eEurope et informationssamfund for alle - Statusrapport - Til Det Europæiske Råds ekstraordinære møde om beskæftigelse, økonomisk reform og social samhørighed - Mod et innovations- og vidensbaseret Europa Lissabon, den 23. og 24. marts 2000

Indhold

Indledning

1. Feedback

2. Videre analyse

3. Vejen frem

Bilag 1 - Fremskridt siden Helsingfors

Bilag 2 - e-Økonomien

Indledning

Initiativet eEurope blev lanceret den 8. december 1999, da Europa-Kommissionen vedtog meddelelsen 'eEurope - et informationssamfund for alle [1]. Formålet med initiativet er at sætte skub i indførelsen af digitale teknologier over hele Europa og sikre, at alle europæere har de nødvendige kvalifikationer til at anvende teknologierne. Initiativet spiller en central rolle i den dagsorden for økonomisk og social fornyelse i Europa, som Kommissionen har opstillet forud for Det Europæiske Råds ekstraordinære møde i Lissabon.

[1] http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/index_en.htm

Baggrunden for initiativet var en stigende erkendelse af, at anvendelsen af digitale teknologier er blevet en nøglefaktor for vækst og beskæftigelse. Mere og mere tyder på, at der er ved at opstå en ny økonomi, eøkonomien, hovedsagelig drevet af Internettet. Den europæiske reaktion på denne udfordring har været temmelig træg, delvis fordi tankegangen bag den traditionelle industribaserede økonomi stadig er fremherskende i Europa.

På mødet i Lissabon har Det Europæiske Råd mulighed for at vende udviklingen. Ved at støtte konkrete politiske tiltag kan Rådet give et stærkt signal om, at Europas ledere er fast besluttede på at forvandle Europa til en dynamisk og konkurrencedygtig økonomi. Drivkraften bag denne forvandling vil for en stor del komme fra markedet og den private sektor. Men den offentlige politik spiller også en rolle, især med hensyn til at skabe klare lovrammer, en veluddannet befolkning og et informationssamfund, der omfatter hele befolkningen. Og mindst lige så vigtigt: Europa har brug for en stærk ledelse og et tydeligt engagement fra den øverste top.

eEurope-initiativet skal stimulere denne udvikling. Det blev positivt modtaget af Det Europæiske Råd i Helsingfors den 10.-11. december. Stats- og regeringscheferne opfordrede Kommissionen til i samarbejde med Rådet at udarbejde en handlingsplan for eEurope, der skal godkendes af Det Europæiske Råd i Feira i juni, og forelægge en statusrapport på det ekstraordinære møde i Lissabon.

Nærværende rapport er et svar på denne opfordring. Rapporten er inddelt i tre afsnit og to bilag.

Det første afsnit indeholder en kort oversigt over reaktionerne på eEurope og de kommentarer, der er modtaget fra medlemsstaterne, erhvervslivet og andre interesserede parter.

Det andet afsnit giver en kortfattet videre analyse af, hvordan den nye økonomi udvikler sig i Europa.

Det tredje afsnit skitserer vejen frem mod en handlingsplan for eEurope.

Bilag I gennemgår de fremskridt, der er sket, siden eEurope-initiativet blev lanceret i december. Det indeholder nærmere oplysninger om igangværende og planlagte initiativer, der bidrager til at nå målene for eEurope, samt opridser, hvilke yderligere tiltag der er nødvendige.

Bilag II indeholder en forklarende analyse af den nye økonomi, "eøkonomien" og de konsekvenser, den har for Europa, samt Europas position i udviklingen. Analysen underbygger eEurope-initiativet og leverer et stærkt argument for øjeblikkelig at skride til handling.

1. Feedback

eEurope-initiativet har udløst en lang række kommentarer og forslag fra forskellige kilder. De kan opdeles i reaktioner fra EU-institutionerne, medlemsstaterne og andre interesserede parter.

1.1. EU-institutionerne

Rådet blev i Helsingfors opfordret af Det Europæiske Råd til at samarbejde med Kommissionen om statusrapporten og handlingsplanen for eEurope.

Europa-Parlamentet vedtager en betænkning om eEurope på plenarmødet den 13.-17. marts.

1.2. Medlemsstaterne

Den 31. januar blev der, efter invitation fra det portugisiske formandskab, afholdt et uformelt møde mellem medlemsstaterne og Kommissionen i Lissabon. Der har også fundet bilaterale kontakter sted med medlemsstaterne.

Generelt har medlemsstaterne udtrykt interesse for og støtte til eEurope. De vigtigste punkter er følgende:

- Mange er ivrige efter at fastlægge prioriteter og vedtage mål allerede på mødet i Lissabon (f.eks. billigere internetadgang og rammer for e-handel).

- Der er delte meninger om rækkefølgen af de prioriterede indsatsområder og forslagene om yderligere indsatsområder (f.eks. indhold, faglig videreuddannelse).

- Alle understreger, at de ikke ønsker endnu en 'proces'.

- Alle ønsker yderligere information om, hvordan målene for eEurope kan føres ud i livet.

- De fleste medlemsstater er ved at planlægge nationale initiativer parallelt med eEurope - f.eks. Germ@ny goes online [2], det britiske initiativ om administration i informationsalderen [3], det franske initiativ om samregulering af Internettet. [4]

[2] Et privat initiativ fra Deutsche Telecom i samarbejde med den tyske regering. Se pressemeddelelsen af 11.2.00

[3] http://www.iagchampions.gov.uk/Strategy.htm

[4] http://www.internet.gouv.fr/francais/textesref/pagsi2/lsi/coregulation.htm

1.3. Reaktioner fra andre parter

Der blev oprettet en e-postkasse for eEurope (eeurope@cec.eu.int), der skulle danne grundlag for diskussion og feedback. Et bredt udsnit af næsten 200 interessegrupper har indsendt kommentarer: erhvervslivet, den akademiske verden, ikke-statslige organisationer (ngo'er), nationale, regionale og lokale administrationer samt enkeltpersoner. Svarfristen var sat til 1. februar, for at reaktionerne kunne komme med i denne rapport. En mere omfattende analyse findes på eEurope's netsted: http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope

Forslagene under eEurope bliver hilst velkommen som et værdifuldt forsøg på at behandle et spørgsmål, der betragtes som centralt for Europas succes i fremtiden. Der er bred opbakning om de foreslåede indsatsområder, om end de forskellige interessegrupper lægger vægt på forskellige emner. For eksempel understreger erhvervslivet behovet for lovrammer for e-handel, mens ngo'er, der repræsenterer handicappede, foreslår at integrere adgangsaspektet i hele initiativet. Der foreslås også yderligere emner for initiativet, f.eks. adgang for ældre og uddannelse i brugen af digitale teknologier.

Tilbagemeldingerne viser klart, at man er villig til at bidrage til at nå målene for eEurope. Der gives mange eksempler på igangværende projekter og programmer, der dækker områder under initiativet. Nogle af de forslag, der er indkommet, er allerede taget med i betragtning under planlægningen af de relevante tiltag (f.eks. forslag angående manglen på kvalificeret arbejdskraft samt sikkerhed).

Hvad angår kritik af eEurope, vedrører den hovedsagelig problemer med adgangen til dokumenterne, der ikke har været tilgængelige i et format, som er egnet for synshæmmede.

