EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 20.7.2021 SWD(2021) 713 final ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE Rapport om retsstatssituationen 2021









Landekapitel om Kroatien Ledsagedokument til Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget Retsstatssituationen i Den Europæiske Union {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Sammendrag Det kroatiske retssystem har oplevet forbedringer med hensyn til at reducere lange sagsbehandlingstider og efterslæb, men der er stadig behov for yderligere forbedringer for at løse de alvorlige udfordringer hvad angår effektivitet og kvalitet. Den fortsatte udvidelse af de nye elektroniske kommunikationsværktøjer ved domstolene har ført til en gradvis stigning i anvendelsen heraf. Den igangværende proces for udnævnelse af den nye præsident for den øverste domstol har givet anledning til kontroverser og gentagne negative offentlige udtalelser rettet mod dommere. Som følge af de divergerende holdninger til den næste præsident for den øverste domstol understregede forfatningsdomstolen betydningen af samarbejde mellem statslige myndigheder. Det nationale dommerråd fremsatte forslag om at styrke dets rolle i udvælgelsen af dommere — et spørgsmål, der allerede blev rejst i rapporten om retsstatssituationen 2020. En række påståede etiske og disciplinære overtrædelser begået af dommere førte til sager ved det nationale dommerråd samt til en strafferetlig efterforskning. Opfattelsen af retsvæsenets uafhængighed er fortsat meget lav. Selv om der er tilført et begrænset antal ekstra ressourcer til at kontrollere dommeres og statsadvokaters nyligt offentliggjorte indberetninger af aktiver, er der stadig mangel på menneskelige ressourcer i det nationale dommerråd og statsadvokatrådene. En ny strategi til forebyggelse af korruption for 2021-2030 er under offentlig høring. I lighed med den tidligere strategi er der i udkastet til strategien også planer om at styrke de retlige rammer for forebyggelse af interessekonflikter, som er under udarbejdelse. Etiske kodekser for medlemmer af regeringen og medlemmer af parlamentet mangler stadig, mens "svingdørsproblematikker" kun er delvist reguleret. Der mangler stadig at blive indført detaljerede regler for lobbyvirksomhed. Selv om der blev bebudet ændringer af rammerne for regeringsmedlemmernes politiske immunitet, er der ikke iværksat retlige foranstaltninger. Offentlige udbudsprocedurer er stadig et højrisikoområde hvad angår korruption, og flere tilfælde er blevet opdaget på grund af indberetninger fra whistleblowere. Retsforfølgelsen og efterforskningen af korruption på højt plan fortsætter, men på grund af langvarige retssager forsinkes dommene ofte. Kroatien er i færd med at ajourføre sin medielovgivning for at gennemføre direktivet om audiovisuelle medietjenester, og revisionen af loven om elektroniske medier skal stadig vedtages i 2021. Der er fortsat bekymring over agenturet for elektroniske mediers politiske uafhængighed, og der er planer om nye kvalifikationskrav for mulige medlemmer af dets styrende organ i forbindelse med revisionen af denne lov. Kroatien har en solid ramme for gennemsigtighed med hensyn til oplysninger om medieejerskab og planlægger yderligere forbedringer. Selv om statslig annoncering er delvist reguleret i loven om elektroniske medier, underminerer den ifølge interessenter ofte den politiske uafhængighed hos medier, som er økonomisk afhængige af en sådan finansiering, navnlig på lokalt plan. Der findes en retlig ramme for beskyttelse af journalister, men journalister udsættes stadig for trusler. Især giver det store antal strategiske retssager mod offentligt engagement (SLAPP) rettet mod journalister stadig anledning til alvorlige bekymringer. Adgangen til oplysninger er sikret ved lov, men der er fortsat forsinkelser i behandlingen af anmodninger fra journalister. Hvad angår demokratisk kontrol og balance er offentlige høringer forankret i lovgivningsprocedurerne, men interessenter opfatter borgernes deltagelse som formalistiske snarere end materielle. Kroatien erklærede ikke undtagelsestilstand, og foranstaltninger i forbindelse med covid-19-pandemien blev truffet på baggrund af loven om smitsomme sygdomme, der er blevet ændret ad to omgange. Forfatningsdomstolen har undersøgt disse foranstaltninger og fundet, at de var i overensstemmelse med forfatningen, og har også fastslået, at parlamentet bør finde måder, hvorpå det kan garantere sine funktioner under pandemien. Folkeombudsmandens adgang til de oplysninger, der er nødvendige for at kunne foretage undersøgelser, skal forbedres yderligere. Den nationale plan for skabelse af et gunstigt miljø med henblik på udvikling af civilsamfundet 2021-2027 har været under udarbejdelse siden 2016 — et spørgsmål, der blev rejst i rapporten om retsstatssituationen 2020. I.Retssystemet Kroatien har et tredelt retssystem med domstole med generel og særlig kompetence. Domstolene i første instans med generel kompetence, der behandler civile sager og straffesager, omfatter byretterne (34), mens distriktsdomstolene (15) er domstole i anden instans med generel kompetence og en vis kompetence som domstole i første instans. Specialretter er ni handelsretter og fire forvaltningsdomstole i første instans samt appeldomstolen i straffesager, appeldomstolen i sager om administrative lovovertrædelser, appeldomstolen i handelsretlige sager og appeldomstolen i forvaltningsretlige sager i anden instans. Den øverste domstol behandler alle typer sager. Forfatningsdomstolen foretager en forfatningsretlig prøvelse. Et uafhængigt nationalt dommerråd sikrer et selvstændigt og uafhængigt retsvæsen . Statsadvokaturen (DO) er en selvstændig, uafhængig retlig myndighed, der fungerer som anklagemyndighed, og som træffer retlige foranstaltninger til beskyttelse af statens ejendom og anvender retsmidler til beskyttelse af forfatningen og love. Hver statsadvokatur ledes af en statsadvokat. Rigsadvokaten er chef for Kroatiens statsadvokatur (DORH), som er den øverste statsadvokatur. Beføjelserne over statsadvokaternes og vicestatsadvokaternes udnævnelse og karriere ligger hos statsadvokatrådet, mens beføjelserne over repræsentation og ledelse ligger hos rigsadvokaten . Statsadvokatrådet er en uafhængig, selvstyrende myndighed, der har til opgave at sikre statsadvokaturens autonomi og uafhængighed . Kroatien deltager i Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO). Det kroatiske advokatsamfund er en uafhængig, selvstyrende faglig organisation, som er ansvarlig for disciplinærsager vedrørende advokater. Uafhængighed Opfattelsen af retsvæsenets uafhængighed viser en faldende tendens. Opfattelsen af retsvæsenets uafhængighed blandt borgerne er faldet i 2021 og er fortsat den laveste i EU (andelen, der var af den opfattelse, at retsvæsenets uafhængighed er rimelig god eller meget god faldt fra 24 % til 17 %) . Opfattelsen af retsvæsenets uafhængighed er også meget lav blandt virksomhederne og faldt til det laveste niveau i EU (andelen, der var af den opfattelse, at retsvæsenets uafhængighed er rimelig god eller meget god, udgjorde stadig 16 %, mens andelen af virksomheder, der var af den opfattelse, at retsvæsenets uafhængighed er meget dårlig, steg fra 36 % til 43 %) . EU's resultattavle for retlige anliggender 2021 