelse. Motorkøretøjer udgjorde 11 % af EU's samlede import fra Korea. I den samme periode faldt EU's import af personbiler fra resten af verden med 7 %.

Fig. 2: EU's eksport til og import fra Korea af motorkøretøjer, juli 2010-juni 2014 (i mio. EUR)

Kilde: COMEXT

EU's eksport af bildele til Korea udgjorde ca. 1,1 mia. EUR i det tredje år af frihandelsaftalens gennemførelse, idet den er steget med 6 % siden 12-måneders perioden inden frihandelsaftalen, mens EU's import af bildele fra Korea steg med over 20 % fra 2,2 mia. EUR i 12-måneders perioden inden frihandelsaftalen til 2,6 mia. EUR i løbet af det tredje år af frihandelsaftalens gennemførelse. I denne treårsperiode steg importen fra resten af verden med blot 3 %.

2.5. Anvendelse af toldpræferencer under frihandelsaftalen

Baseret på de seneste oplysninger, dvs. fra juli 2013 til juni 2014, er EU's samlede præferenceudnyttelsesgrad på det koreanske marked 65,9 %.

På grundlag af FTT-kategorierne findes den største samlede præferenceudnyttelsesgrad inden for transportmidler (FTT 17) med 94 % samt inden for dyr og animalske produkter (FTT 1) med 89 %. De laveste samlede præferenceudnyttelsesgrader fandtes for perler og ædle metaller (FTT 14) med 40 %, uædle metaller (FTT 15), huder og skind (FTT 8) og maskiner (FTT 16) med ca. 50 %.

Den forholdsvis lave præferenceudnyttelse inden for nogle kategorier synes ikke at skyldes de stramme oprindelsesregler eller EU-eksportørernes præferencemargener over for Koreas mestbegunstigelsessats. Én mulig årsag, identificeret ved høringer af industrien, er frihandelsaftalens krav om, at eksportører skal ansøge om status som godkendt eksportør for at kunne drage fordel af præferencetoldsatser, hvilket opfattes som tids- og ressourcekrævende. Desuden forhindrer frihandelsaftalens bestemmelse om direkte transport, der kræver, at varerne sendes direkte fra EU til Korea (eller omvendt), for at blive betragtet som havende "oprindelse" i EU eller Korea, visse eksportører, som bruger deres regionale knudepunkter i Asien, i at drage fordel af frihandelsaftalens præferenceordninger.

Med hensyn til den koreanske eksport til EU var den samlede koreanske præferenceudnyttelsesgrad i EU 81,3 % i 2013. De største samlede præferenceudnyttelsesgrader (over 90 %) blev fundet for transportmidler og mineralske produkter (FTT 05), mens den laveste samlede præferenceudnyttelsesgrad (ca. 33 %) blev fundet for perler og huder og skind.

3. Aktiviteter, der varetages af frihandelsaftalens gennemførelsesorganer

I henhold til de institutionelle bestemmelser i frihandelsaftalen blev der nedsat syv specialiserede udvalg og syv arbejdsgrupper og ført en dialog om intellektuel ejendomsret. Det årlige EU-Korea-Handelsudvalg på ministerplan fører tilsyn og sikrer, at frihandelsaftalen fungerer efter hensigten. I 2014 mødtes alle udvalgene og arbejdsgrupperne, og dialogen om intellektuel ejendomsret fandt sted. De fleste af dem fandt sted i Bruxelles, som resumeret nedenfor.

Arbejdsgruppen for Motorkøretøjer og Reservedele mødtes den 17. juni 2014 i Bruxelles. De fleste spørgsmål, der blev drøftet, vedrørte markedsadgang snarere end gennemførelsesspørgsmål i forbindelse med frihandelsaftalen. Disse omfattede bl.a. de koreanske lovgivningsforslag om brændstoføkonomi, bilparkens gennemsnitlige emissionssystemer, mærkning af dæk, de nye bestemmelser i Korea om dæks energieffektivitet, hjælpebremsesystemer for store busser, køretøjers vognbreddegrænse og vejtraktorer. Parterne drøftede ligeledes ajourføringen af bilag 2-C i frihandelsaftalen for at tage hensyn til EU's reviderede juridiske henvisninger med hensyn til trækkroge og anordninger til sikring af førerens udsyn og var enige om, at Handelsudvalget bør vedtage ajourføringen.