2. Videre analyse

Siden offentliggørelsen af eEurope er interessen for konsekvenserne af Internettet og bevidstheden om den nye økonomi steget betydeligt i Europa. Emnet har fået bemærkelsesværdig megen omtale i medierne i alle medlemsstater, og adskillige rapporter og undersøgelser fra den private og den offentlige sektor har yderligere understreget den udvikling, der beskrives i eEurope.

Kommissionen har foretaget en videre analyse af de data, der er til rådighed i dag (se bilag II), som underbygger konceptet bag eEurope. Resultatet af analysen kan opsummeres som følger:

- Internettet vil øge produktionspotentialet i den europæiske økonomi ved at skabe øget konkurrence og produktivitet. Det kan derfor udnyttes som et middel i en vellykket økonomisk EU-politik.

- På trods af visse styrkeområder (f.eks. mobilkommunikation) udnytter Europa ikke til fulde Internettets potentiale.

- Europa har brug for dynamiske europæiske kapitalmarkeder, der fremmer etablering af nye virksomheder, et arbejdsmarked, der leverer en kvalificeret og fleksibel arbejdsstyrke, og konkurrencedygtige produktmarkeder, der holder priserne nede.

- Der er markante forskelle i Internettets udbredelse i de enkelte medlemsstater. Dette skaber problemer for den sociale samhørighed og forringer det økonomiske vækstpotentiale, da fordelene ved en netværksøkonomi bliver større, jo flere der er tilsluttet nettet.

Denne analyse understreger sammen med reaktionerne fra de mange forskellige parter, hvor vigtigt det er at skride til handling på dette område.

3. Vejen frem

Denne rapport skal sammen med Kommissionens andre bidrag indgå i drøftelserne på Det Europæiske Råds møde i Lissabon om målsætningerne for eEurope, og hvordan de kan opfyldes.

I betragtning af sagens hastende karakter bør der opnås resultater på mødet i Lissabon. Kommissionen opfordrer derfor medlemsstaterne til klart at forpligte sig til at nå målene for eEurope. Som Det Europæiske Råd konkluderede i Helsingfors, må der vedtages en komplet handlingsplan inden juni i år. Handlingsplanen for eEurope bør fastsætte konkrete mål for alle indsatsområderne samt midler til at nå målene.

For at kunne følge udviklingen må man sætte ind på at forbedre de statistiske oplysninger om den nye økonomi. Med dette for øje vil Kommissionen oprette et netsted, hvor man kan finde ajourførte, sammenlignende oplysninger om nøgleindikatorer for alle medlemsstater samt internationale sammenligninger.

Hvis man hurtigere vil opnå resultater på bestemte eEurope-områder (f.eks. uddannelses- og forskningsnet), må prioriteringen tages op til fornyet overvejelse. Kommissionen har allerede gjort fremskridt på to områder. De prioriterede områder har en fremtrædende plads i arbejdsprogrammet for IST-programmet [5] og i mandaterne til forhandling med medlemsstaterne om nationale programmer under strukturfondene (2000-2006). I sidstnævnte fremhæver Kommissionen de eEurope-målsætninger, hvor der mulighed for samfinansiering under strukturfondene.

[5] Programmet for informationssamfundsteknologier under det femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling.

Hvordan eEurope-initiativet skrider frem, og hvilken retning det tager, afhænger af resultatet af Det Europæiske Råds møde i Lissabon. For at vi kan komme videre, må der skabes enighed om følgende:

a. Hvilke områder der skal prioriteres højest samt en tidsplan på linje med den, der er foreslået i Kommissionens dagsorden for økonomisk og social fornyelse, for at bidrage til, at den nye økonomi hurtigt vinder frem i Europa, og at den tager udgangspunkt i og styrker europæiske værdier og den europæiske mangfoldighed

b. Hvilken metode og procedure der skal følges ved den endelige udformning af handlingsplanen for eEurope

Bilag I

Indsatsområderne under eEurope: Fremskridt siden Helsingfors

1. Unge europæere og den digitale tidsalder

Målene for eEurope

Inden udgangen af 2001:

- Alle skoler skal have adgang til Internet og multimedieressourcer.

- Alle lærere og elever skal have adgang til støttetjenester.

- Alle unge, også i ugunstigt stillede områder, skal have adgang til Internettet og til multimedieressourcer i offentlige centre.

Inden udgangen af 2002:

- Lærere skal have deres eget udstyr og erfaring i at bruge Internet og multimedier.

- Elever skal have adgang til Internettet og til multimedieressour cer i deres klasseværelse.

Inden udgangen af 2003:

- Alle elever skal beherske den digitale teknologi, når de går ud af skolen.

Resultater indtil nu

I januar 2000 offentliggjorde Kommissionen et udbud om en support service [6], der skal yde støtte til et virtuelt samfund og partnerskab inden for multimediebaserede uddannelsesværktøjer, indlæringsteknologier, indhold og tjenesteydelser. Der er også indledt en høring af dette samfund for at indsamle ideer og bidrag.

[6] PROMETEUS - PROmoting Multimedia access to Education and Training in the EUropean Society -fremme af multimedier inden for uddannelse.

Der har været afholdt rådgivende møder med medlemsstaterne om de aktiviteter, der udspringer dels af eEurope og dels af den nylige rapport, "Planlægning af fremtidens uddannelse. Fremme af innovation med de nye teknologier [7]". På dette grundlag vil medlemsstaterne og Kommissionen planlægge konkrete tiltag og midler til at opgradere skolernes forbindelser til Internettet og adgangen til undervisningsmultimedier af høj kvalitet for at sikre, at målsætningen om beherskelse af den digitale teknologi kan virkeliggøres.

[7] KOM (2000) 23, endelig udg., vedtaget af Kommissionen den 27.1.00.

"Skolen af i morgen" og "borgernes uddannelse" er centrale emner, der tages op under IST-programmet. Minerva-aktionen under Socrates-programmet behandler disse emner strategisk ud fra et uddannelsesmæssigt, pædagogisk og organisationsmæssigt perspektiv.

Adskillige af reaktionerne på eEurope drejer sig om manglen på kvalificeret arbejdskraft til at fremme de digitale industriers vækst. Dette betragtes som et stort problem i Europa. Ved at sikre, at der er tilstrækkelige muligheder i uddannelsessystemet for at opnå de relevante færdigheder, kan man bidrage til at bygge bro over kvalifikationskløften, men der er også brug for andre initiativer uden for uddannelsessystemet. Kommissionens meddelelse om jobstrategier i informationssamfundet gennemgår dette emne i detaljer. Den indeholder også ajourførte oplysninger om indførelsen af Internet i skolerne og bedste praksis i forbindelse med brugen af Internet.

Nødvendige tiltag fremover

Der må samarbejdes om at fastlægge og fremme bedste praksis, bl.a. inden for læreruddannelser, undervisningsformer, integration af Internet samt tjenesteydelser. Det eksisterende samarbejde i Europa (f.eks. EUN [8]) bør udvides og styrkes. Navnlig bør dialogen mellem erhvervslivet, uddannelsessektoren og brugerne stimuleres for at sikre, at de teknologiske løsninger bliver mere brugervenlige og omkostningseffektive.