viser en fortsat faldende tendens siden 2016. Hovedårsagen til domstolenes og dommernes manglende uafhængighed er efter borgernes opfattelse indblanding eller pres fra regeringen og politikerne . Nærmere undersøgelser af de specifikke årsager til den fortsat lave opfattelse af retsvæsenets uafhængighed blandt de forskellige interessenter i retssystemet kan bidrage til at løse disse problemer. Den igangværende proces for udnævnelse af den nye præsident for den øverste domstol har givet anledning til kontroverser, og forfatningsdomstolen understregede betydningen af samarbejde mellem statslige myndigheder. Den 15. juli 2021 udløb den fireårige embedsperiode for den nuværende præsident for den øverste domstol. Processen for udnævnelse af den nye præsident har ført til en intens udveksling mellem højtstående repræsentanter for statslige myndigheder, som omfattede gentagne negative udtalelser om den øverste domstol og andre dommere. Ifølge forfatningen udnævnes præsidenten for den øverste domstol af parlamentet efter forslag fra republikkens præsident. Den øverste domstols præsidium og det kompetente parlamentsudvalg afgiver udtalelse om kandidaterne. Som forfatningsdomstolen har præciseret, er disse udtalelser, som skal afgives for alle kandidater, ikke bindende for republikkens præsident. I overensstemmelse med de ændringer, der blev vedtaget i 2018, fremsendte det nationale dommerråd i februar 2021 de tre ansøgeres ansøgninger til kontoret for republikkens præsident (herunder den siddende præsident for den øverste domstol). Republikkens præsident foreslog parlamentet en kandidat, der ikke havde ansøgt om den ledige stilling, og hævdede, at ændringerne fra 2018 i loven om domstolene, som fastsætter proceduren for ledige stillinger, var "forfatningsstridige". Forfatningsdomstolen fandt senere, at ændringerne fra 2018 var i overensstemmelse med forfatningen. Domstolen præciserede, at republikkens præsident kun kan vælge blandt de ansøgere, der har ansøgt om den ledige stilling. Præsidenten kan dog også beslutte ikke at foreslå nogen af de kandidater, der har ansøgt om stillingen, og underrette parlamentet. Kandidater, der har fået afslag på deres ansøgning, kan anmode om prøvelse af parlamentets afgørelse ved forfatningsdomstolen. Domstolen understregede også det forfatningsmæssige krav om samarbejde mellem statslige myndigheder med henblik på at finde fælles løsninger i overensstemmelse med retsstatsprincippet og undgå destabiliserende situationer, som kan hæmme den øverste domstols funktionsmåde. Efter forfatningsdomstolens dom anmodede republikkens præsident om, at den ledige stilling blev opslået på ny. Efter en ny meddelelse foreslog republikkens præsident i juni 2021 parlamentet en af de fem kandidater, der ansøgte om stillingen (ingen nuværende dommere ved den øverste domstol ansøgte), men parlamentet udnævnte ikke kandidaten. Den 7. juli 2021 offentliggjorde det nationale dommerråd den tredje offentlige indkaldelse. Da den nye præsident for den øverste domstol ikke er blevet udnævnt, før embedsperioden for den foregående præsident udløber, vil denne rolle eventuelt blive varetaget i en længere periode af vicepræsidenten for den øverste domstol. I betragtning af at kandidaten til posten som præsident for den øverste domstol samtidig også kan udnævnes til ny dommer (hvis personen ikke allerede er dommer), er det værd at bemærke, at Europarådet fastslår i sine anbefalinger om proceduren for udvælgelse af dommere, at hvor forfatningsmæssige eller andre love bestemmer, at regeringschefen eller den lovgivende magt træffer afgørelserne, bør udtalelsen fra en uafhængig og kompetent myndighed, der har fået en væsentlig del af den dømmende magt (i dette tilfælde den øverste domstols præsidium), i praksis følges af den relevante ansættelsesmyndighed. Det nationale dommerråd fremsatte forslag om at styrke dets rolle i forbindelse med udvælgelsen af dommere. Af rapporten om retsstatssituationen 2020 fremgår det, at det nationale dommerråd og statsadvokatrådet står over for udfordringer som følge af ændringer, der begrænser deres rolle i udvælgelsen af dommere og statsadvokater. For så vidt angår dommere blev det antal point, som det nationale dommerråd kan tildele ansøgere på baggrund af samtalen, reduceret som følge af ændringerne fra 2018, hvilket mindskede rådets mulighed for at skelne mellem ansøgerne. I marts 2021 udarbejdede det nationale dommerråd en analyse af bestemmelserne i loven om udvælgelse af dommere og foreslog ændringer. Rådet understregede, at de nuværende bestemmelser om tildeling af point til kandidater i udvælgelsesproceduren forringer dets mulighed for at fungere som et uafhængigt og selvstændigt organ, der har til opgave at sikre retsvæsenets uafhængighed. Ifølge rådet efterlader det nuværende system, hvor de point, der er opnået på den statslige skole for embedsmænd i retsvæsenet, spiller en afgørende rolle i udvælgelsen af dommere, rådet uden nogen væsentlig rolle eller indflydelse i forbindelse med udvælgelsen af dommere. De nye forslag overvejer, hvordan rådets rolle i udvælgelsesprocessen kan forbedres. Rådet foreslog også forbedringer af rammen for disciplinærsager vedrørende dommere, navnlig med hensyn til frister. I denne forbindelse er de ressourcer, der er til rådighed for det nationale dommerråd og statsadvokatrådet, vigtige elementer i forbedringen af kvaliteten af arbejdet i begge råd. Det nationale dommerråd og statsadvokatrådet modtog yderligere ressourcer til at kontrollere dommeres og statsadvokaters nyligt offentliggjorte indberetninger af aktiver. I januar 2021 blev dommeres og statsadvokaters indberetninger af aktiver offentliggjort online og gjort offentligt tilgængelige. Af rapporten om retsstatssituationen 2020 fremgik det, at der er behov for støtte til elektroniske værktøjer og tilstrækkelige menneskelige ressourcer for at sikre, at det nationale dommerråd og statsadvokatrådet effektivt og hurtigt kan kontrollere indberetningerne, om muligt allerede inden de offentliggøres online. Begge råd er i færd med at tilslutte deres IKT-systemer til de kompetente myndigheders databaser. Tilslutningen vil, når den er gennemført, gøre det muligt at foretage en mere effektiv kontrol af aktiverne. Som anført i rapporten om retsstatssituationen 2020 kan disse IKT-systemer ikke automatisk afsløre uoverensstemmelser mellem dommeres og statsadvokaters indberettede og faktiske aktiver. I april 2021 modtog rådene tre embedsmænd (én tjenestemand blev overført til statsadvokatrådet, og to blev overført til det nationale dommerråd), som midlertidigt blev overført fra ministeriet for retlige anliggender og offentlig forvaltning for at hjælpe med den manuelle kontrol af indberetninger af aktiver. En automatisk softwareløsning for begge råd med henblik på automatisk sammenligning af data forventes at blive indført inden udgangen af 2021. Yderligere forbedringer af softwareløsningen for begge råd og kommissionen til løsning af interessekonflikter (som har anvendt en softwareløsning siden 2018) vil efter planen først finde sted i 2024 i overensstemmelse med den nationale genopretnings- og resiliensplan. Det nationale dommerråd, dommerrådene og efterforskningsmyndighederne reagerer på en række påståede etiske og disciplinære overtrædelser begået af dommere. I begyndelsen