[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 21.2.2006

KOM(2006) 69 endelig

2006/0018 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV

om ændring af Rådets direktiv 76/769/EØF for så vidt angår restriktioner for markedsføringen af visse måleinstrumenter med indhold af kviksølv

(forelagt af Kommissionen) {SEK(2006) 194}

BEGRUNDELSE

BAGGRUNDEN FOR FORSLAGET

- Begrundelse og formål

Den 28. januar 2005 vedtog Kommissionen en meddelelse om en fællesskabsstrategi for kviksølv[1], der var ledsaget af en udvidet konsekvensanalyse (UdKA)[2]. Strategien omhandler bl.a. virkningerne af kviksølv på globalt plan, og der fremsættes forslag om foranstaltninger til at beskytte folkesundheden og miljøet mod udledning af kviksølv på grundlag af en livscyklusanalyse, hvor der tages hensyn til fremstilling, anvendelse, affaldsbehandling og emissioner.

Med det formål at mindske efterspørgslen efter kviksølv til brug i produkter og fremme alternativer til kviksølv blev det i UdKA anført, at det ville være hensigtsmæssigt at indføre markedsføringsrestriktioner på EU-plan for kviksølvholdigt måle- og kontrolapparatur til forbrugerbehov og med visse undtagelser til sundhedspleje. Mens de fleste kontrolapparater til husholdningsbrug, f.eks. termostater, falder ind under anvendelsesområdet for direktiv 2002/95/EF[3] (direktivet om farlige stoffer), er måleinstrumenter som f.eks. lægetermometre og rumtermometre, barometre, blodtryksmålere og manometre ikke afhængige af elektrisk strøm for at fungere korrekt og falder derfor uden for anvendelsesområdet for direktivet om farlige stoffer. Disse ikke-elektriske måleinstrumenter er genstand for nærværende forslag (jf. foranstaltning 7 i strategien).

Formålet med direktivet er at indføre harmoniserede bestemmelser om kviksølv ved at pålægge restriktioner for måleinstrumenter og således, ved at forhindre udledning af betydelige mængder kviksølv i affaldsstrømmen, bidrage til et højt niveau for beskyttelse af miljøet og menneskers sundhed, samtidig med at også det indre marked beskyttes, jf. traktatens artikel 95.

- Generel baggrund

Kviksølv og kviksølvforbindelser er stærkt giftige for mennesker, økosystemer og dyreliv. Kviksølvforurening blev oprindelig opfattet som et akut lokalt problem, men betragtes i dag som global, uafgrænset og kronisk. Kviksølv er persistent og kan i miljøet omdannes til methylkviksølv, som er dets giftigste form. Eksponering for methylkviksølv sker især gennem kosten. Methylkviksølv samler sig og koncentreres især i den akvatiske fødekæde og gør befolkninger, hvis kost fortrinsvis består af fisk og skaldyr, særlig sårbare (navnlig i Middelhavslandenes kystområder). Direkte eksponering for kviksølv gennem indånding af dampe og absorption gennem huden er ligeledes en sundhedsrisiko.

Selv om en vis mængde kviksølv frigives fra naturlige kilder, har frigivelse fra menneskeskabte kilder som afbrænding af kul og anvendelse i forskellige produkter have ført til en betydelig forøgelse af koncentrationerne i miljøet. Det er derfor vigtigt at formindske frigivelsen af kviksølv fra menneskeskabte kilder i miljøet, enten gennem foranstaltninger til at holde emissionerne nede eller gennem foranstaltninger på tidligere stadier i kviksølvcyklen såsom udbud og anvendelse.

Efterspørgslen efter kviksølv ligger på verdensplan på omkring 3 600 tons om året, heraf ca. 300 tons i EU. De vigtigste almindelige formål tegner sig for over 75 % af forbruget og omfatter håndværksmæssig guldminedrift, batterier og kloralkaliindustrien. Blandt disse er det kun kloralkaliindustrien, som stadig anvender store mængder kviksølv i EU, skønt kviksølvcelleprocessen nu er under afvikling. Det næststørste anvendelsesformål i EU er tandfyldningsamalgam, som er taget op til behandling i fællesskabslovgivningen om medicinsk udstyr og affaldsforvaltning. Hvad andre større produktgrupper angår, dækker fællesskabslovgivningen elektrisk og elektronisk materiel (direktivet om farlige stoffer). Den vigtigste gruppe af kviksølvprodukter, som endnu ikke er omfattet af Fællesskabets lovgivning, er måle- og kontrolapparatur, der hverken er elektrisk eller elektronisk.

