DA    DA  
 EUROPA-
KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 31.1.2013  
COM(2013) 36 final 
  
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, 
DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE  OG SOCIALE UDVALG OG 
REGIONSUDVALGET 
UDVIKLING AF EN EUROPÆISK HANDLINGSPLAN FOR DETAILHANDELEN 
(EØS-relevant tekst) 
 
 
2 
 INDHOLDSFORTEGNELSE 
1. INDLEDNING............................................................................................................. 2 
2. OPNÅELSE AF ET INDRE MARK ED FOR DETAILHANDEL ............................. 4 
2.1 Ændringer i detailsektoren ........................................................................................... 4 2.2 Detailsektoren står over for en  række forskellige udfordringer................................... 4 
2.3 Et indre marked for detailhande l til gavn for alle aktører............................................ 5 
3. FEM HOVEDDRIVKRÆFTER BAG MERE KONKURRENCEDYGTIG OG 
BÆREDYGTIG HANDEL OG DISTRIBUTION...................................................... 6 
3.1 Forbrugerindflydelse.................................................................................................... 6 3.1.1 Forbrugeroplysning...................................................................................................... 7  
3.1.2 Mere bæredygtige forbrugervalg ................................................................................. 7 3.2 Adgang til mere konkurrencedygtig handel og distribution ........................................ 8 3.2.1 Kommerciel virksomhed.............................................................................................. 8 3.2.2 E-handel ................................................................................................................. ...... 9 
3.3 Udvikling af en mere afbalanceret virksomhed-til-virksomhed-forsyningskæde for 
fødevarer og nonfoodvarer......................................................................................... 10 
3.3.1 Løsning af problemerne vedrør ende illoyal handelspraksis....................................... 11 
3.4 Udvikling af en mere bæredygtig fo rsyningskæde inden for detailhandel ................ 12 
3.4.1 Mere bæredygtig produktion og mere bæredygtigt forbrug....................................... 12 3.4.2 Reduktion af fødevarespild ........................................................................................ 12 3.5 Udvikling af mere innovative løsninger..................................................................... 13 3.5.1 Produktmærkning....................................................................................................... 14 3.5.2 Elektroniske betalinger .............................................................................................. 15 3.6 Tilvejebringelse af et bedre ar bejdsmiljø................................................................... 17 
3.6.1 Misforhold mellem udbudte og ef terspurgte kvalifikationer ..................................... 17 
3.6.2 Den uformelle økonomi ............................................................................................. 18 3.7 Den internationale dimension .................................................................................... 19 4. KONKLUSION: LØBENDE DIAL OG MED DETAILSEKTOREN ...................... 20 
 
3 
  1. INDLEDNING 
Detail- og engrostjeneste r, som også kaldes handel og dist ribution, tegner sig for 11 % af EU's 
BNP og for næsten 15 % af EU's samlede besk æftigelse. Mere end 6 mio. virksomheder, dvs. 
29 % af alle virksomheder i EU, er aktive i de nne sektor. Detailsektor en er kendetegnet ved 
en meget stor andel af SMV'er, na vnlig mikrovirksomheder (over 95 %)1. Detail- og 
engrossalg er også nært knytte t til såvel hinanden som til andre økonomiske sektorer såsom 
landbruget, fremstillingsindustrien, it-tje nester, energi, logistik og transport2. Disse sektorer 
bliver mere og mere integrerede, og sondri ngen mellem dem bliver stadig mere udflydende, 
da nogle detailhandlere nu også fungerer so m grossister eller endog producenter.  
Detail- og engrossektoren spil ler en væsentlig rolle med hens yn til at stimulere vækst og 
jobskabelse inden for rammerne af Europa 2020-stra tegien: Den er blandt de centrale sektorer, 
som kan fremskynde overgangen til en me re bæredygtig økonomi såvel som mere 
bæredygtige forbrugsmønstre. Effektivitet i denne sektor har konsekvenser for konkurrence, 
innovation, pristendenser og konkurrenceevne.  
Detailhandlere spiller en vigtig rolle med hensyn til at åbne det indre marked for EU's forbrugere. Der findes imidlertid stadig hind ringer for etableringen af et effektivt og 
konkurrencedygtigt indre marked for detailhandel. Ifølge resultattavlen for forbrugervilkårene 
fra maj 2012 er EU's indre marked for detailha ndel stadig langt fra at være fuldstændigt 
integreret
3. Der er også forskellige hindringer for pr ocesser som f.eks. grænseoverskridende 
indkøb eller markedsadgang for detailhandlerne selv. Hindri ngerne for udviklingen af det 
indre marked for detailhandel er blevet påpeget i Kommissionens rapport om overvågning af 
handels- og distributionsmarkedet4, Europa-Parlamentets rapport om en mere effektiv og fair 
detailhandelssektor5 og i forbindelse med de workshopper6, som er blevet tilrettelagt af 
Kommissionen under forberedelsen af denne  handlingsplan. Mens  servicedirektivet7 og 
opfølgningsforanstaltningerne8 hertil definerer en generel strategi på området for 
tjenesteydelser, tager denne handlingsplan særlig  sigte på detail- og en grossektoren. Den giver 
retningslinjer for opnåelse af et  indre marked for detailhandel.  
De flaskehalsproblemer, der er konstateret i de tailsektoren - ofte på tværs af diverse 
politikområder - skal løses ved hjælp af en sa mmenhængende plan for at forbedre sektorens 
                                                                 
1 Kilde: Eurostat SBS (2010). 
2 Denne handlingsplan dækker al handel og distribution (hovedafdeling G i NACE rev. 2 (NACE-
klassificeringer)), herunder biler samt engros- og detailhandel. Selv om titlen er "handlingsplan for 
detailhandelen", er det hensigten at dække mere end "detailhandel" i snæver betydning. 
3  http://ec.europa.eu/consumers/consumer_res earch/editions/docs/7th_edition_scoreboard_en.pdf .  
4 Rapport om overvågning af handels- og distributionsmarkedet "Mod et mere effektivt og fair indre 
marked for handel og distribution frem til 2020"  (KOM(2010) 355 af 5. juli 2010). 
5 Europa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om et mere effektivt og retfærdigt marked for 
detailhandel (2010/2109 (INI)). 
6 Tilrettelagt i første kvartal af 2012 med repræsenta nter for de vigtigste berørte parter i forsyningskæden 
inden for detailhandel (resuméer af disse møder kan findes på http://ec.europa.eu/internal_market/retail/index_en.htm
). 
7 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12.12.2006 om tjenesteydelser i det indre 
marked (EUT L 376 af 27. december 2006, s. 36). 
8 Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale 
Udvalg og Regionsudvalget om gennemførelsen af servicedirektivet: " Partnerskab for ny vækst i 
servicesektoren 2012-2015" , (COM(2012) 261 final af 8. juni 2012) og arbejdsdokumenter fra 
Kommissionens tjenestegrene (2012) 146 final, 147 final og 148 final af 8. juni 2012. 
 