af 2021 blev flere hændelser, hvor dommere var involveret, og som angiveligt fandt sted i 2020 og 2021, udførligt omtalt i pressen og drøftet i offentligheden. Én hændelse involverede fem dommere, som angiveligt havde overtrådt restriktionerne i forbindelse med covid-19-pandemien. Præsidenten for den øverste domstol indledte en sag om overtrædelse af den retsetiske kodeks. I marts konstaterede et dommerråd en overtrædelse vedrørende én dommer, mens et andet dommerråd ikke konstaterede nogen overtrædelser med hensyn til de resterende fire dommere. I en klage over alle fem afgørelser besluttede det etiske råd den 13. maj 2021, at alle fem dommere havde overtrådt den retsetiske kodeks som følge af brud på restriktionerne i forbindelse med covid-19-pandemien. Den anden hændelse vedrørte påstande om manglende upartiskhed og upassende gaver til siddende dommere fra den mistænkte i en straffesag (en fremtrædende offentlig person), hvor præsidenten for den relevante domstol indledte disciplinærsager ved det nationale dommerråd. Sagerne vedrørende dommere, herunder straffesagerne, er stadig i gang. Dommerrådene ved domstolene træffer afgørelse om overtrædelser af den retsetiske kodeks vedrørende dommerne ved disse domstole. Afgørelsen kan påklages til det etiske råd, som er et dommerpanel, der vælges af præsidenterne for alle dommerrådene. Afgørelser om disciplinære sanktioner over for dommere træffes af det nationale dommerråd og kan påklages til forfatningsdomstolen. Kvalitet Brugen af elektroniske kommunikationsværktøjer ved domstolene er stigende. Ifølge EU's resultattavle for retlige anliggender 2021 er informations- og kommunikationsteknologier (IKT) til sagsstyring og elektronisk kommunikation mellem domstole og parter stadig blandt de mindst udviklede i EU. Med hensyn til anvendelsen af IKT i sagsstyringen er indførelsen af det elektroniske sagsbehandlingssystem for de resterende domstole i gang, og det skal være operationelt inden udgangen af 2021. For så vidt angår elektroniske kommunikationsværktøjer er det elektroniske kommunikationssystem, som muliggør elektronisk udveksling af dokumenter med domstolene, blevet indført for handels-, distrikts- og byretterne, appeldomstolen i handelsretlige sager og den øverste domstol (kun civilretlige sager). I øjeblikket er de primære brugere af dette system advokater, notarer, retseksperter, sagkyndige og tolke samt insolvensbehandlere. Anvendelsen af det elektroniske kommunikationssystem steg i 2020, efter at loven gjorde elektronisk kommunikation obligatorisk for juridiske personer (borgerne har stadig mulighed for at vælge at bruge papir). Der er dog stadig plads til forbedringer, navnlig i straffesager. Selv om de tekniske forudsætninger for elektronisk kommunikation mellem statsadvokaterne og domstolene er til stede, vil der være behov for ændringer af strafferetsplejeloven, der efter planen vil finde sted i 2022. Hvad angår elektronisk kommunikation mellem statsadvokaterne og politiet er der gennemført en testprocedure. Politiet sender tiltaler i sager om administrative lovovertrædelser til domstolene, men for at domstolene kan kommunikere elektronisk med politiet, er der behov for lovgivningsmæssige ændringer. Offentliggørelsen af domme afsagt af domstole i første og anden instans er fortsat meget begrænset. Det elektroniske sagsbehandlingssystem forventes at blive opgraderet senest i 2023 med et særligt anonymiseringsmodul, der gør det muligt at offentliggøre domme på en offentligt tilgængelig og søgbar portal. Det nationale dommerråd og statsadvokatrådene har fået tilført visse midlertidige ressourcer, men der er stadig mangel på menneskelige ressourcer. Som anført i rapporten om retsstatssituationen 2020 har det nationale dommerråd og statsadvokatrådet betydelige beføjelser , men deres administrative kapacitet er stadig meget begrænset, og situationen er ikke blevet væsentligt forbedret. Mens begge råd i 2020 formelt har modtaget flere økonomiske ressourcer (25 % mere til det nationale dommerråd og 40 % mere til statsadvokatrådet sammenlignet med 2019), er anvendelsen af disse ressourcer til ansættelse af nyt personale udskudt som følge af restriktionerne i forbindelse med covid-19-pandemien. Indtil videre har rådene kun fået tilført visse midlertidige ressourcer til kontrol af dommeres og statsadvokaters indberetninger af aktiver. En ny appeldomstol i straffesager påbegyndte sit arbejde som en specialiseret appeldomstol i straffesager. I januar 2021 påbegyndte appeldomstolen i straffesager sit arbejde som en specialret med kompetence til at træffe afgørelse i appelsager vedrørende afgørelser truffet af distriktsdomstole (der enten fungerer som domstole i straffesager i første eller anden instans) . Domstolen påbegyndte sit arbejde efter forfatningsdomstolens dom, som fastslog, at appeldomstolen i straffesager ikke sætter spørgsmålstegn ved den øverste domstols forfatningsmæssige stilling. Det nødvendige faglige og administrative personale samt retslokaler med det fornødne udstyr er blevet stillet til rådighed. Det nationale dommerråd udnævnte 11 ud af i alt 15 dommere som fastsat ved ministeren for retlige anliggender og offentlig forvaltnings afgørelse for denne domstol samt den nye præsident for domstolen. Den nye domstol skal efter planen lette den øverste domstols arbejde som domstol i anden instans. Den øverste domstol vil kunne fokusere på de retlige spørgsmål i straffesager og fungere som domstol i tredje instans. Effektivitet Efterslæbet og varigheden af retssager faldt ved domstolene i anden instans og steg for det meste ved domstolene i første instans og er fortsat blandt de mest betydelige i EU . Covid-19-pandemien samt de store jordskælv i Zagreb og Petrinja havde især en negativ indvirkning på effektiviteten ved domstolene i første instans, fortrinsvis på grund af forsinkede retsmøder, mens domstolene i anden instans og den øverste domstol, der hovedsagelig opererer på grundlag af skriftlige sagsakter, fortsatte med at arbejde med øget effektivitet. I 2020 var den gennemsnitlige varighed af retssager ved domstolene i første instans blandt de længste i EU og steg for det meste, idet den udgjorde 1 000 dage i handelsretlige sager (735 i 2019) og 705 dage i straffesager ved byretterne (691 i 2019), mens den faldt til 826 dage i civile retssager (854 i 2019) . Den gennemsnitlige varighed af retssager faldt for det meste ved distriktsdomstolene, hvor civile sager i anden instans kun varede 233 dage (258 i 2019), og straffesager varede 804 dage (930 i 2019). Ved domstolene i første instans faldt efterslæbet i handelsretlige sager med 13 % (sammenlignet med 2019), mens det i 2020 steg med 15 % i civile sager, med 12 % i forvaltningsretlige sager og med 9 % i straffesager. Ved distriktsdomstolene i anden instans faldt efterslæbet i civile sager med 22 % og med 9 % i straffesager. Varigheden af sager og efterslæbet i handelsretlige sager og civile sager faldt yderligere ved både appeldomstolen i handelsretlige sager og den øverste domstol. I begyndelsen af 2021 gik ministeriet for retlige anliggender og offentlig forvaltning i gang med at udarbejde handlingsplaner med henblik på at forbedre domstolenes effektivitet, hvilket indebærer, at der for hvert retsområde og specialretter skal udarbejdes en skræddersyet plan.

