P6_TA(2005)0260

Informationssamfundet

Europa-Parlamentets beslutning om informationssamfundet (2004/2204(INI))

Europa-Parlamentet,

- der henviser til Kommissionens meddelelse "Mod et globalt partnerskab i informationssamfundet: Opfølgning på Verdenstopmødet om informationssamfundet (WSIS) i Genève" (KOM(2004)0111),

- der henviser til Rådets konklusioner af den 9. og 10. december 2004 (15472/04),

- der henviser til Kommissionens meddelelse "Mod et globalt partnerskab i informationssamfundet: Omsætning af Genève-principperne i handling" (KOM(2004)0480),

- der henviser til Rådets konklusioner af 8. og 9. marts 2004 (6606/04),

- der henviser til WSIS' principerklæring og handlingsplan, som blev vedtaget den 12. december 2003,

- der henviser til UNESCO's resolution 32C/34 af 17. oktober 2003 om fordelen ved at udarbejde et internationalt normdannende instrument for kulturel mangfoldighed,

- der henviser til UNESCO's styrelsesråds foreløbige undersøgelse af 12. marts 2003 vedrørende de tekniske og juridiske aspekter i forbindelse med et normdannende instrument for kulturel mangfoldighed,

- der henviser til udtalelse i form af en skrivelse fra Parlamentets formand til formanden for Kommissionen og for Rådet af 26. november 2003,

- der henviser til Rådets konklusioner af 5. juni 2003 (9686/03),

- der henviser til Kommissionens meddelelse "Mod et globalt partnerskab i informationssamfundet: EU's holdninger i forbindelse med De Forenede Nationers Verdenstopmøde om informationssamfundet (WSIS)" (KOM(2003)0271),

- der henviser til UNESCO's verdenserklæring om kulturel mangfoldighed af 2. november 2001,

- der henviser til forretningsordenens artikel 45,

- der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A6-0172/2005),

A. der henviser til, at WSISs Tunis-topmøde, der skal afholdes den 16. til 18. november 2005, udgør den væsentlige anden fase i forbindelse med fremme af information- og kommunikationsteknologier (ikt) som drivkraft for bæredygtig udvikling og delt vækst, da fattigdom er ensbetydende med at være berøvet ikke kun goder, men også muligheden for at blive integreret i samfundet,

B. der henviser til, at ikt udgør et strategisk redskab for staternes politik og et væsentligt middel til samarbejde mellem udviklede lande, nyindustrialiserede lande og de mindst udviklede lande om opnåelse af gensidige fordele ved hjælp af handlingsplanen,

C. der henviser til, at ikt kan bidrage til at skabe balance på verdensplan såvel som til individuel fremgang samt til at nå millenniummålene,

D. anfører, at UNESCO's afgørelse om at vedtage en konvention om kulturel mangfoldighed er et initiativ af central betydning for udviklingen af et mere omfattende informationssamfund, som er baseret på beskyttelsen af kulturel ytringsmangfoldighed, international kulturel debat og fremme af pluralisme;

E. der henviser til, at informationssamfundet bør være åbent for alle, idet uddannelse, sundhed, forskning og handel er ikt-områder af væsentlig betydning for borgerne,

F. der henviser til, at udviklingen af ikt bør styrke demokratiet og inddragelsen af borgerne, således at de bliver aktører snarere end forbrugere,

G. der henviser til, at ikt bør udvikles inden for sikre lovgivningsmæssige rammer, som garanterer ytringsfrihed, oplysningsret, kulturel mangfoldighed og flersprogethed,

H. der henviser til, at EU's effektivitet er et resultat af koordineringen mellem medlemsstaterne og Kommissionens positive deltagelse i overensstemmelse med EU's politiske mål og engagement i forhold til de mindst udviklede lande,

I. der henviser til, at ikt er uadskilleligt forbundet med det vidensbaserede informationssamfund, der tilstræbes med Lissabon-strategien for EU og med Barcelona-erklæringen,

J. der henviser til, at EU har en væsentlig rolle at spille med hensyn til at mindske den geografiske og sociale it-kløft ved hjælp af velfungerende interne politikker og udvikling af et partnerskab, der omfatter offentlige myndigheder, virksomheder og civilsamfundet,

K. der henviser til, at EU råder over instrumenter til at bekæmpe it-kløften: politikken for udviklingsstøtte, det internationale økonomiske og videnskabelige samarbejde og finansielle institutioner (som f.eks. Den Europæiske Investeringsbank, (EIB)),

L. der henviser til, at EU ved at vedtage en fælles lovramme for elektronisk kommunikation har bevist, at et åbent og konkurrencedygtigt marked er af afgørende betydning for at oparbejde investering i nye tjenester og levere højhastighedsforbindelser til rimelige priser;

M. der henviser til, at retten til almen uddannelse samt til adgang til erhvervsuddannelse og efter- og videreuddannelse indgår i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

