[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 19.11.2008

KOM(2008)707 endelig

2007/0163 (COD)

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET i henhold til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, andet afsnit, vedrørende

Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelsen af forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut (omarbejdning)

2007/0163 (COD)

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET i henhold til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, andet afsnit, vedrørende

Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelsen af forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut (omarbejdning)

1. SAGSFORLØB

Forslag sendt til Europa-Parlamentet og Rådet: KOM(2007) 443 endelig – 2007/0163(COD): 25. juli 2007 |

Europa-Parlamentets udtalelse afgivet under førstebehandling: 22. maj 2008 |

Fælles holdning vedtaget: 17. november 2008 |

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut (herefter "instituttet") blev oprettet i 1990 i forbindelse med gennemførelsen af Phares eksterne bistandsprogram på erhvervsuddannelsesområdet. På nuværende tidspunkt dækker det også landene under de tidligere Tacis-, Cards- og Meda-programmer. Forordningen om oprettelse af instituttet blev ændret tre gange (i 1994, 1998 og 2000) for at udbygge det geografiske dækningsområde og en fjerde gang i 2003 for at bringe den i overensstemmelse med finansforordningen. Siden 2003 er der sket en betydelig udvikling i EU's fremtidsudsigter, både for så vidt angår uddannelse, erhvervsuddannelse og forbindelser med tredjelande, og der er blevet indført nye instrumenter til at gennemføre disse politikker. Der er derfor behov for at foretage en ny ændring af forordningen om oprettelse af instituttet for at tage højde for den seneste udvikling, ajourføre dets rolle og opgaver og skabe et sundt grundlag for dets fremtidige arbejde. |

2. FORMÅLET MED KOMMISSIONENS FORSLAG

Formålet med Kommissionens forslag er:

- at præcisere instituttets opgaver

- at ajourføre instituttets mandat ved at omdefinere dets geografiske og emnespecifikke dækningsområde

- at modernisere dets ledelsesstruktur med det formål at fremme en effektiv beslutningsproces

- at skabe et sundt grundlag for instituttets fremtidige arbejde.

3. BEMÆRKNINGER TIL DEN FÆLLES HOLDNING

3.1 Generel bemærkning til den fælles holdning

Teksten til den fælles holdning er i alt væsentligt og i vidt omfang på linje med Kommissionens forslag og kan derfor støttes fuldt ud. Den er resultatet af intensive interinstitutionelle forhandlinger efter Kommissionens forslag til revision af forordning nr. 1390/90 af 7. maj 1990. Kommissionen sendte sit forslag til Rådet og Parlamentet den 25. juli 2007.

3.2 Aftalen om den fælles holdning

Artiklerne blev grundigt gennemgået i Rådets uddannelsesudvalg og parallelt hermed i Europa-Parlamentets Udvalg om Beskæftigelse.

Dialogen med Rådet og Parlamentet har været konstruktiv og ført til en række ændringer, som gør den oprindelige udgave klarere.

Inden for disse rammer er der på en række uformelle og tekniske møder blevet peget på en række kompromismuligheder vedrørende en række udestående spørgsmål: emnespecifikt mandat, opgaver, retsgrundlag, geografisk dækningsområde, budgetmæssige virkninger, bestyrelsens sammensætning og procedure for udnævnelse af instituttets direktør.

Den 30. april 2008 gav Coreper formandskabet mandat til at indgå en samlet kompromispakke, der skulle skabe mulighed for enighed ved førstebehandlingen.

Enigheden ved førstebehandlingen blev imidlertid ikke accepteret af Europa-Parlamentet på plenarmødet den 22. maj 2008.

De vigtigste forhandlingspunkter, der var opnået enighed om, var følgende:

Det emnespecifikke mandat: I den omarbejdede forordning indgår en bredere opfattelse af erhvervsuddannelse i et livslangt perspektiv som en nøglefaktor for udvikling af økonomier og vidensamfund i overensstemmelse med Lissabonmålsætningerne. Endvidere ville den omarbejdede forordning give instituttet mulighed for at påtage sig en lederrolle i reformen af erhvervsuddannelser og lignende arbejdsmarkedsspørgsmål i partnerlande som led i et bredere program om udvikling af menneskelig kapital.