II.Ramme for bekæmpelse af korruption Ministeriet for retlige anliggender og offentlig forvaltning er det centrale korruptionsforebyggende organ med en særlig enhed til koordinering af gennemførelsen af strategier til korruptionsbekæmpelse og dertil knyttede handlingsplaner. Det fungerer også som et centralt organ for udveksling af data om bekæmpelse af korruption. Rådet for forebyggelse af korruption (et rådgivende regeringsorgan bestående af repræsentanter for offentlige institutioner og ikke-statslige organisationer) og det nationale råd for overvågning af gennemførelsen af strategien til bekæmpelse af korruption aflægger rapport til parlamentet to gange om året. Kontoret til bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet (USKOK) er en særlig anklagemyndighed med ansvar for korruptionsforbrydelser, og politiets nationale kontor til bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet (PNUSKOK) er en særlig politiafdeling, der har til opgave at forebygge, opdage og efterforske komplekse korruptionsrelaterede forbrydelser. Den nye appeldomstol i straffesager påbegyndte sit virke i 2021 som domstol i anden instans i korruptionssager, der retsforfølges af USKOK. Ombudsmandens kontor er i færd med at udvikle sin nye opgave med at administrere indberetninger fra whistleblowere. Opfattelsen blandt eksperter og virksomhedsledere er, at korruptionsniveauet i den offentlige sektor stadig er højt. I Transparency Internationals korruptionsindeks for 2020 scorer Kroatien 47 ud af 100 og ligger som nr. 18 i EU og nr. 63 på verdensplan. Denne opfattelse er forværret i løbet af de seneste fem år. En ny strategi til bekæmpelse af korruption 2021-2030 er sendt i offentlig høring, mens den tidligere strategi er udløbet. Beslutningen om at indlede processen med at udarbejde den nye strategi blev truffet den 19. november 2020. Efter en intern høring er udkastet til strategien nu i offentlig høring. Den nye strategi vil blive suppleret af treårige gennemførelsesplaner. Den første gennemførelsesplan forventes at dække 2022-2024, og udarbejdelsen vil først begynde efter vedtagelsen af strategien. Ifølge myndighederne vil den omfattende strategi til bekæmpelse af korruption for 2021-2030 tage sigte på at tackle en lang række åbne spørgsmål ved at identificere de specifikke korruptionsområder, der skal styrkes, hvilket også understreges i internationale anbefalinger. De vigtigste fokusområder i strategien vil være forebyggelse, styrkelse af de institutionelle og retlige rammer for bekæmpelse af korruption, øget bevidsthed om skadevirkningerne af korruption blandt borgerne, øget gennemsigtighed i offentlige organers arbejde og forbedring af integritetssystemerne på en lang række prioriterede områder. De institutionelle rammer for bekæmpelse af korruption har gennemgået en vis institutionel omstrukturering for at øge effektiviteten. Den 22. juli 2020 blev justitsministeriet og ministeriet for offentlig forvaltning lagt sammen til ministeriet for retlige anliggender og offentlig forvaltning. Denne nye struktur har til formål at forbedre arbejdet i sektoren for forebyggelse af korruption, som nu omfatter to nye organisatoriske enheder. Desuden omfatter rådet for forebyggelse af korruption nu repræsentanter fra den nationale valgkommission, ombudsmanden og det centrale nationale kontor for udvikling af det digitale samfund. De menneskelige og økonomiske ressourcer er øget en smule på det seneste. Kommissionen til løsning af interessekonflikter har imidlertid et begrænset antal ansatte. De lovgivningsmæssige rammer for bekæmpelse af korruption er endnu ikke blevet ændret. Afskaffelsen af politisk immunitet for medlemmer af regeringen blev bebudet i regeringens program for 2020-2024, men indtil videre er reglerne fortsat som anført i artikel 34 i loven om regeringen, som fastsætter immunitet for alle forbrydelser, der kan straffes med op til fem års fængsel. Bestikkelse straffes ifølge straffeloven med op til ti års fængsel, og de samme bestemmelser finder også anvendelse på udenlandske embedsmænd. Det nuværende forslag til udkast til strategien til bekæmpelse af korruption for 2021-2030, som er under offentlig høring, indeholder en specifik milepæl med henblik på at forbedre rammerne for bekæmpelse af bestikkelse i internationale forretningstransaktioner. I den forbindelse foreslås det i udkastet til strategien, at de lovgivningsmæssige rammer for immunitet for medlemmer af regeringen styrkes ved at udelukke immunitet for korruptionsforbrydelser, hvilket også anbefales af Greco. Retsforfølgelsen og efterforskningen af korruptionssager på højt plan fortsætter, men på grund af langvarige retssager forsinkes dommene ofte. Den positive tendens med hensyn til efterforskning og retsforfølgelse af korruption fortsætter, også på lokalt plan. I 2020 rejste statsadvokaturen tiltale mod 84 personer (109 personer i 2019). I samme periode afsagde domstolene domme vedrørende 92 personer, hvoraf 78 blev dømt (85 %). Hvad angår sanktionerne for korruptionsforbrydelser blev 31 personer idømt fængselsstraffe (for 12 personer blev fængselsstraffen ændret til arbejde af hensyn til almenvellet), og 47 personer blev idømt betingede domme. I 2020 steg varigheden af de efterforskninger, der blev ledet af statsadvokaterne fra kontoret til bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet (USKOK) (på grund af sagernes kompleksitet og covid-19-pandemien). I kun ca. 28 % af USKOK-sagerne blev efterforskningen afsluttet inden for seks måneder (90 % i 2019). I ca. 35 % af sagerne varede efterforskningen op til et år, mens efterforskningen i de resterende 35 % af sagerne varede op til 18 måneder eller derover. Når sagerne når domstolene, udsættes flere sager om korruption på højt plan for langvarige procedurer, som forsinker domstolenes afgørelser. Der er ikke iværksat klare tiltag til at afhjælpe den ineffektivitet i retssystemet, som blev beskrevet i rapporten om retsstatssituationen 2020. For at løse dette problem indeholder udkastet til strategien en målsætning om at forbedre de retlige rammer for retsforfølgelse af korruptionsforbrydelser med henblik på at fremskynde retssagerne. For så vidt angår de nuværende disponible ressourcer anførte USKOK, at det er vanskeligt at rekruttere nye statsadvokater, da ansøgerne ikke opfylder kravene til ekspertise. Ifølge både USKOK og politiets nationale kontor til bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet (PNUSKOK) fungerer samarbejdet om efterforskning og retsforfølgelse af korruption godt. De nationale myndigheder anførte, at de tilgængelige ressourcer anses for at være tilstrækkelige, og at særlige kurser i korruptionsbekæmpelse er tilgængelige online. Der er konstateret mangler med hensyn til tilgængeligheden af udstyr til at udføre komplekse efterforskningsaktiviteter. Ifølge udkastet til strategien vil PNUSKOK drage fordel af digitalisering og renovering på både nationalt og lokalt plan. Der er gjort begrænset fremskridt med hensyn til at styrke de retlige rammer for forebyggelse af interessekonflikter siden rapporten om retsstatssituationen 2020. Af rapporten om retsstatssituationen 2020 fremgik det, at den retlige ramme for interessekonflikter skal forbedres for så vidt angår dens gennemførelse og for at sikre, at kommissionen til løsning af interessekonflikter har tilstrækkelige beføjelser til at pålægge afskrækkende sanktioner og varetage sin vigtige forebyggende rolle. Selv om den retlige ramme for interessekonflikter ikke blev ændret, sigter forslaget til udkastet til strategien til bekæmpelse af korruption for 2021-2030 mod at forbedre den og giver nogle oplysninger om, hvad dette vil omfatte. Afgørelser truffet af kommissionen til løsning af interessekonflikter har været genstand for en række domme afsagt af forvaltningsdomstolene og forfatningsdomstolen. F.eks. bekræftede appeldomstolen i forvaltningsretlige sager den 12. september 2019 for så vidt angår kommissionens beføjelser i henhold til artikel 5 i loven om forebyggelse af interessekonflikter kommissionens praksis og de sanktioner, den havde udstedt. Den 10. december 2020 afsagde appeldomstolen i forvaltningsretlige sager dom i appelsagen og fastslog under henvisning til bestemmelserne i artikel 5 i lov om forebyggelse af interessekonflikter, at kommissionen til løsning af interessekonflikter ikke har beføjelse til kun at pålægge sanktioner i tilfælde af en overtrædelse af principperne om offentlige embedsmænds adfærd . Spørgsmålet vedrører fortolkningen af artikel 5 og kommissionens mulighed for at pålægge offentlige embedsmænd sanktioner udelukkende på baggrund af denne bestemmelse . Konsekvenserne af denne dom er vigtige, da den regulerer sanktionsbeføjelserne for kommissionen til løsning af interessekonflikter . Europarådets Sammenslutning af Stater mod Korruption (Greco) undersøgte beføjelserne for kommissionen til løsning af interessekonflikter og understregede, at kommissionen kun kan fastslå, hvorvidt der foreligger en overtrædelse, men ikke pålægge sanktioner for så vidt angår lovens artikel 2 og 5 . I denne forbindelse anbefalede Greco at revidere de tilgængelige sanktioner for overtrædelser af loven