1. glæder sig over Rådets fornyede tilsagn om at arbejde for, at WSIS' anden fase lykkes;

2. godkender som helhed de forslag, som Kommissionen har fremsat, særlig vedrørende den afgørende rolle, som en investeringsvenlig lovramme spiller, ikt-applikationer på prioriterede områder, herunder onlinestyring, betydningen af forskning og innovation og ikt's bidrag til udvikling, og forventer, at Kommissionen udvikler en strategi, der er i overensstemmelse med WSIS's globale handlingsplan, der skal vedtages på Tunis-topmødet i 2005;

3. konstaterer:

- at den gode koordination mellem medlemsstaterne har lettet Kommissionens deltagelse i WSIS-processen, bl.a. i arbejdsgruppen vedrørende styringen af internettet;

- at EU's erfaring sætter det i stand til at bidrage positivt til at sikre lovgivningsmæssige rammer, som fremmer gennemførelsen af WSIS-handlingsplanen;

4. understreger:

- at eftersom udviklingen af ikt kan gøre it-kløften større, hvis udviklingen tilgodeser dem, der har adgang til ikt og ved, hvordan de skal bruge den, bør der tages hensyn til denne risiko i alle de beskrevne foranstaltninger, idet de tilpasses de regionale, nationale og lokale forhold;

- at eftersom ikt øger konkurrenceevnen og højner viden- og kompetenceniveauet, bør ikt-udviklingens økonomiske og kulturelle virkninger tillægges lige stor betydning, så udviklingen kan gavne beskæftigelsen, virksomhederne og den sociale samhørighed;

- at man skal være særlig opmærksom på eventuelle problemer i forbindelse med koncentration af mobilog internettjenester og deres indhold; opfordrer Kommissionen til at overvåge virkningerne af en sådan koncentration;

- at den individuelle adgang derfor bør udvikles i lige så høj grad som den kollektive adgang;

- at e-integration bør omfatte tilgængelighed, e-tjenester (e-forvaltning, e-læring, e-sundhed og e-forretning) og undervisning og oplæring i anvendelsen heraf, idet de mest uundværlige grundydelser kan være gratis efter aftale mellem alle parterne, samt gratis og åben kildesoftware (FLOSS), som kan være en måde at få adgang til disse tjenester på;

5. fremhæver:

- den strategiske rolle, som forskning og udvikling spiller på alle trin og alle niveauer i processen: udvikling og udbredelse af nye teknologier, procedurer til sammenligning og evaluering af handlingsplanen ved hjælp af nyoprettede observatorier;

- nødvendigheden af at integrere socioøkonomiske undersøgelser i den prioriterede forskning, så det bliver muligt at måle de menneskelige og sociale konsekvenser af adgangen til ikt;

- den fordel, der består i, at det syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling er under udarbejdelse, og at forskningsbudgettet er forhøjet;

- betydningen af at udvikle lokale kvalifikationer og kompetencer ved at støtte uddannelse og forskning i computervidenskab;

- nødvendigheden af at udvikle kvalifikationer i forbindelse med iværksættelse og innovation for at gøre det muligt for de forskellige lande at anvende ikt til at udvikle tjenester og systemer, som direkte tager fat på deres samfundsmæssige behov;

6. glæder sig over:

- at Kommissionen understreger nødvendigheden af, at alle lande etablerer uafhængige lovgivningsmæssige organer, og behovet for en klar ramme for konkurrencelovgivning, inden for hvilken investorer kan deltage sikkert;

- at der lægges vægt på udviklingen af internationale kommunikationsmuligheder, lovgivningsmæssigt samarbejde og udveksling af bedste praksis;

7. anbefaler:

- at EU og dets medlemmer fremskynder oprettelsen af ikt-forskningsnet ved hjælp af infrastrukturer såsom GEANT, ekspertgrupper eller teknologiske platforme og netværk af eksperter og undervisere;

- en aktiv støttepolitik til brug for fælles informationsbaserede systemer til udbredelse af forskningsresultater på de områder, hvor de viser sig at være nyttige, og som er statsstøttede;

- at de ansvarlige myndigheder og repræsentanter for civilsamfundet og den private sektor inddrages i denne indsats efter behov;

8. opfordrer EU og dets medlemsstater til

- at betragte WSIS som en drivkraft for samarbejde inden for de traditionelle geografisk eller historisk betingede rammer (Middelhavsområdet, AVS etc.) såvel som for nye former for samarbejde med udviklingslande;

- først og fremmest at tage hensyn til mindre udviklede landes infrastruktur- og uddannelsesbehov;

- at respektere lokal og regional viden og knowhow i forbindelse med samarbejdet om praksis og indhold;

- at foranledige, at EU's bestræbelser medvirker til at sikre ligevægten mellem økonomisk vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse på den ene side samt social og økonomisk bæredygtighed på den anden side;