Arbejdsgruppen for Farmaceutiske Produkter og Medicinsk Udstyr, som mødtes den 18. juni 2014 i Bruxelles drøftede den koreanske ordning for prisfastsættelse af lægemidler og passende anerkendelse af værdien af innovative lægemidler, den reviderede koreanske prismængdeaftale, Koreas gennemførelse af serienumre for lægemidler, aktive lægemiddelbestanddele, metoden til at nedsætte godtgørelsen af udgifter til medicinsk udstyr i Korea og EU's udkast til ændring af lovgivningen om medicinsk udstyr. Efter arbejdsgruppens møde fandt en drøftelse sted mellem eksperterne for at identificere muligheder for lovgivningsmæssig harmonisering inden for sektoren lægemidler og medicinsk udstyr.

Den samme dag, den 18. juni 2014, mødtes Arbejdsgruppen for Kemikalier i Bruxelles for at udveksle oplysninger om begge parters REACH. Koreanerne orienterede EU om tidsplanen og processen med at gennemføre retsakten om K-REACH, og EU informerede om de støtteforanstaltninger til SMV'er, som er blevet udviklet i EU i forbindelse med gennemførelsen af REACH. Udvalget nåede også til enighed om yderligere teknisk samarbejde om kemikalier mellem det koreanske miljøministerium og Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA).

Den 18.-19. juni 2014 mødtes Toldudvalget i Seoul. Det drøftede procedurerne og metoderne for kontrollen af oprindelse og oprindelsesreglerne, herunder reglen om direkte transport, hvor EU understregede betydningen af at revidere de nuværende regler om direkte transport til en regel om, at der ikke må foretages ændringer, hvorved det ville tillades, at sendingerne opdeles i et tredjeland. Udvalget drøftede ligeledes fortolkningen af "primær ingrediens" af forarbejdede surimi og gennemførelsen af produktspecifikke regler om oprindelse fra HS-kode 2007 til HS-kode 2012. Mulighederne for at indgå en aftale om gensidig anerkendelse af autoriserede erhvervsdrivende blev også drøftet.

Den 16. september 2014 mødtes Udvalget for Handel med Varer i Bruxelles. Udvalget godkendte et udkast til beslutning fra Udvalget for Handel med Varer om vedtagelse af bestemmelser om forvaltning af toldkontingenter. Udvalget drøftede også forskellige spørgsmål i forbindelse med gennemførelsen af frihandelsaftalen og forskellige bilaterale handelsspørgsmål, f.eks. ækvivalens af økologiske landbrugsprodukter, revisionen af tillæg 2-B-3 (elektronik) i frihandelsaftalen, de koreanske sikkerhedscertificeringskrav for maskiner samt kosmetik. EU gentog også sin anmodning om at ændre frihandelsaftalen ved at revidere bestemmelsen om direkte transport, indsætte en klausul om varer, der genindføres efter reparation, og inklusion af vejtraktorer i anvendelsesområdet for bilaget om ikke-toldmæssige hindringer vedrørende motorkøretøjer og biler (bilag 2-C).

Den 17. september 2014 mødtes Udvalget for Zoner for Passiv Forædling på Den Koreanske Halvø i Bruxelles. Korea redegjorde for situationen omkring Gaeseongindustrikomplekset, den tværkoreanske fabrikspark beliggende i Nordkorea. Udvalget gennemgik betingelserne for yderligere økonomisk udvikling og drøftede fastsættelsen af kriterier for zoner for passiv forædling og fastlæggelsen af en maksimal tærskel. EU noterede sig de koreanske forslag og forklarede de politiske begrænsninger i EU. Begge parter anerkendte spørgsmålets politiske følsomhed, men var enige om at fortsætte drøftelserne på arbejdsplan.

