Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2022/C 374/10)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE AF EN STANDARDÆNDRING TIL ÆNDRING AF ENHEDSDOKUMENTET

»Bandol«

PDO-FR-A0485-AM01

Meddelelsesdato: 7.7.2022

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1. Geografisk område

I kapitel I i produktspecifikationen for betegnelsen »Bandol« foretages en ændring af punkt 1 »Det geografiske område« i afsnit IV om de områder, hvori de forskellige etaper udføres, idet punktet er blevet suppleret med henvisningen til den officielle geografiske kodeks fra 2020, som anerkender og opregner kommunerne i de enkelte departementer på nationalt plan. Denne redaktionelle ændring gør det muligt at fastlægge det geografiske område med henvisning til den version af den officielle geografiske kodeks, der var gældende i 2020, og som er offentliggjort af INSEE, og at skabe retssikkerhed for afgrænsningen af det geografiske område.

»1° - Det geografiske område Alle etaper af produktionen (druehøsten, vinfremstillingen og forarbejdningen og lagringen af vinene) finder sted i det geografiske område i følgende kommuner i departementet Var i henhold til den officielle geografiske kodeks fra 2020: Bandol, Le Beausset, La Cadière-d’Azur, Le Castellet, Evenos, Ollioules, Sanary-sur-Mer og Saint-Cyr-sur-Mer.«

Denne ændring foretages i punktet »Afgrænset geografisk område« i enhedsdokumentet".

2. Afgrænset parcelområde

I kapitel I i produktspecifikationen for betegnelsen »Bandol« foretages en ændring af punkt 2 »Det afgrænsede parcelområde« i afsnit IV om de områder, hvori de forskellige etaper udføres, idet punktet er blevet suppleret med datoerne for den nationale myndigheds godkendelse af de parceller, der er egnede til dyrkning af druerne til betegnelsen.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

3. Dyrkningsmetode — Kunstvanding

I kapitel I i produktspecifikationen for betegnelsen »Bandol« foretages en ændring i afsnit VI om dyrkningen af vinmarkerne, idet der tilføjes et punkt 3 om tilladelse til kunstvanding.

Anvendelse af kunstvanding tilføjes i punktet »Vinfremstillingsmetoder« i enhedsdokumentet.

4. Dato for cirkulation af vin mellem godkendte oplagshavere

I kapitel I i produktspecifikationen for betegnelsen »Bandol« foretages en ændring i afsnit IX om fremstilling, forarbejdning, lagring, emballering og opbevaring. Ændringen består i, at litra b) i punkt 5 udgår, idet datoerne for den periode, hvor vinene ikke må cirkulere mellem forhandlere, inden de bringes i omsætning, dermed slettes for at gøre det muligt at lade vinene cirkulere mellem alle erhvervsdrivende og således fjerne enhver risiko for illoyal konkurrence.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

5. Overgangsbestemmelser

I kapitel I i produktspecifikationen for betegnelsen »Bandol« foretages en ændring i afsnit XI om overgangsbestemmelser, idet punkt 1 og 3 udgår, da de indeholdt forældede overgangsbestemmelser.

Punkt 1 fastsatte den andel af vinstokbestanden, som druesorten mourvèdre udgjorde indtil høståret 2014 og sorterne clairette og sauvignon indtil høståret 2011. Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

Punkt 3 fastsatte ikrafttrædelsesdatoen for forbuddet mod drueperser med pumpe til den 1. januar 2013. Sletningen af denne dato berører ikke enhedsdokumentet, idet forbuddet fremgår af produktspecifikationens afsnit IX og af enhedsdokumentets punkt »Særlige ønologiske fremgangsmåder«.

6. Vigtigste kontrolpunkter

Tabellen i produktspecifikationens kapitel III ajourføres med de punkter i produktspecifikationen, der skal kontrolleres.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

ENHEDSDOKUMENT

1. Produktets betegnelse

Bandol

2. Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3. Kategorier af vinavlsprodukter

1. Vin

4. Beskrivelse af vinen/vinene

1. Analytisk beskrivelse af produktet

KORT TEKSTBESKRIVELSE

Vinene med betegnelsen »Bandol« er stille rød-, rosé- og hvidvine.

