(3)Den 11. marts 2020 erklærede Verdenssundhedsorganisationen officielt covid-19-udbruddet for en global pandemi. Den har skabt en alvorlig folkesundhedsmæssig krisesituation for borgere, samfund og økonomier. Den har sat de nationale sundhedssystemer under alvorligt pres, forstyrret de globale forsyningskæder, skabt volatilitet på de finansielle markeder, udløst efterspørgselschok og har haft negative konsekvenser for adskillige brancher. Den udgør en trussel mod folks job og indtægter og mod virksomhedernes forretning. Den har ført til et større økonomisk chok, som allerede har alvorlige konsekvenser i Den Europæiske Union. Den 13. marts 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse, hvori den opfordrede til en koordineret økonomisk reaktion på krisen, der inddrager alle aktører såvel på nationalt plan som på EU-plan.

(1)Den 17. december 2019 vedtog Kommissionen den årlige strategi for bæredygtig vækst, som markerede starten på det europæiske semester 2020 for samordning af de økonomiske politikker. Den tog behørigt hensyn til den europæiske søjle for sociale rettigheder som proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 17. november 2017. Den 17. december 2019 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 ligeledes rapporten om varslingsmekanismen, hvori Estland ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse. Samme dato vedtog Kommissionen en henstilling med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet.

(4)Adskillige medlemsstater har enten erklæret undtagelsestilstand eller truffet kriseforanstaltninger. Enhver kriseforanstaltning skal være nøje afstemt med behovet, være nødvendig, begrænset i tid og i overensstemmelse med europæiske og internationale standarder. De bør være genstand for demokratisk kontrol og underlagt uafhængig domstolsprøvelse.

(5)Den 20. marts 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse om aktivering af stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul. Klausulen som fastsat i artikel 5, stk. 1, artikel 6, stk. 3, artikel 9, stk. 1, og artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97 samt artikel 3, stk. 5, og artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1467/97 letter samordningen af budgetpolitikken i perioder med et alvorligt økonomisk tilbageslag. I denne meddelelse forelagde Kommissionen Rådet sin vurdering af, at den aktuelle situation i lyset af det forventede alvorlige økonomiske tilbageslag som følge af covid-19-udbruddet giver anledning til at aktivere klausulen. Den 23. marts 2020 tilsluttede medlemsstaternes finansministre sig Kommissionens vurdering. Aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul giver mulighed for en midlertidig afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, forudsat at dette ikke bringer den finanspolitiske holdbarhed på mellemlang sigt i fare. For så vidt angår den korrigerende del, kan Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen beslutte at vedtage en revideret finanspolitisk kurs. Den generelle undtagelsesklausul suspenderer ikke procedurerne under stabilitets- og vækstpagten. Den tillader medlemsstaterne at fravige de budgetkrav, der normalt ville gælde, og sætter Kommissionen og Rådet i stand til at træffe de nødvendige foranstaltninger til koordinering af politikken inden for rammerne af pagten.

(6)Der er brug for en vedholdende indsats for at begrænse og kontrollere spredningen af pandemien, styrke de nationale sundhedssystemers modstandsdygtighed og afbøde de socioøkonomiske konsekvenser ved hjælp af støtteforanstaltninger til fordel for virksomheder og husholdninger samt for at sikre passende sundheds- og sikkerhedsforhold på arbejdspladsen med henblik på genoptagelsen af den økonomiske aktivitet. Unionen bør fuldt ud anvende de mange redskaber, den råder over, til at understøtte medlemsstaternes bestræbelser på området. Samtidig bør medlemsstaterne og Unionen arbejde sammen om at tilrettelægge de foranstaltninger, der er nødvendige for at vende tilbage til normalt fungerende samfund og økonomier og til bæredygtig vækst, idet den grønne og den digitale omstilling integreres, og der trækkes på alle erfaringerne fra krisen.