[8] European Schoolnet - det europæiske skoleinformationsnet.

Medlemsstaternes bestræbelser på at indrette læreprocesserne efter informations samfundets udfordringer vil blive fulgt af Gruppen på Højt Plan vedrørende Beskæftigelse og Den Sociale Dimension af Informationssamfundet.

I samarbejde med medlemsstaterne og på grundlag af den aktuelle høringsproces vil Kommissionen i år vedtage et initiativ for at sikre, at målene for eEurope nås, og for at sætte skub i en udbredt innovation på uddannelsesområdet. Benchmark undersøgelser om fremtidens uddannelse og livslang læring vil bidrage til denne proces.

EF-støtterammerne under strukturfondene bør bidrage til arbejdet på at øge internetdækningen og sikre, at Internettet anvendes effektivt i undervisningen.

2. Billigere adgang til Internettet

Målene for eEurope

Inden udgangen af 2000:

- De forhenværende monopolselskaber skal tilbyde abonnentnet uden bundtning.

- Taksterne for lejede kredsløb skal nedsættes kraftigt.

- Tilladelsesvilkårene skal lempes og individuelle tilladelser erstattes af generelle tilladelser.

Inden udgangen af 2001:

- Frekvenstildelingen til trådløse multimediesystemer skal være gennemført.

Resultater indtil nu

Den 1. januar 2000 var liberaliseringen af telekommunikationsmarkedet i Portugal gennemført, så nu er der kun Grækenland tilbage, hvor der fortsat er et offentligt monopol (der skal ophæves senest den 1. januar 2001).

Der er vedtaget en henstilling om samtrafiktakster for lejede kredsløb, og Kommissionen har iværksat en sektorundersøgelse på dette område på grundlag af konkurrencelovgivningen.

I januar 2000 gennemførte Kommissionen en offentlig høring (ca. 550 deltagere) som led i revurderingen af kommunikationslovgivningen med henblik på at fastlægge de fremtidige lovrammer for elektronisk kommunikation.

I februar 2000 offentliggjorde Kommissionen et høringsdokument om udbud af abonnentnet uden bundtning. Der blev afholdt en offentlig høring den 22. februar med henblik på vedtagelse af en henstilling til medlemsstaterne om adgang til abonnentnet uden bundtning.

Kommissionen har sendt et spørgeskema til medlemsstaterne for at samle detaljerede oplysninger om adgang til trådløse punkt-til-punkt-tjenester (hvilke frekvenser der er til rådighed, tilladelsesvilkår osv.) På grundlag heraf vil der blive lagt en strategi for frigørelse af tilstrækkelige frekvenser og for de områder, hvor der er brug for en harmoniseret EU-fremgangsmåde.

Nødvendige tiltag fremover

Kommissionen vil offentliggøre en meddelelse om resultaterne af høringen om revurderingen af kommunikationslovgivningen. Alle de direktivforslag, der efterfølgende bliver tale om, vil blive fremlagt af Kommissionen i første halvdel af år 2000. Rådet og Europa-Parlamentet bør behandle disse direktivforslag som hastesager.

Kommissionen vil overvåge, hvordan det går i medlemsstaterne med at sikre adgang til abonnentnet uden bundtning. Resultaterne vil blive offentliggjort på eEurope's netsted og i de årlige rapporter om gennemførelsen af telelovgivningen.

Virkningerne af henstillingen om lejede kredsløb vil blive vurderet af Kommissionen, og om nødvendigt vil der blive truffet yderligere reguleringsforanstaltninger for at nedbringe taksterne.

Den offentlige høring om revurderingen af kommunikationslovgivningen viste bred opbakning bag forslaget om at lempe tilladelsesvilkårene betydeligt. En sådan foranstaltning vil reducere de bureaukratiske procedurer og bidrage til udviklingen af Europa-dækkende tjenester.

Kommissionen vil arbejde videre på sine forslag om en fremtidig frekvenspolitik, herunder forslag om frekvenser til trådløse punkt-til-punkt-multimediesystemer.

Endvidere må der træffes afgørelse om at indføre effektive institutionelle ordninger for vedtagelse af beslutninger om frekvensrelaterede spørgsmål.

3. Fremskyndet e-handel

Målene for eEurope

Inden udgangen af 2000:

- De resterende e-handelsrelevante direktiver skal være på plads.

- Kommissionen skal foreslå ændringer til lovgivningen om det offent liges indkøbs- og anlægskontrakter, så procedurerne kan gennemføres elektronisk.

- Medlemsstaterne og Kommissionen skal tilskynde til mægling over nettet og alter native procedurer for forbrugerklagemål.

- Der skal lanceres en kampagne for at hjælpe små og mellemstore virksomheder med at "digitalisere sig".

- Der skal sættes ind på at få oprettet et topdomæne på Internettet med betegnelsen .eu

Resultater indtil nu

Der er fire e-handelsrelaterede direktivforslag [9] og to forordninger [10] til behandling i Rådet og Europa-Parlamentet. Der er allerede fastlagt en fælles holdning om de to direktiver om henholdsvis e-penge og lovrammerne for e-handel i Europa.

[9] Ophavsret og ophavsretsbeslægtede rettigheder, de retlige aspekter af elektronisk handel, elektroniske penge, fjernsalg af finansielle tjenesteydelser.

[10] Retternes kompetence og fuldbyrdelse af retsafgørelser, eksportkontrolordning for varer med dobbelt formål.

Hvad angår det offentliges indkøbs- og anlægskontrakter har Kommissionen til hensigt inden udgangen af april at foreslå ændringer til de eksisterende direktiver med henblik på at muliggøre og fremme brugen af elektroniske midler til informationsudveksling og udbudsprocedurer.

Kommissionens tjenestegrene er i gang med en nærmere undersøgelse af begreberne selvregulering og samregulering. Dette arbejde vil muligvis udmunde i, at der på baggrund af en bredt anlagt høring udarbejdes retningslinjer, der kan udgøre et referencegrundlag for en adfærdskodes for elektronisk handel. Endvidere har man taget fat på at sammenkæde eksisterende alternative ordninger for tvistbilæggelse i et fælleseuropæisk udenretsligt net, EEJ-nettet (European Extra-Judicial network).

Kommissionens tjenestegrene støtter etableringen af et grænseoverskridende klagenet, der skal dække finansielle tjenesteydelser på nettet. Der er allerede afholdt to møder med nationale udenretslige instanser for behandling af klager vedrørende finansielle tjenesteydelser.

Med hensyn til digitaliseringskampagnen, der har til formål at fremme formidlingen af teknisk knowhow til små og mellemstore virksomheder, er der blevet afholdt to rådgivende møder med repræsentanter for medlemsstaterne med henblik på at opstille mere konkrete forslag.

Den 2. februar udsendte Kommissionen et dokument til høring om oprettelse af et topdomæne på Internettet med betegnelsen .eu (http://www.ispo.cec.be/eif/InternetPoliciesSite).

Nødvendige tiltag fremover

Rådet og Europa-Parlamentet bør behandle de ovennævnte e-handelsrelaterede direktivforslag som en hastesag og bør sammen med Kommissionen gøre deres yderste for at få vedtaget direktiverne hurtigt.