Hvidvinene og rosévinene har et naturligt alkoholindhold på mindst 11,5 % vol.

Rødvinene har et naturligt alkoholindhold på mindst 12 % vol.

Rødvinene har på aftapningstidspunktet et æblesyreindhold på højst 0,4 g/l.

Efter gæringen har vinen følgende maksimale indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose):

— hvid- og rosévine – 3 g/l

— rødvine med et naturligt alkoholindhold på ikke over 14 % vol – 3 g/l

— rødvine med et naturligt alkoholindhold på over 14 % vol – 4 g/l.

Vinene opfylder de analysekriterier, der er fastlagt i EU-lovgivningen.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt totalt syreindhold Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

2. Organoleptisk beskrivelse af produktet

KORT TEKSTBESKRIVELSE

Rødvinene er gemmevine, der fremstilles af det begrænsede udbytte af druer fra mindst 7 år gamle vinstokke, og som begynder at udvikle sig, mens de ligger 18 måneder på store træfade. Druesorten mourvèdre N, som skal udgøre mindst 50 % af sammenstikningen, giver rødvinene deres egenskaber. Det er kraftige, velstrukturerede tanninvine, der kan lagres længe.

Rosévinene udgør en stadigt stigende andel. De fremstilles ved direkte presning, let udblødning eller afblødning og har en hybenrosa farve. Druesorten mourvèdre N, som skal udgøre mindst 20 % (og ofte udgør 30-40 %), giver disse vine en specifik tanninstruktur, der er mere fremtrædende end i de øvrige provencalske rosévine og forhaler vinenes udvikling, men gør dem til gengæld egnede til længere lagring.

Hvidvinene fremstilles primært af druesorten clairette B (mindst 50 %) og har en lys strågul farve og blomsteraromaer. Denne produktion er mindre udbredt end produktionen af rød- og rosévinene, men hvidvinene bidrager alligevel til den kontrollerede oprindelsesbetegnelses image og balance.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt totalt syreindhold Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5. Vinfremstillingsmetoder

5.1. Særlige ønologiske fremgangsmåder

1.

Dyrkningspraksis

— Beplantningstætheden er mindst 5 000 vinstokke pr. ha. Afstanden mellem rækkerne må ikke overstige 2,50 m.

— Arealet for hver enkelt vinstok må ikke overstige 2 kvm. Dette areal beregnes ved at gange afstanden mellem rækkerne med afstanden mellem stokkene.

— Afstanden mellem vinstokke, der står på terrasser, må dog være op til 2,50 m fra toppen af skråningen til den forreste række på terrassen ovenover og fra foden af skråningen eller muren til den forreste række på terrassen nedenunder.

— Vinstokkene beskæres ved kort sporebeskæring (bægerform eller efter Royat-metoden) med højst 8 skud pr. vinstok. Hver gren har højst 2 skud.

— Vinplanter, der er over 30 år gamle, må beskæres med højst 12 skud pr. vinstok.

— Beskæringen skal ske inden den 1. maj.

— Vinene fremstilles af druer, der høstes ved håndkraft. Drueklaserne transporteres i hel tilstand til fremstillingsstedet.

— Kunstvanding: Kunstvanding i vinstokkenes vækstperiode kan kun tillades undtagelsesvis, jf. bestemmelserne i artikel D. 645-5 i den franske lov om landbrug og havfiskeri (Code rural et de la pêche maritime), i tilfælde af vedvarende tørke, når denne forhindrer en god fysiologisk udvikling af vinstokkene og en god modning af druen.

2.

Særlig ønologisk fremgangsmåde

— Enhver varmebehandling af vinhøsten på over 40 °C er forbudt.

— Anvendelse af træflis er forbudt.

— Til fremstilling af rosévin er det tilladt at anvende kul til ønologisk brug i most og ung vin, der efter presning stadig er i gæringsfasen, dog i højst 10 % af den mængde rosévin, der fremstilles af den pågældende vinproducent for den pågældende høst, og med en maksimal dosis på 60 g pr. hektoliter.