(7)Covid-19-krisen har fremhævet, hvordan fleksibiliteten i det indre marked giver mulighed for at tilpasse sig ekstraordinære forhold. For at sikre en hurtig og gnidningsløs overgang til genopretningsfasen og garantere den fri bevægelighed for varer, tjenester og arbejdstagere skal de særlige foranstaltninger, der forhindrer det indre marked i at fungere normalt, afskaffes, så snart de ikke længere er absolut nødvendige. Den aktuelle krise har vist, hvor nødvendigt det er at have kriseberedskabsplaner i sundhedssektoren, som navnlig omfatter forbedrede indkøbsstrategier, diversificerede forsyningskæder og strategiske lagre af vigtige forsyninger. De er helt centrale for udformningen af mere omfattende kriseberedskabsplaner.

(8)Unionens lovgivere har allerede foretaget ændringer af de relevante lovgivningsmæssige rammer for at sætte medlemsstaterne i stand til at anvende alle uudnyttede midler under de europæiske struktur- og investeringsfonde til at imødegå covid-19-pandemiens ekstraordinære virkninger. Disse ændringer vil bidrage til større fleksibilitet og forenkle og strømline procedurerne. For at lette likviditetspresset kan medlemsstaterne desuden drage fordel af en medfinansieringssats på 100 % fra Unionens budget i regnskabsåret 2020-2021. Estland opfordres til fuldt ud at udnytte disse muligheder til at støtte de personer og brancher, der står over for de største udfordringer.

(9)De socioøkonomiske konsekvenser af pandemien forventes at blive ulige fordelt på tværs af sektorer og regioner på grund af forskellige specialiseringsmønstre. Det indebærer en betydelig risiko for at øge skævhederne i Estland. Kombineret med risikoen for et midlertidigt kollaps af konvergensprocessen mellem medlemsstaterne kræver den aktuelle situation målrettede politiske tiltag.

(10)Den 30. april 2020 afleverede Estland sit nationale reformprogram for 2020 og den 28. april 2020 sit stabilitetsprogram for 2020. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

(11)Estland er på nuværende tidspunkt omfattet af den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. Den 13. juli 2018 henstillede Rådet, at Estland sikrer, at den nominelle vækstrate i de primære offentlige nettoudgifter ikke overstiger 4,1 % i 2019, hvilket svarer til en årlig strukturel tilpasning på 0,6 % af BNP. Kommissionens samlede vurdering bekræfter eksistensen af en væsentlig afvigelse fra den anbefalede finanspolitiske tilpasningssti i retning af den mellemfristede målsætning i 2019. I betragtning af aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul er yderligere skridt imidlertid ikke berettigede under proceduren i forbindelse med en væsentlig afvigelse.

(12)Ifølge stabilitetsprogrammet for 2020 forventer regeringen en forringelse af den samlede saldo fra et underskud på 0,3 % af BNP i 2019 til et underskud på 10,1 % af BNP i 2020. Underskuddet forventes at falde til 3,8 % af BNP i 2021. Efter at være faldet til 8,4 % af BNP i 2019 forventes den offentlige gældskvote ifølge stabilitetsprogrammet for 2020 at stige til 21,9 % i 2020. De makroøkonomiske og finanspolitiske udsigter er behæftet med stor usikkerhed på grund af covid-19-pandemien.

(13)Som reaktion på covid-19-pandemien og som led i en koordineret Unionstilgang har Estland truffet budgetmæssige foranstaltninger til at øge sundhedssystemets kapacitet, inddæmme pandemien og yde hjælp til de personer og brancher, der er særlig hårdt ramt. Ifølge stabilitetsprogrammet for 2020 beløber disse budgetmæssige foranstaltninger sig til 4,3 % af BNP. Foranstaltningerne omfatter styrkelse af sundhedstjenester, nødhjælp til kriseramte virksomheder, midlertidige løntilskud og større offentlige investeringer. Estland har også bebudet foranstaltninger, der, skønt de ikke vil have direkte budgetvirkning, vil bidrage til at understøtte virksomhedernes likviditet. Disse foranstaltninger omfatter lånegarantier og lån til virksomheder svarende til 8,7 % af BNP. Overordnet set stemmer de foranstaltninger, som Estland har truffet, overens med retningslinjerne i Kommissionens meddelelse om en koordineret økonomisk reaktion på covid-19-udbruddet. En fuldstændig gennemførelse af disse foranstaltninger vil bidrage til at opretholde finanspolitisk holdbarhed på mellemlang sigt, forudsat at finanspolitikken efterfølgende atter fokuserer på at sikre en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt, så snart den økonomiske situation giver mulighed herfor.