Medlemsstaterne bør allerede begynde at forberede gennemførelsen af direktiverne (en sådan sideløbende indsats var en succes i forbindelse med liberaliseringen af telesektoren i 1998). Målsætningen er, at der hurtigt skabes et reelt indre marked og gunstige betingelser for e-handel i EU, især for SMV'er.

Kommissionen og medlemsstaterne må styrke forbrugernes tillid til e-handel ved at fremme en bedste forretningspraksis (f.eks. tilskynde til udvikling af tillidsmærker, alternativ tvistbilæggelse, adfærdskodekser og regler for sikkerhed). Der må hurtigt tages skridt til at fremme passende netløsninger.

Når Kommissionen har fremlagt forslag om lovrammerne for brug af elektroniske midler i det offentliges indkøbsprocedurer, bør det hurtigt vedtages. De offentlige administrationer bør give det høj prioritet at indføre elektronisk baserede indkøbsprocedurer, eller "e-udbud". Kommissionen vil støtte denne udvikling gennem IST-forskningsprogrammet, f.eks. i form af teknologiintroduktionstiltag.

Kommissionens tjenestegrene er i gang med at udarbejde et forslag om ændringer i momsordningen for at sikre, at e-handel behandles retfærdigt.

Med hensyn til forslaget om topdomænet .eu vil Kommissionen hurtigst muligt aflægge rapport til Rådet og Europa-Parlamentet om udviklingen og de videre tiltag, der påtænkes.

4. Hurtigt Internet for forskere og studerende

Målene for eEurope

Inden udgangen af 2000:

- Internetinfrastrukturen for europæiske forskere og studerende skal opgraderes.

Inden udgangen af 2001:

- Mindst et universitet og et videnskabeligt forskningsfakultet pr. land skal have et universitetsnet med kapacitet til multimediekommunikation. Alle øvrige højere uddannelsesinstitutioner skal hurtigt følge efter.

- Studerende skal have netadgang til interaktive multimedie forelæsninger

Resultater indtil nu

Hvad angår sammenkobling af nationale forsknings- og uddannelsesnet, blev emnet drøftet med en gruppe eksperter i slutningen af 1999. På grundlag af de kravspecifikationer, eksperterne har opstillet, er Kommissionen nu ved at forberede en kommissionsafgørelse med henblik på at iværksætte forskningsnetaktionen under det femte rammeprogram. På nationalt plan har flere forsknings- og uddannelsesnet (f.eks. i Nederlandene, Tyskland og Frankrig) offentliggjort udbud om opgradering af de eksisterende faciliteter til gigabit/s.

I januar 2000 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse med titlen "Mod et europæisk forskningsrum", hvor det fastsættes som strategiske mål, at de europæiske forskerkredse udnytter de elektroniske net bedre til forskningsformål, og der skabes virtuelle ekspertisecentre.

Nødvendige tiltag fremover

Ifølge planen skal forbindelserne mellem de nationale forsknings- og uddannelsesnet opgraderes til adskillige gigabit/s for at modsvare de nationale nets samlede kapacitet. Derved udryddes de flaskehalse, der hæmmer samarbejdet på tværs af grænserne.

Ud over de transeuropæiske forsknings- og uddannelsesnet trænger også visse nationale net og adgangen hertil til en opgradering. Kommissionen er ved at undersøge, hvorvidt og på hvilken måde strukturfondene kan bidrage til en sådan investering.

Hurtige internetforbindelser er en forudsætning for nye applikationer til studerende og forskere. De udgør også et ideelt afprøvningsgrundlag for udviklingen af nye internetværktøjer. Universitetsnettene må gradvist opgraderes, dels for at man kan udnytte de hurtigere eksterne net, og dels for at studerende og forskere kan tilbydes avancerede applikationer.

Kommissionen vil støtte relaterede projekter gennem sine forskningsprogrammer, bl.a. IST-programmet. Desuden må der gøres en særlig indsats for at øge bevidstheden i de forskellige forskerkredse og sikre, at forskerne udnytter det enorme potentiale i Internettet.

Medlemsstaterne bør se nærmere på deres muligheder for at finansiere højhastighedsnet. Kommissionen vil også gøre, hvad den kan, for at støtte medlemsstaternes finansieringer gennem strukturfondene.

5. Sikker elektronisk adgang via smartkort

Målene for eEurope

Inden udgangen af 2000:

- Der skal afholdes et topmøde om smartkort.

- Der skal skabes enighed om fælles specifikationer for en almen smartkortinfrastruktur.

Inden udgangen af 2001:

- Der tages fat på at omsætte de vedtagne fælles specifikationer i praksis.

Inden udgangen af 2002:

- Brugen skal udvides til at omfatte andre faciliteter, hvor der også stilles store krav til sikkerheden og/eller krav om mobiladgang.

Resultater indtil nu

Det portugisiske formandskab er i samarbejde med Kommissionen ved at lægge sidste hånd på dagsordenen og deltagerlisten til topmødet om smartkort, der vil blive afholdt i Lissabon (den 10.-11. april 2000, sideløbende med ministerkonferencen om informations- og videnssamfundet). På topmødet samles højtstående repræsentanter for de vigtigste af de sektorer, der berøres af smartkort, fra producenter til forbrugere, bl.a. systemoperatører som f.eks. banker og selskaber inden for kollektiv transport.

Deltagerne i topmødet bør fremlægge et "smartkortcharter" som en opfordring til at fastlægge fælles egenskaber for smartkort. Når alle sektorer i Europa, der berøres af smartkort, har tilsluttet sig dette charter, er smartkortaktionen lanceret i praksis. Smartkortcharteret er i øjeblikket under udarbejdelse.

Nødvendige tiltag fremover

Det er vigtigt, at man når til enighed om et udkast til fælles specifikationer for en almen smartkortinfrastruktur. Kommissionen vil gøre, hvad den kan, for at støtte erhvervslivets bestræbelser på at nå dette mål.

De fælles specifikationer bør ligge klar inden udgangen af 2000. De skal indeholde kravspecifikationer for et grundlæggende sæt genanvendelige komponenter, der er nødvendige i de fleste applikationer. De skal specificere de fælles egenskaber og forholdet mellem applikationerne, fastsætte brugbarhedskriterier og udpege eksisterende eller nye strukturer, der kan bidrage til initiativets succes. Endelig skal de indeholde en detaljeret arbejdsplan og en plan over fordelingen af ansvarsområder.

I 2001 skal arbejdet resultere i detaljerede specifikationer for, hvordan komponenterne implementeres i en første samling af "kerneapplikationer", f.eks. elektronisk handel eller mobiltelefoni.

Arbejdet afsluttes i 2002, hvor de detaljerede specifikationer udvides til at omfatte andre applikationer.

6. Risikokapital til højteknologiske SMV'er

Målene for eEurope

Inden marts 2000:

- Der skal gennemføres en revision af EU's politik med hensyn til de eksisterende virkemidler til at stimulere startkapitalfinansiering.

Inden udgangen af 2000:

- Der skal foreslås innovative måder at rejse kapital på.

Inden udgangen af 2003:

- De resterende hindringer for et fuldt integreret fælleseuropæisk risikokapital marked skal fjernes.

- Startkapitalinvesteringerne i EU skal være tredoblet.