De foreliggende oplysninger viser, at 80-90 % af al den kviksølv, der anvendes i måle- og kontrolinstrumenter, bruges i lægetermometre og andre termometre til husholdningsbrug. Skønt kviksølvanvendelsen er for nedadgående, er der stadig tale om betydelige mængder. Det skønnes, at der årligt bruges 33 tons kviksølv i EU til måle- og kontrolinstrumenter, og at ca. 25-30 tons kviksølv årligt kommer ind i cyklen fra termometre alene.

Mængden af kviksølvemissioner i miljøet er faldet, efterhånden som en stadig større del af apparaterne indsamles og kviksølvet genvindes, men emissionerne er ikke desto mindre stadig betydelige. RPA 2002[4] antyder, at emissionerne i luften vil være på ca. 8 tons om året baseret på et årligt forbrug på 33 tons kviksølv til nye måle- og kontrolapparater plus 27 tons, som kommer ind i affaldsstrømmen via gamle apparater. Det er dog vanskeligt at kvantificere denne bortskaffelse over tid, da størstedelen af apparaterne har en meget lang brugslevetid. Mange forbrugsgoder, der indeholder kviksølv, vil ende på deponeringsanlæg med risiko for langsom og langvarig udvaskning. Nogle kviksølvholdige instrumenter giver anledning til udslip i boliger, hvis de går i stykker.

Fra et risikostyringssynspunkt vil det være hensigtsmæssigt at sondre mellem måleinstrumenter til forbrugerbehov og måleinstrumenter til fagligt brug for videnskaben og industrien. De faglige anvendelser er stærkt specialiserede. Selv om kviksølvindholdet i hvert enkelt apparat kan være ret højt, er antallet ret begrænset, og disse apparater anvendes typisk i systemer, hvor kontrolprocedurerne vedrørende arbejdsmiljø og forvaltning af farligt affald er gennemprøvede. Derimod har det vist sig at være yderst vanskeligt at holde brugte måleinstrumenter til forbrugerbehov ude af affaldsstrømmen. Nogle medlemsstater (f.eks. NL, FR) oplyser, at kviksølvet fra sådanne produkter er hovedkilden til kviksølv i overfladevand.

Resultaterne af en undersøgelse udført af RPA i 2002 viser, at de fleste måleapparater til forbrugerbehov (omkring to tredjedele) nu importeres til EU. Mange termometre og andre måleapparater importeres fra Kina, Indien og Japan. I EU er der en stor fabrikation i Det Forenede Kongerige og Tyskland (RPA 2002). Langt de fleste instrumenter til tekniske eller videnskabelige anvendelsesformål fremstilles i Europa, mens den anden store kilde er Fjernøsten.

Der kan til tilsvarende priser fås alternativer til måleinstrumenter, som bruges i private husholdninger, og faktisk er man allerede nået ret langt i udskiftningen med alternativer. De tilgængelige undersøgelser og oplysninger fra industrien viser, at situationen vedrørende måleinstrumenter til specielle industrielle og videnskabelige anvendelsesformål er noget mere uklar. I temmelig mange tilfælde findes der ingen alternativer, eller de er betydeligt dyrere.

- Gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører

Der er allerede indført et forbud mod eller begrænsninger af forskellige kviksølvholdige produkter i en række lande, deriblandt Danmark, Frankrig, Nederlandene og Sverige. Skønt omfanget af begrænsningerne varierer, er de fleste specielle faglige anvendelsesområder i næsten alle tilfælde undtaget fra bestemmelserne i den nationale lovgivning.

- Overensstemmelse med andre EU-politikker og -mål

Denne foranstaltning er i overensstemmelse med lovgivningen om dette stof, som bruges til andre anvendelsesformål såsom elektrisk og elektronisk apparatur. Foranstaltningen vil også bidrage til at gennemføre vandrammedirektivet, hvori kviksølv er opført som et af de prioriterede farlige stoffer.