Dialogen om intellektuel ejendomsret fandt sted den 25. september 2014 i Seoul. Begge sider gav en opdatering om den lovgivningsmæssige og politiske udvikling inden for intellektuel ejendomsret, navnlig om patenter, varemærker, design samt ophavsrettigheder. EU erindrede om spørgsmålet om frihandelsaftalens gennemførelse i forbindelse med bestemmelserne om rettigheder til offentlig fremførelse og behovet for at tilpasse koreansk lovgivning til frihandelsaftalen. Dialogen omfattede også håndhævelsesspørgsmål i forbindelse med intellektuel ejendomsret. Desuden drøftede parterne deres respektive tilgang og strategi i forbindelse med spørgsmål vedrørende intellektuel ejendomsret i tredjelande.

Arbejdsgruppen for Offentlige Indkøb mødtes for første gang den 26. september 2014 i Seoul. Parterne udvekslede oplysninger om den aktuelle indenlandske markedssituation og udsigter for offentlige indkøb og vurderede den aktuelle situation vedrørende markedsadgang til deres respektive markeder samt gennemførelsen af kapitlet i frihandelsaftalen om offentlige indkøb. Parterne drøftede også de nuværende markedsbarrierer og -begrænsninger, og hvordan man griber dem an, samt hvordan man kan øge deltagelsen i begge parters markeder for offentlige indkøb.

Udvalget for Sundheds- og Plantesundhedsforanstaltninger mødtes den 10. oktober 2014 i Bruxelles. Udvalget drøftede den koreanske eksport af kyllingeginsengsuppe og levende olivengrøn hvarre til EU, opbygning af tillid og samarbejde om dyrevelfærd, gennemsigtighed, EU's eksport af oksekød til Korea, udbruddet af afrikansk svinepest i Polen og EU's anmodning om at anvende regionaliseringsprincipper, "født og opdrættet"-klausulen samt EU's eksport af mejeriprodukter af rå mælk samt frugt og grøntsager til Korea.

Den 10. oktober 2014 havde Udvalget for Kulturelt Samarbejde sit andet møde i Seoul. Det godkendte voldgiftspanelet, der er omhandlet i artikel 3a i protokollen om kulturelt samarbejde til frihandelsaftalen. Parterne udvekslede også synspunkter om deres respektive kulturpolitikker og drøftede de kulturelle og kreative industrier, kunstnerophold samt audiovisuelle samproduktioner. På sidstnævnte område blev det aftalt at træffe en række foranstaltninger for at informere filmfolk bedre. Det skal bemærkes, at Handelsudvalget som anført i protokollen om kulturelt samarbejde ikke har nogen kompetence vedrørende denne protokol, og at Udvalget for Kulturelt Samarbejde derfor udøver Handelsudvalgets funktioner med hensyn til denne protokol.

Den 6. november 2014 mødtes Arbejdsgruppen for Geografiske Betegnelser i Bruxelles. Der er gjort væsentlige fremskridt med udkastet til forretningsorden, som kan vedtages, når begge parter har afsluttet de nødvendige interne procedurer. Begge parter fremlagde og drøftede deres respektive lister over nye geografiske betegnelser, der skal tilføjes listen over beskyttede geografiske betegnelser i henhold til frihandelsaftalen.