Resultater indtil nu

Den seneste udvikling på finansmarkederne tyder på, at mængden af risikovillig kapital og startkapital i Europa er voksende. Denne udvikling bør stimuleres yderligere.

Kommissionen har uformelt foretaget en indledende revurdering af sine egne virkemidler, der skal danne grundlag for drøftelserne med medlemsstaterne om en revurdering og reorientering.

Meddelelsen om strategier for job i informationssamfundet gennemgår bedste praksis i medlemsstaterne på dette område og foreslår en række indikatorer til overvågning af udviklingen.

Nødvendige tiltag fremover

Resultaterne af Kommissionens indledende revurdering vil blive drøftet med medlemsstaterne under optakten til Det Europæiske Råds møde i Feira.

Sideløbende hermed bør alle EU's virkemidler inden september 2000 evalueres ud fra strenge kriterier, og på grundlag heraf skal mulighederne for at sammensmelte, modernisere eller nedlægge eksisterende ordninger undersøges:

- Kontaktfladen mellem de offentlige forskningsprogrammer og finanssektoren skal styrkes.

- Koordineringen inden for Kommissionen og mellem Kommissionen og andre institutioner, f.eks. EIB og EIF, skal forbedres.

- Kommissionens egen administration af risikokapitalordninger bør strømlines, f.eks. bør der være en fælles indgang til alle EU-ordningerne. Nye ideer må overvejes, f.eks. mikrokreditter eller støtte til AV-industrien og indholdssektoren.

Hovedmålsætningen må være at få det indre marked til at fungere bedre og øge samspillet mellem de forskellige virkemidler.

7. eDeltagelse for handicappede

Målene eEurope

Inden udgangen af 2000:

- Lovgivningen om informationssamfundet og standarderne for tilgængelighed skal revurderes.

- Der skal vedtages en henstilling om at tage hensyn til handicappede i forbindelse med det offentliges indkøb af informations- og kommunikationsprodukter og -tjenester.

Inden udgangen af 2001:

- Der skal indgås forpligtelser om at gøre alle offentlige netsteder og deres indhold tilgængeligt for handicappede.

Inden udgangen af 2002:

- Der skal oprettes ekspertisecentre i alle medlemsstater med henblik på at udforme en EU-uddannelsesplan for "design for alle".

Resultater indtil nu

Det portugisiske formandskab har oprettet et netsted, http://www.egroups.com/group/eeurope-pwd/ specielt med henblik på drøftelse af eEurope-initiativets tiltag for handicappede. Netstedet har modtaget mange begejstrede reaktioner, og diskussionen er godt i gang.

Der har fundet uformelle drøftelser sted med centrale organisationer på området, bl.a. brugerorganisationer og Gruppen på Højt Plan vedrørende Handicappede. CEN er i gang med standardisering inden for design-for-alle, og dette arbejde vil blive knyttet til eEurope-initiativet.

Meddelelsen om strategier for job i informationssamfundet påpeger muligheder for, hvordan handicappede kan drage fordel af de digitale teknologier og nye arbejdsformer.

Nødvendige tiltag fremover

Der skal etableres en ordning for overvågning af relevant lovgivning og relevante standarder for at sikre, at de overholder tilgængelighedsprincipperne, og for at harmonisere de nationale tiltag. Inden juni i år vil Kommissionen i samråd med medlemsstaterne foreslå en sådan koordineret ordning.

Kommissionen vil udarbejde en meddelelse om, hvordan det offentlige kan tage hensyn til handicappedes behov i forbindelse med anskaffelse af digitale produkter og tjenesteydelser.

De europæiske institutioner og medlemsstaterne bør tilslutte sig de eksisterende retningslinjer fra nettilgængelighedsinitiativet (Web Accessibility Initiative - WAI) og sikre, at alle offentlige netsteder udformes, så de er tilgængelige for handicappede (www.w3.org/tr/wai-webcontent). Der bør tilskyndes til partnerskaber mellem offentlige og private organisationer for at sikre udstrakt nettilgængelighed.

Kommissionen vil etablere et europæisk net for at opnå det bedst mulige samspil mellem de nationale ekspertisecentre (fysiske og virtuelle) og fremme udviklingen af uddannelsesplaner for "design-for-alle" rettet mod konstruktører og ingeniører.

8. Sundhedssektoren på nettet

Målene for eEurope

Inden udgangen af 2000:

- Der skal udpeges overbevisende eksempler på regionale sundhedsplejenet og fastlægges en bedste praksis på området. Der skal vedtages prioriteter for medicinske biblioteker på nettet.

- Prioriteterne for standardisering af informationsteknologi på sundhedspleje området skal føres ud i livet.

Inden udgangen af 2003:

- Der skal indføres IT-værktøjer (sundhedsplejekort, sundhedsplejeinformations- og -uddannelsesnet), så befolkningen lettere kan tage aktiv del i forebyggelse og behandling af sygdomme.

Inden udgangen af 2004:

- Alle, der arbejder i sundhedssektoren, skal være koblet op på en elektronisk sund hedsplejeinfrastruktur.

Resultater indtil nu

Den 10.-12. december 1999 blev der i Grækenland afholdt en workshop om brugervenlighed i sundhedstelematiksystemer med det formål at opnå større accept blandt brugerne. Desuden vil der den 28. marts 2000 blive afholdt en workshop i Bryssel om fælles netbiblioteker for sundhedsplejespecialister.

Udvikling af medicinske biblioteker på nettet, den næste generation af smartkort til sundhedsplejen og mere brugervenlige infrastrukturer er emner, der indgår i 2000-arbejdsprogrammet for IST-programmet. Det betyder, at der vil blive gennemført målrettede projekter inden for disse områder.

Nødvendige tiltag fremover

Kommissionen vil fremme indførelsen af sundhedsplejeinformationsnet i medlemsstaterne og på tværs af grænserne og være opmærksom på det arbejde, der udføres under programmet for sundhedsovervågning.

Medlemsstaterne bør indføre sikre og effektive sundhedstelematiksystemer og tjenester baseret på standarder og præstandarder vedtaget af CEN.

Kommissionen vil tage fat på de bredere spørgsmål i forbindelse med indførelsen af telematiksystemer og -tjenester på sundhedsplejeområdet, som bekymrer befolkningen, f.eks. datafortrolighed, tjenestekvalitet og tjenesteudbydernes ansvar (herunder leverede lægemidlers og medicinske råds ægthed). Til støtte for dette arbejde bør forskningen under rammeprogrammet behandle emnet info-etik.

9. Intelligent transport

Målene for eEurope

Inden udgangen af 2001:

- Der skal overalt i Europa være adgang til fuldt udbyggede alarmtjenester, herunder assistance på flere sprog, via nummeret 112, og 112-opkald skal kunne lokaliseres overalt.

Inden udgangen af 2002:

- Alle nye biler, der sælges i Europa, skal være udstyret med aktivt sikkerhedsfremmende systemer.

- Trafik- og rejseinformationstjenester skal dække 50% af de større byer i Europa.

- På de vigtigste transeuropæiske net skal der være installeret systemer til information om trafikpropper samt trafikstyring.

Inden udgangen af 2004:

- Luftruterne skal betjenes af infrastruk tur, der kan reducere trængslen i luftrummet.