HØRING AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSE

- Høring af interesserede parter

Alle interesserede parter er blevet hørt under en meget bred høringsproces, mens kviksølvstrategien blev udarbejdet. Under høringen holdt Kommissionen møder med medlemsstaterne og de berørte parter og startede en åben offentlig høring på internettet, hvor spørgsmålet om, hvorvidt EU skulle træffe yderligere foranstaltninger til at begrænse markedsføringen af måle- og kontroludstyr, blev taget op. Der var generelt stor opbakning til, at EU træffer foranstaltninger; nærmere oplysninger herom kan findes i UdKA.

Derudover rundsendte Generaldirektoratet for Erhvervspolitik den 2. maj 2005 som led i høringen et foreløbigt udkast til forslaget til alle interesserede (medlemsstaterne, repræsentanter for erhvervslivet, ngo'er). Udkastet blev forelagt på mødet den 20. maj 2005 i den arbejdsgruppe, der er nedsat i henhold til direktiv 76/769/EØF (begrænsningsdirektivet)[5]. Mødet gav de berørte parter lejlighed til at fremkomme med deres første reaktioner på høringsdokumentet, og de fleste støttede stærkt op om forslaget. Alle medlemsstater, som tog ordet, gik ind for forslaget. Nogle af dem bad Kommissionen om at udvide restriktionerne til også at omfatte i det mindste blodtryksinstrumenter, der anvendes i sundhedssektoren (dog undtaget strain gauges). De opfordrede også indtrængende Kommissionen til på kort sigt at fortsætte arbejdet med at udfase kviksølvholdige produkter i overensstemmelse med begrænsningsdirektivet og ikke blot sætte deres lid til godkendelsesproceduren i Reach[6].

Medlemsstaterne blev bedt om at give feedback om den forelagte analyse. Hvis de ville anmode om en udvidelse af anvendelsesområdet for restriktionerne, blev de bedt om især at tilvejebringe de nødvendige tekniske, videnskabelige og økonomiske oplysninger for at begrunde restriktionen og påvise proportionaliteten. Der indkom derefter fem svar. Fire medlemsstater anmodede om at få anvendelsesområdet udvidet til at omfatte blodtryksapparater, der anvendes i sundhedssektoren, mens én medlemsstat var af den modsatte mening.

Kommissionen henviste spørgsmålet om eventuelle restriktioner for blodtryksmålere, der anvendes i sundhedssektoren, til medlemsstaternes eksperter i medicinsk udstyr. Det blev af høringen konkluderet, at hospitaler har brug for en høj grad af nøjagtighed for at kunne behandle livstruende sygdomme som f.eks. hypertension, arytmi og præeklampsi. Blodtryksmålere med kviksølv giver den bedste nøjagtighed og pålidelighed under hensyntagen til patientsikkerheden. Samme pålidelighedsniveau er endnu ikke opnået med alternative blodtryksmonitorer.

Mens der i den nærmeste fremtid vil være brug for kviksølvholdige blodtryksmålere til testning og kalibrering af andre blodtryksmanometre, bør standpunktet tages op til revision, hvis og når det påvises, at blodtryksmålere, som ikke indeholder kviksølv, ikke blot er egnede til måling af blodtrykstendenser, men også til diagnosticering og behandling af hypertension og til kliniske forsøg.

En gruppe på fire ngo'er sagde, at forslaget burde udvides til at omfatte alle de områder, hvor forbrugere og fagfolk anvender apparaterne.

Den europæiske sammenslutning vedrørende medicinsk udstyr (European Medical Devices Association) og to barometerfabrikanter var imod forslaget.

Yderligere oplysninger om de indkomne bemærkninger findes i den vedlagte konsekvensanalyse [SEK(2006) 194 af 21.2.2006].

- Konsekvensanalyse

Måleudstyr er den største kviksølvholdige produktgruppe i EU, som ikke er omfattet af fællesskabslovgivningen om kviksølv. Der blev gennemgået to hovedmodeller for denne produktgruppe, nemlig muligheden for ikke at træffe yderligere foranstaltninger og muligheden for at indføre restriktioner for markedsføring og anvendelse. Med sidstnævnte model ville det ved en ændring af direktiv 76/769/EØF blive forbudt at markedsføre måle- og kontroludstyr. Ved fastsættelse af anvendelsesområdet for en begrænsning i henhold til nævnte direktiv skal der tages hensyn til gennemførligheden og proportionaliteten af den foreslåede risikostyringsforanstaltning. De oplysninger, som Kommissionen råder over, kan anses for at være tilstrækkelige til at begrunde et forbud mod alle lægetermometre og andre måleinstrumenter til forbrugerbehov. Specialanvendelser er undtaget fra dette forslags anvendelsesområde. Der findes ikke altid passende alternativer, og de fleste specialiserede faglige anvendelsesformål ligger uden for anvendelsesområdet for størstedelen af national lovgivning. Omkostningerne og fordelene ved denne model beskrives kort nedenfor.