(14)Ifølge Kommissionens forårsprognose 2020, som tager udgangspunkt i en uændret politik, forventes Estlands offentlige saldo at udgøre -8,3 % af BNP i 2020 og -3,4 % i 2021. Den offentlige gældskvote ventes at forblive under 60 % af BNP i 2020 og 2021 og at nå op på 22,6 % af BNP i 2021. Kommissionen forventer et lavere offentligt underskud i 2020 sammenlignet med stabilitetsprogrammet, hvilket afspejler forskelle i de makroøkonomiske fremskrivninger.

(15)Den 20. maj 2020 offentliggjorde Kommissionen en rapport, der er udarbejdet i medfør af traktatens artikel 126, stk. 3, som følge af Estlands forventede overskridelse i 2020 af grænseværdien for det offentlige underskud på 3 % af BNP. Overordnet set fremgår det af analysen, at underskudskriteriet som defineret i traktaten og i forordning (EF) nr. 1467/1997 ikke er opfyldt.

(16)Den estiske regering erklærede national nødsituation fra den 12. marts til den 17. maj 2020 på grund af covid-19-pandemien. Regeringens umiddelbare reaktion tog sigte på at forhindre yderligere spredning af virusset og sikre, at den estiske økonomi kunne fungere så normalt som muligt. De restriktioner, der blev indført for at bremse spredningen af pandemien, havde en alvorlig indvirkning på økonomien. Siden nødsituationen blev erklæret, er antallet af registrerede arbejdsløse steget med 35 %. Det største antal nye arbejdsløse er registreret inden for detailhandel og kundeservice, byggeri, catering, indkvartering og eventstyring. Arbejdsløshedsprocenten forventes at stige til 9,2 % i 2020 og falde til 6,5 % i 2021. Den 15. april 2020 godkendte det estiske parlament tillægsbudgettet for 2020. Der blev indført nye foranstaltninger for at bevare arbejdspladser, undgå omfattende fyringer og sikre virksomhedernes likviditet. Budgettet omfatter en lang række foranstaltninger som støtte til sundhedssektoren, kommuner og visse investeringsprogrammer samt ikke-målrettet likviditetsstøtte til virksomheder (såsom garantiordninger og skatteudsættelser). Der er også truffet specifikke foranstaltninger til fordel for mikrovirksomheder og turistsektoren, herunder visse målrettede foranstaltninger for de hårdest ramte regioner. Der er truffet yderligere skatteforanstaltninger som f.eks. midlertidig nedsættelse af punktafgifterne på dieselolie, naturgas og elektricitet. Pakken af foranstaltninger omfatter en midlertidig suspension af statens bidrag til pensionsordningen under den anden søjle.

(17)Estland har truffet betydelige foranstaltninger for at begrænse spredningen og sundhedsvirkningerne af covid-19. Covid-19-udbruddet har ikke desto mindre afsløret en vis strukturel svaghed i sundhedssystemet hvad angår de begrænsede finansielle og menneskelige ressourcer, der er til rådighed. Systemets modstandsdygtighed er blevet svækket af manglen på sundhedspersonale og af den ulige adgang til primær sundhedspleje samt tilgængeligheden af kritiske lægemidler. Estland står også over for en udfordring med hensyn til at overvinde puklen af udsatte og utilgængelige behandlinger som følge af nødsituationen. Desuden lå antallet af meldinger om uopfyldte behov for lægebehandling i Estland også før udbruddet blandt de højeste i EU på grund af lang ventetid til både primær sundhedspleje og specialistbehandling. Disse faktorer er sammen med livsstilsrelaterede risici med til at forklare befolkningens dårlige sundhedstilstand. For at kunne sikre en effektiv bekæmpelse af pandemiens spredning og håndtere de udfordringer, der er forbundet med befolkningens sundhedstilstand, er det nødvendigt at gøre sundhedssystemerne mere tilgængelige og modstandsdygtige.