— Enhver berigelse er forbudt.

— Anvendelse af kontinuerlige gæringstanke, kontinuerlige vinpresser, centrifugalskrabere, afdrypningstanke med snegl på under 750 mm i diameter og drueperser med stempelpumpe er forbudt. Ud over ovennævnte bestemmelser skal de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes ved fremstillingen af disse vine, opfylde bestemmelserne i EU-lovgivningen og den franske landbrugs- og fiskerilov.

5.2. Maksimale udbytter

1. 40 hektoliter pr. hektar.

6. Afgrænset geografisk område

Alle etaper af produktionen (druehøsten, vinfremstillingen og forarbejdningen og lagringen af vinene) finder sted i det geografiske område i følgende kommuner i departementet Var i henhold til den officielle geografiske kodeks fra 2020: Bandol, Le Beausset, La Cadière-d’Azur, Le Castellet, Evenos, Ollioules, Sanary-sur-Mer og Saint-Cyr-sur-Mer.

7. Druesorter

Bourboulenc B — Doucillon blanc

Carignan N

Cinsaut N — Cinsault

Clairette B

Grenache N

Marsanne B

Mourvèdre N — Monastrell

Sauvignon B — Sauvignon blanc

Sémillon B

Syrah N — Shiraz

Ugni blanc B

Vermentino B — Rolle

8. Tilknytning til det geografiske område

8.1. Beskrivelse af de naturgivne faktorer, der bidrager til tilknytningen

Det afgrænsede geografiske område omfatter otte kommuner i departementet Var. Det ligger midt i et vidtstrakt amfiteater, der er lukket mod nord og åbent mod Middelhavet via Bandolbugten og består af en række relieffer, som er dannet ved erosion og tektoniske bevægelser, der har skubbet karbonatholdige klippeaflejringer op til overfladen, hvor de har skabt et landskab af skråninger.

Denne topografi giver et særligt middelhavsklima, der er beskyttet mod Mistralen, den kolde nordenvind, der er fremherskende i Provence, og skaber skråninger og bjergfødder, der nyder godt af et gennemsnitligt antal solskinstimer på 3 000 t og en årlig nedbørsmængde på 650 mm. Til disse allerede gunstige klimaforhold føjer sig den modererende virkning af åbningen mod Middelhavet, som tempererer den barske sommerhede og opretholder en let fugtighed om natten, hvilket således skaber optimale betingelser for druernes modning, navnlig for sorten mourvèdre N, hvilket muliggør fremstilling af både røde gemmevine, der kan lagres på træfade, og de karakteristiske rosévine, men også for sorten clairette B, hvilket muliggør fremstilling af fine og velstrukturerede hvidvine.

De mest karakteristiske jorde har et tyndt, hvidligt jordlag, er fattige på organisk materiale, til tider rige på kiselpartikler, altid meget stenede og veldrænede og yder således en optimal vandcirkulation.

Landskabet, der især er formet af dyrkningen af vin og oliven, er resultatet af den vedholdenhed, som generationer af landmænd har udfoldet gennem århundrederne i deres arbejde med at optimere udnyttelsen af skråningerne og bjergfødderne, samtidig med at de har bevaret et beskyttende plantedække i terrænet. For at holde på jorden og rense markerne for sten har de bygget utallige tørstensmure og således skabt dette karakteristiske landskab af håndbyggede trappelignende terrassemure (restanques).

8.2. Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen

I det 4. århundrede før vor tid gik fokæerne i land på de beskyttede bredder af det, der skulle blive deres koloni ved navn »Terroeis«, og medbragte amforaer med vin og dermed deres vinavlscivilisation. Under romerne blev »Terroeis« til »Torrentum« (mellem kommunerne Saint-Cyr og Bandol). Mange af nutidens vingårde bærer stadig præg af de ældgamle romerske villaer med masser af arkæologiske rester (ovne til at brænde amforaer i, vinpresser osv.), der vidner om organiseret vinavl.