Resultater indtil nu

Der er blevet afholdt en workshop sammen med erhvervslivet om indførelse af en fælleseuropæisk alarmtjeneste og iværksat en undersøgelse af, hvordan det står til med 112-nummeret i medlemsstaterne.

Den 22. december 1999 blev der vedtaget en henstilling til medlemsstaterne om sikre og effektive køretøjsmonterede informations- og kommunikationssystemer [11].

[11] http://www.echo.lu/telematics/transp/transport.html.

Der er ved at blive udfærdiget en henstilling om indførelse af telematikbaserede rejseinformationssystemer, hvor der lægges vægt på multimodale informations tjenester.

IST-programmet har iværksat en række projekter inden for intelligent transport (især vedrørende aktive sikkerhedssystemer i biler og trafik/rejseinformation). Fire for under søgelser om GNSS-2 (Galileo - det planlagte europæiske satellitnavigations system) støttet af Kommissionen og én støttet af Den Europæiske Rumorganisation (ESA) er undervejs.

Nødvendige tiltag fremover

Medlemsstaterne bør gennemføre ovennævnte henstilling om sikre og effektive køretøjsmonterede informations- og kommunikationssystemer.

Den Højtstående Gruppe vedrørende transporttelematik bør drøfte og vedtage tiltag, der kan fremskynde organiseringen af alarmtjenester, indførelsen af trådløs lokalisering og etableringen af rejseinformations- og trafikstyringssystemer i større byer og på de europæiske transportnet.

Indførelsen af trådløs lokalisering af alarmopkald (112) overalt i Europa samt standardisering heraf og de lovgivningsmæssige implikationer må lægges fast i samarbejde med medlemsstaterne og erhvervslivet.

10. Det offentlige på nettet

Målene for eEurope

Inden udgangen af 2000:

- Der skal være nem adgang til mindst fire centrale typer offentlige oplysninger i Europa.

- Internettet skal udnyttes til høringer og feedback i forbindelse med større politiske initiativer.

- Befolkningen skal have elektronisk tovejsadgang til grundlæggende faciliteter.

Resultater indtil nu

Kommissionen har indledt drøftelser med medlemsstaterne for at få overblik over situationen med hensyn til adgang til information fra det offentlige og elektronisk kommunikation med befolkningen. Som led i drøftelserne vil man overveje at opstille rammer for vurdering af resultaterne på dette område ud fra kvalitative og kvantitative kriterier. Dette arbejde vil tage udgangspunkt i de eksempler på bedste praksis, der gives i meddelelsen om strategier for job i informationssamfundet.

Et konkret eksempel på, hvordan adgangen til information kan forbedres, er et register, der vil blive oprettet i løbet af de kommende uger, over Kommissionens formands eksterne korrespondance, og som vil blive tilgængeligt via Internet. Desuden er der iværksat en rundspørge på nettet med det formål at forbedre Europa-netserveren, så brugernes behov tilgodeses bedre. Selve eEurope-initiativet har man kunnet finde på nettet, og folk har kunnet reagere på det elektronisk.

Med vedtagelsen den 15. februar 2000 af dokumentet "Dialogen om Europa" har Kommissionen besluttet at indlede en offentlig debat med befolkningen om udfordringerne i forbindelse med den institutionelle reform. Offentligheden vil kunne deltage i denne dialog ved hjælp af de nye teknologier (Internet, videokonferencer) (se http://europa.eu.int/comm/igc2000/dialogue/index_en.htm).

Inden udgangen af april vil Kommissionen foreslå ændringer til eksisterende direktiver med det formål muliggøre og fremme brugen af elektroniske midler til informationsudveksling og udbudsprocedurer.

Som led i hvidbogen om intern reform vedtog Kommissionen den 1. marts en række tiltag under overskriften "e-Kommissionen". Det er Kommissionens hensigt at tilpasse og ajourføre sin informations- og kommunikationspolitik og udnytte Internettet bedst muligt, så man kan yde en bedre service over for offentligheden.

Nødvendige tiltag fremover

Der bør nedsættes en gruppe på højt plan, der kan rådgive om, hvilke foranstaltninger (lovgivningsmæssige og andre) der bør træffes på europæisk plan for at sikre, at der ved hjælp af Internettet er tilfredsstillende adgang til og formidling af data fra det offentlige. En sådan gruppe, der vil være et centralt element i opfølgningen på grønbogen om information i den offentlige sektor i informationssamfundet, bør fungere som et forum for udveksling af oplysninger om bedste praksis på dette felt.

De offentlige myndigheder bør tage deres netstrategier op til fornyet overvejelse. Kommissionen vil gøre en energisk indsats for at virkeliggøre e-Kommissionen. På baggrund af resultaterne fra ovennævnte rundspørge og eksempler på bedste praksis andre steder fra må der udtænkes effektive, mere brugervenlige fremgangsmåder.

Bilag 2 - eØkonomien

Dette bilag indeholder en indledende analyse af, hvordan de digitale teknologier forvandler de gamle regler, der gjaldt for et overvejende industrielt samfund, til et nyt sæt regler - informationssamfundets regler.

Formålet er at vise, at denne overgang til den "nye økonomi", eller "eøkonomien", åbner mulighed for økonomisk vækst, dels fordi der skabes nye aktiviteter, og dels fordi produktiviteten øges i de eksisterende aktiviteter. Analysen fremhæver svaghederne i den europæiske økonomi, når det gælder om at gribe denne chance, men samtidig påpeges de styrkeområder, som vi kan bygge på for at fremskynde moderniseringen af den europæiske økonomi.

Hvad er den nye økonomi-

Udtrykket "den nye økonomi" beskriver den forvandling af økonomiske aktiviteter, der finder sted, efterhånden som de digitale teknologier gør det stadig nemmere og billigere at få adgang til, bearbejde og arkivere information. De enorme informationsmængder ændrer den måde, markederne fungerer på, og medfører om struk turering af virksomheder samt åbner nye muligheder for at skabe velstand ved at udnytte den information, der er til rådighed.

Der føres for tiden en debat om, hvorvidt disse forandringer nu også er så dybtgående, at der er grund til at tale om en "ny økonomi". Debatten opleves nu dagligt i de europæiske medier og i politiske erklæringer, men den stammer oprindelig fra USA, hvor den er blevet udløst af den amerikanske økonomis usædvanlige præstation: 8 års uafbrudt vækst, en vækst på over 4% om året i de seneste år, en kontrolleret inflation på under 2% og en arbejdsløshed på mindre end 5%, hvilket i praksis må regnes som fuld beskæftigelse. Fortalerne for teorien om en ny økonomi hævder, at de digitale teknologier medfører lige så store forandringer som de andre større teknologiske fremskridt i industrisamfundet historie: dampkraft, elektricitet og forbrændings motoren. De mere skeptisk indstillede anerkender, at informations- og kommuni kations sektorerne vokser kraftigt, men mener ikke, at der er tale om en tilsvarende produktivitetsvækst i andre sektorer. Generelt går skeptikernes argumenter ud på, at teorien om en ny økonomi ikke er bevist, snarere end at den ikke er korrekt. Der bør bemærkes, at den nye økonomis fortalere i USA lægger stor vægt på, at der er behov for fleksible markeder.

