Beretning fra Kommissionen - Undersøgelse af Erasmus-studerendes sociale og økonomiske forhold /* KOM/2000/0004 endelig udg. */





BERETNING FRA KOMMISSIONEN UNDERSØGELSE AF ERASMUS-STUDERENDES SOCIALE OG ØKONOMISKE FORHOLD INDHOLDSFORTEGNELSE Sammenfatning af resultater og anbefalinger I - Indledning II - Svarprocenter i forbindelse med spørgeskemaet III - Fortolkning af de statistiske tabeller - 1. Almene og faglige spørgsmål - 2. ERASMUS-studerendes og deres forældres sociale status - 3. Økonomiske og finansielle spørgsmål Bilag - Bilag 1 - Statistiske tabeller (tabel 1 til 28) - Bilag 2 - Den metode, der er anvendt til gennemførelse af denne undersøgelse - Bilag 3 - Udvælgelseskriterier for landestikprøver - Bilag 4 - Styregruppens sammensætning - Bilag 5 - Spørgeskema SAMMENFATNING AF RESULTATER OG ANBEFALINGER Undersøgelsen af ERASMUS-studerende 1. Den socioøkonomiske undersøgelse blev gennemført i slutningen af 1998. Mere end 20.000 studerende eller omkring en fjerdedel af de studerende, der deltog i ERASMUS-studentermobilitetsprogrammet i det akademiske år 1997/98, blev opfordret til at deltage i undersøgelsen, der omfattede 300 videregående uddannelsesinstitutioner i 15 lande [1]. Der kom svar ind fra omkring 9.500 studerende, og det giver en samlet svarprocent på 46% - hvilket er tilstrækkeligt til at sikre, at undersøgelsen giver pålidelige oplysninger om SOCRATES-programmets ERASMUS-del. [1] Af praktiske årsager deltog de tre mindste lande, der deltager i ERASMUS-studentermobilitetsprogrammet - Island, Liechtenstein og Luxembourg - ikke i undersøgelsen. 2. ERASMUS-mobilitetsprogrammet, der er vokset fra omkring 3.000 studerende, da det blev lanceret i 1987/88, til over 100.000 i dag, er værdsat i hele den videregående uddannelsessektoren i Europa, og det er nu også ved at blive udvidet til at omfatte mange af landene i Central- og Østeuropa. De oplevelser, der er at hente for mobile studerende, er mangfoldige og varierede og ikke kun af uddannelsesmæssig karakter. 3. Mange af undersøgelsens resultater understøtter alment udbredte opfattelser om de stærke sider ved et studieophold i udlandet inden for rammerne af ERASMUS-programmet og om studentermobilitetsprogrammets indvirkning i Europa. Dette bekræfter, at fællesskabsprogrammerne inden for almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender spiller en væsentlig rolle. 4. De væsentligste resultater af undersøgelsen, der er gengivet nedenfor, behandles nærmere i afsnit III i denne rapport. De statistiske tabeller, der omfatter data for alle de deltagende lande, er at finde i bilag I. A. Spørgsmål af almen karakter 5. Arbejdet med studenterundersøgelsen har vist, at der er mangel på ensartede og sammenlignelige europæiske statistiske data om de studerendes sociale og økonomiske situation. Der er også stærke indikatorer på at indsamlingen af sådanne data på nationalt plan er ufuldstændig i en række lande. Hvis man skal kunne overvåge de studerende fra et socialt og økonomisk synspunkt og indføre passende politikker på dette område, er det nødvendigt at forbedre den statistik, der er til rådighed. Kommissionen håber, at det seneste initiativ fra det tyske undervisnings- og forskningsministerium vil blive gennemført. Det går ud på at koordinere en storstilet undersøgelse af de studerendes sociale og økonomiske forhold i medlemsstaterne. Dette initiativ er blevet positivt modtaget af mange direktører for de videregående uddannelser i EU-landene. Kommissionen vil bidrage til denne undersøgelse, således som den bidrog til dens forgænger fra 1997, den såkaldte Euro Student Report [2]. [2] Euro Student Report. Social and Economic Conditions of Student Life, Synopsis of indicators for Austria, France, Germany and Italy, Deutsches Studentenwerk, Bonn, 1997. 6. For SOCRATES-programmet i al almindelighed er det yderst opmuntrende, at ERASMUS-studerende tilkendegiver en så høj grad af tilfredshed med udbyttet af deres studieophold i udlandet både fra et fagligt og/et socialt/kulturelt synspunkt. Ikke overraskende anså næsten samtlige (98%) af de studerende, der deltog i den socioøkonomiske undersøgelse, deres erfaringer med ERASMUS for at have været 'positive' eller 'meget positive' fra et socialt og kulturelt synspunkt (tabel 4) - og næsten ligeså mange (91%) - fandt, at de havde været 'positive' fra et fagligt synspunkt (tabel 5). Men de problemer af faglig karakter, som 9% af de studerende oplyste, at de havde haft, fortjener nærmere opmærksomhed fra de nationale myndigheders side, og navnlig i de lande, som har fået en mere negativ bedømmelse end gennemsnittet, da der kan være en lang række årsager til de problemer, de studerende nogen gange støder på: forskelle mellem uddannelsessystemerne i medlemsstaterne med hensyn til organisering og finansiering (der igen kan øve indflydelse på de materielle betingelser, graden af lærerkontakt, adgangen til computere, biblioteker og andre ressourcer) kan udgøre en faktor, men det kan problemer af sproglig og/eller kulturel art også, og de spiller uden tvivl en rolle, navnlig i forbindelse med udvekslinger mellem Nord- og Sydeuropa. Et andet velkendt problem er problemet med at få anerkendt studierne i udlandet ved hjemuniversitetet. Indførelsen af Det Europæiske Meritoverførselssystem (ECTS) over en stadig bredere skala har allerede bidraget til at løse dette problem, men det er stadig nødvendig med en indsats for at sikre dets gennemførelse over en bredere front. 7. Selv om der var næsten 181.000 studiepladser til rådighed inden for rammerne af ERASMUS-institutionskontrakterne i de 18 lande, der deltog i ERASMUS-studentermobiliteten i 1997/98, blev kun 86.000 af disse besat det år (hvilket svarer til en samlet optagelsesprocent (dvs. den egentlige anvendelse af pladserne) på kun omkring 50% (tabel 1-3). Misforholdet mellem udbuddet og efterspørgslen efter studiepladser kan tilskrives en række faktorer, som varierer i størrelse fra land til land. Det kan skyldes en mulig overvurdering af studenterantallet fra universiteternes side på ansøgningstidspunktet, men også andre faktorer kan spille en rolle, hvoraf to bør nævnes her: (i) Lande, hvis sprog hører til de mindre udbredte eller til de sprog, der sjældent undervises i, er sædvanligvis mere berørt af lave optagelsesprocenter for indkommende studerende. Der er flere foranstaltninger, der kan træffes for at forbedre denne situation, og de varierer i forhold til de lokale omstændigheder: sprogkurser, promotion/information, komplementær finansiering m.v. (ii) Politikken med tildeling af høje stipendier (hvorved relativt høje ERASMUS-stipendier tildeles til et mindre antal studerende frem for mindre stipendier til mange studerende), som er gængs navnlig i de lande, der har de laveste leveomkostninger og begrænsede direkte nationale støttesystemer, kan desuden være en af årsagerne til, at den fulde kapacitet af udgående studiepladser ikke er blevet opbrugt. Muligheden for at sende ERASMUS-studerende af sted uden et ERASMUS-mobilitetsstipendium (men med alle de øvrige fordele, der er forbundet med at være ERASMUS-studerende) kan være én måde, hvorpå man kan bevare en politik med høje stipendier til udvalgte studerende, samtidig med at man tilskynder til en forøgelse af studentermobiliteten i al almindelighed. Men dette bør vægtes mod den enkelte studerendes økonomiske forhold. B. De studerendes sociale og økonomiske baggrund 8. Forholdet mellem de studerendes sociale og økonomiske baggrund og deres adgang til ERASMUS-mobilitetsordningen var en af de væsentligste bekymringer, der gav anledning til iværksættelsen af denne undersøgelse. På grund af ovennævnte mangel på sammenlignelige data har det desværre kun været muligt at foretage en pålidelig sammenligning på europæisk plan af dataene fra ERASMUS-studenterundersøgelsen og studenterne ved de videregående uddannelser eller befolkningen generelt for nogle af de aspekter, der har med denne sag at gøre. Social og økonomisk baggrund har forskellige betydninger, der bør behandles hver for sig. I det følgende vil først forældrenes indkomstniveau og deres uddannelses- og erhvervsmæssige baggrund blive behandlet. Det er almindeligt at anvende en eller flere af disse til at definere en persons socioøkonomiske status. Derefter vil andre sociale aspekter blive nævnt. 9. Tal fra ovennævnte Euro Student Report (1997) viser [3], at langt flere studerende fra familier med en høj husstandsindkomst end studerende fra familier med lavere husstandsindkomster studerer i udlandet, og man kan forvente at se dette afspejlet i ERASMUS-undersøgelsen. Men undersøgelsen synes ikke at støtte påstanden om, at ERASMUS-studerende generelt er mere privilegerede studerende fra et økonomisk synspunkt end andre studerende ved de videregående uddannelser. Rent faktisk betegner 53% af de studerende, der deltog i undersøgelsen, deres forældres indkomst som gennemsnitlig eller under gennemsnittet (tabel 19). Der foreligger kun ganske få direkte sammenligninger med studerende ved de videregående uddannelser i al almindelighed, men en af indikatorerne i ovennævnte Euro Student Report (de studerendes forældres indkomst) lader forstå, at ERASMUS-studerende ikke adskiller sig meget i denne henseende. Familiens økonomiske baggrund - udtrykt i forældrenes indkomstniveau - synes ikke generelt at være nogen udvælgelsesfaktor for ERASMUS-studerende. Men der er ting, der peger på, at lav forældreindkomst øver indflydelse på deltagelsen i lande, hvor de studerende typisk er hjemmeboende, og hvor der kun er begrænset adgang til direkte national studiestøtte. [3] Figur 4: 'Studierelateret ophold i udlandet, efter forældreindkomst'. 10. Resultaterne af vores undersøgelse viser også, at familiens økonomiske baggrund ikke har nogen særlig virkning av betydning på de ERASMUS-studerendes personlige indtægt: i gennemsnit er indtægtsforskellen mellem studerende fra familier med de højeste indkomstniveauer og studerende fra familier med de laveste indkomstniveauer kun EUR70 om måneden, og det kan man trygt betegne som en meget lille forskel (tabel 20). Indtægten for hjemmeboende ERASMUS-studerende er ikke højere end indtægten for andre hjemmeboende studerende i de lande, hvor der forefindes sammenlignelige tal. Resultaterne synes endvidere at angive, at der bliver taget højde for de studerendes økonomiske baggrund enten af de nationale studiestøttesystemer (direkte eller indirekte) eller i forbindelse med tildelingen af ERASMUS-stipendiet eller i begge tilfælde. Det synes rimeligt at konkludere, at en eventuel tilbøjelighed til, at ERASMUS-studerende kommer fra familier med højere indkomstniveauer i høj grad afspejler situationen blandt de studerende ved de højere uddannelser som sådan i medlemsstaterne. Til trods for de bestræbelser, der er blevet gjort for at sørge for muligheder for alle samfundsgrupper, er der stadig en mindre skævhed til fordel for de bedrestillede økonomiske grupper, når det gælder adgangen til de videregående uddannelser. 