om forebyggelse af interessekonflikter for at sikre, at alle overtrædelser har passende konsekvenser. Civilsamfundet udtrykte bekymring over den mulige begrænsning af kommissionens sanktionsbeføjelser efter appeldomstolen i forvaltningsretlige sagers afgørelse . Kommissionen til løsning af interessekonflikter har udtrykt bekymring over inkonsekvent retspraksis og har foreslået statsadvokaturen at indlede den ekstraordinære prøvelse af appeldomstolen i forvaltningsretlige sagers dom ved den øverste domstol med henblik på at omstøde denne dom, hvilket statsadvokaturen afviste den 14. maj. Den 27. maj 2021 afsagde appeldomstolen i forvaltningsretlige sager endnu en dom vedrørende lovens artikel 5, som stadfæstede forvaltningsdomstolens dom af 19. december 2020. Der mangler etiske regler for medlemmer af regeringen og medlemmer af parlamentet, og "svingdørsproblematikker" er kun delvist reguleret som anført i rapporten om retsstatssituationen 2020. Manglen på en etisk kodeks for medlemmer af regeringen og medlemmer af parlamentet blev bemærket af Greco, og nogle skridt er taget til at efterkomme disse anbefalinger. Reglerne for svingdørsfænomenet er ikke blevet skærpet og har fortsat et snævert anvendelsesområde. Greco anser bestemmelsen om, at embedsmænd ikke må acceptere ansættelse i den private sektor i en periode på 12 måneder efter den offentlige embedsperiodes ophør, for at være for kort og anbefaler også, at kommissionen til løsning af interessekonflikter får en mæglerrolle på dette område. Der er indført en etisk kodeks for tjenestemænd på statsligt plan, men der mangler i vid udstrækning etiske kodekser på lokalt og regionalt plan. Den etiske kodeks for tjenestemænd på statsligt plan har været gældende siden 2011. På lokalt plan har tjenestemænd imidlertid kun deres egen etiske kodeks, hvis de lokale/regionale myndigheder har vedtaget en kodeks. Ifølge udkastet til forslaget til strategien til bekæmpelse af korruption for 2021-2030 er der 142 gældende etiske kodekser på lokalt og regionalt myndighedsplan. Ifølge strategien forventes dette tal at stige til 576 i 2030. Siden rapporten om retsstatssituationen 2020 er der sket en række fremskridt med hensyn til lobbyvirksomhed, hvor der stadig mangler at blive indført omfattende lovgivning. Regeringens program for 2020-2024 og udkastet til forslag til strategien til bekæmpelse af korruption for 2021-2030 indeholder planer om vedtagelse af omfattende lovgivning. Justitsministeriet har nedsat en arbejdsgruppe til dette formål . Behovet for at regulere lobbyvirksomhed blev også fremhævet af Greco, da dens anbefalinger på dette område stadig ikke er gennemført . Der er indgivet et stort antal klager i forbindelse med offentlige udbudsprocedurer, som stadig er et højrisikoområde hvad angår korruption. I forslaget til udkastet til strategien til bekæmpelse af korruption for 2021-2030 udpeges offentlige udbud som et område, der er sårbart over for korruptionsrisici. Den nationale kommission for tilsyn med offentlige udbudsprocedurer er et uafhængigt beslutningstagende organ (domstol), der er ansvarlig for at behandle klager vedrørende offentlige udbud. Kommissionens arbejdsbyrde er steget i årenes løb. I 2020 var 66 % af offentlige udbud genstand for en klageprocedure ved den nationale kommission for tilsyn med offentlige udbudsprocedurer. Den afgørende rolle, som den nationale kommission for tilsyn med offentlige udbudsprocedurer spiller, anerkendes også i udkastet til strategien til bekæmpelse af korruption, som indebærer en yderligere styrkelse af dens retlige rammer. Det er vigtigt, at reformen af den nationale kommission sikrer dens uafhængighed, navnlig med hensyn til dens medlemmers udnævnelse og disciplin, i overensstemmelse med EU-retten og under hensyntagen til Europarådets anbefalinger. Ifølge forslaget til udkastet til strategien for 2021-2030 vil de lovgivningsmæssige rammer for offentlige udbud også blive forbedret ved at styrke tilsynsmekanismen og procedurernes gennemsigtighed. Ombudsmandens kontor er begyndt at modtage eksterne indberetninger fra whistleblowere. Efter vedtagelsen af loven om beskyttelse af personer, der indberetter uregelmæssigheder, har ombudsmandens kontor siden 2019 kunnet modtage indberetninger om mulige tilfælde af embedsmisbrug og forsømmelse. Ifølge ombudsmandens kontor blev der behandlet 45 klager i 2020. I samme periode blev der opdaget adskillige højtprofilerede sager om korruption efter indberetninger fra whistleblowere. For at mindske risikoen for korruption på udbudsområdet under covid-19-pandemien er der gennemført nye særlige kurser for embedsmænd . Hvad angår retsforfølgelsen blev kun nogle få aktiviteter i statsadvokaturen forsinket på grund af pandemien, og de retshåndhævende myndigheder arbejdede i toholdsskift for at minimere kontaktrisikoen. Desuden udstedte ministeriet for økonomi og bæredygtig udvikling specifikke anbefalinger med henblik på at styrke systemet for offentlige udbud i forbindelse med pandemien . III.Mediepluralisme og mediefrihed Ytrings- og informationsfriheden er nedfældet i forfatningen, mens mediepluralismen sikres af forskellige love, navnlig loven om elektroniske medier og medieloven. De sikrer den uafhængige medietilsynsmyndighed, agenturet for elektroniske medier (AEM), og garanterer, at oplysninger om medieejerskab er tilgængelige for offentligheden. Der findes en generel ramme for adgang til oplysninger og offentlige dokumenter. Revisionen af loven om elektroniske medier venter på at blive vedtaget for at gennemføre det reviderede direktiv om audiovisuelle medietjenester (AVMS-direktivet) . Regeringen agter desuden at ajourføre anden søjle i den kroatiske medielovramme, medieloven, med et forslag, der forventes inden udgangen af 2021. Der er planer om nye kvalifikationskrav for mulige medlemmer af det styrende organ for agenturet for elektroniske medier. Agenturet ledes af en direktør, der også leder rådet for elektroniske medier, som er agenturets styrende organ. Dets økonomiske uafhængighed er sikret, da den er knyttet til indtægterne fra elektroniske medietjenester. Medlemmerne af rådet udnævnes af parlamentet ved simpelt flertal efter indstilling fra regeringen på baggrund af en offentlig indkaldelse af ansøgninger. Det forhold, at rådets medlemmer kan genudnævnes for flere femårige embedsperioder, og det parlamentariske flertals afgørende indflydelse på udnævnelsen af organet er blevet fremhævet som en potentiel trussel mod tilsynsmyndighedens politiske uafhængighed. Med udkastet til loven om elektroniske medier agter regeringen at indføre yderligere krav med hensyn til uddannelse, kvalifikationer og erhvervserfaring for potentielle medlemmer af rådet. Der er ikke noget uafhængigt, selvregulerende medieråd, der repræsenterer både presse- og nyhedsmediesektoren samt bladhuse og journalistforbund. Det kroatiske journalistforbunds etiske kodeks for selvregulering er begrænset til de journalister, der er repræsenteret i forbundet, og synes ikke at være tilstrækkeligt anerkendt til at beskytte journalister i praksis. Ministeriet for kultur og medier overvejer at støtte oprettelsen af et uafhængigt, selvregulerende medieråd i forbindelse med forslaget til en ny medielov. Der er planlagt yderligere forbedringer af rammen for gennemsigtighed med hensyn til oplysninger om medieejerskab. I sit udkast til den reviderede lov om elektroniske medier agter regeringen at gøre de tilgængelige oplysninger mere omfattende ved at kræve, at der medtages et uddrag af ejerregistret, og at elektroniske publikationer registreres. Oplysninger om medieejerskab vedrørende audiovisuelle og digitale medier er i øjeblikket tilgængelige på webstedet for agenturet for elektroniske medier. Oplysninger om trykte medier indsamles af handelskammeret og offentliggøres i statstidende. MPM 2021's indikator for gennemsigtighed med hensyn til medieejerskab viser en mellemhøj risiko og påpeger, at den nuværende ramme gør det muligt at skjule den reelle ejers identitet. Interessenterne hævder, at det register, der føres af agenturet for elektroniske medier, kan være mangelfuldt for så vidt angår dækningen af elektroniske publikationer. Ifølge MPM 2021 har de førende medier i Kroatien store markedsandele i forskellige markedssegmenter . Selv om der findes grundlæggende regler for statslig annoncering, oplyser interessenterne, at statslig annoncering ofte underminerer mediernes politiske uafhængighed, navnlig på lokalt plan. Loven om elektroniske medier fastsætter, at offentlige institutioner og overvejende statsejede myndigheder skal bruge 15 % af deres årlige midler, som er øremærket til fremme af deres tjenester eller aktiviteter, på annoncering i regionale eller lokale tv- eller radioprogrammer. I MPM 2021 konkluderes det, at inden for den nuværende ramme "[er] radio- og TV-selskaberne ofte afhængige af regional og lokal politik, mens aviserne ofte støtter politikker og synspunkter, som er i overensstemmelse med ejernes politiske overbevisning". Navnlig anses regionale og lokale medier ofte for at være stærkt afhængige af annoncering fra lokale myndigheder, hvilket kan underminere den redaktionelle uafhængighed.