- at anvende fleksible former for åbne offentlig-private partnerskaber (regioner, stater, lokale myndigheder, virksomheder, foreninger, ngo'er) med inddragelse af institutionelle finansieringsorganer såsom EIB eller private finansieringsorganer;

- at nedsætte en arbejdsgruppe med medlemsstaternes lovgivningsmæssige myndigheder for at fremme effektive, integrerede og uafhængige lovgivningsmodeller og dele erfaring med vellykkede foranstaltninger til åbning af markeder, som har medvirket til at tilskynde til investering og betydet lavere forbrugerpriser;

- at tage højde for nødvendigheden af at værne om den kulturelle mangfoldighed ved udarbejdelsen af forvaltningsstrukturer;

9. bemærker med interesse oprettelsen af en frivillig finansieringsfond, men konstaterer, at den ikke erstatter den nødvendige mobilisering af de finansieringsmetoder, der allerede findes eller bør skabes;

10. foreslår, at det overvejes at indføre nye bestemmelser for at optimere de ressourcer, der tilføres via samarbejdsprogrammerne og Den Europæiske Udviklingsfond, f.eks. om genanvendelse af uudnyttede bevillinger med henblik på at styrke gennemførelsen af handlingsplanen;

11. mener, at udviklingen af internetforvaltningen er en nøgle til WSIS' succes, og at den bør indgå i en tidsplan, som er forenelig med principerklæringen og handlingsplanen;

12. understreger imidlertid, at et internationalt og uafhængigt system til internetstyring bør bibeholdes;

13. understreger, at adgangen til og investering i ikt afhænger af internettets stabilitet og pålidelighed;

14. minder om, at den udfordring, der ligger i at udvikle informationssamfundet, består i at bruge informations-og kommunikationsteknologien til at styrke den effektive gennemførelse af menneskerettighedsstandarderne på internationalt, regionalt og nationalt plan;

15. understreger, at programmer til udvikling af digitale færdigheder er væsentlige for opbyggelsen af et globalt område med frihed og sikkerhed, hvor borgerne — de potentielle forbrugere af oplysninger — vil være sikret fulde borgerskabsrettigheder; bemærker, at uddannelse, herunder uddannelse i menneskerettigheder, er afgørende for skabelsen af et inklusivt informationssamfund;

16. venter, at Tunis-topmødet:

- muliggør fremskridt med hensyn til at fastlægge en fælles tilgang til styringen af internettet og udforme en metode til internetstyring, som er mere repræsentativ for partnerlandene;

- omfatter en samlet behandling af generelle emner vedrørende internetdrift (navngivelse, adressering), og at udvide det internationale samarbejde med hensyn til internetsikkerhed og -misbrug (herunder spam) og bekæmpelse af cyberkriminalitet (herunder børnepornografi) samt forsøg på at begrænse pluralisme, ytringsfriheden og respekten for menneskerettighederne;

- klarlægger de offentlige myndigheders ansvar, herunder bl.a.:

- tager hensyn til den intellektuelle ejendomsret og den kulturelle mangfoldighed ved udformningen af den nye forvaltning;

- sikrer, at de digitale teknologier og platforme er neutrale og interoperable;

- fremmer teknologisk, økonomisk og kulturel udveksling inden for rammerne af en retfærdigt reguleret konkurrence;

17. opfordrer Rådet og Kommissionen til at tage hensyn til sine anbefalinger og fortsat inddrage det i opfølgningen på WSIS med henblik på at sikre overensstemmelse mellem EU's ambitioner og gennemførelsen af dem, især budgetmæssigt, i EU's politikker;

18. glæder sig over initiativet til W2i Digitale Byer mødet, der afholdes i Bilbao i november 2005, og fremmes af Digitale Byer, men påpeger, at der ligeledes bør tages initiativ til at skabe digitale regioner;

19. ønsker at øge inddragelsen af det europæiske civilsamfund med henblik på Tunis-topmødet;

20. understreger betydningen af, at den private sektor inddrages i WSIS-processen;

21. understreger, at innovation inden for uddannelsessystemer, programmer for livslang læring og elæring-initiativer (for både lærere og elever) bør fremmes, og anbefaler, at der især fokuseres på uddannelse, erhvervsuddannelse og værktøjer til skabelse af indhold, som afspejler kulturel mangfoldighed;

22. opfordrer medlemsstaterne til at handle i overensstemmelse med UNESCO's målsætning om uddannelse for alle inden 2015 og til at reagere positivt på UNICEF's appeller om øgede budgetmidler til uddannelse som led i en pagt med fremtidige generationer;

23. påpeger, at globalisering indebærer risici for respekten for kulturel mangfoldighed i henseende til sprog og identitet, og at informationssamfundet også kan repræsentere en mulighed for at fremme den interkulturelle dialog via globale netværk;

24. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

--------------------------------------------------