11. Noget lignende kan iagttages, når man ser på forældrenes erhvervsmæssige status. To tredjedele af de ERASMUS-studerendes forældre sidder i ledende, videnskabelige eller tekniske stillinger (tabel 14) sammenlignet med mindre end to femtedele af de erhvervsaktive generelt på 45 og derover (tabel 15). De tal, der er til rådighed for studenterbestanden generelt (om den erhvervsmæssige status for familieoverhovedet i hjem, hvor der er studerende), og som stammer fra den europæiske arbejdsmarkedsundersøgelse (1997) synes ikke at vise betydelige forskelle sammenlignet med de ERASMUS-studerende. Selv om tallene fra denne undersøgelse bør behandles med nogen forsigtighed, forekommer det rimeligt at bekræfte, at forældrenes erhvervsmæssige status ikke synes at udgøre nogen betydelig faktor ved udvælgelsen af ERASMUS-studerende. 12. Men når man ser på familiens uddannelsesmæssige baggrund, lader resultaterne forstå, at der er en vis skævhed til fordel for forældre med et højere uddannelsesniveau. For de fleste ERASMUS-studerendes vedkommende (59%) har en eller begge forældre en videregående uddannelse, herunder både kortere (under tre år) og "længerevarende" (tre år eller derover) uddannelser (tabel 17). I modsætning hertil angiver de data [4], der er til rådighed om studerende ved de videregående uddannelser, at omkring 30% af familieoverhovederne i hjem, hvor der er studerende, har en videregående uddannelse. Selv om dataene bør behandles med nogen forsigtighed, navnlig hvad angår de nordiske og andre lande, hvor de studerende normalt ikke er hjemmeboende, er der noget, der peger på, at forældrene til ERASMUS-studerende i gennemsnit er noget bedre uddannede end forældrene til andre studerende ved de videregående uddannelser i Europa, og at dette helt bestemt udgør en væsentlig faktor ved udvælgelsen af ERASMUS- studerende. [4] Fra Arbejdsstyrkeundersøgelsen for 1997: analyser om hjemmeboende studerende. I moderne samfund, hvor uddannelsessystemerne er åbne for alle samfundsklasser, er det rent faktisk blevet iagttaget, at familiens uddannelsesbaggrund bliver den mest relevante faktor til forklaring af børns uddannelsesmæssige præstationer og således afløser indflydelsen fra økonomiske faktorer. Denne generelle tendens synes at være endnu mere udtalt, når det gælder ERASMUS-studerende. De mest højtuddannede forældre kan antages at være mere bevidste om behovet for uddannelse i fremmedsprog og kendskab til andre kulturer for at give deres børn muligheder for at udvikle initiativ og selvstændighed - kort sagt lige netop den form for oplevelser, som et ERASMUS-studieophold kan tilbyde. Det kunne også være, at kendskabet til udvekslingsprogrammet er mere udbredt i disse familier. Følgelig er der større sandsynlighed for, at børn fra disse højere sociale og kulturelle lag (men ikke nødvendigvis med høj økonomisk status) deltager i SOCRATES/ERASMUS-programmet. 13. Spørgsmålet om, hvordan man mindsker skævheden til fordel for studerende fra de mest gunstigt stillede socioøkonomiske grupper er rent faktisk meget vanskeligt at løse netop, fordi det ikke er baseret på økonomiske men kulturelle årsager. Programmer som ERASMUS kan have held til at fremme økonomisk lighed, men kulturel ulighed kan kun løses på langt sigt, hvis hele samfundet gør noget ved det. Der er brug for en åben drøftelse af, hvordan man kan sikre, at ERASMUS-programmet er åbent for unge, der kommer fra mere vidt forskellige kulturelle baggrunde, end det er tilfældet i dag. Man kunne tilskynde studenterorganisationer, der arbejder på europæiske plan, til at arbejde mere aktivt på at identificere og gennemføre informationskampagner, der er særligt rettet mod disse grupper. 14. Hvad ligestillingen mellem kønnene angår, afspejler den udvikling, der er iagttaget inden for de videregående uddannelser i Europa i de senere år, sig i ERASMUS-tallene, hvilket sammen med studenterbestanden i al almindelighed nu viser, at der er et flertal af kvinder (59% af de ERASMUS-studerende er kvinder) (tabel 9). Deltagelsen i ERASMUS-programmet er således ikke generelt kønsbestemt. Hvad kønsspørgsmålet angår, er der rent faktisk større mulighed for at finde problemområder inden for studentermobiliteten inden for visse fagområder, som er domineret af mænd, og som er underrepræsenteret hvad mobilitet angår, hvilket afspejler den nationale situation i al almindelighed. 15. Hvad angår andre spørgsmål i relation til ligebehandling, så undersøgte man ikke forholdene for fysisk handicappede studerende, visse samfundsgrupper såsom indvandrerbefolkningen og andre mindretal i forbindelse med ERASMUS-undersøgelsen. Der er blevet taget visse skridt inden for rammerne af ERASMUS-programmet til at finansiere svært handicappede studerende, men dette er et område, der i det store og hele forbliver uudforsket, og hvor der måske er et potentiale for yderligere foranstaltninger. 16. Endelig er det yderst interessant at bemærke, at omkring 80% af de studerende, der deltog i undersøgelsen, er de første i deres familie, der har studeret i udlandet (tabel 13). Det bekræfter, at de europæiske programmer rent faktisk bibringer uddannelsessystemerne, de enkelte studerendes liv såvel som deres familier en merværdi. Andre interessante ting, man kan notere sig vedrørende de studerendes familiesituation, er, at ERASMUS-studerende i Sydeuropa er hjemmeboende, medens de i Nordeuropa almindeligvis bor i lejet værelse eller på kollegium eller deler bolig med andre studerende (tabel 12). C. Økonomiske og finansielle spørgsmål 17. Analysen giver en klar angivelse af, hvilke ekstraudgifter der er i forbindelse med et studieophold i udlandet. 57% af de studerende berettede om økonomiske problemer i udlandet (tabel 24). Studerende, der normalt er hjemmeboende i hjemlandet - hvilket er tilfældet for omkring to tredjedele af de ERASMUS-studerende - og studerende, der kommer fra lande med lav direkte offentlig studiestøtte, og som derfor i store træk er afhængige af forældrebidrag, er særligt berørt af økonomiske problemer. 18. Forskellene i de studerendes leveform og de nationale studiestøttesystemer synes at være de hovedfaktorer, der forklarer de økonomiske problemer, som ERASMUS-studerende oplever. Studerende, der normalt er hjemmeboende i deres hjemland, bruger i gennemsnit EUR310 mere om måneden under deres studieophold i udlandet - hvilket er mere end dobbelt så meget som i hjemlandet. Det er ikke overraskende, at boligudgifterne udgør to tredjedele af dette ekstrabeløb. For studerende, der normalt er udeboende, udgør ekstraudgifterne i forbindelse med et studieophold i udlandet i gennemsnit 25% eller EUR130 mere end deres normale månedlige udgifter. For disse studerende udgør de yderligere boligudgifter stadig en betydelig andel (omkring en tredjedel) af de ekstraudgifter, de har i forbindelse med deres studieophold i udlandet (tabel 27). 19. Generelt set bekræfter undersøgelsen, at ERASMUS-stipendiet er et nødvendigt økonomisk supplement for mobiliteten, og at det til en vis grad dækker ekstraudgifterne i forbindelse med studierne i udlandet. I nogle lande kan det iagttages, at ERASMUS-stipendiet bliver anvendt til at kompensere for en manglende offentlig finansiering af studier i udlandet. Det er også værd at bemærke, at det er gruppen af studerende, der modtager de største ERASMUS-stipendier, der beretter om de største økonomiske problemer. Dette kan tilskrives følgende fænomen : ERASMUS-studerende adskiller ikke nødvendigvis ERASMUS-stipendiet fra andre former for offentlig finansiering, som de modtager, når de deltager i en ERASMUS-udveksling, og deres økonomiske problemer opfattes derfor som en følge af lave ERASMUS-stipendier. De studerendes forventninger er ofte ikke realistiske, så der er behov for mere information både om formålet med stipendiet (et bidrag til de ekstraudgifter, der er i forbindelse med studier i udlandet) og om de reelle udgifter, de bør forvente i værtslandet. 20. Resultaterne angiver, at selv om de studerende ville bifalde en øget fællesskabsfinansiering af ERASMUS-stipendierne, så ville det ikke løse alle problemerne, eftersom de er strukturbestemte og forbundet med nationale politikker. Andre måder, hvorpå man kunne øge finansieringen af studentermobiliteten bør udforskes, såsom: - indførelse af en form for 'behovsundersøgelse' baseret på erfaringer høstet i de lande, der allerede har sådanne systemer; - tilvejebringelse af alternative kilder til direkte eller indirekte støtte, f.eks. reducerede billetpriser til offentlig transport, støtte fra erhvervslivet og de lokale myndigheder m.v.; - etablering af et studielånssystem på nationalt og/eller europæisk plan med henblik på at dække de ekstraudgifter, der er i forbindelse med mobiliteten. D. Yderligere skridt 21. De lande, der deltager i SOCRATES/ERASMUS-programmet, opfordres til at drøfte resultaterne af denne undersøgelse med henblik på at opnå en fortsat forbedring af programmet og en så bred adgang til det som overhovedet muligt for alle kategorier af studerende. Medlemmerne af SOCRATES-underudvalget om videregående uddannelse vil blive opfordret til i samarbejde med de nationale SOCRATES/ERASMUS-kontorer at koordinere nationale opfølgningsforanstaltninger, herunder en mere dybtgående analyse af undersøgelsesdataene for de enkelte lande. 22. Kommissionen vil gennemgå resultaterne af opfølgningsarbejdet og drøfte eventuelle yderligere skridt, som bør tages på fællesskabsplan, med de relevante udvalg, og navnlig om, hvordan man bedst gennemfører de bestemmelser, der er nævnt i beslutningen om anden fase af SOCRATES-programmet vedrørende hensynet til de sociale og økonomiske faktorer i forbindelse med tildelingen af ERASMUS-studenterstipendier. I - INDLEDNING Baggrund Som del af forhandlingerne forud for revisionen af budgettet for første fase af SOCRATES-programmet anmodede Europa-Parlamentet Kommissionen om at forelægge en rapport om de sociale og økonomiske forhold, der gør sig gældende for de studerende ved de videregående uddannelser, der deltager i SOCRATES-programmets ERASMUS-del. Kommissionen etablerede derfor i samarbejde med de nationale ERASMUS-kontorer en mekanisme til indsamling af oplysninger ved hjælp af en undersøgelse af en repræsentativ stikprøve af de ERASMUS-studerende, der deltog i programmet i det akademiske år 1997/98. Hele undersøgelsen blev gennemført mellem maj 1998 og marts 1999. Denne undersøgelse udgør et godt grundlag for en sammenligning af de nationale tildelingspolitikker. En Styregruppe (se bilag 4) bistod Kommissionen med dette arbejde. Den valgte metode Den metode, der blev valgt til at gennemføre denne undersøgelse, bestod af følgende faser: Udvikling - Udarbejdelse af et ensartet spørgeskema (på 11 sprog); - Valg af metode til beregning af stikprøven (se bilag 3) Dataindsamling og analyse - Via de nationale ERASMUS-kontorer og et udvalgt antal videregående uddannelsesinstitutioner (se udvælgelseskriterier i bilag 3). - Databehandling og fortolkning af statistikkerne. Afrapportering Nærværende rapport