Internettets rolle i den nye økonomi

Digitale teknologier har været på markedet i over 30 år, og erhvervslivet har investeret store summer i dem i løbet af denne periode. På trods af dette er den samlede produktivitet ("totalfaktorproduktiviteten") først for nylig begyndt at stige i USA, og den er endnu ikke steget i EU. Dette skyldes muligvis, at udbyttet af en ny teknologi først høstes, når virksomhedsstrukturen lægges om, så der drages størst mulig fordel af teknologien, og dette er nødvendigvis en langvarig proces.

Væksten i produktiviteten i USA begyndte omkring 1995. Samme år skabtes "world wide web", der markerede starten på Internettet som et massemarkedsmedium. Det er blevet antydet - om end det er vanskeligt at bevise - at Internettet var den faktor, der gjorde, at årtiers teknologiophobning endelig kunne give en højere produktivitet. Denne teori bygger på stærke a priori-argumenter om, at Internettet spiller en nøglerolle med hensyn til at nedbringe virksomhedernes omkostninger, gøre markederne mere effektive og konkurrencedygtige og derved øge produktiviteten i økonomien.

En af de vigtigste egenskaber ved Internettet og årsagen til, at iagttagere anser det for drivkraften bag fremtidens velstand, er at dets indflydelse rækker langt ud over højteknologisektorerne og gør sig gældende i alle industri- og servicesektorer. I alle sektorer finder man virksomheder, der blevet til e-virksomheder. Og de mest succesrige og hurtigst voksende selskaber er dem, der har været i stand til at integrere Internettet i hele produktions- og distributionskæden. I hvilket omfang Internettet kan nedbringe omkostningerne og øge produktiviteten ses af nedenstående figur. Besparelserne skyldes hovedsage lig følgende faktorer:

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

- Lavere indkøbspriser: Når mellemprodukter og -tjeneste ydelser indkøbes via Internet, giver det betydelige bespa relser, fordi man har adgang til flere leverandører, og der er større konkurrence på udbuds siden.

- Mindre lagerbeholdninger: Når virksomhederne omstruk tu re res og Internettet ind arbejdes i strategier for just-in-time-levering og -distribution, fører det til mindre lagerbeholdninger og dermed lavere omkost ninger.

- Reduceret time-to-market: Internettet sætter virksomhederne i stand til at nedbringe distributionstiden ved at sammenkæde ordrerne med produktionen og udnytte mere effektive distributionstjenester.

- Lavere transaktionsomkostninger: Finansielle transaktioner er billigere på nettet, kunderne har flere valgmuligheder og får bedre produktoplysninger. Der bliver i stigende grad gjort brug af virksomhedsnet for at nedbringe de administrative omkostninger og øge effektiviteten.

- Større rækkevidde: Der åbner sig nye markeder gennem salg via Internet.

- Lavere omkostninger etableringsomkostninger: Det er billigere at oprette et netsted end at bruge de traditionelle former for marketing.

En indikator for Internettets centrale rolle er de mange erklæringer i den senere tid fra førende bilfabrikanter, luftfartsselskaber og banker om, at de vil fastlægge e-handelsstrategier og indgå alliancer med internetudbydere. Aktiemarkedet bekræfter fordelene ved sådanne strategier, idet selskabernes aktier stiger i værdi, når de annoncerer en internetstrategi. Der er mange eksempler på nye selskaber, der er blevet førende på verdensplan inden for veletablerede sektorer, såsom bogsalg og børsmæglervirksomhed, ved at anvende Internettet. Denne chance er imidlertid kortlivet. Det bliver hurtigt meget dyrt at gå ind på markedet på grund af visse e-handelstjenesters stærke varemærkeprofilering. Dette var netop en af årsagerne til lanceringen af eEurope-initiativet. Vi må gribe den chance, som Internettet byder på, her og nu, for inden længe er det for sent.

Ud over at forvandle eksisterende virksomheder har Internettet skabt nye virksomheder og dermed nye job i økonomien. Den elektroniske handel, især mellem virksomheder, blomstrer, og e-handelen verden over forventes at stige 40 gange mellem 1998 og 2003, hvor den vil udgøre 15% af al handel [12]. Selv markedsanalytikernes forudsigelser, der har tendens til at være optimistiske, er blevet overhalet.

[12] Skøn fra Electronic Commerce Observatory, beregnet af Gartner Consulting i samarbejde med EITO (European Information Technology Observatory) og Europa-Kommissionen.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Internettet og e-handelen medfører også et opsving i oprettelsen af nye virksom heder. Dette bekræftes af inter netselskabernes markedsværdi. De amerikanske aktiemarkeder, navnlig NASDAQ, hvor mange højteknologivirksomheder er noteret, har oplevet en usæd vanlig vækst. En lignende udvik ling finder sted i Europa, hvor der også er etableret markeder for hurtigtvoksende selskaber, f.eks. Neuer Markt, Nouveau Marché, EASDAQ - om end antallet af børsnoterede selskaber og de mængder, der handles, stadig er små i forhold til NASDAQ's.

Ovenstående diagram viser, at informations- og kommunikationsvirksomhederne nu tegner sig for en betydelig del af markedsværdien i Europa og USA. I Europa udgør de 35% af markedsværdien af de 100 største europæiske virksomheder. I USA er tallet allerede nået op på 50%. En slående forskel er, at de europæiske markeder domineres af kommunikationsselskaber, og at der mangler de IT- og internetaktier, der udgør toppen i USA.

En positiv internetudvikling vil uundgåeligt medføre, at aktiviteter flyttes både inden for og mellem de enkelte sektorer. Dette har allerede vist sig i f.eks. banksektoren, hvor der er blevet færre job i lokalafdelingerne, efterhånden som antallet af banktransaktioner via nettet er vokset. Denne aktivitetsoverførsel betyder, at det er særlig vigtigt at udvikle nye aktiviteter i Europa for at sikre en nettostigning i beskæftigelsen. Europa skal være stærk i de voksende sektorer for at forhindre, at jobbene flyttes uden for EU. Ifølge en undersøgelse foretaget i USA [13] var der i 1999 skønsvis 2,3 mio. internetrelaterede job i USA. Der foreligger ingen tilsvarende europæisk statistik, men antallet af internetjob er sandsynligvis betydelig lavere. Internettet forærer derfor de politiske beslutningstagere en lovende strategi for, hvordan beskæftigelsen øges. Dertil kommer, at Internettets evne til at forvandle økonomien viser, at der er behov for at skabe et informationssamfund for alle - for folk i de ældre sektorer og aktiviteter såvel som i de nye.

[13] Center for Research in Electronic Commerce, University of Austin, Oktober 1999.

Kort opsummeret: Netøkonomien øger produktiviteten, og dermed øges økonomiens potentielle output, dvs. den vækstrate, der kan opnås uden at skabe inflation. Højere produktivitet kan også føre til en kort nedgang i beskæftigelsen, medmindre kapital-, arbejds- og produktmarkederne fungerer effektivt og skaber nye aktiviteter, så vækstpotentialet realiseres. Det, Europa har brug for, er dynamiske kapitalmarkeder, der fremmer etablering af nye virksomheder, et arbejdsmarked, der leverer en kvalificeret og fleksibel arbejdsstyrke, og konkurrencedygtige produktmarkeder, der holder priserne nede.