4 
 økonomiske, sociale og miljømæssige resultater og sikre, at den i fuldt omfang bidrager til 
opfyldelse af målene i Europa 2020-strategien . Som allerede påvist i forbindelse med de 
landespecifikke anbefalinger, som Rådet udstedte i juli 2012, er der to centrale  udfordringer i 
EU's detailsektor: i) restriktioner for etab leringsretten og mere generelt ii) en ringe 
konkurrenceevne i detailsektoren, især i visse  medlemsstater, og et behov for at mindske 
hindringerne og de drifts mæssige begrænsninger.  
Denne handlingsplan sigter på at løse ovennævnte problemer, som hindrer opnåelse af et indre 
marked for detailhandel, ved at fastlægge en  strategi for forbedring af detailsektorens 
konkurrenceevne og styrkelse af sektorens økono miske, miljømæssige og sociale resultater. 
Dens strategiske mål kan imidlertid ikke opfyl des med foranstaltninger, der blot indføres 
oppefra, men vil kræve et aktivt samarbejde og initi ativer fra detailsektore ns side. F.eks. skal 
ansvaret for investeringer i kvalifikationer deles, og detailsektoren skal sp ille en vigtig rolle 
sammen med det offentlige, priv atpersoner og uddannelsessektoren.  
Handel og distributions sammensæ tning er præget af forskell igartethed og kompleksitet i 
Europa. Der findes således ingen universalløsni ng på de problemer, som sektoren står over 
for. Detailsektorens mangfoldighed omfatte r forskelle med hensyn til leverandørtyper 
(SMV'er eller store virksomheder), organisati on (grupper af uafhæn gige detailhandlere, 
kooperativer, selskaber osv.), salg slokalernes størrelse, formater , sortiment, forsyningskæder, 
placering, forretningsmodeller, gr ad af vertikal integration, ejerforhold og forretningens 
størrelse.  
Produktiviteten i sektoren for handel og distributi on skal forbedres i Europa, samtidig med at 
arbejdspladsernes kvalitet  og det nuværende beskæf tigelsesniveau bevares. 
Mikrovirksomheder og SMV'er bidrager med en re lativt stor andel af den merværdi, der opnås 
i EU, hvilket er grunden til, at der er be hov for foranstaltninger, som fremmer deres 
produktivitet endnu mere, således at der opnås mere vækst såvel som flere arbejdspladser i 
EU. Nogle af de foranstaltninger, som foresl ås i handlingsplanen, (f.eks. foranstaltningen 
vedrørende mærkning) vil hjælpe virksomhed erne med at omfordel e ressourcer til de 
aktiviteter, der skaber reel væks t, og derved øge de res produktivitet. Dette gælder især for 
SMV'er, som ofte må afsætte en  stor del af deres menneskelig e og finansielle ressourcer til 
indsamling af oplysninger, navnlig om regler  i andre medlemsstater. Nogle af de andre 
foranstaltninger, der foreslås i denne handlin gsplan (f.eks. foranstaltningen vedrørende 
elektroniske betalinger) v il fremme fjernsalg via internettet og således skabe muligheder, især 
for SMV'er, for at udvide kundeunderlaget, eventuelt på tværs af de nationale grænser. De vil 
også bidrage til opfyldelse af de mål, der nævnes i meddelelsen "En digital dagsorden for 
Europa"9 og handlingsplanen for e-handel10. 
                                                                 
9  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale 
Udvalg og Regionsudvalget "En digital dagsorden for Europa" , KOM(2010) 245 endelig af 26. august 
2010. 
10  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale 
Udvalg og Regionsudvalget "En sammenhængende ramme til styrkelse af tilliden til det digitale indre 
marked for e-handel og onlinetjeneste"  (KOM(2011) 942 endelig af 11. januar 2012 (kaldes også 
handlingsplanen for e-handel)). 
 
5 
  2. OPNÅELSE  AF ET INDRE  MARKED  FOR  DETAILHANDEL 
I de seneste årtier har EU's detailsektor underg ået omfattende ændringer og står i dag over for 
en række udfordringer, som hæmmer sektorens evne til at bidrage fuldt ud til Europa 2020-
målene vedrørende vækst og jobskabelse. 
Det er derfor afgørende at fore slå en strategi for opnåelse af  et velfungerende indre marked 
for detailhandel og derved at bidrage til EU's te rritoriale og sociale samhørighed - gennem en 
forbedret adgang til mere bæredygtig og konkurren cedygtig handel og dist ribution. En sådan 
strategi vil yde et væsentligt bidrag til den økonomiske vækst og sætte detailhandlerne i stand 
til at opfylde de europæiske forb rugeres behov og krav endnu bedre. 
 2.1 Ændringer i detailsektoren 
I de sidste to årtier har moderniseringe n af EU's økonomi medfør t mange ændringer i 
detailsektoren. Der er opstået  netværk af salgssteder med flere forskellige varegrupper. 
Vertikal integration har sat detailhandlerne i stand til at drage fordel af mere effektiv 
distribution og logistik. Stor e detailhandlere har opnået be tydelige stordriftsfordele i 
købsprocessen, hvilket har styrket deres forh andlingsposition over for leverandørerne. 
Centraliserede indkøb har ført ti l en gradvis internationaliseri ng af udbuddet, både inden for 
EU og ved køb fra tredjelande. Der er blevet skabt indkøbsalliancer og grupper af uafhængige 
SMV'er i detailsektoren med henblik på at saml e ekspertise og opnå stordriftsfordele. Endelig 
har detailhandlernes bestræbelser på at imødekomme forbrugernes efterspørgsel fået dem til at øge deres kontrol over forsyningskæden (f.eks. ved hjælp af handelsmærker)
11. 
Sammen har sådanne ændringer ført til en forøgelse af antallet af salgssteder, formater og 
varegrupper og et relativt fa ld i slutbrugerpriserne. Øget konkurrence og begrænsede 
fortjenstmargener har dog også medført, at  mange små uafhængige butikker og SMV-
producenter og -leverandører har måttet lukke. Øget pres, hvad angår arbejdsvilkårene, har 
ikke nødvendigvis udelukkende medført fordele for forbrugerne og har i visse tilfælde endog 
øget EU's påvirkning af miljøet.  
 2.2 Detailsektoren står over for en  række forskellige udfordringer 
I øjeblikket står detailh andlere alt afhængigt af deres stør relse og sektor over for forskellige 
udfordringer. Udviklingen af e-handel presser også detailhandelen til at finde nye forretningsmodeller. Desuden indebærer en  udviskning af skelle t mellem sektorer 
(detailtjenesternes omfang udvide s fortsat gennem konstant tilf øjelse af nye produkter og 
tjenesteydelser, herunder fi nansielle tjenesteydelse r, telekommunikation og 
rejsetjenesteydelser, offentlig forsyningsvirksomhed osv.), at  forretningsmodellerne bliver 
mere og mere komplekse. Globale fænomener så som følgerne af den finansielle krise for 
forbrugernes købekraft, stigende råvarepriser, demografiske tendenser, navnlig aldringen af 
EU's befolkning, og bestræbelserne på at opnå  bæredygtighed udgør tilsammen en udfordring 
for eksisterende forretningsmodelle r og processer i detailsektoren. 
 
Som forklaret ovenfor kan udfordringerne i detailsektoren være forskellige for forskellige 
typer af detailhandlere, og de kan variere me dlemsstaterne imellem på grund af forskelle 
mellem de nationale markeder. F.eks. er nye teknologier for betaling via smartphones 
(mobilbetaling) på vej frem. Dette kræver  imidlertid etablering af den nødvendige 
infrastruktur for modtagelse af disse betalinger på salgsstedet. For store detailhandlere, der 
                                                                 
11 Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, som ledsager rapporten om overvågning af 
handels- og distributionsmarkedet (SEK(2010) 807, s. 11). 
 
6 
 driver forretning i mere end én medlemsstat, er en af de vigtigste udfordringer i den 
henseende fraværet af paneuropæiske standard er for modtagelse af mobilbetaling. Mindre 
detailhandlere har ikke altid den nødvendige kapacitet til håndtering af nye teknologier.  
 2.3 Et indre marked for detailh andel til gavn for alle aktører 
Løsning af de vigtigste flaske halsproblemer i forbindelse me d gennemførelsen af det indre 
marked for detailhandel har potenti ale til at indebære fordele for alle de berørte aktører og 
miljøet: 
− Forbrugere : Bedre adgang til detailtjenesteydelser  og produkter af høj  kvalitet, mere 
konkurrencedygtige priser og bedre informa tion om kvalitet og priser samt om 
produkters miljøegenskaber vil forbedre forbrugernes valg, både hvad angår fysisk salgssted og e-detailhandelsformer. 
− Virksomheder : Detailhandlere og deres leverandør er, især SMV'er, vil drage konkret 
fordel af det indre marked gennem udvikling af  en mere forudsigelig retlig ramme, der 
gør det muligt for dem at levere endnu større værdi i hele forsyningskæden. Ved at løse problemerne vedrørende illoyal adfærd i fors yningskæden ville aktører i både tidligere 
og efterfølgende markedsled få mere holdbare  forbindelser og bliv e tilskyndet til at øge 
både innovation og investeringer. Yder ligere udvikling af e-handel vil gavne 
detailhandlere, som vil få flere mu ligheder for at finde nye markeder. 
 