beskæftiger sig med undersøgelsen, fortolkningen af de data, der er kommet ud af undersøgelsen, konklusionerne og anbefalingerne. De statistiske tabeller er medtaget i bilag 1. Der er planer om en yderligere analyse - navnlig på nationalt plan - baseret på de mere detaljerede resultater af undersøgelsen selv og komparative landeprofiler. II - SVARPROCENTEr i forbindelse med SPØRGESKEMAET (EFTER HJEMLAND) På basis af de kriterier, som Kommissionen havde foreslået de nationale ERASMUS-kontorer med henblik på udvælgelsen af videregående uddannelsesinstitutioner til at udgøre den repræsentative stikprøve for landene (se bilag 3), opnåedes følgende endelige resultater: Svarprocenter (samlede resultater) >TABELPOSITION> Den samlede svarprocent på 46% er ret tilfredsstillende sammenlignet med de andre undersøgelser til trods for, at spørgeskemaerne blev udsendt i juleferien. Denne ferie er af forskellig længde i de forskellige lande (i Norge starter den f.eks. allerede i november og varer indtil slutningen af januar. Dette kunne forklare den lave svarprocent i det land). Kun tre lande har en svarprocent på under 30%: NO (27%), UK (26%) og NL (20%). På den anden side nåede IT, BE, SW og AT en meget høj svarprocent. Undersøgelsens vellykkede resultat skyldes hovedsagelig samarbejdet med de nationale ERASMUS-kontorer og de udvalgte videregående uddannelsesinstitutioner. Desuden gennemførte det europæiske studenterinformationskontor, European Student Information Bureau (ESIB), en informationskampagne blandt studerende i otte af dets medlemslande. III - Fortolkning af de statistiske tabeller Forklarende note om fortolkningen af de data, der følger af spørgeskemaerne En del af de grundlæggende data, som der blev spurgt efter i spørgeskemaet (f.eks. land, hvor værtsinstitutionen er beliggende, fagområde, alder, studieår, studieopholdets varighed), er meget lig de data, som de nationale ERASMUS-kontorer hvert år leverer til Kommissionen som en del af deres normale årlige afrapporteringsprocedurer. Dette muliggjorde en vurdering af, i hvor høj grad sammensætningen af stikprøven var repræsentativ for de ERASMUS-studerende i al almindelighed. Yderligere biografiske data blev undersøgt såsom køn, forældrenes uddannelsesbaggrund og familiestatus. Et sæt af spørgsmål blev udviklet, der gjorde det muligt at sammenligne de data, der fulgte af undersøgelsen. Dette sæt omfatter: - almene og faglige spørgsmål; - de ERASMUS-studerendes og deres forældres sociale status; - økonomiske og finansielle spørgsmål I de tilfælde, hvor der ikke forefandtes nogen sammenlignelige europæiske eller nationale data, er der kun blevet foretaget sammenligninger mellem de ERASMUS-studerende, der deltog i undersøgelsen i de forskellige lande. 1 - Almene og faglige spørgsmål 1.1 - ERASMUS-studentermobiliteten i 1997/98 (Tabel 1-3) I 1997/98 var der 180.985 studiepladser til rådighed inden for rammerne af ERASMUS-institutionskontrakterne i de 18 lande, der deltog i ERASMUS-studentermobilitetsaktiviteter. Det samlede antal ERASMUS-studerende var 86.000, hvilket svarer til et samlet optag på 48% (tabel 1-3) eller omkring 1% af alle studerende ved de videregående uddannelser. Optagelsesprocenter kan være influeret af mange faktorer, f.eks. studenterpræferencer; det sprog, der tales i værtslandet; udbuddet af sprogkurser; særlige kendetegn ved det videregående uddannelsessystem i et givet værtsland og dets generelle appeal; tilstedeværelsen af mobilitetsstipendier og -lån og studieprogrammernes længde. De højeste optagelsesprocenter (efter hjemland) blev registreret i Østrig (65%) efterfulgt af Belgien og Italien (begge med 56%) og Spanien (54%). De laveste optagelsesprocenter havde man i Det Forenede Kongerige (39%) og Grækenland (35%). Og for indkommende studerende var de højeste optagelsestal i Det Forenede Kongerige (65%) og Irland (61%), tæt fulgt af Spanien (54%), medens Grækenland (23%), Portugal (29%), Finland (32%), Island (32%) og Norge (33%) havde de laveste optagelsesprocenter for indkommende studerende (tabel 3). Næsten fire ud af fem af alle studerende ved de videregående uddannelser i de 18 lande, der deltog i ERASMUS-studentermobiliteten i 1997/98, var indskrevet i de fem største EU-medlemsstater (Tyskland, Frankrig, Det Forende Kongerige, Italien og Spanien). Det må derfor forventes, at disse fem lande tilsammen både sender og modtager en meget stor andel af alle ERASMUS-studerende. I 1997/98 kom 71% af alle ERASMUS-studerende da også fra disse fem lande, hvilket er en smule i underkanten af deres teoretiske kapacitet til at sende studerende til udlandet - medens de modtog 74% af alle ERASMUS-studerende det år, hvilket ligeledes er en smule i underkanten af deres teoretiske kapacitet til at modtage studerende (tabel 2). Til sammenligning tegner de fire nordiske lande (Danmark, Finland, Sverige og Norge) sig for omkring 6% af alle studerende ved de videregående uddannelser, men de modtog mere end 8% af alle ERASMUS-studerende - noget mere, end man kunne forvente. Fire EU-medlemsstater (Det Forenede Kongerige, Irland, Nederlandene og Frankrig) modtager flere ERASMUS-studerende, end de sender ud. Portugal, Grækenland og Norge er de mindst valgte værtslande (tilsammen modtog de under 4% af alle ERASMUS-studerende) (tabel 2). Dette skyldes til dels, at det er små lande, men også at de er relativt upopulære blandt ERASMUS-studerende. Italien og Tyskland modtager ligeledes betydelig færre ERASMUS-studerende, end deres størrelse kunne angive, at de kunne klare. Det Forenede Kongerige er det førende værtsland med 20.770 studerende (24%) fulgt af Frankrig med 15.197 studerende (18%), Spanien med 11.392 studerende (13%) og Tyskland med 10.969 studerende (13%). Italien med 5.667 studerende (7%) modtog langt færre studerende end Spanien og kun lidt flere end Nederlandene (4.922 studerende eller 6%) til trods for landets store befolkning. Studentermobilitetsmønstret kan tilskrives en lang række faktorer, f.eks. sprogbarrierer, bestemte institutioners eller uddannelsers faglige ry, hjeminstitutionens uddannelsers fleksibilitet med hensyn til at få merit for studieophold tilbragt i udlandet og begrænsninger i hjemlandets udbud af videregående uddannelse. Disse mønstre kan også afspejle geografiske og historiske forbindelser, kulturelle aspirationer og regeringers og institutioners politikker til fremme af meritoverførsel mellem hjem- og værtsinstitutionerne. De historiske, kulturelle og sproglige forbindelser mellem lande genspejles i ERASMUS-studentermobilitetsmønstrene i en langt mindre grad, end man kunne forvente. F.eks. udgør de nordiske lande ud fra en række forskellige synspunkter (historie, sprog, politiske og økonomiske institutioner, arbejdsmarkeder og leveomkostninger) en homogen gruppe. Men kun 4% af de ERASMUS-studerende fra disse lande tager til andre nordiske lande - 96% vælger at studere uden for regionen (tabel 2). På samme måde vælger kun 1% af de ERASMUS-studerende fra de engelsksprogede lande og 2% af de studerende fra de tysksprogede lande at tage til lande inden for deres egen sproggruppe (selv om det bør bemærkes, at mange ikke-engelsktalende værtslande tilbyder deres studieprogrammer på engelsk). På den anden side kan det fælles sprog i den fransktalende del af Belgien og Frankrig og i den nederlandsk-talende del af Belgien og Nederlandene spille en vigtig rolle for de belgiske og nederlandske studerende, der rejser ud. Alt i alt tager 17% af de ERASMUS-studerende fra Belgien til Frankrig og 12% til Nederlandene, selv om der er større sandsynlighed for, at studerende fra den fransktalende del af Belgien vælger Nederlandene end Frankrig, mens de studerende fra Flandern med større sandsynlighed vælger Frankrig end Nederlandene. Omkring 6% af de nederlandske ERASMUS-studerende tager til Belgien. 1.2 - Vurdering af ERASMUS-studieopholdet i udlandet (Tabel 4-6) Det altovervejende flertal (91%) af de studerende, der deltog i undersøgelsen, fandt, at deres erfaringer fra ERASMUS-studieopholdet i udlandet havde været 'positive' eller 'meget positive' fra et faglig synspunkt. (54% vurderede deres erfaringer som 'positive', og 37% fandt dem 'meget positive'). De mest tilfredse studerende kom fra Grækenland (97%), Portugal (97%) og Østrig (96%). De største andele af studerende, der vurderede deres erfaringer som 'negative' eller 'meget negative' blev registreret blandt de norske (15%), britiske (14%) og danske (14%) studerende (tabel 5). Når man betragter dette efter værtsland, øges andelen af studerende, der vurderede deres erfaringer fra et fagligt synspunkt som 'negative' eller 'meget negative' imidlertid betragteligt for de studerende, der tog til Italien (17%), Grækenland (16%), Portugal (14%), Spanien (11%) og Frankrig (11%) (tabel 6). Analysen af dataene viser ikke nogen sammenhæng mellem denne vurdering og studieåret og ej heller med studieopholdets varighed eller typen af værtsinstitution. Den mest betydelige sammenhængende faktor var derfor værtslandet. De ERASMUS-studerende, der tog til sydeuropæiske lande, var helt klart mere utilfredse faglig set end studerende, der tilbragte et studieophold i udlandet i et andet land. En række faktorer kan forklare denne 'negative' vurdering, nemlig sprogproblemer og utilstrækkelig sproglig forberedelse forud for studieopholdet i udlandet, navnlig i værtslande med mindre udbredte sprog; forskelle i uddannelserne mellem videregående uddannelsessystemer; forskellige faglige og organisatoriske aspekter i forbindelse med studieprogrammerne; at de studerende bliver udsat for fag, der ikke bliver tilbudt på hjemuniversitetet eller mere krævende kurser ved værtsuniversitetet. Forskellige traditioner kan også have øvet indflydelse på de studerendes vurdering. Britiske studerende lægger f.eks. stor vægt på kommunikation mellem lærere og studerende uden for klasselokalet, mens der ved de tyske universiteter lægges stor vægt på de studerendes frihed til at arbejde selvstændigt og mindre på almindelig klasseundervisning. Det modsatte er tilfældet i Frankrig og Portugal, som lægger stor vægt på almindelig klasseundervisning og på lærerne som den væsentligste informationskilde. Men fra et socialt og kulturelt synspunkt (tabel 4) vurderede 98% af alle studerende deres oplevelser i værtslandet som enten 'meget positive' (79%) eller 'positive' (19%). Det er interessant at bemærke, at i de lande, hvor den faglige oplevelse af studieopholdet i udlandet blev betragtet som mindre positiv (de sydeuropæiske lande), havde synspunkterne om de sociale kontakter og kulturlivet en tilbøjelighed til at være meget mere positive. Samlet set fandt kun 2%, at erfaringerne fra ERASMUS-studieopholdet havde været 'negative' eller 'meget negative' (fra et socialt og kulturelt synspunkt), og det var navnlig britiske (4%) og danske (3%) studerende. 