Hvor står Europa-

Det foregående afsnit viste, at den nye økonomi er bygget op omkring Internettet. Derfor afhænger Europas position i den nye økonomi først og fremmest af dets internetindhold og dets brug af Internettet.

Internetdækning

I Europa er 12% af husstandene koblet op på Internettet, hvilket svarer til, at 20% af befolkningen har netadgang. I forhold til USA, der er et nyttigt sammenligningsgrundlag, hvad angår brugen af Internet, er dette tal lavt, eftersom dækningsgraden er 2-3 gange højere i USA. Hvad mere er, er der, som nedenstående diagram viser, ingen tegn på, at Europa er ved at indhente det amerikanske forspring. Der er visse undtagelser, især i nogle af de skandinaviske lande, hvor internetdæknings graden er højere end i USA. Udfordringen består i at øge dækningsgraden i hele EU, fordi fordelene ved den nye økonomi først realiseres, når hele det indre marked når op på en kritisk masse med hensyn til brug af Internettet. I modsat fald er der risiko for en polarisering, hvor fordelene hovedsagelig vil være begrænset til de lande, der er længst fremme. Sådanne forskelle vil ikke blot stille landene med lav internetdækning dårligt, men vil betyde, at hele Europa går glip af de økonomiske fordele ved et net med et meget stort antal brugere.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Internetindhold

På det traditionelle indholdsmarked står Europa stærkt, men hvad indhold til nettet angår, er situationen langt mindre tilfredsstillende. Antallet af netværter i Europa (der giver et fingerpeg om antallet af netsteder) er under en tredjedel af, hvad det er i USA. Meget få europæiske netsteder figurerer på listerne over de mest besøgte netsteder - den eneste undtagelse er de europæiske internetudbyderes.

Manglen på risikovillig kapital i EU betyder, at der er færre nystartede europæiske virksomheder og færre tjenester og netsteder, der retter sig mod europæiske brugeres behov. En årsag er, at en højere andel af den europæiske kapital kontrolleres af institutioner, der satser på sikre langsigtede investeringer, mens der i USA er tendens til, at enkeltpersoner har større indflydelse på deres værdipapirer og bedre kan flytte rundt på deres investeringer, hvortil kommer at de er mere risikovillige. Kapitalsituationen i Europa hæmmer udviklingen af nye ideer og nye virksomheder, der kan drage udbytte af den nye økonomi.

Prisen på internetadgang

Prisen på internetadgang er den mest afgørende faktor for brugen. Sammenligninger mellem forskellige lande viser, at der er en tæt forbindelse mellem prisen på internetadgang og internetdækningen, som det også fremgår af diagrammet. En undersøgelse, der er undervejs [14], og som analyserer denne forbindelse konkluderer, at så godt som alle lande med høje adgangsomkostninger har en lav dækningsgrad. Derfor er det vigtigt, at prisen nedbringes ved hjælp af øget konkurrence. Europa har en dynamisk hurtigt voksende telekommuni kations sektor, der i 1999 havde en indtægt på EUR238 mia., hvilket er en stigning på 13,2% i forhold til 1998 [15]. Taksterne er faldende, der tilbydes nye tjenester, og kunderne får flere valgmuligheder. På trods af disse fremskridt, er der stadig behov for øget konkurrence på abonnentnetniveau - den sidste kilometer af telefonnettet, der forbinder kunderne med den lokale central. At lade markedet selv skabe øget konkurrence er at foretrække frem for et subsidieret enhedstakstsystem efter amerikansk mønster, da en sådanne prisforvridning holder investeringer i alternative former for internetadgang tilbage. [16] Disse alternativer, såsom xDSL-teknologi, der giver en fast forbindelse, eller adgang via digital-tv-kabler, indholder løfte om meget hurtigere adgang, der i det lange løb kan være endnu billigere end en opkaldsforbindelse ved hjælp af pc og modem.

[14] Benchmarkundersøgelse om IT- og kommunikationssektoren, Booz Allen & Hamilton.

[15] Markedsindtægter for teletjenester og -udstyr fra EITO 2000.

[16] Brugen af Internet i USA fremmes af enhedstakstsystemet for lokalopkald, der betyder, at de amerikanske brugere kan få adgang til nettet uden marginalomkostninger. Dette system kan kun opretholdes gennem meget høje krydssubsidier fra langdistanceopkald til lokalopkald (Kommissionen anslår, at der er tale om subsidier på 18 mia. dollars årligt).

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Adgang til Internettet uden pc

Hidtil har det været mest almindeligt at gå ind på nettet via en pc, men dette vil snart ændre sig. Den teknologiske udvikling giver mulighed for en mere vidtrækkende og enklere adgang. Der er allerede små mobilenheder på markedet, der hurtigt kan tilsluttes, så man kan få adgang til nettet hvor som helst og når som helst. Disse enheder er blot begyndelsen. Ved hjælp af ny teknologi kan et bredt udvalg af nyt udstyr tilsluttes til nettet. Som eksempler kan nævnes køretøjsmonterede rejseinformationssystemer, der forbindes med centrale databaser med information om trafikpropper, eller medicinsk udstyr, der kan overvåge kroppen og sende resultaterne til lægen.

På det seneste har mobil kommunikation fået stigende betydning som et middel til at få adgang til Internettet. Den europæ iske standard for mobiltele foni, GSM, er blevet førende på verdensplan. Abonnenttallet i Europa stiger hastigt og forventes at nå op på 200 mio. inden årets udgang. Der er nu flere mobilabonnementer i Europa end i USA. Europa har også den fordel, at det har et digitalt system, der rummer potentiale for at blive en af de vigtigste platforme for internetadgang. Dette ses af fremskridtene inden for GSM-teknologien, såsom GPRS og EDGE, etableringen af tredje generations mobilkommunikationssystemer og diverse teknologier til trådløse abonnentnet.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Social integration og den nye økonomi

Den nye økonomi er hoveddrivkraften bag den økonomiske vækst, og derfor kan sociale og regionale uligheder ikke blot ignoreres. Pc-dækningsgraden i hjemmene svinger fra 11% til 65% (med et gennemsnit på 33%) og internetdækningen fra 3% til 51% (i gennemsnit 12%). Tilsvarende gælder det, når man ser på indkomstniveauet, at dækningsgraden blandt folk med en indkomst på under EUR500 er henholdsvis 10% for pc'er og 3% for Internet. I den anden ende af spektret, med indtægter på over EUR4,000, finder vi den højeste dækningsgrad: 76% for pc'er og 47% for Internet. I landområder er der generelt færre, der har adgang til pc'er og Internet end i byområder.

Disse store forskelle i Internettets udbredelse i Europa viser, hvilke udfordringer vi står over for, når vi vil opbygge et informationssamfund for alle. Imidlertid er en lav internetdækningsgrad i visse dele af EU ikke blot et problem for den sociale samhørighed, den forringer også økonomiens vækstpotentiale. Netøkonomien vokser i takt med nettets størrelse, og ved at give den nye økonomi størst mulig udbredelse, øger man de potentielle fordele. Det er således en afgørende forudsætning for at skabe et større marked, højere indtægter og et større potentiale for vækst og velstand, at vi opbygger et informationssamfund for alle.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>