Den 8. december 2014 mødtes Udvalget vedrørende Handel og Bæredygtig Udvikling i Bruxelles. Parterne udvekslede synspunkter om deres respektive miljømæssige og beskæftigelsesmæssige politikker, herunder inden for klimaforandring, grøn vækst og cirkulær økonomi. Udvalget drøftede også en række centrale multilaterale miljøaftaler og udvekslede oplysninger om ulovlig handel med vilde dyr og planter og ulovlig skovhugst. Desuden blev arbejdsmarkedsspørgsmål drøftet, herunder ILO's grundlæggende konventioner, navnlig om foreningsfrihed og kollektive overenskomstforhandlinger og om tvangsarbejde, herunder foranstaltninger til bekæmpelse af urimelig praksis på arbejdsmarkedet. Endelig drøftede de gennemførelsen af internationale retningslinjer og principper for virksomheders sociale ansvar.

Den 9. december 2014 mødtes Arbejdsgruppen for Samarbejde om Afbødende Foranstaltninger på Handelsområdet i Seoul. Parterne drøftede den samlede status for afbødende foranstaltninger på handelsområdet i form af bilateral handel mellem Korea og EU. De udvekslede også synspunkter om deres respektive overordnede politiske retningslinjer, herunder de seneste ændringer. Derudover fandt en teknisk drøftelse sted vedrørende dumping- og skadesundersøgelser. Endelig drøftede parterne den seneste udvikling i forbindelse med sager vedrørende tredjelande.

Den 16. december 2014 mødtes Udvalget for Handel med Tjenesteydelser, Etablering og Elektronisk Handel i Seoul. Parterne drøftede en lang række spørgsmål inden for post- og kurertjenester, finansielle tjenester og distributionstjenester. For så vidt angår posttjenester er begge parter enige om at lægge sig i selen for at nå frem til principperne for reguleringsrammen inden det næste møde i Handelsudvalget. Udvalget drøftede også revisionen af de retlige rammer for investeringer i henhold til artikel 7.16 i frihandelsaftalen og det generelle erhvervsklima i servicesektoren.

Den samme dag, den 16. december 2014, trådte Arbejdsgruppen for Aftaler om Gensidig Anerkendelse af Tjenesteydelser også sammen i Seoul. Forud for mødet fandt der en drøftelse sted mellem faglige sammenslutninger af ingeniører og arkitekter fra begge sider. Parterne udvekslede synspunkter om deres respektive initiativer med andre lande om aftaler om gensidig anerkendelse og gjorde status over fremskridt i drøftelser mellem faglige sammenslutninger om aftaler om gensidig anerkendelse. Begge parter var enige om, at de faglige sammenslutninger bør tilskyndes til fortsat at arbejde sammen. De blev også enige om at fortsætte den nyttige udveksling af oplysninger om aftaler om gensidig anerkendelse under parternes respektive bilaterale aftaler.

Handelsudvalget holdt møde den 16. oktober 2014 i Bruxelles. Det blev ledet i fællesskab af den tidligere kommissær for handel Karel De Gucht og Koreas handels-, industri- og energiminister Yoon Sang-jick. Udvalget vurderede den bilaterale handels udvikling tre år efter frihandelsaftalens gennemførelse og konkluderede, at frihandelsaftalen havde haft positive virkninger, navnlig når det gælder den fuldstændigt eller delvist liberaliserede handel, hvor begge parters eksport er steget. EU gentog sin anmodning om at ændre frihandelsaftalen og at finde en gensidigt fordelagtig pakke af ændringer. Begge parter var enige om at gå videre med den tekniske ændring af bilaget om ikke-toldmæssige hindringer vedrørende motorkøretøjer og reservedele (bilag 2-C) ved at ajourføre forældede henvisninger til retsforskrifter i ækvivalenstabellerne for at give erhvervsdrivende større retssikkerhed.

Begge parter gav udtryk for deres respektive gennemførelsesproblemer, såsom handel med tjenesteydelser, gennemførelsen af artikel 13.4 i frihandelsaftalen vedrørende multilaterale arbejdsmarkedsstandarder og -aftaler og fortolkningen af "primær ingrediens" af surimi. Andre spørgsmål af betydning for den bilaterale handel blev også drøftet, herunder ækvivalens af økologiske landbrugsprodukter, Koreas forbud mod import af svinekød fra Polen på grund af afrikansk svinepest, formpresning af E-mærker til dæk, EU's bekymringer vedrørende markedsadgang for kosmetik og Koreas eksport af levende olivengrøn hvarre til EU.