− Arbejdstagere : Detailsektoren bør kunne drage fordel  af bedre kvalificeret personale og 
bedre arbejdsvilkår, hvilket fører til større  jobtilfredshed. En forbedring af uddannelsen 
af arbejdstagere vil også bidrag e til at sikre bedre beskæftig elsesmuligheder, navnlig for 
unge og personer med begrænsede kvalifikationer.  
Disse forskellige spørgsmål kan ikke behandles is oleret. De politiske tiltag, der foreslås, skal 
finde den rette balance mellem de  økonomiske friheder og almene  hensyn. For at nå disse mål 
opstilles der i denne meddelelse en europæisk ha ndlingsplan for detailha ndelen, der er baseret 
på 11 konkrete aktioner, som udgør en samme nhængende og helhedsorienteret europæisk 
strategi12.  
Desuden vil Kommissionen oprette en permanent gruppe om detailhandelens 
konkurrenceevne  med deltagelse af medlemsstaterne og al le relevante berørte parter, navnlig 
SMV'er, for at opnå automatisk hensyntagen til detailsektorens behov ved fastlæggelsen af 
den politiske dagsorden, hvilket vil øge opm ærksomheden på spørgsmål og problemer af 
relevans for detailhandlere. Denne gruppe vil bidrage til udvi kling af yderligere specifikke 
målsætninger for de områder, der er udpeget, overvåge udviklingen, udstede anbefalinger for 
at sikre fuld gennemførelse af aktione rne i denne plan og om nødvendigt rådgive 
Kommissionen om supplerende aktioner, som kan foreslås. 
                                                                 
12   Den foreslåede tilgang er i tråd med de princippe r, der er omhandlet i meddelelsen fra Kommissionen til 
Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget "Målrettet EU-regulering" ( COM(2012) 746 final af 12. december 2012). I den sammenhæng har 
Kommissionen forpligtet sig til at gennemgå eksisterende lovgivning i detailsektoren med henblik på at 
kortlægge mulighederne for at forenkle reglerne og  nedbringe de reguleringsrelaterede omkostninger 
for virksomheder og borgere uden at gå på kompromis med de almene politiske målsætninger. 
 
7 
  3.  FEM  HOVEDDRIVKRÆFTER  BAG  MERE  KONKURRENCEDYGTIG  
OG  BÆREDYGTIG  HANDEL  OG  DISTRIBUTION 
Kommissionen har fastlagt følgende fem centrale prioriterede områder : 
1) Forbrugerindflydelse  - bl.a. gennem mere gennemsigtige, pålidelige og direkte 
sammenlignelige oplysninger om produkternes pris og kvalitet. 
2) Forbedret adgang til mere bæredygtig  og konkurrencedygtig handel og 
distribution  - både fysiske salgssteder og e-de tailhandel kunne drage fordel af 
bedre markedsadgang, navnlig gennem klarere og mere gennemskuelige 
etableringsregler. 
3) Mere retfærdige og bæredygtige handels forbindelser i hele forsyningskæden 
inden for detailhandel  - aktørerne ville have fordel af en ramme for en effektiv 
indsats mod illoyal handelspraksis. 
4) Mere innovative løsninger  – aktørerne vil kunne opnå fo rdele, hvis der bliver 
hurtigere adgang til forsknings resultater på markedet. 
5) Bedre arbejdsmiljø  – både arbejdstagere og ar bejdsgivere vil kunne drage 
fordel af bedre arbejdsvilkår og en løsning på problemerne vedrørende 
uoverensstemmelser mellem de kvalifikatione r, der henholdsvis efterspørges og 
udbydes. 
 3.1 Forbrugerindflydelse 
Den europæiske forbrugerdagsorden13 understregede, at forbrugere med indflydelse på et 
integreret indre marked kræver et solidt sæt principper og redskaber. Sådanne rammer sikrer 
en korrekt håndhævelse af forbrugerrettigheder og adgang til effektive retsmidler, pålidelige 
og relevante oplysninger og bedre forbrugeroplysning. 
Forbrugere med indflydelse kan foretage bedr e købsbeslutninger. De sø ger efter oplysninger 
og bruger dem. De kender og udnytter desuden de res rettigheder. Mere  velinformerede og 
engagerede forbrugerne er ikke blot bedre i stand til at finde de bedste tilbud , men er også 
mere interesseret i bæredygtigt og etisk korrekt forbrug. Forbruge rnes valg og præferencer er 
blandt de vigtigste faktorer bag udviklingen i detailsektor en. Detailhandlere har oplagte 
muligheder for at bidrage positivt til forb rugernes købsbeslutninger: Gennem daglige 
kontakter med deres kunder og den indflydelse, de har på andre aktører i forsyningskæden, 
kan detailhandlere oplyse forbrugerne om produkt er, der er af højere kvalitet og produceret på 
etisk forsvarlig vis, eller som er kendetegnet ve d bedre resultater på det miljømæssige og/eller 
sociale område.  
Ved at forbedre gennemsigtigheden for forbrugern e har detailsektoren pot entiale til at skabe 
et reelt indre marked for detailhandel. Hvis forbrugerne gives lettere adgang til pålidelige, relevante og nyttige oplysninger om de forskelli ge tilbud i hele EU, vil det sætte dem i stand 
til at drage fuld fordel af det indre marked. Hvis sammenligning af tilbuddene lettes, vil det hjælpe forbrugerne med at vælge de produkter og tjenesteydelser, der passer bedst til deres 
behov, hvilket vil fremme en sund konku rrence. Dette bør sammen med andre 
foranstaltninger, der kan afhjælpe den vedva rende opsplitning af EU-markedet, bidrage til 
                                                                 
13 Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale 
Udvalg og Regionsudvalget "En europæisk forbrugerdagsorden - Øget tillid og vækst"  (COM(2012) 
225 final af 22. maj 2012). 
 
8 
 priskonvergens i hele EU. Foranstaltninge r til forbedring af gennemsigtigheden og 
pålideligheden af oplysningerne til forbruge rne ville være særligt nyttige, hvis de 
gennemføres på EU-plan, idet re nt nationale foranstaltninger, uanset hvor velgennemtænkte 
de er, ikke vil kunne give de fordele, der kan opnås med et virkeligt integreret indre marked.  
 3.1.1 Forbrugeroplysning 
Forskningen viser, at et flertal af  europæerne bruger in ternettet til at søge efter oplysninger for 
at kunne sammenligne priser eller kvalitet, før de  køber varer online eller offline. Stillet over 
for alt for store informationsmængder henvender de sig ofte til formidlere, f.eks. websteder med prissammenligninger, der kan hjælpe dem med at finde frem til de bedste tilbud. Selv om 
denne type websteder kan hjæl pe forbrugerne med at sammen ligne tilbud, er brugen heraf 
også forbundet med en række betydelige problemer
14. For reelt at være til gavn for 
forbrugerne bør webstederne med prissamm enligninger dække deres behov og være 
gennemsigtige, pålidelige og omfattende og let tilgængelige. Det er vigtigt, at webstederne med prissammenligninger er af grænseoverskrid ende karakter, hvis forbrugerne skal kunne 
drage fuld fordel af det indre marked.
 
Desuden medfører bedre forbruge roplysning ikke blot, at forbr ugerne bliver mere bevidste, 
hvilket forbedrer deres muligheder for at gøre deres rettigheder gældende, men bedre forbrugeroplysning øger også virksomhedernes kends kab til de forpligtelser , der følger af den 
forbrugerlovgivning, der gælder på hele det indre marked.
 