- Omkostninger

De økonomiske virkninger af de foreslåede restriktioner forventes at blive små. Der findes nemlig alternativer til måleinstrumenter til privat husholdningsbrug til tilsvarende priser. Ifølge de foreliggende oplysninger er antallet af tilbageværende producenter i EU nu nede på nogle få virksomheder. Det illustreres også af, at der ikke findes en sektororganisation på EU- eller medlemsstatsplan. Den negative virkning heraf på producenterne skal vejes op mod, at man undgår udgifter til at fjerne kviksølv i affaldsforvaltningen og takle virkningerne af emissioner. Foranstaltningen kan derfor anses for at være omkostningseffektiv sammenlignet med andre foranstaltninger, der allerede er truffet (f.eks. restriktioner for kviksølv i batterier eller i belysning).

De forventede sociale virkninger af de foreslåede restriktioner er stort set begrænset til potentielle tab af arbejdspladser hos producenter, der ikke kan skifte til at producere alternativer. De bemærkninger, der indkom under høringen, viser, at de negative følger for beskæftigelsen ville være meget begrænsede.

Virkningerne vil være neutrale for så vidt angår handel. Visse eksterne leverandører ville miste et marked for deres produkter, mens eventuelle eksterne leverandører, der fremstiller kviksølvfrie alternativer, samtidig ville kunne konstatere, at deres marked bliver større.

- Fordele

De største fordele ved at indføre restriktioner for markedsføringen af visse måleinstrumenter ville være en reduktion af kviksølvet i den kommunale affaldsstrøm. Der ville også være fordele for affaldsstrømmen i sundhedssektoren. Det samlede resultat ville være en mere effektiv affaldsforvaltning og en reduktion af emissionerne fra deponerings- og forbrændingsanlæg.

Den vigtigste fordel på langt sigt ved at nedbringe kviksølvemissionerne ville være, at der frigives mindre mængder kviksølv i miljøet. Det vil derfor medføre, at mennesker ikke i så høj grad eksponeres for kviksølv, herunder methylkviksølv i fisk, hvilket ville have sundhedsmæssige fordele til følge. Denne foranstaltning ville også mindske virkningerne af kviksølv i jorden og på biodiversiteten.

Ved at reducere brugen af kviksølvholdige instrumenter i husholdningerne vil man desuden kunne undgå udslip af kviksølv i boliger. Selv om sådanne udslip kun sjældent påvirker menneskers sundhed direkte, er de en kilde til eksponering og emissioner, som bør mindskes mest muligt.

Da kviksølv har globale og grænseoverskridende miljømæssige og sundhedsmæssige virkninger, vil dette forslag også understøtte EU-initiativer på internationalt plan til at fremme en global reduktion af brugen af kviksølv.

Der findes yderligere oplysninger om de gennemgåede modeller og om forslagets økonomiske, sociale og miljømæssige virkninger i vedlagte konsekvensanalyse [SEK(2006) 194 af 21.2.2006].

FORSLAGETS RETLIGE ASPEKTER

- Resumé af forslaget

Formålet med dette forslag er at skabe et højt niveau for beskyttelse af miljøet og menneskers sundhed, samtidig med at også det indre marked beskyttes som fastsat i traktatens artikel 95. Det skal ske ved at indføre harmoniserede bestemmelser om kviksølv og restriktioner for brugen af kviksølv i måleinstrumenter og derved forebygge, at der udledes betydelige mængder kviksølv i affaldsstrømmen.

- Retsgrundlag

Forslaget vedrører en ændring af direktiv 76/769/EØF om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater, hvis retsgrundlag er traktatens artikel 95.