Begge parter konkluderede, at de agtede fuldt ud at gennemføre frihandelsaftalen.

4. Gennemførelse af frihandelsaftalens kapitel 13 om handel og bæredygtig udvikling

Det tredje møde i Udvalget vedrørende Handel og Bæredygtig Udvikling blev afholdt i Bruxelles den 8. december 2014.

I overensstemmelse med den fælles erklæring fra det andet møde i Udvalget vedrørende Handel og Bæredygtig Udvikling gav dagsordenen mulighed for, at medformændene for civilsamfundsforummet kunne fremlægge en opdatering om arbejdet i de nationale rådgivende grupper. EU hilste med tilfredshed den koreanske nationale rådgivende gruppes nye medlemsskab, navnlig den bredere repræsentation af fagforeninger og arbejdsgivere. Udvalget vedrørende Handel og Bæredygtig Udvikling accepterede at fremlægge resuméet af drøftelserne på sit tredje møde til det tredje møde i civilsamfundsforummet, der fandt sted den følgende dag, den 9. december.

Miljøsegmentet var helliget drøftelser af emissionshandelssystemer, grøn vækst og cirkulær økonomi samt en række vigtige multilaterale miljøaftaler. I forbindelse med lanceringen af Koreas emissionshandelssystem den 1. januar 2015 understregede parterne betydningen af fortsat samarbejde om dette spørgsmål, og EU beskrev forretningsmuligheder som følge af nye CO2-markeder i Europa og Østasien. EU orienterede også Korea om sin meddelelse om EU's strategi for ulovlig handel med vilde dyr og planter og løbende høring af interessenter om, hvordan man styrker den, herunder gennem et tættere samarbejde med partnerlandene, og Korea præsenterede sin nationale politik. EU skitserede sine vigtigste instrumenter til bekæmpelse af ulovlig skovhugst og den dermed forbundne handel, mens Korea erklærede, at et lovgivningsmæssigt forslag vedrørende handel med ulovligt fældet træ var under udvikling. Begge parter blev enige om at udveksle erfaringer i lyset af denne løbende udvikling.

Det arbejdsmarkedspolitiske segment blev introduceret af en ekspert fra Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) i en præsentation om udviklingen vedrørende ratificeringen af grundlæggende (især vedrørende tvangsarbejde, foreningsfrihed og retten til at føre kollektive forhandlinger) og ajourførte ILO-konventioner og om indhentede erfaringer fra andre lande med hensyn til hindringer for ratifikation og måder at gribe dem an på. ILO tilbød at yde fortsat teknisk samarbejde og rådgivning om disse spørgsmål.

Hvad angår arbejdsmarkedsspørgsmål drøftede Udvalget vedrørende Handel og Bæredygtig Udvikling ILO's grundlæggende konventioner samt parternes forpligtelser under frihandelsaftalen til i deres lovgivning og praksis at respektere ILO's grundlæggende principper og rettigheder på arbejdspladsen. Parterne aftalte inden det næste møde i Udvalget vedrørende Handel og Bæredygtig Udvikling at dele tekster, der fremlægger de hidtidige fremskridt og yderligere planlagte skridt hen imod ratificering af ILO's grundlæggende og andre ajourførte konventioner, og udveksle oplysninger herom med civilsamfundsforummet.

Med hensyn til samarbejde i medfør af bilag 13 i frihandelsaftalen drøftede Korea og EU den seneste udvikling vedrørende iværksættelsen af forhandlinger om en aftale om miljøvarer og bekræftede deres engagement i og høje ambitionsniveau for dette initiativ. De drøftede desuden virksomhedernes sociale ansvar og mulige områder for samarbejde om Koreas og EU's respektive miljømærker. Endelig gav EU en kortfattet præsentation af det nye partnerskabsinstrument.