Som anført i den europæiske dagsorden og ha ndlingsplanen for e-handel vil Kommissionen 
samarbejde med formidlere og virksomheder med henblik på at udvikle adfærdskodekser, 
retningslinjer for god praksis og/eller andre væ rktøjer til prissammenligning, alt efter hvad der 
er mest hensigtsmæssigt. 
Som en del af den digitale dagsorden saml er EU-kodeksen over onlinerettigheder desuden 
EU-lovgivningens bestemmelser om forbrugerrettighe der, som vedrører det digitale miljø, på 
en gennemskuelig og fyldestgørende måde. Kode ksen er af stor betydning for forbrugernes 
tillid og bidrager til større udbredelse af onlinetjenester15. 
 3.1.2 Mere bæredygtige forbrugervalg 
Organisationers og produkters miljømæssige re sultater måles og videreformidles i øjeblikket 
ved hjælp af en række forskellige kanaler og fo rmater på grundlag af forskellige private og 
offentlige initiativer og med forskellige ambitionsniveauer og vurderingsmetoder. Dette fører til en situation, hvor der anvendes forskellige former  for mærkning, anprisninger og 
indberetningsordninger. Indførelse af harmonise rede europæiske metoder vil skabe større 
gennemsigtighed for forbrugerne. Under udviklingen af sådanne metoder vil Kommissionen sikre, at der gælder ensartede spilleregler for virksomhederne , og at omkostningerne holdes på 
et minimum, navnlig for SMV'er.
 
Aktioner:  
1) Gennem dialog med de berørte parter vi l Kommissionen udvikle retningslinjer for 
                                                                 
14 Consumer market study on the functioning of e-commerce and internet market and selling techniques in 
the retail of goods (undersøgelse af forbrugermarkedet med fokus på e-handel og internetmarkedsføring 
samt salgsteknik i forbindelse med salg varer), CIVIC consulting, 2011: 
http://ec.europa.eu/consumers/consumer_resear ch/market_studies/e_commerce_study_en.htm .  
15  https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/code-eu-online-rights. 
 
9 
 god praksis og/eller adfærdskodekser, de r skal lette forbrugernes adgang til 
gennemskuelige og pålidelige op lysninger, der gør det lett ere at sammenligne varers 
og tjenesteydelsers priser, kvalitet og bæredygtighed.  
2) Kommissionen vil foreslå europæiske me toder til måling af produkters og 
organisationers samlede miljøpåvirkning og formidling af oplysninger herom.  
 3.2 Adgang til mere konkurrencedygtig handel og distribution 
Adgangen til handel og distribution er blevet betydeligt bedre i de seneste år, både hvad angår 
placering og disponibilitet. Udvi klingen af e-handel er blevet en integrerende del af 
detailhandlernes forretningsmodeller, hvilket har øget udbuddet af vare r og tjenesteydelser og 
gjort det lettere at foretage prissammenligni nger. Der er dog en række problemer, der skal 
løses for at øge konkurrencen i nden for handel og distribution.  
Behovet for at fjerne eksister ende hindringer for etablering og mere generelt at styrke 
konkurrencen i detailsektoren var en af de vigtigste landesp ecifikke anbefalinger, der var 
resultatet af det europæiske semester i 2012, hvis mål var at skab e mere vækst og flere 
arbejdspladser i Europa. Indførelse af konk urrencefremmende foranstaltninger, især i 
forbindelse med e-handel, ville bidrage til at styrke det indre marke d, navnlig for SMV'er. 
Ifølge en række skøn af nyere dato16 kan de økonomiske virkninge r af servicedirektivet 
desuden føre til en stigning på op til 2,6 % i EU's BNP, hvis det genn emføres i fuldt omfang. 
Eftersom detail- og engrossektoren tegner sig for en fjerdedel af værditilvæksten i alle 
sektorer, der er omfattet af servicedirektivet, bør virkningen af at fjerne de resterende 
hindringer inden for disse sektorer være betydelig.  
 3.2.1 Kommerciel virksomhed 
Konkurrencen mellem detailhandlerne kan fremmes ved at lette markedsadgangen. 
Udvælgelse af det rette sted fo r udvikling af detailhandelen og rettidig påbegynde lse af driften 
er afgørende for en virksomheds succes. Virkso mheden er ikke blot afhængig af adgang til 
egnet fast ejendom, men også af at der findes hande lsregler og regler og procedurer for fysisk 
planlægning, som ikke medfører en uhe nsigtsmæssig begrænsning af konkurrencen.  
Ansvaret for at sikre en afbalanceret og bæ redygtig territorial udvikling ligger hovedsageligt 
hos medlemsstaterne. Deres tilta g kan medføre begrænsninger i placeringen eller det udvalg 
af produkter/tjenester, som detailhandlerne kan tilbyde. Sådanne restriktioner har stor 
indvirkning på: i) territorial  organisering (f.eks. trafik og transportinfras truktur), ii) 
virksomhedernes mulighed for at åbne og drive forretninger, iii) detailhandlernes 
forretningsformat og iv) forbrugernes valgmuligheder. Restriktioner for kommerciel virksomhed kan som anerkendt af Den Eur opæiske Unions Domstol være begrundet i 
tvingende almene hensyn, f.eks. miljøbeskyttels e, fysisk planlægning og forbrugerbeskyttelse, 
forudsat at de er passende og forholdsmæssige
17. 
Det er på den ene side derfor vigtigt at sikre,  at etableringsfriheden respekteres, og at undgå 
konkurrenceforvridning, mens det på  den anden side er vigtigt at  respektere andre relevante 
mål og interesser, som er forankret i EU's gene relle politik. Der er behov for en afbalanceret 
                                                                 
16 http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/economic_paper/2012/ecp456_en.htm .  
17 Jf. EU-Domstolens dom C-400/08, Kommissionen mod Spanien , af 24. marts 2011. 
 
10 
 tilgang, der bl.a. kan tage hensyn til plan lægning af bæredygtig udvikling, territorial 
samhørighed og både byliv og landliv af høj kvalitet samt minimering af miljøpåvirkningen18. 
Servicedirektivet, der finder anvendelse på dette område, indehold er også en række helt 
entydige forpligtelser for medlemsstaterne. En af disse er en forpligtelse til at fjerne krav, der 
er forbudt i henhold til se rvicedirektivet, f.eks. økonomi ske behovsprøver, som gør 
udstedelsen af en tilladelse til at udøve se rvicevirksomhed betinget af, at der fremlægges 
dokumentation for et økonomisk behov eller en ma rkedsefterspørgsel, en  evaluering af den 
pågældende aktivitets potentie lle eller aktuelle økonomiske vi rkninger eller en vurdering af 
aktivitetens formålstjenlighed i forhold til den kompetente myndigheds planlagte økonomiske 
mål. I meddelelsen om gennemf ørelsen af servicedirektivet19 har Kommissionen bebudet en 
nultolerancepolitik med henblik på at elimin ere de resterende tilfælde af manglende 
overholdelse af entydige forpligtelser, såsom forpligtelsen til at fjerne de økonomiske behovsprøver, som stadig finder anvendelse i visse me dlemsstater, til trods for at de er forbudt 
i henhold til servicedirektivet. Nultolerancepol itikken vedrører imidlertid ikke de 
planlægningskrav, der tjener et tvingende alment hensyn
20. 
I betragtning af viss e vigtige EU-målsætninger som f.ek s. territorial samhørighed og 
miljøbeskyttelse bør der derfor gøres en indsats for at indkre dse og udbrede god praksis inden 
for byplanlægning på handelsområdet, der kan si kre en konkurrencedygtig  detailsektor såvel 
som en for alle parter rimelig og bæredygtig u dvikling af byer og landdi strikter i hele Den 
Europæiske Union. 
 3.2.2 E-handel 
E-handels store udbredelse har ført til øget konku rrence mellem traditionelle  detailhandlere og 
onlinedistributionskanaler og skaber nye mu ligheder, som kan fri gøre et betydeligt 
vækstpotentiale. På nuværende tidspunkt udgør  e-handel dog kun 5 % af EU's samlede 
detailsalg21, og kun 10 % af EU's borgere har handlet  online i en anden medlemsstat, mens 
39 % foretager sådanne handler  i deres egen medlemsstat22. Disse tal viser det store 
uudnyttede potentiale i den digi tale økonomi. Tilpasning til disse nye realiteter gennem 
udvikling af flerstrengede strate gier vil give SMV'er mulighe d for at udnytte potentialet for 
vækst i forbindelse med onlinesalg. SMV'er, som gør omfattende brug af internetbaserede 
teknologier, vokser rent faktisk dobbelt så hurtigt og eksportere r dobbelt så meget som andre. 
De skaber også dobbelt så mange arbejdspladser23. F.eks. sælger 97 % af eBay's 
"erhvervsdrivende sælgere" varer i udlandet, herunder 94 % af den gruppe , der består af de 
                                                                 