De kroatiske myndigheder traf visse mediespecifikke foranstaltninger for at afbøde virkningerne af covid-19-pandemien. Avissalget og annonceindtægterne faldt som følge af pandemien, og mange medier sænkede lønningerne og afskedigede medarbejdere. Freelancejournalister har været særligt hårdt ramt. Ifølge de kroatiske journalisters fagforening er journalisternes arbejdsvilkår blevet væsentligt forringet under pandemien. Medievirksomheder kunne gøre brug af regeringens generelle hjælpeprogrammer. Som reaktion på interessenternes anmodninger om bistand udsendte regeringen en offentlig opfordring via agenturet for elektroniske medier om støtte til freelancejournalister og deltidsansatte i mediebranchen. Adgangen til oplysninger er sikret ved lov, men der er fortsat betydelige forsinkelser i de offentlige myndigheders behandling af anmodninger fra journalister. Gennemførelsen af loven om retten til adgang til oplysninger varetages af informationskommissæren og dennes kontor. I et betydeligt antal tilfælde er det nødvendigt, at informationskommissærens kontor griber direkte ind for at sikre opfølgning på journalisters anmodninger om adgang til oplysninger. MPM 2021 viser en mellemhøj risiko i forbindelse med beskyttelsen af retten til information. Greco har anbefalet, at der træffes foranstaltninger til at styrke håndhævelsen af afgørelser truffet af informationskommissæren i overensstemmelse med loven. Der findes en retlig ramme for beskyttelse af journalister, men journalister udsættes stadig for hadefulde udtalelser og trusler, både online og offline. En række fremtrædende sager har vedrørt verbale angreb fra politikere mod journalister, hvilket har understreget spændingerne i forholdet mellem nogle politikere og medierne. Desuden gav interessenterne udtryk for alvorlige bekymringer med hensyn til det kroatiske public service-selskabs påståede afskedigelse af eller trusler om afskedigelse af repræsentanterne for de kroatiske journalisters fagforening og det kroatiske journalistforbund. Siden oktober 2020 har Europarådets platform til fremme af beskyttelse af journalistik og journalisters sikkerhed registreret fem indberetninger vedrørende begivenheder i Kroatien, navnlig vedrørende tilfælde af trusler eller fornærmelser mod journalister samt en retssag om bagvaskelse mod et medie. Selv om der var tilfælde af fysiske angreb på journalister i 2020, synes dette ikke at være et udbredt problem, og politimyndighederne følger op på sådanne sager. Strategiske retssager mod offentligt engagement (SLAPP) rettet mod journalister giver stadig anledning til alvorlige bekymringer. En undersøgelse foretaget af det kroatiske journalistforbund i april 2021 viste, at der er 924 verserende retssager mod journalister og medierne i Kroatien (sammenlignet med 905 i 2020). Forbundet understreger, at disse retssager har stor indvirkning på de berørte medier og navnlig truer mindre, lokale mediers og freelancejournalisters eksistens. Eksempler på sådanne sager omfatter retssager mod journalister anlagt af fremtrædende politikere eller offentlige embedsmænd . Domstolene giver de berørte journalister medhold, men SLAPP'er udgør en betydelig økonomisk risiko for journalister og kan have en vigtig intimiderende effekt. Mange af SLAPP-sagerne mod journalister er baseret på anklager om bagvaskelse. Interessenter har opfordret regeringen til at tage spørgsmålet op, herunder til at afkriminalisere bagvaskelse. De kroatiske myndigheder har nedsat en ekspertgruppe, der skal rådgive om politiske initiativer til bekæmpelse af SLAPP'er. IV.Andre institutionelle spørgsmål vedrørende den demokratiske kontrol og balance Kroatien har et parlamentarisk etkammersystem, hvor forfatningsdomstolen kan foretage efterfølgende forfatningsmæssig prøvelse, herunder i konkrete sager baseret på en forfatningsmæssig klage. Lovforslag kan fremsættes af alle medlemmer af parlamentet eller regeringen. Folkeombudsmanden, som er ansvarlig for at fremme og beskytte menneskerettigheder og frihedsrettigheder, informationskommissæren og ombudsmanden for ligestilling, der varetager rollen som ligestillingsorgan, er alle uafhængige organer, der spiller en rolle i systemet med den demokratiske kontrol og balance. Selv om offentlige høringer indgår i lovgivningsprocedurerne, opfatter interessenterne borgernes deltagelse som formalistisk snarere end materiel. Offentlige høringer gennemføres via den centrale nationale portal for elektroniske høringer. Kontoret for offentlig lovgivning koordinerer offentlige høringer og forvalter portalen for elektroniske høringer. Antallet af offentlige høringer, der blev gennemført i løbet af et år, har for det meste været stigende. Som led i sine regelmæssige aktiviteter overvågede informationskommissærens kontor, hvordan høringerne blev gennemført i 2020 . Som i de foregående år vedrørte uregelmæssighederne oftest varigheden af høringen og manglende begrundelse for at afkorte fristen. Desuden vedrører klagerne også den manglende offentliggørelse af rapporten om den gennemførte høring og den manglende vedtagelse eller manglende offentliggørelse af offentlige høringsplaner. Desuden opfatter interessenterne de offentlige høringer, herunder med civilsamfundet og NGO'erne, som formalistiske snarere end materielle. I 2021 er der planlagt forbedringer af portalen for elektroniske høringer, primært med henblik på at udvide og opgradere de eksisterende funktioner. Det er planen, at gennemførelsen af lovgivningen skal forbedres. I marts 2021 indledte kontoret for offentlig lovgivning et teknisk støtteprojekt for at forbedre den analytiske kapacitet til at anvende passende metodiske redskaber og processer til gennemførelse af forudgående og efterfølgende konsekvensanalyse (RIA). Projektet vil udbrede anvendelsen af relaterede metoder og processer i de mest relevante offentlige organer ved at gennemføre kurser blandt nøgleaktører og interessenter i konsekvensanalysesystemet, f.eks. ressortministerier. Målet er at forbedre den overordnede kapacitet og de lovgivningsmæssige resultater, men der kan fortsat være problemer med manglende medtagelse af sekundær lovgivning og begrænsede ressourcer på lokalt og regionalt plan. Der er også fortsat mangler i gennemførelsen af konsekvensanalyserne. Konsekvensanalyserne gennemføres hovedsagelig af ministerierne, mens kontoret for offentlig lovgivning tilbyder kurser i metoder og udarbejdelse af lovgivning. Kontoret for offentlig lovgivnings mandat er begrænset til kontrol af konsekvensanalyser af primær lovgivning. Som følge heraf bliver underordnet lovgivning ikke kontrolleret, bortset fra SMV-testen. Desuden mangler de offentlige myndigheder og navnlig de lokale og regionale myndigheder de menneskelige ressourcer eller erfaringer, der er nødvendige for at sikre en effektiv gennemførelse af lovgivningen. Der er vedtaget