I overensstemmelse med traktatens artikel 95 forelægges forslaget for Europa-Parlamentet og Rådet i henhold til den fælles beslutningsprocedure. Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg høres ligeledes.

- Subsidiaritetsprincippet

Alle medlemsstater, der gav udtryk for en holdning, gik ind for fællesskabsrestriktioner vedrørende kviksølv såvel under en drøftelse i arbejdsgruppen for gennemførelse af direktiv 76/769/EØF som i deres svar på Kommissionens høringsdokument om kviksølv. Det vil endvidere ikke være hensigtsmæssigt at løse dette spørgsmål ved at fastsætte mål, idet en sådan fremgangsmåde ville medføre forskellige foranstaltninger på medlemsstatsplan med forvridninger af det indre marked og mindre effektiv sundheds- og miljøbeskyttelse i det hele taget til følge. At fastsætte restriktioner på fællesskabsplan for visse måleinstrumenter, der indeholder kviksølv, ville være langt mere effektivt end at overlade det til medlemsstaterne alene at træffe foranstaltninger. Det foreslåede direktiv kommer til at indeholde ensartede regler for produkters frie bevægelighed i det indre marked. Den foreslåede foranstaltning bidrager også til et højt niveau for sundheds- og miljøbeskyttelse. Alt i alt er den foreslåede ændring af direktiv 76/769/EØF den eneste måde at opfylde disse mål på.

- Proportionalitetsprincippet

De forholdsvis store mængder kviksølv, der stadig anvendes i produktionen af måleinstrumenter, og de store risici, der er forbundet med disse anvendelsesformål, gør Fællesskabets tiltag på dette område berettiget. Restriktionerne for lægetermometre og andre måleinstrumenter, der er beregnet til at blive anvendt af forbrugerne, omfatter størstedelen af anvendelsesformålene for og emissionerne af kviksølv i denne produktgruppe. Der findes enten ikke pålidelige alternativer til de resterende videnskabelige eller industrielle specialformål, eller sådanne alternativer er meget kostbare. Restriktioner for denne produktgruppe ville ikke være proportionale. Desuden er der etableret systemer for indsamling og genvinding af kasseret kviksølv i denne kategori. En sådan fremgangsmåde er en teknisk og økonomisk passende foranstaltning til at udelukke kviksølv fra den kommunale affaldsstrøm, da der er tale om et ret begrænset antal kilder. Det foreslåede direktiv ville skabe fordele i form af beskyttelse af menneskers sundhed og miljøet som led i de samlede risikostyringsforanstaltninger vedrørende dette stof. Det ville kunne opnås med relativt få udgifter.

- Reguleringsmiddel/-form

Som reguleringsmiddel/-form foreslås et direktiv om ændring af direktiv 76/769/EØF.

BUDGETMÆSSIGE KONSEKVENSER

Der er ingen budgetmæssige virkninger af det foreslåede direktiv.

YDERLIGERE OPLYSNINGER

Dette direktiv begrænser markedsføringen af nye måleinstrumenter. Denne begrænsning finder ikke anvendelse på instrumenter, der allerede er taget i brug, eller som sælges brugt. Formålet på kort sigt er at nedbringe mængden af kviksølv, der udledes i miljøet. Da mængden af kviksølv i eksisterende husholdningsudstyr er større end den mængde, der sælges med nyt udstyr, har Kommissionen til hensigt at gennemføre yderligere en særskilt undersøgelse (referenceforanstaltning 10 i strategien), hvor dette spørgsmål tages op.

På mellemlangt til langt sigt vil eventuelle resterende anvendelsesformål sandsynligvis skulle underkastes en godkendelse i henhold til den foreslåede forordning om Reach (jf. foranstaltning 8 i strategien).

2006/0018 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV

om ændring af Rådets direktiv 76/769/EØF for så vidt angår restriktioner for markedsføringen af visse måleinstrumenter med indhold af kviksølv (EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95,

under henvisning til forslag fra Kommissionen[7]

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[8],

efter proceduren i traktatens artikel 251[9], og

ud fra følgende betragtninger:

1. Det konkluderes i Kommissionens meddelelse af 28. januar 2005 om en fællesskabsstrategi for kviksølv[10], der omhandler alle anvendelsesformål for kviksølv, at det vil være hensigtsmæssigt at indføre restriktioner på EU-plan for markedsføring af visse ikke-elektriske eller elektroniske måle- og kontrolapparater, der indeholder kviksølv, som er den største kviksølvholdige produktgruppe, der endnu ikke er underkastet fællesskabstiltag.