18 Til vurdering af hensigtsmæssigheden af miljøforanstaltninger vil der blive anvendt forskellige 
værktøjer, herunder direktivet om strategisk m iljøvurdering (SMV-direktivet) (direktiv 2001/42/EF). 
For konkrete projekter som f.eks. opførelse af butiksc entre og parkeringspladser skal der foretages en 
"screening" i henhold til artikel 4, stk. 2, i direk tivet om vurdering af virkningerne på miljøet (VVM) 
(direktiv 2011/92/EU), som vil danne grundlag for en beslutning om, hvorvidt en fuld VVM-procedure er nødvendig.  
19 COM(2012) 261 final. 
20 Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, som ledsager meddelelsen om gennemførelsen af 
servicedirektivet (SWD(2012) 148 final af 8. juni 2012). 
21 Kilde: Eurostat, ICT usage an d e-commerce in enterprises (anv endelse af ikt og e-handel i 
virksomhederne), 2011. 
22 Kilde: Eurostat, ICT usage in households and by individuals (husstandes og enkeltpersoners anvendelse 
af ikt), 2011. 
23 Internet Matters, the net's sweeping impact on growth, jobs, and prosperity (internettets betydning – 
nettets enorme indvirkning på vækst, jobskabelse og velstand), McKinsey Global institute, maj 2011. 
 
11 
 10 % mindste "erhvervsdrivende sælgere"24. Dette viser, at SMV'er med begrænsede 
investeringer kan benytte en onlineplatform til at komme ind på udenlandske markeder og potentielt opnå en betydelig handel med kunder i andre lande. I dette miljø præget af forandringer vil Kommissionen nøje følg e udviklingen på både online- og 
offlinedetailmarkeder, undersøge deres respek tive roller i den moderne detailhandel og 
udforme eventuelle foranstaltninger, såle des at der tages højde for denne dynamik.
 
Det er i denne forbindelse vigtigt at efterprøve, at nye lovforslag ikke får skadelig indvirkning 
på enten traditionel detailhandel eller e-handel, især hvad angår grænseoverskridende salg. Der er derfor behov for grundige overvejelser i forbindelse med alle nye lovforslag. De 
relevante tjenestegrene i Ko mmissionen vil proaktivt unders øge disse spørgsmål under det 
forberedende arbejde vedrøre nde alle sådanne nye forslag.
 
Aktioner : 
3) Medlemsstaterne skal løse alle rester ende problemer vedrørende manglende 
overholdelse af entydige forpligtelser i henhold til serviced irektivet vedrørende 
adgang til og udøvelse af detailhandelsaktivite ter, herunder fjernelse af økonomiske 
behovsprøver som omhandlet i artikel 14, st k. 5, i servicedirektivet. Kommissionen 
vil om nødvendigt udøve sin nultolerancepolitik gennem traktatbrudsprocedurer.  
4) Kommissionen vil 
a) iværksætte en præstationsprøvning i detailsektoren for at undersøge, 
hvordan de kompetente myndigheder anvender regler og planer for handel 
og fysisk planlægning i praksis, når en  potentiel tjenesteleverandør ønsker at 
oprette et lille, mellemstort eller stort detailsalgssted 
b) gennem udveksling af bedste praksis sk abe større klarhed om den rette 
balance mellem fri etableringsret, fy sisk planlægning og byplanlægning på 
handelsområdet samt miljøbes kyttelse og social sikring.  
 3.3 Udvikling af en mere afbala nceret virksomhed-til-virksomhed-
forsyningskæde for fødevarer og nonfoodvarer 
Illoyal handelspraksis er praksis og vilk år, som klart afviger fra god praksis på 
handelsområdet, og som er i st rid med god tro og redelig handlemåde i forbindelser mellem 
virksomheder (B2B). Detailhandel melle m virksomheder med såvel fødevarer som 
nonfoodvarer i forsyningskæden er kæden af tran saktioner mellem virksomheder eller mellem 
virksomheder og offentlige myndigheder, som indebærer levering af varer hovedsagelig beregnet til den brede offentlighed til person lig brug eller husholdningsbrug eller forbrug. Det 
omfatter en række aktører (producenter, forarbejdningsvirksomheder/distributører). En velfungerende B2B-forsyningskæde for fødevarer og nonfoodvarer er nøglen til at indfri det 
maksimale økonomiske potentiale i disse underse ktorer. Illoyal hand elspraksis anvendes 
typisk af en stærkere part over for en svagere part i en situation med en ulige magtfordeling.
 
Retfærdighed i forbindelserne mellem virk somhederne sikrer en velfungerende B2B-
forsyningskæde for fødevarer og nonfoodvarer. Det hævdes, at illoyal handelspraksis kan 
have negative virkninger for virksomhedernes,  især SMV'ernes, evne til at investere og 
innovere. Et eksempel på illoyal handelspr aksis kunne være en praksis, som giver 
                                                                 
24 Kilde: Ebay-undersøgelse: "Enabling traders to enter and grow on the global stage" (handlendes 
muligheder for at komme ind på og vokse på verdensmarkedet), juni 2012. 
 
12 
 detailhandlerne mulighed for at overføre en  del af den risiko, der er forbundet med 
detailhandel, til leverandørerne. Den kan anvendes i tilfælde af et begrænset salg, rabatter, 
statusopgørelser ved en salgsperiodes afslutning m.v. Et yderligere eksempel på illoyal 
handelspraksis kan være tilfælde, hvor geogr afiske forsyningsbegrænsninger, som visse 
multinationale leverandører anvender, forhindrer detailhandlere i at foretage grænseoverskridende indkøb af identiske varer fra et centralt salgssted, hvorfra de kan 
distribueres til andre medlemsstater. Sådanne be grænsninger opdeler markedet i segmenter og 
kan resultere i betydelige engros prisforskelle mellem landene. Hvis disse problemer løses, vil 
det mindske disse forskelle og hjælpe detailha ndlerne til at kunne udnyt te det indre marked 
fuldt ud til fordel for forbrugerne.
 
Illoyal handelspraksis imødegås på forskellig vis på nationalt plan. Når illoyal handelspraksis 
skal imødegås, afviger de nationale regler (re gulering eller selvreguler ing) normalt fra den ene 
medlemsstat til den anden. I medlemsstater, hvor de r ikke findes specifikke bestemmelser om 
illoyal handelspraksis, er begrundelsen som re gel, at den generelle konkurrencelovgivning er 
tilstrækkeligt effektiv til at løse problemet, elle r at der er en vis modvilje mod at gribe ind i 
parternes aftalefrihed, navnlig hvis der ikke er tale om en overtrædelse af 
konkurrencereglerne.  
I fødevaresektoren repræsenterede arbejdet i Forummet på Højt Plan for en Bedre Fungerende 
Fødevareforsyningskæde de berø rte parters samordnede indsat s for at fremme selvregulering 
som løsning på dette problem. Ekspertgruppen  om aftalepraksis mellem virksomheder har 
udarbejdet en række principper for loyal praksis i vertikale relationer i fødevareforsyningskæden, som er blevet underte gnet af 11 organisationer, som repræsenterer 
forskellige interesser i hele den europæiske fødevareforsyningskæde
25, og ekspertgruppen har 
desuden arbejdet på en håndhævelsesordning. Trods de fælles bestræbelser opnåede de 
foreslåede rammebestemmelser ikke støtte fra repræsentanter fra he le forsyningskæden, og 
der blev ikke peget på effektive retsmidler i tilfælde af manglende overholdelse. Der arbejdes fortsat på at finde et kompromis gennem de nne sektorspecifikke tilgang, og Kommissionen 
vil fortsat overvåge den specifikke udvi kling inden for fødevareforsyningskæden.
 