1.3 - ERASMUS-studerendes alder og studieår (Tabel 7 og 8) Aldersprofilen for de studerende ved de videregående uddannelser varierer meget fra land til land. Ifølge 1997-udgaven af OECD-publikationen 'Education at a Glance' oplyser Østrig, Danmark, Finland og Italien, at omkring 75% eller mere af alle universitetsuddannede er 25 år eller derover, når de fuldfører uddannelsen. Den typiske fuldførelsesalder for universitetsstuderende (dvs. studerende indskrevet ved en videregående fuldtidsuddannelse) varierer mellem omkring 21 år i Irland, Portugal, Spanien og Det Forenede Kongerige (korte universitetsuddannelser) og omkring 26 år i Danmark, Finland, Norge og Tyskland (lange universitetsuddannelser). De færdiguddannedes alder afspejler til dels uddannelsernes længde, som varierer betydeligt landene imellem. Men også optagelsesalderen varierer temmelig meget. I nogle lande gælder den traditionelle idé om, at studerende påbegynder deres universitetsstudier lige efter gymnasiet stadig. F.eks. er mere end 80% af de studerende, der påbegynder deres første studieprogram, under 20 i Frankrig og Irland. En lignende aldersprofil finder man i Grækenland. Men det modsatte gælder i Danmark, Norge og Sverige. Her er 80% af de studerende, der påbegynder deres første studieprogram, 20 eller derover. Det mønster, der fremstår af undersøgelsen, svarer til det samlede billede ikke blot for alle de ERASMUS-studerende men også for den samlede studenterbestand. Ifølge de tal, som de nationale ERASMUS-kontorer har leveret, var gennemsnitsalderen for alle ERASMUS-studerende 23,9 år i 1997/98. Dette mønster har kun ændret sig lidt siden 1988/89, hvor gennemsnitsalderen var 23,4. Gennemsnitsalderen for de studerende, der deltog i undersøgelsen, var 23,7 år (tabel 7). De mandlige studerende er gennemsnitligt lidt ældre end de kvindelige studerende - hvilket kan skyldes, at der stadig er værnepligt i en række lande (som ofte kun er obligatorisk for mænd og almindeligvis finder sted mellem gymnasiet og påbegyndelsen af de videregående studier). Den højeste gennemsnitsalder blandt de studerende, der deltog i undersøgelsen, var i Danmark (25,6 år), Sverige (25,1) og Norge (25,0). De irske studerende var gennemsnitligt de yngste (21,4 år). Hvad studieåret angår, bør det bemærkes, at nogle af de studerende, der deltog i undersøgelsen, kan have misfortolket spørgsmålet og kun have angivet kalenderåret. Desuden angav 3% af alle de studerende, der deltog i undersøgelsen, at de var indskrevet i det første år, hvilket formentlig betyder det første år af anden eller en senere del af studierne, eftersom førsteårsstuderende ikke har adgang til at deltage i ERASMUS-programmet. Ifølge undersøgelsen havde de studerende på det tidspunkt, hvor de var på ERASMUS-studieophold i udlandet, været indskrevet ved en videregående uddannelse i gennemsnitligt 3,5 år. Dette varierer efter hjemlandet fra et gennemsnit på 2,7 år i Det Forenede Kongerige til 4,4 år i Østrig. Forskellene skyldes med stor sandsynlighed forskellene i studieprogrammernes varighed i de forskellige lande. I de lande, hvor de er korte, er der en tendens til, at studierne i udlandet foregår på et tidligere tidspunkt. 1.4 - Kønsfordeling (Tabel 9) Ifølge OECD (Education at a Glance,1997) har der i de sidste ti år været en klart stigende tendens i kvindernes andel af studenterne ved de videregående uddannelser. De seneste optagelsesprocenter viser, at denne tendens fortsætter. I gennemsnit er omkring halvdelen af alle 17-34-årige studerende ved de videregående uddannelser kvinder, med 57% i Portugal og 55% i Frankrig, Norge og Sverige. Både optagelses- og fuldførelsesprocenter viser et klart flertal af kvinder. Flere faktorer kan bidrage til denne skævhed; bl.a. vil mænd med større sandsynlighed følge længerevarende uddannelser og/eller være noget længere om at fuldføre deres studier. Et lignende mønster blev bemærket i denne undersøgelse: 59% af svarpersonerne var kvinder. De højeste andele af kvindelige ERASMUS-studerende blev registreret i Grækenland (70%), Finland (69%) og Irland (67%). 1.5 - Fagområder (Tabel 9 og 12) Mens kvinderne har taget nogle betydelige skridt hen imod at udligne uddannelseskløften mellem mænd og kvinder, eksisterer der stadig betydelige kønsforskelle i kvindernes deltagelse inden for forskellige fagområder. De uddannelser, der med mindst sandsynlighed søges af kvinder, er uddannelser inden for naturvidenskab og de tekniske og ingeniørvidenskabelige områder. Derimod vil kvinderne med større sandsynlighed søge ind på sundhedsfaglige, pædagogiske og adfærdsvidenskabelige områder. Inden for områderne matematik, datalogi, ingeniørvidenskab og arkitektur er der langt færre kvinder end mænd, der fuldfører en uddannelse. Procenten af universitetsgrader i ingeniørvidenskab og arkitektur, der erhverves af kvinder, varierer mellem 6% i Tyskland og 7% i Spanien og 25% i Danmark og Portugal og 38% i Østrig. Men analysen i 1997-udgaven af OECD's Education at a Glance angiver, at kvinderne er gået frem inden for særlige områder af betydning for den nationale og internationale konkurrenceevne, og dette skyldes navnlig tilskyndelse fra forældre, en bedre forberedelse af matematik- og naturfagslærere, interaktioner mellem lærere og studerende, det faglige indhold, praktiske laboratorieforsøg, selvopfattelse, ændrede holdninger til matematik og øgede ressourcer i hjemmet. I en tid, hvor teknologisk nyskabelse bliver en stadig vigtigere komponent for det europæiske erhvervslivs evne til at konkurrere på det globale marked, og hvor beskæftigelsen øges inden for højteknologiske og videnskabsbaserede sektorer, kan en udligning af kønskløften blive et vigtigt politisk mål for at sikre et tilstrækkeligt udbud af de ønskede færdigheder og viden. Blandt de ERASMUS-studerende er der ret så store kønsforskelle også inden for de forskellige fagområder. De kvindelige ERASMUS-studerende vil med større sandsynlighed end mænd være tilmeldt sprog (hvor 84% er kvinder) og pædagogiske uddannelser (hvor 81% er kvinder), hvorimod mænd udgør langt hovedparten af de ERASMUS-studerende inden for ingeniørvidenskab (77%) og matematik (65%) (tabel 9). Men disse forskelle afspejles blandt de studerende i de videregående uddannelser generelt og antyder således ikke, at der findes en alvorlig kønsmæssig skævhed i udvælgelsen af ERASMUS-studerende. Samlet set er erhvervsøkonomiske studier (24% af alle ERASMUS-studerende) og sprog (19%) langt mere populære fagområder blandt ERASMUS-studerende end blandt studerende ved de videregående uddannelser som helhed. Bortset fra samfundsvidenskab (10%), ingeniørvidenskab (9%) og jura (8%) er de fleste andre fagområder noget underrepræsenteret blandt de ERASMUS-studerende. Efter hjemland blev de største andele af studerende indskrevet ved erhvervsøkonomi registreret i Sverige (91% af alle udrejsende svenske ERASMUS-studerende), Irland (34%) og Frankrig (28%). Inden for sprog blev de største andele iagttaget i Det Forenede Kongerige (31% af alle udrejsende britiske studerende) og Irland (22%) (tabel 11). 1.6 - Varigheden af studierne i udlandet (Tabel 10) Den gennemsnitlige varighed af de ERASMUS-studerendes studieophold i udlandet er næsten syv måneder. Generelt tilbragte 42% af de studerende, der deltog i undersøgelsen, mellem fire og seks måneder i udlandet; 25% tilbragte 7-9 måneder i udlandet og 21% 10-12 måneder (dvs. et fuldt akademisk år). Kun 12% tilbragte tre måneder i udlandet, hvilket er det minimumstidsrum, som der kan opnås stipendium til under ERASMUS-programmet (tabel 10). Varigheden af studieopholdet i udlandet er delvis forbundet med det fagområde, de studerende er indskrevet ved. De længst varige studieophold findes inden for sådanne områder som erhvervsøkonomi, sprog, samfundsvidenskab og ingeniørvidenskab. Gennemsnitsvarigheden af et studieophold i udlandet er almindeligvis kortere inden for de fagområder, der traditionelt er underrepræsenteret inden for ERASMUS-programmet. Det er muligt, at andre faktorer såsom typen af aktiviteter, der gennemføres under studieopholdet i udlandet, har indflydelse på varigheden såsom virksomhedspraktik, specialeforberedelse og laboratoriearbejde. 2 - ERASMUS-studerendes og deres forældres sociale status 2.1 - Familiebaggrund (Tabel 12 og 13) En tredjedel af de studerende, der deltog i undersøgelsen, oplyste, at de normalt bor hjemme hos deres forældre i deres hjemlande. Dette er navnlig normalt i Sydeuropa. De højeste andele blev registreret i Spanien (75%), Italien (66%), Grækenland (56%) og Portugal (55%). En anden tredjedel af de ERASMUS-studerende bor i lejede værelser eller kollegieværelser - almindeligvis i Nordeuropa - mens en fjerdedel deler bolig med andre studerende (tabel 12). 84% af de ERASMUS-studerende har søskende, selv om omkring halvdelen oplyste, at de kun havde en bror eller en søster. Denne andel er temmelig ensartet i alle landene undtagen Irland, hvor kun 10% af de ERASMUS studerende havde en søster eller bror, mens 68% havde to eller flere søskende (tabel 13). Tre fjerdedele af de studerende oplyste, at en eller flere af deres søskende har gennemgået videregående uddannelse. De højeste andele var i Italien (93%), Irland (85%) og Belgien (85%) (tabel 13). Sammenlignet med det højeste uddannelsesniveau opnået af de studerendes forældre er disse tal særlig interessante for så vidt angår Italien, hvor kun 18% af de ERASMUS-studerende oplyste, at begge deres forældre havde en videregående uddannelse (tabel 17). Men i gennemsnit oplyste kun 20% af de studerende, at deres søskende havde studeret i udlandet, selv om en tredjedel af de svenske studerende og en fjerdedel af de spanske og irske studerende oplyste, at mindst en af deres søskende havde gjort det. Endvidere oplyste 82% af de studerende, at de var det første familiemedlem, der havde gennemgået et studieophold i udlandet (tabel 13). 86% af de studerende, der deltog i undersøgelsen, oplyste, at deres forældre havde et eller flere uforsørgede børn derhjemme under deres ERASMUS-studieophold i udlandet. De højeste andele blev registreret i Grækenland (97%), Spanien (95%), Belgien (94%), Irland (94%) og Italien (93%). Generelt oplyste næsten en ud af fem studerende, at deres forældre havde mere end to uforsørgede børn, mens de studerede i udlandet. I Irland var denne andel meget høj (47%) (tabel 13). 