2. Hvis der indføres begrænsninger af markedsføringen af måleinstrumenter, som indeholder kviksølv, vil det betyde fordele for miljøet og på langt sigt for menneskers sundhed, idet kviksølv forhindres i at blive udledt i affaldsstrømmen.

3. Under hensyntagen til den tekniske og økonomiske gennemførlighed viser den foreliggende dokumentation om måle- og kontrolinstrumenter, at restriktive foranstaltninger kun bør omfatte de måleinstrumenter, der er beregnet til at blive solgt til den brede offentlighed, og måleinstrumenter, anvendes på et bestemt område i sundhedssektoren.

4. I henhold til nærværende direktiv bør kun markedsføringen af nye måleinstrumenter være omfattet af restriktionerne. Disse restriktioner bør derfor ikke finde anvendelse på instrumenter, der allerede er taget i brug, eller som sælges brugte.

5. Forskellene mellem de love og administrative bestemmelser, som medlemsstaterne har vedtaget vedrørende restriktioner for kviksølv i forskellige måle- og kontrolinstrumenter, kan skabe hindringer for handelen, forvride konkurrencen i Fællesskabet og derved indvirke direkte på, hvordan det indre marked gennemføres og fungerer. Det er derfor nødvendigt at tilpasse medlemsstaternes love om måle- og kontrolinstrumenter ved at indføre harmoniserede bestemmelser for de produkter, der indeholder kviksølv, og derigennem beskytte det indre marked og samtidig sikre et højt niveau for beskyttelse af menneskers sundhed og miljøet.

6. Rådets direktiv 76/769/EØF af 27. juli 1976 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater[11] bør ændres i overensstemmelse hermed.

7. Dette direktiv berører ikke Fællesskabets minimumsforskrifter for beskyttelse af arbejdstagerne, herunder Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet[12] og særdirektiverne afledt heraf, særlig Rådets direktiv 98/24/EF af 7. april 1998 om beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet mod risici i forbindelse med kemiske agenser[13] -

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Bilag I til direktiv 76/769/EØF ændres som angivet i bilaget til nærværende direktiv.

Artikel 2

1. Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den xx xx 200x [ et år efter ikrafttrædelsen ] de love og administrative bestemmelser der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De tilsender straks Kommissionen disse bestemmelser med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv.

De anvender disse bestemmelser fra den xx xx 200x [18 måneder efter direktivets ikrafttrædelse].

Bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2. Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de vigtigste nationale bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 3

Dette direktiv træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Artikel 4

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den […].

På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne

[…] […]

Formand Formand

BILAG

Følgende punkt 19a indsættes i bilag I til direktiv 76/769/EØF:

"19a Kviksølv CAS-nr.: 7439-97-6 | Må ikke markedsføres: 1) i lægetermometre 2) i andre måleinstrumenter, der er beregnet til at blive solgt til den brede offentlighed (f.eks. manometre, barometre, blodtryksmålere, andre termometre end lægetermometre)." |

[1] KOM(2005) 20 endelig af 28.1.2005.

[2] SEK(2005) 101 af 28.1.2005.

[3] Direktiv 2002/95/EF af 27. januar 2003 om begrænsning af anvendelsen af visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr, EUT L 37 af 13.2.2003, s. 19.

[4] RPA(2002). Risk to health and the environment related to the use of mercury products. Rapport udarbejdet af Risk and Policy Analysts Ltd. for Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Erhvervspolitik.

[5] EFT L 262 af 27.9.1976, s. 201.

[6] Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (Reach), om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur og om ændring af direktiv 1999/45/EF og forordning (EF) {om persistente organiske miljøgifte}, KOM(2003) 644 endelig af 29.10.2003.

[7] EUT C xx.

[8] EUT C xx.

[9] EUT C xx.

[10] KOM(2005) 20 endelig af 28.1.2005.

[11] EFT L 262 af 27.9.1976, s. 201. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2004/98/EF (EUT L 305 af 1.10.2004, s. 63).

[12] EFT L 183 af 29.6.1989, s. 1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

[13] EFT L 131 af 5.5.1998, s. 11-23.