Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens meddelelse om "Praktiske aspekter af indførelsen af euroen"« (98/C 73/30)

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 6. oktober 1997 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede at overdrage det forberedende arbejde til Umberto Burani som hovedordfører.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 350. plenarforsamling af 10. og 11. december 1997, mødet den 11. december 1997, med 35 stemmer for og 3 hverken for eller imod, følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. Udtalelsen omhandler en meddelelse, som Kommissionen forelagde ØKOFIN-Rådet den 13. oktober 1997 i Luxembourg, og som vil blive fremlagt i en ny udgave på topmødet i Luxembourg den 12. og 13. december 1997. Meddelelsen informerer om de praktiske forberedelser, der er truffet i de forskellige medlemsstater og på EU-plan med henblik på euroens indførelse; samtidig redegøres der for de beslutninger, det står tilbage at træffe inden for en meget kort tidshorisont, i de fleste tilfælde inden udgangen af 1997.

1.2. Meddelelsen kan betragtes som en statusopgørelse over forberedelserne forud for euroens indførelse. Den skal derfor ses i sammenhæng med grønbogen fra 1995 () og med de beslutninger, Det Europæiske Råd traf i Madrid den 15. og 16. december 1995. Det Økonomiske og Sociale Udvalg har allerede afgivet en række udtalelser om emnet generelt og forskellige specifikke spørgsmål i tilknytning hertil ().

1.3. Det er særdeles vigtigt, at Kommissionen får den ønskede udtalelse rettidigt. Givet den korte frist vil ØSU derfor begrænse sig til at kommentere de aspekter, der kræver snarlige beslutninger eller initiativer, og afvente en mere passende lejlighed til at analysere de forberedelser, der allerede er i gang eller gennemført.

2. Arbejdsprogram ()

2.1. Kommissionen finder det »af afgørende betydning«, at medlemsstaterne inden udgangen af 1997 fremlægger deres handlingsplaner på følgende områder:

- overgangsplanen, herunder udtalelser om regnskaber, rapportering og selvangivelser i euro;

- de offentlige udstederes planer for redenominering af eksisterende gæld ();

- det endelige design af den nationale side af euromønterne;

- iværksættelse af de nationale informationskampagner;

- de enkelte medlemsstaters holdning til de skattemæssige virkninger af euroens indførelse.

2.2. I forbindelse med en række praktiske problemer rejser Kommissionen det spørgsmål, om det er mest hensigtsmæssigt at træffe nationale eller fælles foranstaltninger, og i sidstnævnte tilfælde om det er nødvendigt at vedtage lovgivningsforanstaltninger, eller om man kan satse på markedets selvregulering, eventuelt i form af adfærdskodekser. Også disse spørgsmål skal være færdigbehandlet inden udgangen af 1997.

3. Igangværende forberedelser ()

3.1. I forbindelse med de nationale myndigheders igangværende forberedelser (meddelelsens punkt 1.2) noterer ØSU sig de konkrete fremskridt, der er gjort i næsten alle lande. I meddelelsen oplyses det, at virksomhederne i tråd med princippet »intet påbud, intet forbud« frit vil kunne vælge på et vilkårligt tidspunkt i overgangsperioden at foretage deres transaktioner i euro eller national valuta.

3.2. ØSU ønsker dog at gøre Kommissionen og medlemsstaterne opmærksom på, at reglen er ufleksibel: når først valget er truffet, er det definitivt, eller sagt med andre ord, når først virksomheden har valgt euroen, kan den ikke længere vende tilbage til den nationale valuta. Det kan forekomme, at nye programmer viser sig at være behæftet med mangler, som kun kan afhjælpes gennem langsommelige, indviklede procedurer; det kan derfor vise sig nødvendigt midlertidigt at vende tilbage til de gamle programmer. Valgets definitive karakter er derfor en hindring, som ØSU finder meget kritisabel.

3.3. I meddelelsen bekræftes det, at alle nationale myndigheder fortsat vil føre deres interne regnskaber i den nationale valuta i hele overgangsperioden. Det glæder ØSU, at dets henstilling fra 1995 () er blevet omsat til praksis. Man mangler fortsat at beregne eventuelle supplerende omkostninger for myndighederne som følge af, at de er forpligtede til at acceptere betaling i euro fra borgerne (og formodentlig til på anmodning at foretage udbetalinger i euro).

4. Regnskabs- og skattemæssige aspekter ()

4.1. Spørgsmålet om de investeringer og omkostninger, som omstillingen til euroen stiller virksomhederne over for, er behandlet flere gange. ØSU har tidligere udtalt () sig herom og fremført, at de almindelige spilleregler på markedet skulle kunne sikre en retfærdig fordeling af omkostningerne. I forskellige medlemsstater synes man at bevæge sig i retning af en vis skattemæssig fleksibilitet, som tager højde for omstillingsomkostningerne. Denne vej er nok farbar, men ØSU vil gerne advare mod risikoen for forskelsbehandling mellem forskellige dele af erhvervslivet, både fra land til land og inden for det enkelte land. Omstillingen til den fælles valuta må ikke øge de beskatningsforskelle, der allerede findes i Europa.