2.2 - Forældrenes erhverv (Tabel 14-16) De studerende blev bedt om at angive deres forældres hovederhverv. Spørgeskemaet gav en omfattende liste over ISCO-koder (International Standard Classification of Occupations), der anvendes af Eurostat og OECD. Men for at lette fortolkningen og læsningen af dataene er erhvervene blevet samlet i seks større kategorier: Ledende og videnskabeligt personale; personer med teknisk virksomhed; kontorpersonale, beskæftigede i servicefag, handelspersonale og sælgere; faglærte, håndværkere og personer med anden beskæftigelse; ikke-erhvervsaktive og arbejdsløse; og anden beskæftigelse. Næsten en tredjedel af de studerende, der deltog i undersøgelsen, angav, at begge deres forældre havde ledende eller videnskabelige eller tekniske erhverv. Næsten samme andel (30%) angav, at kun deres far havde et sådant erhverv, og yderligere 6% angav kun moderen (tabel 16). Den højeste procent af studerende, hvor begge forældre var beskæftigede i ledende, videnskabelige eller tekniske erhverv, var i Sverige (54%), Norge (46%) og Portugal (42%). Derimod angav mere en to femtedele af de ERASMUS-studerende i Spanien, Italien, Østrig og Irland, at ingen af deres forældre havde sådan et erhverv. Samlet er to tredjedele af de ERASMUS-studerendes forældre beskæftiget i ledende og videnskabelige eller tekniske erhverv (tabel 14). Denne andel er noget højere, end man finder den i befolkningen som helhed. For eksempel har mindre end 40% af den erhvervsaktive befolkning i 45-årsalderen og derover sådanne erhverv (tabel 15). I den anden ende af skalaen oplyste mindre end 10% af de ERASMUS-studerende på samme måde, at deres forældre var håndværkere, faglærte eller beskæftiget i andre erhverv (tabel 14), hvorimod næsten en tredjedel af den erhvervsaktive befolkning i 45-årsalderen og derover har sådanne erhverv (tabel 15). Kun 2% af de studerende, der deltog i undersøgelsen, angav, at deres forældre var ikke-erhvervsaktive eller arbejdsløse. 2.3 - Forældrenes uddannelsesniveau (Tabel 17 og 18) 36% af de studerende, der deltog i undersøgelsen, angav, at begge deres forældre havde en universitetsgrad eller anden videregående uddannelse; yderligere 16% oplyste, at kun deres far havde en sådan uddannelse, og 8% opgav, at deres moder havde en sådan uddannelse (tabel 17). Den højeste andel af ERASMUS-studerende, hvor begge forældre havde en universitetsgrad, blev registreret blandt de skandinaviske studerende (Sverige 57%, Danmark 55% og Norge 53%) og de tyske studerende (51%). Den laveste andel blev registreret i Italien (18%) (tabel 17). Den Europæiske Arbejdsstyrkeundersøgelse (1995) angiver, at kun 19% af de 25-29-årige i Den Europæiske Union har en videregående uddannelse, og at denne andel er endnu lavere blandt de 45-årige og derover (den tilnærmelsesvise aldersgruppe for forældrene til de ERASMUS-studerende) (tabel 18). 3 - Økonomiske og finansielle spørgsmål [5] [5] Forklarende note: For at kunne definere en almindelig studenterbestand til fortolkning af spørgsmål og svar om økonomiske og finansielle spørgsmål, blev følgende regler vedtaget: 3.1 - Forældrenes indkomststatus (Tabel 19) De studerende blev bedt om at angive deres forældres omtrentlige indkomstniveau sammenlignet med gennemsnitsindkomsten i deres hjemland. 53% anslog deres forældres indkomst til at ligge omkring gennemsnittet eller under gennemsnittet. De højeste andele blev registreret blandt finske og østrigske studerende (begge 61%). Kun 6% af de studerende, der deltog i undersøgelsen, anslog deres forældres indkomst til at ligge betydeligt over gennemsnittet. Denne andel varierede mellem 2% i Spanien og 18% i Nederlandene. 3.2 - De studerendes indtægter i hjemlandet (Tabel 20) ERASMUS-studerende, der normalt er udeboende, anslog, at deres gennemsnitlige månedlige indtægter under deres studier i hjemlandet var EUR530, hvoraf 27% blev finansieret af et offentligt stipendium eller lån og 51% af familiebidrag. I kontante penge var der ret så store variationer i de gennemsnitlige indtægter landene imellem fra EUR330 i Portugal til EUR820 i Norge (tabel 20). Men disse beløb er stærkt afhængige af leveomkostningerne i det enkelte land. Når der tages højde for den lokale købekraft, er forskellene i de studerendes indkomster i de forskellige lande langt mindre. De studerendes gennemsnitsindtægter varierede kun lidt i relation til deres forældres indkomstniveau fra gennemsnitligt ca. EUR560 pr. måned for studerende fra familier i den højeste indkomstgruppe til EUR490 for studerende fra familier i de lavere indkomstgrupper. Forskellene er ikke desto mindre betydelige for så vidt angår oprindelsen til denne indtægt. Studerende, der kom fra familier med lav indkomst, modtog næsten halvdelen (49%) af deres indtægter fra offentlige stipendier eller lån og mindre end en fjerdedel (24%) fra familiebidrag, medens studerende, der kom fra familier med den højeste indkomst, modtog hovedparten af deres indtægter (62%) fra deres familier og mindre end en femtedel (19%) fra offentlige stipendier og lån. Undersøgelsen afslører også betydelige forskelle landene imellem i de offentlige og private bidrags relative betydning (sidstnævnte bidrag hidrører primært fra familien). I Grækenland udgør familiebidragene gennemsnitligt 85% af de ERASMUS-studerendes indtægter, hvorimod offentlige stipendier og lån i Sverige og Norge beløber sig til tre fjerdedele eller mere af en studerendes indtægter. 3.3 - ERASMUS-stipendier (Tabel 21-24) De gennemsnitlige stipendier, der tildeles ERASMUS-studerende for et studieophold i udlandet, var EUR830 pr. studerende eller EUR120 pr. måned i 1997/98 (tabel 21). Græske og portugisiske studerende modtog de højeste stipendier (gennemsnitligt ca.EUR1.600 pr. studerende). I modsætning hertil modtog finske og svenske studerende de laveste ERASMUS-stipendier (omkring EUR500 pr. studerende eller EUR80 pr. måned). Disse forskelle afspejler nationale politikker for fordeling af ERASMUS-stipendier såvel som forskelle i leveomkostningerne i værtslandene, og om der er andre former for finansiel bistand til rådighed. Hvert år er der et antal ERASMUS-studerende, der rejser til udlandet uden et ERASMUS-stipendium (tabel 22). I 1997/98 var det næsten 9% af de ERASMUS-studerende, der ikke modtog noget ERASMUS-stipendium, selv om der var store variationer landene imellem. I mange lande fik mere end 95% af de mobile studerende et ERASMUS-stipendium, men i nogle få (Norge, Østrig, Belgien og Frankrig) var det under 80%. Der er her tale om lande med nationale og/eller regionale offentlige stipendieordninger, der kompletterer ERASMUS. Det bør bemærkes, at 13% af de ERASMUS-studerende fra Portugal (et land med begrænset offentlig finansiering af studerende) ikke modtog et ERASMUS-stipendium. Ikke desto mindre oplyste næsten halvdelen (47%) af de studerende, der deltog i undersøgelsen, og som ikke modtog noget ERASMUS-stipendium, at de 'ikke havde haft nogen økonomiske problemer' under deres ERASMUS-studieophold i udlandet (tabel 23) - og det var kun en lille smule flere end de studerende, der deltog i undersøgelsen, med et ERASMUS-stipendium (43%) (tabel 24). Men der er klare forskelle afhængig af typen og niveauet af de offentlige støttesystemer, der findes i deres hjemlande. I de lande, hvor der er et højt niveau af offentlig støtte (Danmark, Finland, Nederlandene, Norge og Sverige), havde 60-65% af de ERASMUS-studerende ingen økonomiske problemer i udlandet, medens det modsatte var tilfældet for studerende fra Grækenland, Italien og Portugal (lande med et lavt niveau af offentlig støtte), hvor mellem to tredjedele og tre fjerdedele af de studerende oplyste, at de havde haft nogle økonomiske problemer (tabel 23-24). En betydelig andel af de studerende oplyste, at deres ERASMUS-stipendium ikke havde været tilstrækkeligt, og det var navnlig studerende fra lande med begrænset eller slet ingen former for offentlig støtte til studier i udlandet. Men studerende med ERASMUS-stipendium havde en større tendens til at beklage sig over dette problem end dem uden (34% sammenlignet med 25%). Et andet betydeligt problem både for studerende, der modtog et ERASMUS-stipendium, og studerende, der ikke modtog noget stipendium under deres studieophold i udlandet, var, at de var nødt til at fraflytte deres bolig i hjemlandet, undtagen studerende fra de lande, hvor det er mest almindeligt, at de studerende er hjemmeboende. Alt i alt synes de studerende, der ikke modtog noget ERASMUS-stipendium, imidlertid at have oplevet færre økonomiske problemer end andre ERASMUS-studerende, navnlig fra de lande, der har høje eller middelhøje niveauer for yderligere offentlig finansiering for studerende. 3.4 - De studerendes indtægter under ERASMUS-studieopholdet i udlandet (Tabel 25-26) Familiebidrag tegnede sig for næsten halvdelen (47%) af indtægterne i udlandet for de studerende, der ikke modtog noget ERASMUS-stipendium. Familiebidraget er særlig stort for belgiske (85%), portugisiske (84%), græske (81%) og italienske (77%) studerende (tabel 25). Generelt var de gennemsnitlige månedlige indtægter under ERASMUS-studieopholdet i udlandet for de studerende, der deltog i undersøgelsen, omkring EUR600 (tabel 26). Familiebidrag på 44% var hovedindtægtskilden fulgt af offentlige stipendier og lån (21%) og ERASMUS-stipendiet (20%). Forældrenes indkomstniveau synes kun at have haft liden indflydelse på de studerendes indtægter i udlandet. Studerende fra lavindkomstfamilier havde en månedlig gennemsnitsindtægt på EUR570 mod EUR630 for studerende fra højindkomstfamilier, selv om familiebidraget udgjorde en højere andel af indkomsten for dem, der kom fra mere velhavende hjem, medens offentlige stipendier og lån (herunder ERASMUS-stipendiet) udgjorde en lavere andel (tabel 26). ERASMUS-stipendiets relative betydning som indtægtskilde er påvirket af de forskellige tildelingspolitikker, der anvendes i de enkelte lande. Det enkelte nationale ERASMUS-kontor er ansvarligt for at fastlægge den nationale politik for tildeling af ERASMUS-stipendier. De har fleksibiliteten til at beslutte, om de vil tildele høje stipendier til et mindre antal studerende eller relativt små stipendier til en større antal studerende. Denne fleksibilitet sigter på at muliggøre komplementaritet mellem fællesskabsmidlerne og nationale og andre midler til fremme af studentermobiliteten. Men denne fleksibilitet er helt klart en faktor, der påvirker ikke blot optagelsesprocenterne i det enkelte land men også valget af studieland og varigheden af studieopholdet i udlandet, især for studerende fra lande, hvor der ikke findes nogen nationale støttemuligheder for studier i udlandet. ERASMUS-stipendiet udgjorde omkring to femtedele af den månedlige indtægt for østrigske, portugisiske og græske studerende. Offentlige stipendier og lån i al almindelighed (herunder ERASMUS-stipendiet) udgjorde mindst to tredjedele af indtægten for de studerende fra de nordiske lande. Kun i Sverige udgjorde ERASMUS-stipendiet imidlertid under 10% af de ERASMUS-studerendes samlede indtægt (tabel 26). 