Opgaver: Indførelsen af de nye instrumenter i politikken for forbindelser med tredjelande, der er skræddersyet til at bistå partnerlande med at gennemføre reformer inden for forskellige sektorer, udgør et vigtigt skridt i retning af en politisk baseret snarere end en programstyret tilgang til bistand til tredjelande. I den forbindelse har instituttet behov for et mandat, der sætter det i stand til fuldt ud at spille sin rolle som ekspertisecenter både for partnerlande og Europa-Kommissionen i udviklingen af politikker og relevante reformstrategier.

For så vidt angår partnerlandene, vil instituttet bistå dem med at opbygge kapacitet og indkredse og gennemføre reformstrategier tilpasset de nationale forhold.

Endvidere vil instituttet fremme netværkssamarbejde og udveksling af erfaringer og god praksis EU og partnerlandene imellem og partnerlandene indbyrdes.

Retsgrundlag: Kommissionen forslag erstatter den tidligere anvendte artikel 235 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab med artikel 150, da instituttet falder inden for rammerne af EU-politikken for erhvervsuddannelse. Dette retsgrundlag skaber mere klarhed, for så vidt angår instituttets arbejde og opgaver. Erhvervsuddannelse skal imidlertid ikke forstås i den traditionelle betydning, men ses i en global sammenhæng som led i en politik for livslang uddannelse, der omfatter aspekter som f.eks. arbejdsmarkedsspørgsmål, social inddragelse og aktivt medborgerskab. I den betydning udgør artikel 150 et tilstrækkeligt retsgrundlag for instituttets arbejde inden for dets nye, bredere emnespecifikke mandat.

Geografisk dækningsområde: Instituttet bibeholder sit geografiske fokus på EU's tiltrædelses- og nabolande gennem instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA) og det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI).

Den nye forordning giver imidlertid også instituttet mulighed for at operere i andre regioner i overensstemmelse med EU's prioriteter for forbindelser med tredjelande og på grundlag af en ad hoc-afgørelse fra instituttets bestyrelse på forslag fra Kommissionen.

Budgetmæssige virkninger: Dette forslag bevirker ikke, at instituttet får nye aktiviteter. Formålet er snarere at opnå en ajourført og klarere definition af instituttets nuværende opgaver under et bredere emnespecifikt mandat og et udbygget geografisk dækningsområde. Der er ingen budgetmæssige virkninger, men fokuseringen på informations- og politikanalyseopgaver er arbejdskraftintensiv og kræver en betydelig investering fra instituttets side til personaleuddannelse.

For så vidt angår de to øvrige spørgsmål, indtager Kommissionen følgende holdning:

Bestyrelsens sammensætning: Skønt Kommissionen beklager, at dens oprindelige holdning til spørgsmålet ikke accepteres af Rådet og Parlamentet (seks repræsentanter for medlemsstaterne og seks repræsentanter for Kommissionen), kan den acceptere kompromisløsningen med en repræsentant pr. medlemsstat, tre repræsentanter for Kommissionen og tre ikke-stemmeberettigede eksperter fra Europa-Parlamentet samt tre repræsentanter for partnerlandene som observatører.

Procedure for udnævnelse af instituttets direktør: Kommissionen kan acceptere forslaget om, at den kandidat, som bestyrelsen vælger, indbydes til høring i Europa-Parlamentets kompetente udvalg.

4. KONKLUSION

Den fælles holdning opfylder sigtet med Kommissionens oprindelige forslag. Kommissionen støtter derfor teksten. Eftersom de to medlovgivere er nået til politisk enighed om den fælles holdning, forventes andenbehandlingen i Parlamentet ret hurtigt at munde ud i en accept af Rådets fælles holdning.