5. Praktiske aspekter af valutabrugernes vigtigste betænkeligheder ()

5.1. Omregningsgebyrer. Hvad omregningsgebyrer for kontopenge angår, mener ØSU, at forbrugerne ikke bør belastes med nogen form for gebyrer, når det drejer sig om obligatorisk omstilling af konti foretaget af bankerne ved overgangsperiodens udgang, samt når det handler om omregning af en kreditering til modtagerkontoens valuta. Ligeledes bør ombytning af national valuta til euro foretages vederlagsfrit af bankerne, forudsat beløbsstørrelsen ikke overstiger, hvad der er »sædvanligt for privatkunder«. Alle andre mulige kontopenge- og ombytningstransaktioner samt gennemsigtig angivelse af mulige påløbende gebyrer bør reguleres inden for rammerne af frivillige adfærdskodekser for de berørte sektorer. Anvendelsen af nationale euro-mærker, der angiver, at gebyrberegningen er i overensstemmelse med reglerne, er en ting, der anbefales som led i en forstærket oplysningsindsats over for forbrugerne.

5.1.1. Med hensyn til omregningsgebyrer (punkt 4.3 i meddelelsen) må frivillige aftaler eller adfærdskodekser foretrækkes frem for lovregulering, men der bør fastlægges et generelt krav om offentliggørelse af gebyrernes størrelse i forbindelse med enhver form for omregning, herunder angivelse af, om servicen er gratis.

5.2. Efter ØSU's mening bør den dato, der er fastsat i traktaten for udstedelse af eurosedler og -mønter, nemlig den 1. januar 2002, fastholdes.

5.3. Dobbelt prismærkning (punkt 4.2 i meddelelsen). I overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet bør medlemsstaterne ved lovgivning selv afgøre, om den dobbelte prismærkning skal gøres obligatorisk i overgangsperioden, eller om de pågældende erhvervskredse (især detailhandelen) gennem deres organisation skal afgive en erklæring, hvorved de forpligter sig til at beregne og angive den nye pris korrekt på grundlag af den fastsatte omregningskurs. Derudover kunne det kræves, at detailhandelen skal tilbyde kunderne alle nødvendige hjælpemidler, således at de kan vænne sig til den nye euro-valuta og dens værdi, f.eks. lommeregnere på indkøbsvognene, omregningstabeller med de vigtigste priser osv. Med hensyn til den forudgående fase fraråder ØSU, at der vedtages EU-regler, som det kan vise sig umuligt at tilpasse til de givne nationale forhold. Det må snarere være markedsmekanismerne, der skal introducere dobbelt prismærkning, når en sådan bliver nødvendig eller hensigtsmæssig.

5.3.1. Lovgivningsinitiativer eller andre reguleringstiltag bør primært sigte mod at forebygge unfair behandling af forbrugerne, f.eks. i form af unøjagtige omregninger eller bevidst ukorrekt anvendelse af afrundingsreglerne. ØSU henstiller, at Kommissionen og medlemsstaterne uddyber dette spørgsmål. Det er naturligvis vigtigt, at forbrugeren kan forvisse sig om prisernes overensstemmelse, men det er endnu vigtigere at pålægge leverandører af varer og tjenesteydelser at sørge for overensstemmelse ved at indføre strafferetligt ansvar i tilfælde af forsætlige overtrædelser, f.eks. systematisk tilsidesættelse af reglerne.

5.4. Et aspekt, der ikke behandles i meddelelsen, er den rolle, betalingskort og forudbetalte kort skal spille under overgangen til euroen. I udtalelsen om grønbogen gjorde ØSU opmærksom på, at sådanne kort er - eller meget snart vil være - forsynet med mikroprocessorer, der er programmeret til at foretage betalinger i den ene eller den anden valuta og/eller til at foretage omregninger; i sidstnævnte tilfælde frembyder kortene den supplerende fordel, at de sikrer en automatisk kontrol af omregningen af de priser, sælgerne skilter med.

5.4.1. ØSU foreslår, at Kommissionen uddyber de forskellige aspekter i forbindelse med anvendelse af kort, idet det med de midler, der er til rådighed, gøres nemmere at forstå kortenes anvendelsesmuligheder og dermed håndtere dem hensigtsmæssigt. I den forbindelse er det vigtigt, at markedet og især forbrugerne sikres den fornødne tryghed, idet man sørger for en hurtig afklaring af spørgsmål, der længe har stået åbne, f.eks. muligheden for at kræve dækning af udgifter på kortindehavernes bekostning.

5.5. Varighed af den parallelle valutaomløbsfase (fase C). Fase C skal i det mindste være så lang, at man undgår køer i bankerne i den første tid efter indførelsen af euroen, og at ombytning af national valuta med eurosedler og -mønter kan foregå i ro og mag og uden unødvendige omkostninger. I de medlemsstater, hvor der kun afsættes få dage til denne ombytning, er de ovennævnte negative følgevirkninger uundgåelige. Medlemsstaternes beføjelse i henhold til artikel 15 i Rådets resolution af 7. juli 1997 til at fastsætte varigheden af fase C skal opretholdes. Kommissionen opfordres til at bistå medlemsstaterne i deres afgørelse om varigheden af fase C, idet der arrangeres en informationsudveksling og en debat.

6. Kommunikationsaktiviteter ()

6.1. ØSU anerkender den store indsats, der ydes af Kommissionen og medlemsstaterne og ligeledes af erhvervslivets og forbrugernes organisationer, det være sig med eller uden økonomisk støtte fra Kommissionens side. En første, hurtig gennemgang af programmerne synes imidlertid at vise, at to aspekter er blevet forsømt:

- det forhold, at euroen vil være lovligt betalingsmiddel side om side med de nationale valutaer i en vis periode; der må derfor opfordres til, at man undgår unødige kødannelser i bankerne i de første omregningsdage. Muligheden for at foretage ombytning i ro og mag - således som det altid sker, når nye sedler træder i stedet for gamle, der trækkes ud af omløbet - er ikke kun vigtig i organisatorisk henseende, men påvirker også omkostningerne ved omregningen, således som det fremgår af punkt 5.1;

- de praktiske aspekter af anvendelsen af betalingskort eller forudbetalte kort, som er omtalt i punkt 5.5. Udstederne af betalingskort, forudbetalte kort og elektroniske tegnebøger opfordres til at give objektiv information om de praktiske aspekter af anvendelsen af deres kortsystemer. Kommissionen skal formidle supplerende, neutral information, som ikke lægger skjul på eventuelle ulemper.

7. Finansmarkeder ()

7.1. ØSU har behandlet dette emne i udtalelsen om Kommissionens meddelelse om »Konsekvenser for kapitalmarkederne af euroens indførelse« ().

Bruxelles, den 11. december 1997.

Tom JENKINS

Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg

() KOM(95) 333 endelig udg.

() ØSU's udtalelse af 26. oktober 1995 om »Grønbog om de praktiske foranstaltninger i forbindelse med indførelsen af den fælles valuta« (EFT C 18 af 22.1.1996).

ØSU's udtalelse af 26. september 1996 om »Virkningerne af den økonomiske og monetære union: økonomiske og sociale aspekter af konvergensen og forberedelse på den fælles valuta« (EFT C 30 af 30.1.1997).

ØSU's udtalelse af 31. oktober 1996 om »Markedskonsekvenserne af den lovgivning og regulering, der er nødvendig for overgangen til den fælles valuta« (EFT C 56 af 24.1.1997).

ØSU's udtalelse af 29. maj 1997 om »Gennemførelsen af ØMU'ens tredje fase: stabilitets- og vækstpagt til sikring af budgetdisciplin, forbedrede procedurer for økonomisk konvergens og en ny valutakursmekanisme« (EFT C 287 af 22.9.1997).

ØSU's udtalelse af 10. december 1997 om Kommissionens meddelelse om »Konsekvenser for kapitalmarkederne af euroens indførelse« (EFT C 19 af 21.1.1998).

() Se afsnittet »Resumé« i Kommissionens meddelelse.

() Se Kommissionens meddelelse »Konsekvenser for kapitalmarkederne af euroens indførelse« (KOM(97) 337 endelig udg. af 2.7.1997).

() Jf. punkt 1 i meddelelsen.

() ØSU's udtalelse af 26. oktober 1995, punkt 5.3.11 og 6.4.3.

() Punkt 3.2 i meddelelsen.

() ØSU's udtalelse af 26. oktober 1995, punkt 6.2.4-6.2.7, EFT C 18 af 22.1.1996.

() Jf. punkt 4 i meddelelsen.

() Punkt 5 i meddelelsen.

() Punkt 7 i meddelelsen.

() Udtalelse af 10. december 1997, EFT C 19 af 2.1.1998.

BILAG til Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse

Følgende ændringsforslag blev forkastet under forhandlingerne, men opnåede mindst en fjerdedel af de afgivne stemmer:

Punkt 5.3.1

Teksten ændres som følger:

»... ØSU opfordrer medlemslandene til at behandle disse aspekter indgående inden for rammerne af deres nationale strafferet.«

Afstemningsresultat

For: 13, imod: 19, hverken for eller imod: 3.

Punkt 5

Følgende nye punkt indføjes:

»Forberedelse af IT-branchen

ØSU er af den opfattelse, at erhvervslivet, den offentlige administration og forbrugerne bør forskånes for gentagne systemtekniske tilpasninger i forbindelse med dels omstillingen af computere til år 2000 og dels indførelsen af euroen. For at mindske omstillingsomkostningerne, fremme planlægningssikkerheden og øge forbrugernes tillid bør IT-leverandørerne med strategisk støtte fra Kommissionen i rette tid tilbyde komplekse systemtekniske pakkeløsninger.

I denne forbindelse udtrykker ØSU tilfredshed med planen om at afholde et Euro-IT-Forum. ØSU ser gerne, at dette arrangement allerede finder sted i første halvdel af 1998, således at man ikke kommer i tidnød.«

Afstemningsresultat

For: 15, imod: 17, hverken for eller imod: 5.