3.5 - Ekstraudgifter i forbindelse med studier i udlandet (Tabel 27-28) Hjemmeboende studerende oplyste, at de i hjemlandet havde gennemsnitlige månedlige udgifter på omkring EUR280 sammenlignet med en gennemsnitlig indtægt på EUR270, hvoraf under 5% gik til boligudgifter (tabel 27-28). Under deres studieophold i udlandet mere end fordobledes deres månedlige udgifter imidlertid til et gennemsnit på næsten EUR590 - hovedstigningen skyldtes naturligvis boligudgifter, selv om også 'andre udgifter' udviste en stor stigning. De yderligere månedlige udgifter i forbindelse med studieopholdet i udlandet var i gennemsnit EUR310 for studerende, der normalt var hjemmeboende. De højeste ekstraudgifter i udlandet for studerende, der normalt er hjemmeboende, blev opgivet af norske (EUR420) og svenske (EUR390) studerende. De laveste blev opgivet af britiske studerende (EUR210). De studerende, der normalt var udeboende, brugte gennemsnitligt EUR530 om måneden i deres hjemland (herunder næsten EUR200 på bolig). Under deres studieophold i udlandet brugte de gennemsnitligt EUR660 om måneden, herunder EUR240 på bolig. Generelt steg de gennemsnitlige månedlige udgifter for disse studerende med 25% under deres studieophold i udlandet, selv om boligudgifterne kun var 20% højere i gennemsnit. De største stigninger i de samlede månedlige udgifter oplevedes af portugisiske (EUR260) og græske (EUR250) studerende. De laveste blev opgivet af britiske studerende (EUR30). For studerende, der var hjemmeboende i hjemlandet, dækkede ERASMUS-stipendiet næsten 40% af de ekstraudgifter, der var forbundet med studieopholdet. Men det dækkede næsten 80% af ekstraudgifterne for udeboende studerende (to tredjedele af alle de studerende, der deltog i undersøgelsen). Bilag 1 statistiske tabeller >TABELPOSITION> >TABELPOSITION> >TABELPOSITION> >TABELPOSITION> >TABELPOSITION> >TABELPOSITION> Tabel 4 Vurdering af ERASMUS-studieopholdet i udlandet set fra et socialt og kulturelt synspunkt (i %*) Land, hvor hjeminstitutionen er beliggende I alt BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Meget positive 75 59 78 88 81 84 81 81 76 85 88 65 75 75 78 79 Positive 23 38 20 12 19 16 18 18 22 14 11 34 24 22 21 19 Negative 2 3 2 0 0 0 1 1 2 1 1 1 1 4 1 1 Meget negative 0 0 0 0 0 0 0 1 0 0 0 0 0 0 0 0 I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (415) (169) (1544) (1230) (1569) (178) (1007) (173) (416) (296) (186) (291) (365) (869) (89) (8796) Spørgsmål: Hvordan vil du beskrive dine erfaringer med ERASMUS fra et socialt og kulturelt synspunkt- *Af alle ERASMUS-studerende, der deltog i undersøgelsen Vægtet tabel Tabel 5 Vurdering af ERASMUS-studieopholdet i udlandet set fra et fagligt synspunkt (i %*) Land, hvor hjeminstitutionen er beliggende I alt BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Meget positive 37 24 32 47 39 43 45 31 28 41 57 26 29 31 28 37 Positive 55 62 56 46 55 53 49 59 61 55 39 64 61 55 57 54 Negative 6 12 11 6 6 3 5 10 11 4 2 10 10 13 14 8 Meget negative 1 2 1 1 1 0 1 0 0 0 1 1 1 1 1 1 I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (440) (182) (1544) (1246) (1573) (178) (1005) (174) (416) (299) (189) (301) (367) (943) (94) (8951) Spørgsmål: Hvordan vil du beskrive dine erfaringer med ERASMUS fra et fagligt synspunkt- *Af alle ERASMUS-studerende, der deltog i undersøgelsen Vægtet tabel Tabel 6 Vurdering af det faglige udbytte af ERASMUS-studieopholdet, efter værtsland (i %*) Værtsland I alt BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Andet Meget positive 38 48 39 28 34 22 34 33 44 32 33 42 44 42 45 51 37 Positive 54 49 54 61 55 62 49 58 53 62 53 49 52 51 49 49 54 Negative 8 4 6 10 10 14 16 9 4 5 14 8 4 6 4 0 8 Meget negative 0 0 1 1 1 2 1 0 0 0 0 0 1 1 2 0 1 I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (289) (211) (1035) (1136) (1548) (156) (581) (348) (472) (169) (162) (233) (362) (2044) (116) (18) (8881) Spørgsmål: Hvordan vil du beskrive dine erfaringer med ERASMUS fra et fagligt synspunkt *Af alle ERASMUS-studerende, der deltog i undersøgelsen Tabel 7 Alder på det tidspunkt, hvor ERASMUS-studieopholdet i udlandet fandt sted, efter hjemland (i %*) Land, hvor hjeminstitutionen er beliggende I alt BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Under 20 år 26 1 2 13 24 17 2 66 15 7 13 7 2 49 7 17 21 år 27 6 10 19 30 24 12 21 26 15 24 16 11 26 14 20 22 år 25 15 23 23 23 28 26 8 27 20 24 22 18 9 13 21 23 år 13 21 20 16 13 17 25 2 18 20 20 19 21 4 17 16 24 år 5 17 16 14 6 7 17 1 8 13 7 15 21 3 20 11 25 år 1 15 10 8 2 3 8 1 2 11 4 7 10 2 12 6 26 år 1 9 7 3 1 2 5 0 2 6 2 4 6 1 5 3 27 år og derover 2 15 11 5 1 3 6 1 3 8 5 9 10 7 13 6 I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (457) (187) (1548) (1316) (1576) (178) (1006) (177) (416) (300) (188) (352) (369) (1054) (95) (9219) Gennemsnitsalder 23,1 25,6 24,7 23,6 22,9 23,0 24,2 21,4 23,1 24,2 23,6 24,5 25,1 22,7 25,0 23,7 Spørgsmål: Din alder *Af alle ERASMUS-studerende, der deltog i undersøgelsen Vægtet tabel Tabel 8 Studieår på det tidspunkt, hvor ERASMUS-studieopholdet i udlandet fandt sted, efter hjemland (i %*) Land, hvor hjeminstitutionen er beliggende I alt BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Første år 7 8 0 2 2 4 2 6 0 1 2 12 4 4 7 3 Andet år 9 30 12 15 12 6 5 19 8 13 13 21 18 26 20 14 Tredje år 37 30 40 27 34 44 33 69 32 15 26 29 37 67 21 38 Fjerde år 35 14 27 38 45 28 32 5 36 27 54 21 26 3 26 29 Femte år 7 10 13 11 4 14 17 1 19 22 5 12 11 0 17 10 Sjette år 3 4 4 3 1 2 8 0 5 12 0 4 3 1 6 4 Syvende år eller senere 2 3 3 4 1 2 4 0 1 10 1 2 2 0 4 2 I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (300) (178) (1496) (792) (1132) (133) (945) (158) (348) (290) (122) (309) (358) (941) (83) (7583) Gennemsnitligt studieår 3.4 3.1 3.6 3.7 3.4 3.6 4.0 2.8 3.8 4.4 3.5 3.2 3.4 2.7 3.6 3.5 Spørgsmål: Dit nuværende studieår *Af alle ERASMUS-studerende, der deltog i undersøgelsen Vægtet tabel Tabel 9 De ERASMUS-studerendes køn, efter fagområde (i %*) Fagområde I alt 01 02 03 04 05 06 07 08 09 10 11 12 13 14 15 16 Kvinder 42 46 65 52 81 23 63 63 84 58 35 66 51 62 67 63 59 Mænd 58 54 35 48 19 77 37 37 16 42 65 34 49 38 33 37 41 I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (235) (256) (342) (1626) (355) (861) (126) (417) (1520) (896) (259) (480) (460) (790) (206) (114) (8943) Spørgsmål: Køn *Af alle ERASMUS-studerende, der deltog i undersøgelsen Vægtet tabel Tabel 10 ERASMUS-studieopholdets varighed, efter hjemland (i %*) Land, hvor hjeminstitutionen er beliggende I alt BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO 3 måneder 27 21 6 10 9 22 7 16 10 9 14 23 10 20 25 12 4 - 6 måneder 42 65 53 27 34 62 50 16 77 45 44 44 51 23 48 42 7 - 9 måneder 16 6 21 39 30 11 26 35 6 22 21 16 15 29 9 25 10 - 12 måneder 14 9 20 24 28 5 16 33 7 24 21 17 24 28 18 21 I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (461) (187) (1544) (1308) (1579) (178) (1005) (175) (416) (300) (189) (352) (367) (1006) (95) (9162) Gennemsnitsvarighed 5.7 5.2 6.8 7.6 7.5 5.1 6.9 7.8 5.4 6.9 6.7 6.0 6.5 7.1 5.8 6.9 Spørgsmål: Hvor længe var du ERASMUS-studerende- * Af alle ERASMUS-studerende, der deltog i undersøgelsen Vægtet tabel >TABELPOSITION> Tabel 12 Hvor ERASMUS-studerende normalt bor, efter hjemland (i %*) Land, hvor hjeminstitutionen er beliggende I alt BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Hos forældre 37 4 12 75 30 56 66 44 16 27 55 3 12 12 10 34 På kollegium/lejet værelse 52 36 33 3 46 18 5 9 68 21 14 74 70 34 33 32 I lejlighed delt med andre studerende 9 25 43 19 17 17 26 43 13 35 23 7 10 48 37 26 Andet 2 35 12 4 7 9 4 4 4 17 8 15 8 7 20 8 I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (455) (181) (1544) (1282) (1576) (178) (1006) (175) (416) (298) (190) (334) (365) (929) (94) (9022) Spørgsmål: Hvor bor du normalt som studerende (i dit hjemland) * Af alle ERASMUS-studerende, der deltog i undersøgelsen Vægtet tabel Tabel 13 Familiebaggrund, efter hjemland (i %*) Land, hvor hjeminstitutionen er beliggende I alt BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Antal søskende Ingen 13 16 15 20 16 5 17 22 7 19 15 18 12 17 16 16 En 48 53 54 43 48 62 53 10 51 44 54 48 52 48 43 49 To 33 31 21 30 33 24 21 29 29 29 20 30 32 31 35 28 Flere 6 0 10 8 4 8 10 39 13 8 11 4 5 5 6 8 I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (428) (167) (1548) (1250) (1437) (179) (1004) (175) (415) (285) (187) (324) (344) (984) (91) (8817) Læser de eller har de læst ved en videregående uddannelse Ja 85 64 62 75 73 74 93 85 76 57 70 49 70 72 73 73 Nej 15 36 38 25 27 26 7 15 24 43 29 51 30 28 27 27 I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (374) (146) (1304) (1014) (1229) (165) (834) (138) (385) (230) (160) (269) (304) (838) (77) (7466) Studerer de eller har de studeret i udlandet Ja 22 23 17 26 13 23 19 27 17 14 15 20 33 22 23 20 Nej 78 77 83 74 87 77 81 73 83 86 85 80 67 78 77 80 I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (372) (145) (1268) (994) (1222) (159) (821) (135) (386) (223) (154) (264) (302) (826) (77) (7347) (Tabel 13 fortsat) Land, hvor hjeminstitutionen er beliggende I alt BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Hvor mange børn blev forsørget af den studerendes forældre i den pe- riode, hvor han eller hun deltog i ERASMUS-programmet Ingen 6 60 9 5 11 3 7 6 16 17 9 34 60 17 56 14 1 barn 30 27 37 21 32 22 31 17 31 33 30 34 25 25 25 29 2 børn 41 10 41 44 38 60 48 31 40 35 44 22 12 39 15 39 Flere 23 3 13 29 19 15 14 47 13 15 16 10 3 18 4 18 I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (446) (171) (1474) (1288) (1549) (176) (958) (177) (403) (282) (184) (330) (361) (1025) (90) (8914) Er den studerende det første medlem af sin familie, der har studeret i udlandet Ja 80 79 83 79 87 80 84 81 83 86 86 80 70 83 73 82 Nej 20 21 17 21 13 20 16 19 17 14 14 20 30 17 27 18 I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (431) (173) (1526) (1246) (1535) (177) (991) (173) (415) (290) (189) (338) (361) (989) (92) (8926) Spørgsmål: Antal søskende- Spørgsmål: Læser de eller har de læst på en videregående uddannelse- Spørgsmål: Studerer de eller har de studeret i udlandet- Spørgsmål: Hvor mange børn blev forsørget af dine forældre i den periode, hvor du deltog i ERASMUS-programmet- Spørgsmål: Er du det første medlem af din familie, der har studeret i udlandet- * Af alle ERASMUS-studerende, der deltog i undersøgelsen Vægtet tabel Tabel 14 ERASMUS-studerendes forældres erhverv, efter hjemland (i %*) Land, hvor hjeminstitutionen er beliggende I alt BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Ledende og videnskabeligt personale 69 60 63 45 52 56 46 53 76 46 58 56 72 66 70 57 Personer med teknisk virksomhed 6 8 11 9 12 9 10 7 4 12 7 7 9 11 6 10 Kontorpersonale, beskæftigede i servicefag, handelspersonale og sælgere 16 24 16 26 23 17 29 26 12 28 22 29 13 16 19 21 Faglærte, håndværkere og personer med anden beskæftigelse 7 7 6 15 11 13 11 12 5 12 11 6 5 4 5 9 Ikke-erhvervsaktive, arbejdsløse 2 1 3 3 2 1 2 2 2 1 1 2 1 2 0 2 Anden beskæftigelse 0 0 1 2 0 3 1 1 1 0 2 0 0 0 0 1 I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (461) (187) (1548) (1312) (1566) (178) (1000) (178) (413) (298) (190) (353) (370) (1046) (94) (9194) Spørgsmål: Hvad er dine forældes hovederhverv- * Af alle ERASMUS-studerende, der deltog i undersøgelsen Vægtet tabel >TABELPOSITION> Tabel 16 Forældres erhverv: Andel af ERASMUS-studerende, hvis forældre har ledende, videnskabelige eller tekniske erhverv, efter hjemland (i %*) Land, hvor hjeminstitutionen er beliggende I alt BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Begge 35 36 34 23 33 35 26 24 35 17 42 30 54 39 46 32 Kun fader 34 26 37 29 27 27 24 32 43 37 16 25 22 33 24 30 Kun moder 7 6 5 4 6 4 8 5 4 5 7 10 6 7 8 6 Ingen 24 31 24 44 35 34 42 40 18 41 35 35 18 22 22 32 