Udvalget vedrørende Handel og Bæredygtig Udvikling bifaldt de åbne og konstruktive drøftelser på sit tredje møde og besluttede at fortsætte dialogen med civilsamfundsforummet. Det vedtog foreløbigt at holde sit fjerde møde inden udgangen af september 2015 i Korea, og at det bør holdes, før Handelsudvalget mødes.

5. Gennemførelse af forordning (EU) nr. 511/2011

Forordning (EU) nr. 511/2011 ("beskyttelsesforordningen") er EU's interne lovgivning til at gennemføre den bilaterale beskyttelsesbestemmelse i frihandelsaftalen mellem EU og Korea.

I henhold til artikel 3 og 11 i beskyttelsesforordningen har Kommissionen ført tilsyn med udviklingen i importen og eksporten af koreanske produkter inden for følsomme sektorer som f.eks. biler, bildele, tekstilvarer og forbrugerelektronik, der kan være påvirket af toldgodtgørelse. Siden begyndelsen af den midlertidige anvendelse af frihandelsaftalen i juli 2011 har Kommissionen holdt EU-medlemsstaterne, Europa-Parlamentet og de relevante aktører orienteret om resultaterne af tilsynet hver anden måned.

Beskyttelsesforordningen giver også mulighed for på visse betingelser, der er fastsat i forordningen, at igangsætte en undersøgelse af beskyttelsesforanstaltninger eller indføre forudgående tilsynsforanstaltninger. Kommissionen har ikke modtaget nogen sådanne anmodninger i løbet af det tredje år af frihandelsaftalens gennemførelse.

5.1. Udviklingen i import til EU fra Korea i de sektorer, der er omfattet af tilsynet

Der redegøres kort for resultaterne af tilsynet i frihandelsaftalens tredje gennemførelsesår nedenfor. Det skal bemærkes, at i forbindelse med tilsynet er dataene for det tredje år af frihandelsaftalens gennemførelse blevet sammenlignet med den foregående 12-måneders periode, og nogle tal kan således afvige fra den generelle handelsanalyse under punkt 2 ovenfor, hvor dataene for det tredje år af frihandelsaftalens gennemførelse blev sammenlignet med 12-måneders perioden, inden frihandelsaftalen trådte i kraft.

Det skal desuden bemærkes, at sammenligningen i forbindelse med tilsynet er baseret på mængder importeret fra Korea til EU, dvs. antal enheder, når der er tale om biler, og 1000 kg, når der er tale om bildele, tekstilvarer og elektronik.

i) Bilsektoren

Bilimporten fra Korea steg med 20 % i det tredje år af frihandelsaftalens gennemførelse (juli 2013–juni 2014) sammenlignet med det foregående år (juli 2012–juni 2013). Stigningen er særlig markant for biler med elektriske motorer, selv om importmængderne er ubetydelige for denne kategori. Importen af biler med mellemstore til store motorer steg med 50 %, mens importen af personbiler med mindre motorer faldt med 7 %. Det er værd at bemærke, at importen af biler fra Korea stadig er på et lavere niveau end i året juli 2007-juni 2008.

For så vidt angår import af bildele var der en let stigning på 6 % i det tredje år af frihandelsaftalens gennemførelse sammenlignet med det foregående år. Denne stigning er større end i det andet år af frihandelsaftalens gennemførelse. Den indikerer imidlertid, at importen har stabiliseret sig i de sidste tre år.

ii) Tekstilsektoren

Import af tekstilvarer fra Korea faldt med 12 % i det tredje år af frihandelsaftalens gennemførelse sammenlignet med det foregående år. Dette skal sammenlignes med et fald på 6 % i det andet år af frihandelsaftalens gennemførelse sammenlignet med frihandelsaftalens første år.

iii) Elektroniksektoren

Mens importen af elektronik faldt med 13 % i det andet år af frihandelsaftalens gennemførelse, voksede den i det tredje år med 31 %.