(18)Det har længe været en udfordring i Estland at få forbedret det sociale sikkerhedsnet. Også inden den seneste krise blev de sociale ydelser i Estland vurderet til at være mindre effektive end EU-gennemsnittet, når det drejer sig om at nedbringe forekomsten af fattigdom. Desuden er der mangler i arbejdsløshedsunderstøttelsessystemets dækning for personer i atypisk beskæftigelse og personer med korte arbejdsforløb. Covid-19-pandemiens negative virkninger for beskæftigelsen og indkomsterne kombineret med manglen på tilstrækkelig dækning kan øge fattigdommen, navnlig for arbejdsløse husstande. Estland indførte en midlertidig ordning med nedsat arbejdstid som et særligt tilskud til de berørte virksomheder for at opretholde beskæftigelsen. Denne foranstaltning er begrænset til en periode på to måneder, hvilket muligvis ikke er tilstrækkeligt til at afbøde virkningerne af krisen, da problemerne kan vare længere og først senere ramme visse økonomiske sektorer. Pandemien forværrede problemerne med at levere økonomisk overkommelige og tilgængelige sociale tjenester, herunder langtidspleje, især for ældre, handicappede og lavtlønnede. Nogle af disse problemer vil kunne imødegås ved at fastholde planen om at udvikle en integreret levering af social- og sundhedstjenester. Det er vigtigt at sikre en meningsfuld og rettidig inddragelse af arbejdsmarkedets parter i udformningen af exit- og genopretningsprocessen og samtidig styrke deres kapacitet til at deltage.

(19)Covid-19-krisen gik ud over estiske virksomheder i mange sektorer, men små og mellemstore virksomheder er blevet påvirket mest. Den negative indvirkning på de økonomiske aktiviteter skyldtes ikke kun restriktionerne, men også den faldende efterspørgsel på eksportmarkederne og forstyrrelser af de globale værdikæder. Regeringens likviditetsstøtteforanstaltninger skal bidrage til at afbøde virkningerne, men de skal gennemføres hurtigt og effektivt for at kunne støtte de levedygtige virksomheder i alle berørte sektorer og samtidig sikre banksektorens modstandsdygtighed. Udsættelse af skatter og tilbagebetalinger kan også bidrage til at forbedre likviditeten i små og mellemstore virksomheder. Genopretningsprocessen vil også afhænge af, hvor godt investeringerne målrettes. Den nuværende krise har understreget, hvor vigtige digitale og innovative løsninger er for at holde økonomien i gang. Selv om e-forvaltningen har fungeret godt, vil yderligere digitalisering af små og mellemstore virksomheder øge deres modstandsdygtighed og bidrage til at fremskynde genopretningen, så der opnås produktivitetsgevinster på mellemlang sigt. I de senere år er økonomien som helhed blevet stadig mere digitaliseret. Men udbredelsen af informations- og kommunikationsteknologier inden for fremstillingsindustrien har hidtil været langsom. Estlands samlede innovationsresultater blev forbedret i 2019, men den forskningsbaserede innovationskapacitet og aktivitetsniveauet i erhvervssektoren er fortsat lav. Forskningsbaseret innovation og innovative løsninger i virksomhederne kan forbedre landets konkurrenceevne og fremme den økonomiske vækst. For at hjælpe virksomhederne med at komme ud af krisen vil det være vigtigt at sikre tilstrækkelig adgang til finansiering, herunder egenkapitalfinansiering for nystartede virksomheder.