Siden dengang er det i kraft af mange vidneudsagn og skriftlige kilder lige fra anordninger om cirkulation af druer og vin (1363) til undtagelser fra beplantningsrestriktioner, der blev indrømmet på grund af terrænet og de fremstillede vines kvalitet (1731), over arkitektur og betegnelser på lokaliteter (Le Vigneret, la Mourvèdriére osv.) blevet godtgjort, at vindyrkningen var kommet for at blive, og at vinene havde et godt omdømme.

Navnlig kan der citeres fra Tolozans værk fra 1827, »Œnologie de la Basse Provence«, der forbinder landskab og vindyrkning: »Bandolvinenes område rækker fra foden af Cugesbjergene og omtrent 12 km ret mod syd, indtil det standses af Bandolbugten. Denne dal er dannet af to rækker bakker, der forgrener sig mod vest og omkranser den vidtstrakte Saint Cyr-slette, som skråner svagt ned til Lecquesbugtens strand. Skråningerne og endda bakkerne er tilplantet med vinstokke.« Forfatteren tilføjer om den ensartede sektor: »Den druesort, der er fremherskende overalt, og som er essensen af Bandolvinene, er mourvèdre, en meget mørk blå drue.«

Disse vine anses historisk for gemmevine, der bliver bedre med alderen, navnlig på lange sørejser. Cirkulationen af vinene foregik nemlig ad søvejen via den beskyttede Bandolbugt midt i det geografiske område om bord på både, der ankrede op ud for kysten og lå på reden, mens de lastede vintønder, der var brændemærkede med bogstavet »B«.

I geografiværket om Provence og Comté Venaissin i fyrstendømmet Orange under grevskabet Nice, der udkom i 1787 (bind I, side 280), hedder det:

»Bandols jordbund er meget tør og stenet. Den primære afgrøde er rødvin af bedste kvalitet og meget efterspurgt til de oversøiske kunder. Bandol havn er den sikreste og bekvemmeligste i provinsen.«

Som udskibningshavn og afsætningskanal for Bandolvinene var byen Bandol bødkernes by. Et byrådsreferat fra 1818 viser, at over 6 000 hektoliter vin blev udskibet fra Bandol havn med kurs mod Italien, Nordeuropa og Amerika. Mod slutningen af det andet kejserdømme blev der fremstillet intet mindre end 80 000 tønder årligt i Bandol til opbevaring og transport af omkring 160 000 hektoliter vin!

Ud over vinproducenterne selv var der således beviseligt et helt samfund, der levede af og med vinproduktionen.

Dette vindistrikt undgik ikke vinbladluskrisen, men dets historie, omdømme og ferme befolkning sikrede en hurtig genopretning og opretholdelsen af de gamle skikke med tilplantning af terrasser, en tilpasset dyrkningsmetode og beplantningstæthed samt videreførelsen af de sædvanlige druesorter med den fremherskende mourvèdre N, der navnlig suppleres af sorterne grenache N og cinsaut N til fremstillingen af rød- og rosévine og sorterne clairette B, bourboulenc B og ugni blanc B til fremstillingen af hvidvine.

Dette samfund formåede således at bevare historien, bekræfte sin viden og forstærke Bandolvinenes omdømme og kvalitet, hvorved de opnåede den kontrollerede oprindelsesbetegnelse allerede den 11. november 1941.

Bandoldistriktet omfattede i 2009 i alt 1 580 hektar med en årlig gennemsnitlig produktion på 50 000 hektoliter fordelt på tre kooperativer og 54 ejendomme. Rødvinene er gemmevine, der fremstilles af det begrænsede udbytte (højst 40 hektoliter pr. hektar) af druer fra mindst 7 år gamle vinstokke, og som begynder at udvikle sig, mens de ligger 18 måneder på store træfade. Druesorten mourvèdre N, som skal udgøre mindst 50 % af sammenstikningen, giver rødvinene deres egenskaber. Det er kraftige, velstrukturerede tanninvine, der kan lagres længe.