5.2. Toldgodtgørelse

Kommissionen udførte ligeledes specifikt tilsyn i forbindelse med toldgodtgørelse i tilknytning til oprindelsesbestemmelserne i henhold til artikel 11, stk. 1, i beskyttelsesforordningen for at vurdere det udenlandske indhold i den koreanske fremstillingsproces og dermed i eksporten af slutprodukter fra Korea til EU. Artikel 11, stk. 1, fastsætter en procedure for anvendelse af artikel 14 i protokollen om oprindelsesbestemmelser om toldgodtgørelse eller toldfritagelse.

Analysen fokuserede på importværdien af produkter omfattet af tilsyn i de første ti måneder af 2014 i forhold til samme sammenlignelige periode i 2013, da der for disse perioder foreligger fuldstændige data.

I elektroniksektoren har importen til EU fra Korea navnlig udviklet sig (enten faldende eller stigende) under følgende HS-underrubrikker.: 8519.20, 8519.50, 8519.89, 8521.10, 8521.90, 8525.50, 8525.60, 8526.91, 8526.92, 8527.12 8527.13, 8527.19, 8527.21, 8527.29, 8527.91, 8527.92, 8527.99, 8528.41, 8528.49, 8528.51, 8528.59, 8528.69 og 8528.72. Samlet faldt importen for følgende rubrikker: 8521 (-14 %) og 8527 (-17 %), mens importen steg for rubrikkerne 8526 (73 %) og 8528 (52 %). Samtidig faldt Koreas import af dele af disse produkter generelt: for HS 8522 var der et fald i importen fra Kina (-10 %) og en stigning i importen fra Japan (4 %), mens der for HS 8529 sås et fald i importen fra både Kina (-3 %) og Japan (-2 %).

For så vidt angår tekstiler (garner og stoffer) blev der observeret et betydeligt fald i importen under HS 5204 (sytråd af bomuld) og HS 5205 (garn af bomuld, ikke til detailsalg). Samtidig blev der registreret en betydelig stigning i importen under HS 5207 (garn af bomuld til detailsalg), HS 5408 (vævet stof af garn af endeløse regenererede fibre), HS 5509 (garn af korte syntetiske fibre), HS 5510 (garn af korte regenererede fibre) og HS 5511 (garn af korte kemofibre). Garnimporten begunstiges af reglen om "fremstilling på basis af korte kemofibre, ikke kartede eller kæmmede eller på anden måde beredt til spinding", der er beskyttet af årlige kontingenter.

Hvad biler angår har der været et samlet fald i importen fra Korea til EU (-1 % i gennemsnit) under HS-kode 8703, selv om dette fald ikke gælder alle typer biler, men afhænger af typen og motorens størrelse. I mellemtiden faldt importen af råmaterialer for bildele under HS-kode 8707 og 8708 fra Kina til Korea med henholdsvis 67 % og 9 %. Importen af bildele under HS-kode 8707 og 8708 fra Japan til Korea faldt med henholdsvis 96 % og 2 %. Den koreanske import af motorer fra Kina faldt med 19 % for HS 8407 og med 4 % for HS 8408. For så vidt angår motorer med oprindelse i Japan faldt importen af disse til Korea med 32 % for HS 8407 og steg med 24 % for HS 8408.

På grundlag af ovenstående kan det konkluderes, at indrømmelse af toldgodtgørelse for de produkter, der er underlagt klausulen om særligt tilsyn, ikke ser ud til at have haft nogen væsentlig indflydelse på fremstillingsmønstret i Korea. Det førte navnlig ikke til nogen væsentlig stigning i importen af råmaterialer til Korea fra dets nabolande.