(20)For at fremme den økonomiske genopretning vil det være vigtigt at fremrykke modne offentlige investeringsprojekter og tilskynde til private investeringer, bl.a. gennem relevante reformer. Som det bl.a. fremgår af Estlands nationale energi- og klimaplan, afhænger landets bæredygtige vækst af, at der gøres fremskridt med at nedbringe kulstofemissionerne ved at reducere kulstofintensiteten i energi-, transport- og bygningssektoren, omstrukturere olieskiferindustrien og øge ressourceproduktiviteten, herunder indføre forretningsmodeller for cirkulær økonomi. Estlands ressourceproduktivitet er en af de laveste i EU, samtidig med at energiforbruget ligger over EU-gennemsnittet. En overordnet strategi for den cirkulære økonomi som supplement til den nationale energi- og klimaplan vil kunne bidrage til at nedbringe kulstofemissionerne, mindske de negative miljøvirkninger af olieskiferindustrien og sætte gang i økonomien. Estland er et afsides beliggende land med en lav befolkningstæthed, og derfor er et velfungerende og indbyrdes forbundet transportsystem af afgørende betydning for Estlands økonomiske aktivitet og eksport. Estlands transportinfrastruktur er mangelfuld med hensyn til konnektivitet og bæredygtighed. Jernbanetransport og intermodal transport skal udvikles mere. Drivhusgasemissionerne fra vejtransport er steget i de senere år, og de nationale mål for vedvarende energi i transportsektoren er stadig ikke nået. Rail Baltica-projektet og energisammenkoblingsprojekterne er blandt Estlands vigtigste investeringsprioriteter med henblik på at forbedre landets sikkerhed og integration i det indre marked. Det er afgørende at fremme investeringsprojekter, der indarbejder miljø- og klimahensyn, for at sikre en bæredygtig økonomisk genopretning og mindske de regionale forskelle. Programmeringen af Fonden for Retfærdig Omstilling for 2021-2027 kan hjælpe Estland med at imødegå nogle af de udfordringer, der følger af omstillingen til en klimaneutral økonomi, navnlig inden for de områder, der er omhandlet i bilag D til landerapporten. Det vil sætte Estland i stand til at gøre bedst muligt brug af fonden.

(21)Den estiske banksektor er generelt sund, men der er fortsat risiko for hvidvask af penge. Der er truffet foranstaltninger til at begrænse eksponeringen for risici ved at reducere udenlandske indskud, men den nationale risikovurdering tager ikke højde for andre produkter, der kan udgøre en risiko, f.eks. depottjenester for udenlandske kunder. Det er nødvendigt at ajourføre den nationale risikovurdering for at kunne klarlægge de forskellige risici og gennemføre de nødvendige afbødende foranstaltninger. Der er truffet tilsynsforanstaltninger over for banker og betalingsinstitutter, som ikke efterlever reglerne, men tilsynet med og håndhævelsen af reglerne bør forbedres yderligere. En række retsakter, der skal styrke rammerne for forebyggelse og konfiskation samt øge de administrative sanktioner, er f.eks. stadig ikke vedtaget. Efterforskningen af hvidvasksager forløber langsomt. Finanstilsynets kapacitet er endnu ikke blevet styrket nok, og den risikobaserede tilgang til tilsyn er endnu ikke gennemført fuldt ud, især ikke med hensyn til tematiske kontrolbesøg. Udvekslingen af oplysninger mellem den finansielle efterretningsenhed og de retshåndhævende myndigheder er ikke tilstrækkelig proaktiv.

(22)Hvor nærværende henstillinger har fokus på at håndtere pandemiens socioøkonomiske konsekvenser og lette den økonomiske genopretning efter krisen, omhandlede de landespecifikke henstillinger fra 2019, som Rådet vedtog den 9. juli 2019, også vigtige reformer til at imødegå de strukturelle udfordringer på mellemlang og lang sigt. Disse henstillinger er stadig relevante, og de vil fortsat være genstand for overvågning i forbindelse med næste års europæiske semester. Det gælder også henstillingerne vedrørende investeringstiltag inden for den økonomiske politik. Sidstnævnte henstillinger bør tages med i betragtning i den strategiske programmering af samhørighedsmidlerne efter 2020, herunder ved afbødningsforanstaltninger og exitstrategier i forbindelse med krisen.

(23)Det europæiske semester danner rammen for løbende samordning af den økonomiske politik og beskæftigelsespolitikken i Unionen, hvilket kan bidrage til en bæredygtig økonomi. Medlemsstaterne har i deres nationale reformprogrammer for 2020 gjort status over fremskridtene med hensyn til opfyldelsen af De Forenede Nationers mål for bæredygtig udvikling ("verdensmålene"). Ved at sikre en fuldstændig efterlevelse af nedenstående henstillinger vil Estland bidrage til opfyldelsen af verdensmålene og til de fælles bestræbelser på at sikre konkurrencedygtig bæredygtighed i Unionen.