I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (436) (180) (1492) (1240) (1477) (174) (940) (168) (385) (285) (182) (341) (361) (1018) (91) (8770) Spørgsmål: Hvad er dine forældres hovederhverv- * Af alle ERASMUS-studerende, der deltog i undersøgelsen Vægtet tabel Tabel 17 Forældres uddannelsesniveau: Andel af ERASMUS-studende, hvis forældre har en videregående uddannelse, efter hjemland (i %*) Land, hvor hjeminstitutionen er beliggende I alt BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Begge 49 55 51 28 29 41 18 25 37 27 33 34 57 37 53 36 Kun fader 15 12 17 17 13 21 13 17 27 20 11 12 13 15 15 16 Kun moder 11 9 3 6 8 5 7 13 5 7 9 12 10 12 10 8 Ingen 25 23 28 48 50 33 62 46 31 46 46 42 21 35 23 41 I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (450) (174) (1510) (1272) (1469) (175) (945) (170) (398) (291) (178) (328) (311) (989) (90) (8751) Spørgsmål: Angiv det højeste uddannelsesniveau, som hver enkelt af dine forældre har opnået- * Af alle ERASMUS-studerende, der deltog i undersøgelsen Vægtet tabel >TABELPOSITION> Tabel 19 Vurdering af ERASMUS-studerendes forældres indkomstniveau, efter hjemland (i %*) Land, hvor hjeminstitutionen er beliggende I alt BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Væsentligt højere end gennemsnittet 7 7 6 2 5 4 5 10 18 6 9 5 9 9 4 6 Højere end gennemsnittet 42 38 46 39 41 41 39 36 48 33 47 34 50 41 45 42 Gennemsnit 41 43 35 43 40 46 40 40 24 42 31 46 32 35 44 39 Lavere end gennemsnittet 8 9 8 12 12 8 12 11 8 14 9 13 7 11 5 11 Væsentligt lavere end gennemsnittet 2 2 4 3 2 2 4 2 2 5 4 2 2 3 1 3 I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (448) (182) (1524) (1292) (1554) (174) (984) (172) (398) (295) (178) (345) (367) (1001) (91) (9003) Spørgsmål: Angiv venligst, hvor dine forældres indkomst ligger i forhold til det gennemsnitlige indkomstniveau i dit hjemland- * Af alle ERASMUS-studerende, der deltog i undersøgelsen Vægtet tabel Tabel 20 Månedlige indtægter og væsentlige indtægtskilder for studerende i hjemlandet (gennemsnit for udeboende studerende) Forældres indkomstniveau I alt Højere end Gennemsnit Lavere end gennemsnittet gennemsnittet BE Gennemsnitsindtægter (EUR) 444 371 415 412 Offentligt/privat stipendium/lån (%) 2 8 34 8 Bidrag fra familiemedlemmer (%) 86 76 46 78 DK Gennemsnitsindtægter (EUR) 680 657 658 668 Offentligt/privat stipendium/lån (%) 55 58 51 56 Bidrag fra familiemedlemmer (%) 4 3 0 3 DE Gennemsnitsindtægter (EUR) 581 531 519 557 Offentligt/privat stipendium/lån (%) 4 13 49 12 Bidrag fra familiemedlemmer (%) 77 60 20 65 ES Gennemsnitsindtægter (EUR) 383 370 309 361 Offentligt/privat stipendium/lån (%) 1 20 33 17 Bidrag fra familiemedlemmer (%) 88 63 43 66 FR Gennemsnitsindtægter (EUR) 489 481 442 477 Offentligt/privat stipendium/lån (%) 5 17 47 17 Bidrag fra familiemedlemmer (%) 77 62 25 62 GR Gennemsnitsindtægter (EUR) 475 385 437 428 Offentligt/privat stipendium/lån (%) 1 2 0 1 Bidrag fra familiemedlemmer (%) 88 88 71 85 IT Gennemsnitsindtægter (EUR) 490 451 388 454 Offentligt/privat stipendium/lån (%) 2 11 12 7 Bidrag fra familiemedlemmer (%) 86 73 63 76 IE Gennemsnitsindtægter (EUR) 533 381 393 446 Offentligt/privat stipendium/lån (%) 5 34 47 25 Bidrag fra familiemedlemmer (%) 70 42 23 50 NL Gennemsnitsindtægter (EUR) 520 524 500 519 Offentligt/privat stipendium/lån (%) 39 55 64 45 Bidrag fra familiemedlemmer (%) 38 20 10 32 AT Gennemsnitsindtægter (EUR) 535 515 518 523 Offentligt/privat stipendium/lån (%) 7 31 62 29 Bidrag fra familiemedlemmer (%) 71 44 12 48 Tabel 20 (fortsat) Månedlige indtægter og væsentlige indtægtskilder for studerende i hjemlandet (gennemsnit for udeboende studerende) Forældres indkomstniveau I alt Højere end Gennemsnit Lavere end gennemsnittet gennemsnittet PT Gennemsnitsindtægter (EUR) 358 307 273 331 Offentligt/privat stipendium/lån (%) 0 4 37 6 Bidrag fra familiemedlemmer (%) 87 86 49 82 FI Gennemsnitsindtægter (EUR) 522 473 478 493 Offentligt/privat stipendium/lån (%) 59 60 61 60 Bidrag fra familiemedlemmer (%) 11 9 11 10 SW Gennemsnitsindtægter (EUR) 797 787 825 797 Offentligt/privat stipendium/lån (%) 78 86 88 81 Bidrag fra familiemedlemmer (%) 10 4 2 7 UK Gennemsnitsindtægter (EUR) 608 524 572 573 Offentligt/privat stipendium/lån (%) 20 41 65 34 Bidrag fra familiemedlemmer (%) 62 33 12 44 NO Gennemsnitsindtægter (EUR) 819 805 932 819 Offentligt/privat stipendium/lån (%) 74 78 75 75 Bidrag fra familiemedlemmer (%) 6 3 0 5 Total Gennemsnitsindtægter (EUR) 559 507 489 530 Offentligt/privat stipendium/lån (%) 19 30 49 27 Bidrag fra familiemedlemmer (%) 62 48 24 51 Vægtet tabel >TABELPOSITION> >TABELPOSITION> Tabel 23 Økonomiske problemer oplevet af studerende, der ikke modtog ERASMUS-stipendium under deres studieophold i udlandet, efter type af offentligt studiestøttesystem (i %*) Hjemlandets offentlige studiestøttesystem I alt Lav støtte Middelhøj støtte Høj støtte (GR, IT, PT) (AT, BE, DE, (DK, FI, NL, ES, FR, IE, UK) NO, SW) Ikke oplevet nogen økonomiske problemer 33 44 65 47 Umuligt at få overført nationalt stip. eller lån 1 4 1 3 Forældres bidrag var utilstrækkeligt 9 8 8 8 Fraflytning af bolig i hjemlandet 6 34 21 29 Måtte opgive lønnet arbejde 9 12 5 10 ERASMUS-stipendiet var utilstrækkeligt 64 23 15 25 Andet 11 8 8 9 I alt 133 133 122 131 (n) (61) (593) (162) (817) Spørgsmål: Havde du økonomiske problemer som ERASMUS-studerende- *Kun af studerende, der ikke modtog ERASMUS-stipendium Tabel 24 Økonomiske problemer oplevet af studerende, der modtog ERASMUS-stipendium under deres studieophold i udlandet, efter type af offentligt studiestøttesystem (i %*) Offentligt studiestøttesystem i hjemlandet I alt Lav støtte Middelhøj støtte Høj støtte (GR, IT, PT) (AT, BE, DE, (DK, FI, NL, ES, FR, IE, UK) NO, SW) Ikke oplevet nogen økonomiske problemer 25 44 59 43 Umuligt at få overført nationalt stip. eller lån 2 3 1 2 Forældres bidrag var utilstrækkeligt 6 7 8 7 Fraflytning af bolig i hjemlandet 6 31 20 26 Måtte opgive lønnet arbejde 5 13 9 11 ERASMUS-stipendiet var utilstrækkeligt 72 28 22 34 Andet 4 8 10 7 I alt 120 134 129 131 (n) (1258) (5623) (1216) (8097) Spørgsmål: Havde du økonomiske problemer som ERASMUS-studerende- *Kun af studerende, der modtog ERASMUS-stipendium Tabel 25 Indtægtskilder for studerende uden ERASMUS-stipendium under studieopholdet i udlandet (gennemsnit af procenter*) Land, hvor hjeminstitutionen er beliggende I alt BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Offentligt stipendium 2 48 12 19 26 18 6 13 52 72 8 58 35 18 37 25 Offentligt lån 0 15 8 0 1 0 2 2 7 0 0 7 51 10 47 9 Privat stipendium 2 6 4 1 0 0 0 0 0 2 1 3 1 1 0 1 Privat lån 0 2 2 0 2 0 0 3 2 1 0 3 1 4 0 2 Bidrag fra familiemedlemmer 85 4 56 61 56 81 77 49 23 17 84 11 6 42 6 47 Eget bidrag 10 9 18 20 15 2 14 32 16 7 7 15 6 20 10 15 Andre former for støtte 2 17 0 0 1 0 1 1 0 1 0 3 0 5 1 2 I alt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (57) (16) (76) (42) (163) (6) (28) (20) (18) (13) (4) (38) (54) (48) (13) (594) Spørgsmål: Angiv venligst, hvor stor en procentdel af ovenstående beløb du ca. modtog i form af * Af alle ERASMUS-studerende, der deltog i undersøgelsen Vægtet tabel Tabel 26 Månedlige indtægter og væsentligste indtægtskilde under ERASMUS-studieopholdet i udlandet og forældrenes indkomstniveau, efter hjemland (gennemsnit for alle ERASMUS-studerende, der har besvaret de økonomiske spørgsmål) Forældres indkomstniveau I alt Højere end Gennemsnit Lavere end gennemsnit gennemsnit BE Gennemsnitsindtægter (EUR) 584 529 555 559 ERASMUS-stipendium (%) 17 27 33 23 Offentligt stipendium/lån (%) 2 4 16 4 Bidrag fra familiemedlemmer (%) 72 55 33 61 DK Gennemsnitsindtægter (EUR) 670 698 670 681 ERASMUS-stipendium (%) 14 15 16 15 Offentligt stipendium/lån (%) 51 53 49 52 Bidrag fra familiemedlemmer (%) 6 3 2 4 DE Gennemsnitsindtægter (EUR) 649 581 550 613 ERASMUS-stipendium (%) 15 17 17 16 Offentligt stipendium/lån (%) 4 12 42 12 Bidrag fra familiemedlemmer (%) 70 53 25 58 ES Gennemsnitsindtægter (EUR) 533 474 520 505 ERASMUS-stipendium (%) 28 29 27 28 Offentligt stipendium/lån (%) 2 9 13 6 Bidrag fra familiemedlemmer (%) 64 51 39 55 FR Gennemsnitsindtægter (EUR) 603 571 559 584 ERASMUS-stipendium (%) 18 21 22 20 Offentligt stipendium/lån (%) 10 18 30 16 Bidrag fra familiemedlemmer (%) 58 46 23 48 GR Gennemsnitsindtægter (EUR) 687 602 648 645 ERASMUS-stipendium (%) 35 38 45 37 Offentligt stipendium/lån (%) 1 2 1 2 Bidrag fra familiemedlemmer (%) 59 54 40 55 IT Gennemsnitsindtægter (EUR) 588 552 517 562 ERASMUS-stipendium (%) 25 28 28 27 Offentligt stipendium/lån (%) 8 10 15 10 Bidrag fra familiemedlemmer (%) 62 53 44 56 IE Gennemsnitsindtægter (EUR) 606 490 484 542 ERASMUS-stipendium (%) 10 16 17 13 Offentligt stipendium/lån (%) 2 17 29 12 Bidrag fra familiemedlemmer (%) 59 35 22 44 (Tabel 26 fortsat) Forældres indkomstniveau I alt Højere end Gennemsnit Lavere end gennemsnit gennemsnit NL Gennemsnitsindtægter (EUR) 608 539 528 584 ERASMUS-stipendium (%) 18 20 19 19 Offentligt stipendium/lån (%) 34 49 59 40 Bidrag fra familiemedlemmer (%) 35 18 13 29 AT Gennemsnitsindtægter (EUR) 638 632 675 642 ERASMUS-stipendium (%) 43 45 44 44 Offentligt stipendium/lån (%) 8 21 37 19 Bidrag fra familiemedlemmer (%) 41 25 9 28 PT Gennemsnitsindtægter (EUR) 664 576 586 631 ERASMUS-stipendium (%) 39 43 42 40 Offentligt stipendium/lån (%) 1 2 11 2 Bidrag fra familiemedlemmer (%) 56 49 39 52 FI Gennemsnitsindtægter (EUR) 624 588 591 603 ERASMUS-stipendium (%) 18 18 16 18 Offentligt stipendium/lån (%) 49 53 52 51 Bidrag fra familiemedlemmer (%) 11 9 9 10 SW Gennemsnitsindtægter (EUR) 831 814 861 828 ERASMUS-stipendium (%) 7 8 7 7 Offentligt stipendium/lån (%) 73 81 83 77 Bidrag fra familiemedlemmer (%) 10 4 2 7 UK Gennemsnitsindtægter (EUR) 634 580 610 611 ERASMUS-stipendium (%) 19 23 25 21 Offentligt stipendium/lån (%) 17 38 52 30 Bidrag fra familiemedlemmer (%) 48 25 11 34 NO Gennemsnitsindtægter (EUR) 876 842 911 862 ERASMUS-stipendium (%) 18 20 22 19 Offentligt stipendium/lån (%) 67 68 65 68 Bidrag fra familiemedlemmer (%) 7 3 1 5 I alt Gennemsnitsindtægter (EUR) 628 573 571 599 ERASMUS-stipendium (%) 20 24 24 22 Offentligt stipendium/lån (%) 16 23 34 21 Bidrag fra familiemedlemmer (%) 53 40 25 44 Vægtet tabel Tabel 27 Månedlige udgifter i hjemlandet; ekstraudgifter i forbindelse med studier i udlandet, efter de studerendes leveform og efter hjemland (gennemsnit i EUR*) I hjemlandet I udlandet Ekstraudgifter Hjemme- Ude- Hjemme- Ude- Hjemme- Ude- boende boende boende boende boende boende BE Udgifter i alt 278 428 574 589 296 161 Bolig 16 159 213 219 197 60 Rejseaktiviteter 27 26 66 68 39 42 Kursusafgifter 31 26 - - -31 -26 Andre udgifter 203 217 296 302 93 85 DK Udgifter i alt 291 590 643 743 352 153 Bolig 34 229 232 278 198 49 Rejseaktiviteter 56 32 87 103 31 71 Kursusafgifter 5 2 - - -5 -2 Andre udgifter 195 327 325 362 130 35 DE Udgifter i alt 311 535 624 678 313 143 Bolig 13 204 244 258 231 54 Rejseaktiviteter 56 35 69 65 13 30 Kursusafgifter 8 11 - - -8 -11 Andre udgifter 233 285 310 354 77 69 ES Udgifter i alt 236 369 569 572 333 203 