8.3. Årsagssammenhæng

Kombinationen af middelhavsklima med påvirkning fra havet, en topografi i cirkelform med åbning mod havet og beskyttelse mod påvirkning fra nord (vind og temperatur) og en meget stenet ler- og kalkholdig jordbund giver dette geografiske område et jordbunds- og klimakompleks, der sikrer hele vindistriktet »Bandol« optimale betingelser og druesorten mourvèdre N, der er en sent moden blå drue, en velegnet økologisk niche, der gør det muligt for den at opnå ideel modenhed og dermed blive garant for originale og velafbalancerede vine.

Allerede i 1787 blev dette særlige bånd mellem det naturlige miljø og de fremstillede vines egenskaber og kvalitet fremhævet.

»Det særligt milde og beskyttede klima i Bandol og nærmeste omegn, en ler- og kalkholdig jordbund med et højt indhold af kalciumkarbonat, den intense solbestråling af skråningerne, som nærheden til havet beskytter mod streng frost om vinteren takket være den fugtige lufts indhold af salt og jod under disse særligt privilegerede himmelstrøg, er de faktorer, der bidrager til at gøre vinene fra dette terroir til de berømte produkter, som de nyprovencalske digtere beskrev som sol på flaske.«

(La Géographie de la Provence et du Comtat Venaissin, M. Achard, 1787, citeret af J.M. Marchandiau i »Gens et Vins du Bandol«, 1991.)

Det afgrænsede parcelområde omfatter ifølge skik og brug »de typiske magre jorde, der for længst har givet Bandolvinene deres omdømme« og udelukker »de frugtbare, sedimentrige jorde i dalene og de alt for frugtbare aflejringer ved foden af skråningerne samt pinjelunde og skovbevoksede områder«.

Denne afgrænsning muliggør en optimal forvaltning af planten og kontrol med dens vækstkraft og produktionspotentiale, som afspejles i begrænsede udbytter som følge af kort beskæring og en beplantningstæthed, der er tilpasset til dyrkningen på terrasserne mellem de håndbyggede trappelignende terrassemure (restanques).

Ved at fastholde traditionen med at høste druerne ved håndkraft er producenterne af »Bandol«-vinene med til at bevare særpræget og kendetegnene ved disse vindyrkningsterrasser.

Takket være den velforvaltede produktion, de optimale modningsbetingelser og de historiske krav til vinens evne til at tåle transport har »Bandol«-rødvinene en struktur, der gør, at de kan lagres længe på træfade og således er velegnede som gemmevine.

De optimale betingelser i dette vindyrkningens vidtstrakte amfiteater har muliggjort udviklingen af en knowhow i et samfund af producenter og forbrugere, som det har været naturligt at anvende til produktion og indtagelse også af rosé- og hvidvine, der er mindre præget af historien end rødvinene, men alligevel er ved at opnå et flot omdømme.

Metoden til produktion af rødvine på druesorten mourvèdre N fra mindst 8 år gamle vinstokke gør det nemlig muligt at benytte denne sort til rosévinene, som derved får en god del af deres identitet.

Denne nøje tilrettelagte tekniske vej til fremstillingen af rødvine følges naturligvis også til de hvide druesorter, hvilket giver de hvide »Bandol«-vine en struktur og en balance, som også giver dem den evne til at ældes, der er karakteristisk i Provence.

I 2010 var Bandols omdømme ubestrideligt gældende for hele produktionen, idet rosé- og hvidvinene var kommet på niveau med rødvinene. Da denne kontrollerede oprindelsesbetegnelse for en stor dels vedkommende sælges uden for de nationale grænser til eksport, udnyttes produktionen godt.

9. Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Retlig ramme

National lovgivning

Type supplerende betingelse

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen

På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive navnet på en mindre geografisk enhed, under forudsætning af at det drejer sig om en matrikelregistreret lokalitet, og at navnet fremgår af høstanmeldelsen.

Navnet på den matrikelregistrerede lokalitet skal være angivet umiddelbart efter navnet på bedriften eller varemærket.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-b6ff2938-f986-4dc0-bc3f-de1aefad4c1a.

(1) EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.