6. Konklusion

Efter tre år med gennemførelse af frihandelsaftalen mellem EU og Korea står det klart, at frihandelsaftalen har fungeret rigtig godt for begge parter, særlig for EU. EU's vareeksport til Korea steg med mere end 35 % i det tredje år af frihandelsaftalens gennemførelse sammenlignet med 12-måneders perioden, inden frihandelsaftalen trådte i kraft. Mens importen fra Korea omtrent svarede til 12-måneders perioden inden frihandelsaftalen, steg den med 6 % i det tredje år af frihandelsaftalens gennemførelse sammenlignet med det foregående år. Den koreanske eksports svagere resultater skal ses på baggrund af den faldende efterspørgsel i EU efter finanskrisen: EU's import fra sine 14 vigtigste leverandører er faldet, og Korea er faktisk en af de få handelspartnere sammen med Tyrkiet og Kina, hvis eksport til EU steg i det tredje år af frihandelsaftalens gennemførelse. Det ser derfor ud til, at frihandelsaftalen har afbødet krisens indvirkning på Koreas eksport, og at den koreanske eksport til EU ville være blevet ramt meget hårdere uden frihandelsaftalen.

Når man ser på udviklingen af bilateral varehandel, som er blevet fuldt ud eller delvis liberaliseret ved frihandelsaftalen, ser situationen også lysere ud for Korea med en stigning på 21 % i eksporten af fuldt liberaliserede varer og 26 % for delvis liberaliserede varer til EU.

For EU er eksporten af fuldt eller delvis liberaliserede varer også steget mere end den samlede eksport med en stigning på 46 % for fuldt liberaliserede varer og 37 % for delvis liberaliserede varer.

Selvom handelen trives, er en fuldstændig gennemførelse af frihandelsaftalen fortsat af største betydning. Der er stadig nogle gennemførelsesspørgsmål og bilaterale handelsspørgsmål. F.eks. er tacklingen af de tilbageværende ikke-toldmæssige hindringer i automobilsektoren fortsat en udfordring. Med hensyn til sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger skyldes nogle af de problemer, som EU's eksportører står over for, at Korea anvender forskellige importbetingelser for EU's medlemsstater for animalske og vegetabilske produkter, selv om lovgivningen er fuldstændig harmoniseret i EU. Dette forsinker adgangen til det koreanske marked, idet EU's medlemsstater skal igennem individuelle forhandlinger. Der er dog også succeshistorier, f.eks. indgåelse af aftalen om ækvivalensen af økologiske, forarbejdede landbrugsprodukter ved udgangen af 2014. Som følge heraf kan forarbejdede økologiske produkter, der er forarbejdet og certificeret i EU, sælges som økologiske i Korea pr. 1. februar 2015.

Strukturen for frihandelsaftalens gennemførelse med dens forskellige specialiserede udvalg og arbejdsgrupper har vist sig at være en effektiv måde at drøfte og finde løsninger på spørgsmål i forbindelse med gennemførelsen og spørgsmål vedrørende markedsadgang. De udgør også et regelmæssigt forum, hvor man kan drøfte den aktuelle og fremtidige reguleringsmæssige udvikling og eventuelle konsekvenser, som disse kan få for fremtidig eksport.

Drøftelser om at ændre frihandelsaftalen vil fortsætte i det fjerde gennemførelsesår med henblik på at finde en afbalanceret "pakke" af ændringer med økonomiske fordele for eksportører og forbrugere i EU såvel som i Korea for yderligere at forbedre frihandelsaftalen og gøre den mere handelsfremmende.

[1] Frihandelsaftalen anvendes midlertidigt i EU, indtil alle EU-medlemsstater har ratificeret den. Situationen med hensyn til ratificeringen kan ses på Rådets websted med oplysninger om aftaler: http://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/agreements-conventions/agreement/?aid=2010036.

[2] EUT L 145 af 31.5.2011, s. 19.

[3] "Tarif douanier commun" (= den fælles toldtarif).

[4] EU's eksport af "mineralske produkter" (FTT 05) til Korea steg især i det første år af frihandelsaftalens gennemførelse (ca. 674 %).

[5] Henholdsvis FTT 09 og FTT 14.