Bolig 8 131 216 216 208 87 Rejseaktiviteter 23 25 71 77 48 52 Kursusafgifter 43 41 - - -43 -41 Andre udgifter 162 172 281 279 119 107 FR Udgifter i alt 296 497 596 621 300 124 Bolig 25 180 234 247 209 67 Rejseaktiviteter 35 40 70 88 35 48 Kursusafgifter 42 55 - - -42 -55 Andre udgifter 195 222 292 286 97 64 GR Udgifter i alt 270 417 627 669 357 252 Bolig 6 125 198 214 192 89 Rejseaktiviteter 33 31 102 101 69 70 Kursusafgifter 3 1 - - -3 -1 Andre udgifter 228 260 327 354 99 94 IT Udgifter i alt 281 440 561 611 280 171 Bolig 6 143 190 212 184 69 Rejseaktiviteter 30 38 73 92 43 54 Kursusafgifter 49 45 - - -49 -45 Andre udgifter 196 214 297 307 101 93 (Tabel 27 fortsat) I hjemlandet I udlandet Ekstraudgifter Hjemme- Ude- Hjemme- Ude- Hjemme- Ude- boende boende boende boende boende boende IE Udgifter i alt 251 470 554 585 303 115 Bolig 4 187 185 194 181 7 Rejseaktiviteter 47 32 66 85 19 53 Kursusafgifter 10 11 - - -10 -11 Andre udgifter 190 239 302 306 112 67 NL Udgifter i alt 236 513 524 706 288 193 Bolig 2 174 187 249 185 75 Rejseaktiviteter 9 20 48 75 39 55 Kursusafgifter 53 58 - - -53 -58 Andre udgifter 173 262 289 382 116 120 AT Udgifter i alt 292 530 639 700 347 170 Bolig 9 197 215 250 206 53 Rejseaktiviteter 37 42 46 74 9 32 Kursusafgifter 1 1 - - -1 -1 Andre udgifter 244 289 377 376 133 87 PT Udgifter i alt 332 338 668 598 336 260 Bolig 8 89 210 190 202 101 Rejseaktiviteter 48 40 73 90 25 50 Kursusafgifter 86 34 - - -86 -34 Andre udgifter 190 176 386 318 196 142 FI Udgifter i alt 354 492 655 656 301 164 Bolig 6 194 224 224 218 130 Rejseaktiviteter 46 41 87 109 41 68 Kursusafgifter 1 3 - - -1 -3 Andre udgifter 301 254 344 324 43 70 SW Udgifter i alt 375 751 767 812 392 61 Bolig 29 253 244 249 215 -4 Rejseaktiviteter 67 54 86 105 19 51 Kursusafgifter 8 9 - - -8 -9 Andre udgifter 271 436 437 457 166 21 UK Udgifter i alt 376 594 585 627 209 33 Bolig 31 260 176 207 145 -53 Rejseaktiviteter 113 41 69 96 -44 55 Kursusafgifter 10 6 - - -10 -6 Andre udgifter 222 287 339 324 117 37 (Tabel 27 fortsat) I hjemlandet I udlandet Ekstraudgifter Hjemme- Ude- Hjemme- Ude- Hjemme- Ude- boende boende boende boende boende boende NO Udgifter i alt 402 739 826 838 424 99 Bolig 43 239 200 241 157 2 Rejseaktiviteter 69 54 169 148 100 94 Kursusafgifter 26 12 - - -26 -12 Andre udgifter 265 434 457 449 192 15 I alt Udgifter i alt 277 526 586 659 309 133 Bolig 12 197 212 238 200 41 Rejseaktiviteter 35 37 71 85 36 48 Kursusafgifter 37 25 - - -37 -25 Andre udgifter 193 268 303 337 110 69 * Gennemsnit for alle ERASMUS-studerende, der har besvaret de økonomiske spørgsmål Vægtet tabel Tabel 28 Ekstraudgifter under ERASMUS-studieopholdet i udlandet, efter leveform i hjemlandet (gennemsnit i EUR*) Hjemmeboende I alt Ja Nej Indtægter i hjemlandet 270 530 454 Indtægter i udlandet 544 622 599 Ekstraindtægter i hjemlandet 274 91 145 Udgifter i hjemlandet 277 526 453 Udgifter i udlandet 586 659 638 Ekstraudgifter i udlandet 309 133 185 ERASMUS-stipendium 121 105 110 Procentdel af ekstraudgifter dækket af ERASMUS-stipendiet 39% 79% 59% (n) (1882) (4521) (6403) Spørgsmål: Angiv venligst, hvor stor en procentdel af de samlede beløb, som du angav ovenfor, du modtog fra * Kun af studerende, der modtog ERASMUS-støtte Bilag 2 Den metode, der er anvendt til gennemførelse af denne undersøgelse Den metode, der blev anvendt til gennemførelse af denne undersøgelse, bestod af følgende faser: Udviklingsfasen - Udarbejdelse af et ensartet spørgeskema (på 11 sprog); - Fastlæggelse af en metode til beregning af den repræsentative stikprøve. Indsamling og analyse af data - Via de nationale ERASMUS-kontorer og et udvalgt antal videregående uddannelsesinstitutioner - Behandling af data, dataanalyse og fortolkning af de statistiske oplysninger. Rapporten Rapporten beskæftiger sig med undersøgelsen som sådan, fortolkningen af de data, der er kommet ud af undersøgelsen, og konklusionerne. De statistiske tabeller er at finde i bilag 1. Udviklingsfasen Et spørgeskema med en fælles struktur blev udviklet og udsendt til de nationale ERASMUS-kontorer på deres egne sprog (se eksempel i bilag 5). Spørgeskemaet omfattede: - Den studerendes personlige baggrund - De studerendes indtægtskilder (herunder ERASMUS-stipendier) og deres udgiftsmønstre i hjemlandet og i udlandet - De studerendes boligforhold - De studerendes forældres indkomstniveau og erhvervsmæssige status - De studerendes forældres uddannelsesniveau N.B.: Spørgeskemaet krævede ikke nogen personlig identifikation af den studerende. Spørgeskemaet til den enkelte medlemsstat var tilpasset de nationale omstændigheder. Alle nationale ERASMUS-kontorer var inddraget i denne proces og agerede som kontaktsteder i forbindelse med høringen af andre relevante organisationer i deres lande (nationale myndigheder, faglige eksperter, statistikkontorer m.v.) Det var væsentligt, at der på udformningsstadiet blev taget højde for sammenlignelighed mellem de nationale systemer. Derfor blev spørgeskemateksten og de forskellige lande- og sprogversioner forelagt faglige eksperter og nationale myndigheder i de deltagende lande, inden spørgeskemaet blev færdigbearbejdet og trykt. Der blevet ligeledes iværksat en forudgående afprøvning af spørgeskemaet på en mindre gruppe studerende ved forskellige europæiske videregående uddannelsesinstitutioner. De 86.000 studerende, der studerede i udlandet under ERASMUS-programmet i 1997/98, udgjorde stikprøvebasis for denne undersøgelse. Som følge af tids- og ressourcebegrænsninger blev det kun fundet muligt at frembringe et snapshot af de ERASMUS-studerendes sociale og økonomiske forhold for året 1997/98. Hvis der skulle have været fremstillet et længdestudie, ville det have krævet medtagelse af ERASMUS-studerende fra foregående år, og det ville have øget dette arbejdes omfang og kompleksitet betragteligt. Udsendelse af spørgeskemaet Spørgeskemaerne blev sendt pr. post til de nationale ERASMUS-kontorer med henblik på videreforsendelse til deres udvalgte videregående uddannelsesinstitutioner. De studerende returnerede de udfyldte spørgeskemaer til deres nationale ERASMUS-kontor i en anonym, frankeret svarkuvert. Det blev foretrukket at sende de enkelte spørgeskemaer tilbage til det nationale ERASMUS-kontor for at undgå enhver frygt hos de enkelte studerende for, at universitetet skulle identificere dem. Alle spørgeskemaer blev fremstillet i præcist det samme format og layout, da overførslen af oplysninger fra det enkelte spørgeskema til databasen foregik ved hjælp af optisk læsning. Spørgeskemaerne blev fremstillet på 11 sprog og i 16 landeversioner (alle EU- og EØS-landene, undtagen Luxembourg, Island og Liechtenstein). De nationale ERASMUS-kontorer registrerede serienumrene på de spørgeskemaer, der blev sendt til den enkelte institution for at kunne registrere svarprocenten. I de tilfælde, hvor der var meget lave svarprocenter fra konkrete institutioner, tilskyndede de nationale ERASMUS-kontorer dem til at fremsende rykkere. Bilag 3 udvælgelseskriterier for landestikprøver Af tids- og ressourcemæssige årsager såvel som på grund af opgavens kompleksitet var det ikke praktisk at sende spørgeskemaet ud til 86.000 enkeltstuderende. Denne undersøgelse blev derfor baseret på en stikprøve, hvilket er standardmetoden for denne type socioøkonomiske undersøgelser. Stikprøven (20.000 studerende) blev valgt som værende repræsentativ for hele bestanden af ERASMUS-studerende. Island, Luxembourg og Liechtenstein deltog ikke i undersøgelsen. Med henblik på sammensætningen af stikprøven blev de enkelte nationale ERASMUS-kontorer anmodet om at udvælge en stikprøve af videregående uddannelsesinstitutioner i deres respektive lande på grundlag af kriterier foreslået af Styregruppen. I forbindelse med udvælgelsen af de videregående uddannelsesinstitutioner til stikprøven blev de nationale kontorer bedt om at sikre, at de tilsammen var repræsentative for deltagelsesmønstret for de udrejsende ERASMUS-studerende i landet. De blev blandt andet bedt om at sikre, at stikprøven af videregående uddannelsesinstitutioner var repræsentativ med hensyn til: - Institutionstype (universitet over for ikke-universitet) - Institutionens størrelse - Fagområder repræsenteret ved institutionen (herunder en passende balance mellem institutioner, der udbyder ét fagområde og institutioner, der udbyder mange) - Rejsemål (for udrejsende ERASMUS-studerende) - Beliggenhed (by- i modsætning til landområde) - Institutionens finansiering (offentlig i modsætning til privat finansiering) - Institutionens deltagelse i ERASMUS-programmet (aktiv i modsætning til passiv) De udvalgte institutioner blev derefter bedt om at udsende det socioøkonomiske spørgeskema til alle studerende, der deltog i SOCRATES/ERASMUS-mobilitet i det akademiske år 1997/98. Bilag 4 styregruppens sammensætning 1 - Medlemmer af styregruppen: - Mr Michel BOSQUET, Service des Relations Extérieurs, Facultés Universitaires Notre-Dame de la Paix, Namur, Belgien - Prof. Dr. Patrick CLANCY, Associate Professor of Sociology, University College, Dublin, Irland - Mrs. Arlette DELHAXHE, Eurydice Central Unit, Bruxelles, Belgien - Mrs. Maria Emilia GALVÃO, Deputy Director, Gabinete de Assuntos Europeus e Relações Internacionais, Ministério da Educação, Lisboa, Portugal - Mr. Michel JOUVE, leder af det nationale franske SOCRATES-kontor, Bordeaux, Frankrig - Prof. Dr. Socrates KAPLANIS, President of the Technological and Educational Institute of Patras, Grækenland - Prof. Dr. José-Ginés MORA, Department of Applied Economics, University of Valencia, Spanien - Mr Antti PENTIKÄINEN, National Unions of Students in Europe (ESIB), National Union of Finnish Students, Helsinki, Finland - Mr John REILLY, leder af det nationale britiske SOCRATES/ERASMUS-kontor, University of Kent, Canterbury, UK - Mr Dieter SCHÄFERBARTHOLD, European Council for Student Affairs, generalsekretær for Deutsches Studentenwerk, Bonn, Tyskland 2 - Mr. Pedro de SOUSA, akademisk koordinator af projektet. 3 - Mr. Friedhelm MAIWORM, statistiker. Bilag 5 spørgeskema Et eksempel på spørgeskemaet er vedlagt på det nationale sprog, som denne rapport foreligger i. >REFERENCE TIL EN GRAFIK> // EUROPA-KOMMISSIONEN GENERALDIREKTORAT XXII Uddannelse og Ungdomsanliggender UNDERSØGELSE ERASMUS-STUDERENDES SOCIALE OG ØKONOMISKE FORHOLD Danmark OPLYSNINGER TIL BRUG VED UDFYLDELSE AF SPØRGESKEMAET >TABELPOSITION> Afgiv venligst kun ét svar, medmindre andet er angivet ("der kan sættes kryds i flere rubrikker"). Venligst returner ORIGINALEN (ikke fotokopier) af dette spørgeskema, MÅ IKKE BØJES, KLIPSES eller HÆFTES >TABELPOSITION> >TABELPOSITION> >TABELPOSITION> >TABELPOSITION> >TABELPOSITION> >TABELPOSITION> >TABELPOSITION> >TABELPOSITION> >TABELPOSITION> >TABELPOSITION> >TABELPOSITION> >TABELPOSITION> >TABELPOSITION> >TABELPOSITION> >TABELPOSITION> >TABELPOSITION> >TABELPOSITION> >TABELPOSITION> >TABELPOSITION> På forhånd tak for dit samarbejde. HUSK VENLIGST at returnere spørgeskemaet i udfyldt stand senest den 16.12.1998 til følgende adresse: