This document was downgraded/declassified Date: 21/06/2017 By: Yvon Slingenberg Authority: DG CLIMA

BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Global Green Growth Institute (GGGI) er en international organisation, der blev grundlagt i 2012, og hvis formål det er at støtte og fremme stærk, inklusiv og bæredygtig økonomisk vækst i udviklingslande og vækstøkonomier. GGGI søger at skabe en robust verden gennem stærk, inklusiv og bæredygtig grøn vækst, og instituttets målsætning er at støtte lande i deres omstilling til grøn vækst ved at udvikle og gennemføre strategier, der samtidig opnår fattigdomsbekæmpelse, social inklusion, miljømæssig bæredygtighed og økonomisk vækst.

Parisaftalen om klimakonventionen (UNFCCC), der blev vedtaget i december 2015, vil styrke den globale indsats over for truslen fra klimaforandringer ved at begrænse stigningen i den globale middeltemperatur til et godt stykke under 2 °C over det førindustrielle niveau og ved at fortsætte bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen til 1,5 °C. Hver part i UNFCCC har et nationalt fastsat bidrag, hvori de foranstaltninger, parten agter at træffe for at nå disse mål, er fastsat. Partierne er også enige om vigtigheden af teknologiudvikling og -overførsel med henblik på at forbedre modstandsdygtigheden over for klimaforandringer og for at nedbringe udledningen af drivhusgasser.

Parisaftalen indebærer, at alle lande gør en væsentligt styrket og vedvarende international indsats for at begrænse udledningen af drivhusgasser mest muligt så hurtigt som muligt. Parisaftalen anerkendte vigtigheden af at bistå udviklingslandene med at føre deres planer ud i livet.

I denne sammenhæng er GGGI blevet en førende international aktør for grøn vækst. Gennem medlemsskab af GGGI vil Unionen få adgang til et forum, hvor den kan styrke sine diplomatiske outreachaktiviteter på klimaområdet over for udviklingslandene og de nye vækstøkonomier, samtidig med at den også kan bidrage med nyttige erfaringer fra udarbejdelsen af egne klimapolitikker. Eftersom GGGI fokuserer på omfattende strategier for grøn vækst, vil dette også fremme udnyttelsen af synergierne mellem klimamål og målene for bæredygtig udvikling, der blev vedtaget som en del af 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling.Det foreslås, at der indledes forhandlinger med GGGI om Unionens medlemskab frem for alternativet om at foreslå, at Unionen tiltræder aftalen om oprettelsen af GGGI. Dette skyldes, at spørgsmålet om Unionens stemmerettigheder som fremtidigt medlem af GGGI bør afklares, før Unionen bliver medlem af denne internationale organisation.

•Sammenhæng med de gældende regler på samme område

For at begrænse temperaturstigningen til et godt stykke under 2 °C er det nødvendigt, at Parisaftalen virkelig er global og effektiv. Alle lande vil skulle begynde at gennemføre deres planlagte nationalt fastsatte bidrag. Gennem medlemskab af GGGI kan Unionen:

–tilskynde nuværende og fremtidige medlemslande af GGGI til at gennemføre deres nationalt fastsatte bidrag til Parisaftalen og gøre dem mere ambitiøse ved bl.a. at anvende god praksis, der udvikles og gennemføres inden for rammerne af grøn vækst-tilgangen

–samarbejde med GGGI inden for rammerne af Unionens strategi om klimadiplomati, idet der tages fuldstændigt hensyn til synergier mellem opnåelsen af klimamål og målene for bæredygtig udvikling

–udveksle bedste praksis på politisk niveau og ekspertniveau på grundlag af Unionens betydelige erfaring med at udvikle og gennemføre klimastrategier.

•Sammenhæng med Unionens politik på andre områder

I betragtning af GGGI's fokus på grøn bæredygtig vækst er instituttets arbejde forbundet med miljø- og udviklingsrelaterede anliggender samt med politikker for vedvarende energi og energieffektivitet.

2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET

•Retsgrundlag

I henhold til artikel 216 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) kan Unionen indgå en aftale med en international organisation. I artikel 218 beskrives den procedure, der skal følges, når der indgås en aftale med en international organisation, og artikel 218, stk. 3, indeholder nærmere bestemmelser om udpegelse af Kommissionen som forhandler på Unionens vegne.

• Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence)

Klimaforandringer er et grænseoverskridende problem. Det er nødvendigt at koordinere klimaindsatsen på både globalt og europæisk niveau, og en EU-indsats er berettiget ud fra nærhedsprincippet. Artikel 191 i TEUF fastsætter Unionens kompetencer på miljøområdet, herunder klimaforandringer.