foranstaltninger i forbindelse med covid-19-pandemien med hjemmel i loven om smitsomme sygdomme, som er blevet ændret ad to omgange. Kroatien erklærede ikke undtagelsestilstand. I stedet er foranstaltninger til håndtering af covid-19-pandemien blevet vedtaget med hjemmel i loven om beskyttelse af befolkningen mod smitsomme sygdomme og loven om civilbeskyttelsessystemet, som begge er blevet ændret ad to omgange siden pandemiens begyndelse. Forfatningsmæssigheden og lovligheden af både den ændrede retlige ramme og de specifikke restriktive foranstaltninger, der er indført, er blevet anfægtet ved forfatningsdomstolen, som har bekræftet, at de er i overensstemmelse med forfatningen. Domstolen behandlede også de forslag, der blev fremsat af enkeltpersoner, som anmodede om prøvelse af forfatningsmæssigheden og lovligheden af visse tilknyttede afgørelser truffet af civilbeskyttelsesmyndigheden. Domstolen bekræftede deres lovlighed og anerkendte, at de havde et legitimt formål, nemlig at beskytte borgernes liv og sundhed, og at de var nødvendige for at nå dette mål. I en særskilt sag, som domstolen havde indledt af egen drift, fastslog den, at én foranstaltning vedtaget af civilbeskyttelsesmyndigheden ikke opfyldte kravet om proportionalitet. Forfatningsdomstolen fastslog, at parlamentet bør finde alternative måder til at sikre parlamentsmedlemmernes deltagelse under covid-19-pandemien. Parlamentet fortsatte sit arbejde under covid-19-pandemien og i kølvandet på jordskælvet i december 2020. I april 2020 blev forretningsordenen ændret, således at antallet af parlamentsmedlemmer, der kan sidde i stemmesalen på samme tid, begrænses i særlige situationer, og varigheden af deres debatter blev yderligere afkortet. I oktober 2020 erklærede forfatningsdomstolen disse ændringer for forfatningsstridige og anførte, at der er tekniske muligheder for at tilrettelægge parlamentets arbejde, således at parlamentsmedlemmernes deltagelse i plenarforsamlinger og andre debatter ikke begrænses. I november 2020 blev der vedtaget en ny ændring af forretningsordenen for at sikre, at alle parlamentsmedlemmer kan deltage i debatterne. Plenarmøderne afholdes i flere sale på samme tid, også ved hjælp af fjernadgang. IT-systemet giver imidlertid ikke mulighed for at registrere de stemmer, der afgives af de enkelte parlamentsmedlemmer, og fjerndeltagelse er kun mulig for medlemmer i selvvalgt isolation eller isolation. For så vidt angår det parlamentariske tilsyn med covid-19-foranstaltningerne anmodede parlamentet i december 2020 regeringen om tre gange om året at forelægge det en rapport om virkningerne af gennemførelsen af loven om beskyttelse af befolkningen mod smitsomme sygdomme, så længe afgørelsen om proklamationen af epidemien fortsat er i kraft. I januar 2021 forelagde regeringen den første rapport, der dækkede perioden fra marts 2020 til januar 2021, og som parlamentet vedtog med flertal. Hvad angår lovgivningsprocessen blev 51 % af det samlede antal love mellem januar 2020 og marts 2021 vedtaget efter hasteproceduren, hvilket er et fald i forhold til 2019. En betydelig del af disse love vedrørte covid-19-pandemien. Folkeombudsmanden begyndte at udøve sine nye beføjelser. I 2020 vedtog parlamentet en ny forretningsorden for ombudsmandsinstitutionen, som indebar oprettelse af en ny afdeling inden for ombudsmandsinstitutionen til beskyttelse af whistleblowere efterfulgt af ansættelsen af endnu en medarbejder med ansvar for disse opgaver. Ifølge folkeombudsmanden nægter indenrigsministeriet fortsat ombudsmanden adgang til oplysninger om behandlingen af illegale migranter . I denne forbindelse er spørgsmålet om at give repræsentanterne for ombudsmandens kontor adgang til oplysninger baseret på fortolkningen af relevant national ret fortsat genstand for drøftelser mellem ombudsmanden og indenrigsministeriet. Anbefalinger fra det europæiske netværk af nationale menneskerettighedsinstitutioner om at sikre, at nationale institutionelle strukturer, såsom ombudsmanden, får adgang til oplysninger for at sikre en uafhængig, korrekt og hurtig efterforskning, er særligt relevante i lyset af påstandene om tilbageholdelse ved de ydre grænser med henblik på at sikre, at de grundlæggende rettigheder til enhver tid respekteres. De kroatiske myndigheder har i samarbejde med Europa-Kommissionen, EU-agenturer og relevante interessenter, herunder ombudsmanden, oprettet en uafhængig overvågningsmekanisme for grænsekontrol, som trådte i kraft den 8. juni 2021. Regeringen er stadig i færd med at udarbejde den nationale plan for skabelse af et gunstigt miljø med henblik på udvikling af civilsamfundet 2021-2027. Som anført i rapporten om retsstatssituationen 2020 har den påtænkte nationale plan til formål at yderligere forbedre det retlige, finansielle og institutionelle støttesystem for civilsamfundsorganisationernes aktiviteter, som anses for at være vigtige for Kroatiens socioøkonomiske udvikling og for udformningen og gennemførelsen af relevante EU-politikker og internationale politikker. Regeringskontoret for samarbejde med NGO'er planlægger via en offentlig indkaldelse at inddrage civilsamfundsorganisationer i ekspertarbejdsgruppen. Regeringskontoret afholder fortsat et åbent hus-arrangement for NGO'er. Civilsamfundets råderum i Kroatien betragtes som indsnævret . I 2020 indledte ombudsmandens kontor en sag vedrørende civilsamfundets råderum og menneskerettighedsforkæmpere i forbindelse med covid-19-pandemien. Bilag I: Liste over kilder i alfabetisk rækkefølge* * Listen over indkomne bidrag i forbindelse med høringen om rapporten om retsstatssituationen 2021 kan findes på https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . Appeldomstolen i forvaltningsretlige sager, pressemeddelelse af 3. februar 2021 ( https://sudovi.hr/sites/default/files/priopcenja/2021-02/Visoki%20upravni%20sud%20Republike%20Hrvatske%20-%20priop%C4%87enje%20za%20javnost%203.%20velja%C4%8De%202021.pdf ). Appeldomstolen i forvaltningsretlige sagers dom af 10. december 2020, Usž — 2745/18-5, ( https://www.sukobinteresa.hr/sites/default/files/akti/2021/milan_bandic_p-130-14_presuda_visokog_upravnog_suda_republike_hrvatske.pdf ). Appeldomstolen i forvaltningsretlige sagers dom af 12. september 2019, Usž-1948/19-2, ( https://www.sukobinteresa.hr/sites/default/files/akti/2019/p-73-18-19-27.pdf ). Appeldomstolen i forvaltningsretlige sagers dom af 27. maj 2020, Usž — 2889/20-2, ( https://www.sukobinteresa.hr/sites/default/files/akti/2021/andrej_plenkovic_p-381-18_presuda_visokog_upravnog_suda_usz-2889-20.pdf ). Asylum Information Database, Country Report Croatia, opdatering fra 2020, ( https://asylumineurope.org/wp-content/uploads/2021/05/AIDA-HR_2020update.pdf ). Centre for Peace Studies og Croatian Platform for International Citizen Solidarity (2021), bidrag til rapporten om retsstatssituationen 2021.

Den øverste domstols etiske råd, The Ethics Council of the Supreme Court of the Republic of Croatia has decided on the complaints of judges in the procedure of assessing the existence of a violation of the Code of Judicial Ethics — pressemeddelelse af 31. maj 2021, ( http://www.vsrh.hr/EasyWeb.asp?pcpid=560 ; http://www.vsrh.hr/CustomPages/Static/HRV/Files/2021dok/Priopcenja/Ev%205-2021-3.pdf ; http://www.vsrh.hr/CustomPages/Static/HRV/Files/2021dok/Priopcenja/Ev%207-2021-4.pdf ; http://www.vsrh.hr/CustomPages/Static/HRV/Files/2021dok/Priopcenja/Ev%208-2021-3.pdf ; http://www.vsrh.hr/CustomPages/Static/HRV/Files/2021dok/Priopcenja/Ev%208-2021-4.pdf ). Den øverste domstols præsidium (2021), pressemeddelelse af 18. maj 2021, ( http://www.vsrh.hr/EasyWeb.asp?pcpid=560 ). Det Europæiske Borgerforum (GONG) (2021), bidrag til rapporten om retsstatssituationen 2021. Det europæiske netværk af nationale menneskerettighedsinstitutioner (2021), bidrag til rapporten om retsstatssituationen 2021. Det kroatiske journalistforbund (2020), CJA's undersøgelse: Over 905 lawsuits against journalists and the media currently active in Croatia, 1. maj 2020, ( https://hnd.hr/eng/cja-s-poll-over-905-lawsuits-against-journalists-and-the-media-currently-active-in-croatia ). Det kroatiske journalistforbund (2021), At least 924 lawsuits against journalists and the media currently active in Croatia, 16. april 2021, ( https://hnd.hr/eng/cja-survey-at-least-924-lawsuits-against-journalists-and-the-media-currently-active-in-croatia ). Det kroatiske journalistforbund (2021), Bačić's persecution of the leaders of the CJA and the Journalists' Union is a new blow to media freedom, 13. marts 2021, ( https://hnd.hr/eng/bacic-s-persecution-of-the-leaders-of-the-cja-and-the-journalists-union-is-a-new-blow-to-media-freedom ). Det kroatiske journalistforbund og de kroatiske journalisters fagforening (2021), bidrag til rapporten om retsstatssituationen 2021. Det kroatiske parlament, strategi til bekæmpelse af korruption for 2015-2020, 27. februar 2015, ( https://narodne-novine.nn.hr/clanci/sluzbeni/2015_03_26_545.html ). Dommerforeningen (2021), pressemeddelelse af 29. april 2021, ( http://uhs.hr/archives/1544 ). Europa-Kommissionen (2019-2021), EU's resultattavle for retlige anliggender. Europarådet (2021), Platform to promote the protection of journalism and safety of journalists, President of Croatian Journalists' Union Maja Sever Threatened with Dismissal, nr. 40/2021. Europarådet, Platform to promote the protection of journalism and safety of journalists (2021), Defamation Lawsuit against INDEX d.o.o., nr. 80/2021. Forfatningsdomstolens dom af 14. september 2020, U-II-2379/2020, ( https://narodne-novine.nn.hr/clanci/sluzbeni/full/2020_09_105_1969.html ). Forfatningsdomstolens dom af 2. juli 2019, U-III-673/2018, ( https://sljeme.usud.hr/usud/praksaw.nsf/fOdluka.xsp?action=openDocument&documentId=C12570D30061CE54C125842D00218646 ). Forfatningsdomstolens dom af 23. marts 2021, U-I-1039/2021, ( https://sljeme.usud.hr/Usud/Praksaw.nsf/C12570D30061CE54C12586A200446E08/$FILE/U-I-1039-2021%20i%20dr.pdf ). Forfatningsdomstolens dom af 3. november 2020, U-I-4658/2019, ( https://sljeme.usud.hr/Usud/Praksaw.nsf/C12570D30061CE54C1258615004B58C4/$FILE/U-I-4658-2019%20i%20dr.pdf ). GONG (2021), Letter to GRECO: The Commission must not be destroyed, 4. februar 2021, ( https://www.gong.hr/en/good-governance/anti-corruption-policy/letter-to-greco-plenkovic-undermines-the-fight-aga/ ). Greco (2020), Fifth evaluation round — Evaluation Report on Croatia on preventing corruption and promoting integrity in central governments (top executive functions) and law enforcement agencies, 24. marts 2020, ( https://rm.coe.int/fifth-round-evaluation-report-on-croatia-preventing-corruption-and-pro/16809cff22 ).

Greco, Fourth Evaluation Round: Fourth Evaluation Round, Addendum to the Second Compliance Report Croatia, Addendum to the Second Compliance Report Croatia, 21. oktober 2020, ( https://rm.coe.int/fourth-evaluation-round-corruption-prevention-in-respect-of-members-of/1680a010c3 ). Human Rights House Zagreb (2021), bidrag til rapporten om retsstatssituationen 2021. ILGA-Europe (2021), bidrag til rapporten om retsstatssituationen 2021. Kontoret for republikkens præsident (2021), pressemeddelelse af 25. marts 2021, ( https://www.predsjednik.hr/vijesti/ured-predsjednika-republike-hrvatske-uputio-dopis-drzavnom-sudbenom-vijecu/ ). Kontoret for republikkens præsident (2021), pressemeddelelse af 8. marts 2021, ( https://www.predsjednik.hr/vijesti/predsjednik-republike-predlozio-je-zlatu-durdevic-za-predsjednicu-vrhovnog-suda-republike-hrvatske/ ). Kroatiens øverste domstol (2021), anmodning fra præsidenten for den øverste domstol, 5. marts 2021, ( http://www.vsrh.hr/CustomPages/Static/HRV/Files/2021dok/Priopcenja/Prituzba-2021.pdf ). Kroatiens øverste domstol (2021), pressemeddelelse af 18. maj 2021, ( http://www.vsrh.hr/EasyWeb.asp?pcpid=560 ). Nationale rapporter udarbejdet af de franske nationale menneskerettighedsinstitutioner (CNCDH) og de kroatiske, græske, serbiske og slovenske nationale menneskerettighedsinstitutioner, [dato — skal ajourføres], ( http://ennhri.org/rights-at-borders/ ). Novi list (2021), A new vacancy for the President of the Supreme Court has been published, the deadline for candidacies is 30 days, 31. marts 2021, ( https://www.novilist.hr/novosti/hrvatska/raspisan-novi-poziv-za-predsjednika-vrhovnog-suda/?meta_refresh=true ). Osservatorio Balcani Caucaso Transeuropa (2021), bidrag til rapporten om retsstatssituationen 2021. Præsidiet for Kroatiens øverste domstol (2021), pressemeddelelse af 26. marts 2021, ( http://www.vsrh.hr/EasyWeb.asp?pcpid=560 ). Telegram (2021), Ovo je bomba. Telegram otkriva tajnu snimku: ovako HDZ-ov gradonačelnik Požege diktira koje firme moraju dobiti poslove, 12. januar 2021, ( https://www.telegram.hr/politika-kriminal/ovo-je-bomba-telegram-otkriva-tajnu-snimku-ovako-hdz-ov-gradonacelnik-pozege-diktira-koje-firme-moraju-dobiti-poslove/ ). Udkast til strategi til bekæmpelse af korruption for 2021-2030 som offentliggjort med henblik på offentlig høring, 25. juni 2021, ( https://esavjetovanja.gov.hr/ECon/MainScreen?entityId=16930 ). Večernji list (2020), Dosje o Bandićevoj poskupjeloj Žičari: Laži, aneksi, tužbe ljubavne afere, osvete..., 29. november 2020, ( https://www.vecernji.hr/vijesti/dosje-o-bandicevoj-poskupjeloj-zicari-lazi-aneksi-tuzbe-ljubavne-afere-osvete-1449799 ). Večernji list (2020), USKOK i PNUSKOK provode izvide o sljemenskoj žičari, 27. november 2020, ( https://www.vecernji.hr/vijesti/uskok-i-pnuskok-provode-izvide-o-sljemenskoj-zicari-1449498 ). Kommissionens tjenestegrene afholdt i april og maj 2021 virtuelle møder med: ·Advokatsamfundet ·Agenturet for elektroniske medier

·Centre for Peace Studies ·CROSOL ·Den kroatiske sammenslutning af bladhuse ·Den nationale kommission for tilsyn med offentlige udbudsprocedurer ·Den øverste domstol ·Det kroatiske journalistforbund ·Det nationale dommerråd ·Dommerforeningen (dommer Damir Kontrec) ·Fredsinstituttet. ·GONG ·Human Rights House ·Informationskommissærens kontor ·Kommissionen til løsning af interessekonflikter ·Kontoret for offentlig lovgivning ·Kontoret for samarbejde med NGO'er ·Kroatiske journalisters fagforening ·Ministeriet for kultur og medier ·Ministeriet for retlige anliggender og offentlig forvaltning ·Ombudsmandens kontor ·Parlamentets nationale råd for overvågning af gennemførelsen af strategien til bekæmpelse af korruption

·Parlamentets sekretariat ·PNUSKOK — særlig politiafdeling, der beskæftiger sig med korruption ·Rigsrevisionen ·Rådet for forebyggelse af korruption ·Statsadvokatrådet ·Statsadvokaturen (herunder USKOK — særlig anklagemyndighed, der beskæftiger sig med korruption) * Kommissionen afholdt også en række horisontale møder med følgende organisationer: ·Amnesty International ·Center for Reproductive Rights ·CIVICUS ·Civil Liberties Union for Europe ·Civil Society Europe ·Conference of European Churches ·EuroCommerce ·European Center for Not-for-Profit Law ·European Centre for Press and Media Freedom ·European Civic Forum ·European Federation of Journalists ·European Partnership for Democracy