For at sikre, at der findes effektive løsn inger, bør illoyal handelspraksis i hele B2B-
forsyningskæden anskues i et bredere perspektiv.  Udviklingen i detailsektoren, navnlig 
"blandede" formater, betyder, at illoyal hande lspraksis kan forekomme i andre sektorer af 
B2B-forsyningskæden for fødevarer og nonfoodvarer. 
 3.3.1 Løsning af problemerne ved rørende illoyal handelspraksis 
Som en del af denne handlingsplan vedt ager Kommissionen også en grønbog om illoyal 
handelspraksis i B2B-forsyningskæden for f ødevarer og nonfoodvarer. Grønbogen vil indlede 
en høring om dette emne, og resultaterne heraf forventes at foreligge i slutningen af foråret 
2013. På grundlag af resultaterne af høringen vi l Kommissionen overveje, hvilke skridt der 
bør tages i 2013.  
Aktion:  
5) Kommissionen vil vedtage en grønbog om de fælles træk ved illoyal handelspraksis i 
B2B-forsyningskæden for fødevarer og nonf oodvarer og indlede en høring, hvis 
resultater vil foreligge i slutningen af fo råret 2013. Resultaterne af høringen vil 
                                                                 
25 AIM, CEJA, CELCAA, CLITRAVI, Copa-C ogeca, ERRT, EuroCo mmerce, EuroCoop, 
FoodDrinkEurope, UEAPME og UGAL. 
 
13 
 indgå i en konsekvensanalyse af de forskellig e løsningsmuligheder, der er indkredset 
på EU-plan.  
 3.4 Udvikling af en mere bæredygtig fo rsyningskæde inden for detailhandel  
Optimering af de miljømæssige resultater i EU's sektor for detail- og engroshandel (f.eks. 
gennem en reduktion af føde varerelateret spild og unødve ndig emballage og fremme af 
bæredygtige indkøb) kunne resultere i en forbedre t levestandard og bedre livskvalitet i EU og 
samtidig spare ressourcer og støtte innovative SM V'er, der fremmer miljøvenlige aktiviteter. 
 3.4.1 Mere bæredygtig produkti on og mere bæredygtigt forbrug 
Detailhandlerne kan spille en central rolle,  når det gælder fremme af mere bæredygtige 
forbrugsmønstre, på grund af deres daglige ko ntakt med millioner af europæiske forbrugere 
og også gennem deres egne tiltag og dere s partnerskaber med leverandørerne. 
Forskningsresultater26 viser, at det er af afgørende bet ydning, at detailhandler ne bestræber sig 
på at udbyde varesortimenter, som er mere bæredygtige og miljøvenlige, og dermed fremmer 
grønnere forsyningskæder27. Nogle detailhandlere har allerede  udviklet sådanne strategier og 
har haft held til at gennemføre dem som en del af deres daglige forretningspraksis.  
Detailhandlere spiller en vigtig rolle med hens yn til at vejlede forbrugerne, således at de 
træffer mere bæredygtige valg, og at afhjæl pe den forvirring, der skyldes en lang række 
forskellige grønne mærker og anprisninger, gennem fremme af klare og sammenlignelige 
oplysninger om produkters miljøpåvirkning28 og kendskab til EU-miljømærket. 
Energibesparelser er et ande t centralt spørgsmål. Navnlig fødevaredetailhandlere har gode 
muligheder for at forbedre deres energieffektivite t. De væsentligste foranstaltninger ville være 
tildækning af kølediske og genindvinding af de n varme, der produceres af køleanlæg, og 
anvendelse heraf til rumopvarmning samt  anvendelse af naturlige kølemidler29. 
 3.4.2 Reduktion af fødevarespild 
Hvis der skal opnås bæredygtige mønstre for forb rugervalg, skal forbr ugerne gøres bevidste 
om problemet vedrørende fødevarespild og ha ve hjælp til at løse det. Spildet skyldes 
hovedsageligt: i) ineffektivitet i forsyningskæ den, ii) ineffektiv lagerforvaltning, iii) 
markedsføringsstrategier og iv) handelsnormer (varer afvises på grund af emballagens 
tilstand, hvor hverken fødevarekvaliteten eller -sikkerheden er berørt). For at løse dette presserende problem vurderer Kommissionen for nærværende, hvordan man bedst muligt kan 
begrænse fødevarespildet i hele fødevareforsyn ingskæden for at nå det mål om at halvere 
                                                                 
26 F.eks. sektorreferencedokumentet om bedste praksis inden for miljøforvaltning i detailsektoren fra EU 
EMAS. 
27 Pilotreferencedokument om den bedste praksis for miljøforvaltning i detailsektoren fra JRC/IPTS 
(2011), http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activ ities/emas/documents/RetailTradeSector.pdf   og JRC/IPTS 
(Styles et al), Environmental Improvement of Product Supply Chains: A Review of European Retailer' 
Performance, Resources, Conservation and Recycling 65 (2012) 57-78, og Environmental Improvement 
of Product Supply Chains: Proposed Best Practice Techniques, Quantitative Indicators and Benchmarks of Excellence for Retailers, Journal of Environmental Management 110 (2012) 135-150. 
28  Som omhandlet i akten for det indre marked vil Kommissionen vedtage en meddelelse om det indre 
marked for grønne produkter i 2013, som skal omfatte harmoniserede kriterier og metoder for måling af miljøpåvirkningen for visse produktkategorier. 
29 I pilotreferencedokumentet om den bedste praksis for miljøforvaltning i detailsektoren fra JRC/IPTS 
findes en beskrivelse af forskellige teknikker til undersøgelse af detailsektorens betydelige energibesparelsespotentiale. 
 
14 
 spildet af spiselige fødevarer senest i 2020, som er fastsat i køreplanen for 
ressourceeffektivitet  
Detailhandlernes rolle som mellemmænd er af  afgørende betydning, når det gælder 
nedbringelse af fødevarespildet. Detailforummet for bæredygtighed30 er en 
multiinteressentplatform, som er blevet oprettet med henblik på at udveksle bedste praksis om 
bæredygtighed i EU's detailsektor og udpege mu ligheder og hindringer, som kan fremme eller 
stå i vejen for opnåelse af bæredygtigt forb rug og bæredygtig produktio n. Det blev oprettet 
efter udarbejdelsen af handlingsplanen for bæredygtigt forbrug, bære dygtig produktion og en 
bæredygtig industripolitik31, og det behandler allerede cent rale miljøspørgsmål, herunder 
fødevarespild, genne m frivillige tiltag32. 
 
Aktioner:  
6) Med udgangspunkt i EU's eksisterende pl atforme vil Kommissionen støtte 
detailhandlernes gennemførelse af akti oner, som har til formål at reducere 
fødevarespildet, uden at det går ud over fødevaresikkerheden (oplysning, 
kommunikation, lettere omfordeling til fødeva rebanker osv.), f.eks. gennem aftalen 
om spild i detailhandelen, og arbejde på at udvikle en langsigtet politik for 
fødevarespild, herunder en meddelelse om bæredygtige fødevarer, som skal 
vedtages i 2013.  
7) Gennem dialog med de berørte parter vil Ko mmissionen definere bedste praksis for 
at gøre forsyningskæderne mere miljøvenlige og bæredygtige og minimere 
detailsalgsstedernes energiforbrug. Kommi ssionen vil tilskynde detailhandlerne til 
at anvende disse eksempler på bedste pr aksis inden for rammerne af eksisterende 
fora.  
 3.5 Udvikling af mere innovative løsninger 
Innovation er en af de mest afgørende faktorer  for sikring af økonomisk vækst. Detailhandlere 
er en vigtig drivkraft for innovation. De følger  udviklingen i forbrugsmønstret nøje og 
bidrager også til at forme det, og des uden videregiver de oplysninger herom til 
leverandørerne. De fungerer som "innovationsmultiplikatorer" , som hurtigt kan tilpasse og 
anvende nye teknologier i he le forsyningskæden. Detailhandl ere er pionerer, hvad angår 
indførelse af ny teknologi, og bidrager således med innovation og merværdi i hele 
detailhandelskæden. I logistiksektoren muliggør de tailhandleres "intelligente" lagre f.eks., at 
tunge byrder kan flyttes lettere og hurtigere og dermed mere e ffektivt, end hvis de flyttes 
manuelt, hvorved risikoen for arbejdsulykker mi ndskes, og produktiviteten samtidig øges. 
Visse detailhandlere har desude n udviklet særlige anlæg, der muliggør afhentning og levering 
af varer bestilt online, hvilket bidrager til en mere bæredygtig forsyningskæde.  
                                                                 
30 http://ec.europa.eu/environment/industry/retail/index_en.htm .  
31 Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale 
Udvalg og Regionsudvalget "om handlingsplanen for bæredygtigt forbrug, bæredygtig produktion og 
en bæredygtig industripolitik"  (KOM(2008) 397 endelig af 16. juli 2008). 
32  Aftalen om spild i detailhandelen 
(http://ec.europa.eu/environment/industry/reta il/event_2012/pdf/retail-agreement-on-waste.pdf ) blev i 
oktober 2012 underskrevet på det årlige Detailforum af 19 detailvirksomheder og –sammenslutninger, 
som forpligtede sig til at gennemføre mindst to bevidstgørelseskampagner om nedbringelse af spildet senest medio 2014. 
 
15 
 Mange af detailhandlerne i EU har dog ikke tilpasse t sig udviklingen hurtig t nok til at udnytte 
hele potentialet i ny teknologi. Dette kan til dels skyldes de specifikke træk ved detailtjenester (f.eks. let at kopiere, altid kunde orienteret, ofte ikke teknologi sk og serviceorienteret). I en 
international sammenhæng kan det ikke desto mi ndre konstateres, at de fleste aktører i USA 
har investeret kraftigt i i nnovation inden for detailhandel.
 
Der bør derfor indføres passende mekanismer, so m kan forbedre detailhandleres engagement i 
flagskibsinitiativet "Innovation i EU", der om handler en omfattende innovationsstrategi fra 
forskning til detailsalg33. Innovative teknologiske løsninger bør undersøges nærmere for at 
afhjælpe den opsplitning af markederne, som skyldes forskelle mellem medlemsstaterne med 
hensyn til reguleringsordninger, og lempe be sværlige og omkostningstunge ufravigelige 
regler. Det vil også fremme produktiviteten i de tailsektoren, hvis forskningsresultater og idéer 
bliver anvendt på markedet hurtigere gennem en bedre inddragelse af de tailhandlerne i denne 
proces.  
Opnåelse af ensartede spilleregler for aktø rerne inden for innovation kunne bidrage til at 
fremme en endnu tættere integrat ion af det indre marked og samtidig fremme de eksempler på 
bedste praksis, der kommer fra innovativ e SMV'er. De fleste SMV'er har stor 
innovationskapacitet, uanset om der er tale om  nystartede højteknologisk e virksomheder eller 
traditionelle håndværksvirksomheder, og uanset om de primært er aktive på lokale markeder 
eller har kunder i hele verden. Mere end en fjerdedel (27 %) af de SMV'er, der gennemfører 
innovationsaktiviteter i EU, indf ørte nye eller forbedrede pr odukter på markedet alene i 
200834. 
I detailsektoren spiller SMV'er en meget vigtig rolle for sikrin g af disponibili tet (udtrykt i 
rum, tid og sortiment) af produkter og tjenester for forbrugerne. Eftersom detailhandel er en 
forbrugerorienteret sektor, giver SMV'ernes omfattende markedskendskab dem mulighed for 
hurtigt at indkredse, hvor nye teknologier kan bidrage til at imødekomme forbrugernes 
efterspørgsel. Endvidere kan SMV'erne på grund af deres organisatoriske fleksibilitet let 
udvikle nye produkter og tjenesteyde lser eller ændre de eksister ende, således at de bedst 
opfylder forbrugernes behov.  
 3.5.1 Produktmærkning  
Forskellige obligatoriske mærkningskrav kan af holde de erhvervsdrivende fra frit at købe i 
hele EU, når de søger en bedre pris. EU's nuværende regler om mærkning af fødevarer35 
harmoniserer obligatorisk fødeva reinformation. Dette åbner imid lertid ligeledes mulighed for 
indførelse af yderligere obligat oriske mærkningskrav på nati onalt plan i visse specifikke 
tilfælde. Selv om de regler, der anvendes i medl emsstaterne, svarer til hinanden, kræves der i 
visse tilfælde en overensstemmelsesvurdering  for hvert enkelt land  i forbindelse med 
markedsføringen af produktet. Den deraf fø lgende retlige kompleksitet kan hæmme 
grænseoverskridende indkøb og gøre det va nskeligt at opnå stordriftsfordele.  
Øget gennemsigtighed på dette område ville være til gavn for alle berørte parter. En 
gennemførlighedsundersøgelse vedrørende en p ilotdatabase, der samler EU's såvel som 
                                                                 
33 Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale 
Udvalg og Regionsudvalget "Europa 2020-flagskibsinitiativ - Innovation i EU"  (KOM(2010) 546 
endelig af 6. oktober 2010). 
34 Rapporten om konkurrenceevnen i et innovativt EU (2011): http://ec.europa.eu/research/innovation-
union/index_en.cfm?section=competitiveness-report&year=2011 .  
35 Direktiv 2000/13/EF harmoniserer generelle bestemmelser om mærkning af fødevarer; skal erstattes af 
forordning (EF) nr. 1169/2011 pr. 13. december 2014. 
 
16 
 nationale mærkningskrav i fødevaresektoren, vil blive iværksat for at gøre information om 
mærkningsregler tilgængelige for alle. Innova tive teknologiske løsninger kan undersøges 
(f.eks. anvendelse af stregkodescannere i fo rretningerne til indhent ning af de krævede 
oplysninger i stedet for traditi onelle etiketter) med henblik på at opnå omkostningseffektive, 
forbrugerorienterede løsninger.  
 3.5.2 Elektroniske betalinger 
Ifølge en ny undersøgelse, som Den Europæiske Centralbank36 har offentliggjort, er 
omkostningerne for samfundet i forbindelse med detailbetali nger betydelige. I gennemsnit 
beløb de sig til 1 % af BNP eller ca. 130 mia. EUR i 2009. Omkring halvdelen af disse sociale 
omkostninger bæres af banker og betalingsinfrastrukturer, mens 46 % bæres af detailhandlerne. Sociale omkostninger omfatte r ikke de gebyrer, de r betales til andre 
markedsaktører inden for betalingstjenestekæd en. Hvis sådanne gebyrer medregnes, er 
detailhandlernes samlede udgifter til betalinger endnu større end for banker og betalingsinfrastrukturer. Betalinger tegner sig så ledes for en betydelig del af omkostningerne 
ved at drive forretning for de handlende i EU.
 
Elektroniske betalinger giver st ore muligheder på dette område. Markedet for detailbetalinger 
er dynamisk og har undergået en betydelig udvik ling, efter at e-handel er kommet frem. Selv 
om bankerne og kortordninger stadig dominerer de tailbetalinger, har andre betalingsformer, 
herunder betaling via internette t, som ikke er baseret på  kort, og mobilbetaling vundet 
udbredelse som følge af den stigende udbredelse  af smartphones, og diss e alternativer udviser 
et stærkt fremtidigt vækstpotentiale37. 
Kommissionens grønbog om kort-, internet- og mobilbetalinger38 søger at fremme et 
integreret europæisk marked inden for di sse områder til gavn for forbrugerne og de 
handlende. Fordelene ved øge t integration omfatter: 
− Mere konkurrence mellem betali ngstjenesteudbydere og ensart ede vilkår for gamle og 
nye aktører. 
− Flere valgmuligheder og gennemsigtighed inde n for betalingstjenester for forbrugere og 
handlende. 
− Mere innovation inden for betalingstjenest er og bedre sikkerhedsforanstaltninger, 
hvilket fremmer udviklingen af e-handel. 
I grønbogen og under den efterfølgende høring af de berørte parter blev der påpeget en række 
mulige hindringer for markedsintegrationen for kor t-, internet- og mobilb etaling. Der er tale 
om: 
− Begrænset markedsadgang for nye udbydere af  kortbaserede eller ikke-kortbaserede 
betalingstjenester (f.eks. adgang til opl ysninger om uafhængige leverandørers 
betalingskonti eller adgang t il clearings- og afviklingssy stemer for nye udbydere af 
betalingstjenester). 
                                                                 
36 The social and private costs of retail payment instruments: a Eur opean perspective (de sociale og 
private omkostninger i forbindelse med instrumenter til detailbetalinger: et europæisk perspektiv), 
Occasional Paper Series, ECB, No. 137, Frankfurt, september 2012. 
37 Rapport fra arbejdsgruppen om innovation inden for detailbetalinger — Banken for Internationale 
Betalinger (BIS), maj 2012. 
38 Grønbog "På vej mod et integreret europæisk mar ked for kort-, internet- og mobilbetaling"  
(KOM(2011) 941 endelig af 11. januar 2011). 
 
17 
 − Stærkt svingende (mellem medlemsstaterne) og muligvis alt for høje multilaterale 
interbankgebyrer for kortbetalinger. Sådanne  gebyrer udgør den største del af de 
gebyrer, som handlende opkræves i forb indelse med accept af kortbetalinger. 
− Hindringer, som afholder de ha ndlende fra at drage fordel af grænseoverskridende eller 
centraliserede kortbetalinger. 
− Mangler vedrørende standardisering og inter operabilitet i forbinde lse med varetagelsen 
af kort-, internet- og mobilbetaling og de de raf følgende negative incitamenter for de 
handlende til at investere i den nødvendi ge infrastruktur, herunder f.eks. 
betalingsterminaler. 
Nogle af de foranstaltninger, der kan løse disse  problemer, kan indføres gennem en revision af 
betalingstjenestedirektivet39 og indførelse af en forbedret forvaltningsmodel for 
detailbetalinger i EU. Kommi ssionen har også bebudet et lovgi vningsforslag om multilaterale 
interbankgebyrer i meddelelsen om akten for det indre marked II40. 
 
Aktioner:  
8) Kommissionen vil iværksætte et initiativ vedrørende innovation i detailsektoren i 
2013, hvor Kommissionen med bistand fra eksperter på højt niveau vil undersøge, 
hvordan det kan sikres, at detailsektoren kan bidrage til og drage fordel af 
innovative produkter, tjenesteydelser og teknologier. På dette grundlag vil 
Kommissionen udvikle konkrete aktioner, so m fokuserer på at øge detailsektorens 
konkurrenceevne, herunder f.eks. hurtig ere anvendelse af fo rskningsresultater på 
markedet, integration af e-handel og fysis ke salgssteder, nye metoder til oplysning 
af forbrugerne om produkter, udvikling af innovationsvenlig e bestemmelser og 
standarder osv.  
9) Kommissionen vil undersøge, om det er pr aktisk muligt at oprette en særlig 
database med alle EU's bestemmelser og nat ionale bestemmelser om mærkning af 
fødevarer og med mulighed for hurtigt og en kelt at få overblik over kravene til 
mærkning af det enkelte produkt. 
10) Kommissionen vil træffe foranstaltninger for at sikre en bedre markedsintegration af 
kort-, internet- og mobilbetaling gennem: 
a) revision af betalingstjenestedirektivet 
b)  en forbedret forvaltningsmodel for detailbetalingstjenester og  
c) et lovforslag om multilaterale interbankgebyrer for betalingskort.  
 3.6 Tilvejebringelse af et bedre arbejdsmiljø 
Dynamik på arbejdsmarkedet er af største betydn ing for at gøre det muligt for detailsektoren 
at give unge, ufaglærte arbejdst agere og/eller sæsonarbejdere adgang til beskæftigelse (32 % 
                                                                 
39 Direktiv 2007/64/EF af 13. november 2007 om betalingstjenester i det indre marked og om ændring af 
direktiv 97/7/EF, 2002/65/EF, 2005/60/EF og 2006/48/EF og om ophævelse af direktiv 97/5/EF (EUT L 319 af 5.12.2007, s. 1). 
40 Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale 
Udvalg og Regionsudvalget "Akten for det indre marked II  - Sammen om fornyet vækst"  (COM(2012) 
573 final af 3. oktober 2012). 
 
18 
 af alle arbejdstagere i detailsektoren er ufag lærte eller specialarbejdere, hvilket skal ses i 
forhold til et gennemsnit på 27 % i arbejdsstyrken som helhed). Handel og distribution fungerer ofte som et udgangspunkt for arbejdst agere, som begynder eller kommer tilbage på 
arbejdsmarkedet (15 % af alle ar bejdstagere i detailsektoren er under 24 år gamle, hvilket skal 
ses i forhold til et gennemsnit på 9 %; 30 % af arbejdstagerne i detailsektoren er på deltid, hvilket skal ses i forhold til et gennemsnit på 20 %).
41. 
I betragtning af den betydelige arbejdskraft, der er beskæftiget i detailsektoren, bør sektoren 
udnytte den øgede mobilitet blandt arbejdst agerne fuldt ud, således at de disponible 
kvalifikationer kan udnyttes, hvor de t er mest relevant. Dette er af afgørende betydning for at 
øge sektorens bidrag til væks t i EU. De foreslåede foransta ltninger vil bidrage til bedre 
udnyttelse af de disponible kvalifik ationer, navnlig blandt SMV'er, på grund af den høje andel 
af selvstændige erhver vsdrivende i sektoren.  
 3.6.1 Misforhold mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer 
Det øjeblikkelige misforhold mellem arbejdskraft ens kvalifikationer og de tailsektorens behov 
udgør en betydelig udfordring for at opnå en sekt or, som fungerer optimalt.  For at løse dette 
problem skal den nuværende og fremtidige arbejdsstyr ke have de rette kva lifikationer, hvilket 
forudsætter en nøjagtig forudgående analyse af kvalifikationsbehovene. Indkredsning af 
kvalifikationsbehovene og tilfældene af misfor hold mellem udbud og efte rspørgsel er særligt 
relevant for forbedring af beskæftigelse smulighederne for unge, som kommer ind på 
arbejdsmarkedet, langtidsledig e, ældre arbejdstagere, indva ndrere og handicappede. Desuden 
vil løbende innovation og den deraf følgende øge de automatisering i detailsektoren kræve, at 
arbejdstagerne hyppigt ajourfører deres kompeten cer for at tilpasse sig et job eller opgaver, 
der er under forandring.  
Hvis ovennævnte mål skal nås, er offentlige inve steringer alene ikke tilstrækkeligt. Ansvaret 
for investeringer i kvalifikationer skal deles, og detailsektoren skal spille en større rolle 
sammen med det offentlige, privatpersoner og uddannelsessektoren. Selv i den nuværende 
situation, hvor der er fokus  på at kontrollere budgetudgift erne, bør en reduktion af 
investeringerne i uddannelse i kke komme på tale. Derimod v il betydelige og intelligente 
investeringer i udvikling af kvalifikationer ikke bl ot sikre, at man får mest muligt for pengene, 
men også bidrage til udnyttelse af arbejdstagernes potentiale. Som understreget i meddelelsen 
"Nytænkning af uddannelse"42 skal bestræbelserne på at mo dernisere uddannelsessystemerne 
øges kraftigt for at sikre en arbejdsstyrke me d relevante kvalifikationer. Detailsektorens 
virksomheder bør spille en central rolle i fo rbindelse med udformningen af nye læseplaner og 
udvikling af erhvervsuddannelses- og lærlin geuddannelsesprogrammer og have et tæt 
samarbejde med uddannelsessystemerne om at  udpege områder, der skal fokuseres på, 
herunder f.eks. forbedring af arbejdstagernes kv alifikationer på miljøområdet eller etablering 
af bedre forbindelser med leverandørerne. Fr emme af partnerskabe r mellem skoler og 
virksomheder, herunder tosporede uddannelsessy stemer for lærlinge, som støttes af den 
                                                                 
41 Structural features of distributive trades and their impact on prices in the euro area  (strukturelle træk 
ved handel og distribution og dere s indvirkning på priserne i euroom rådet), ECB, Occasional Paper, 
No128 fra september 2011. 
42  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale 
Udvalg og Regionsudvalget "Nytænkning på uddannelsesområdet: investering i kvalifikationer for 
bedre socioøkonomiske resultater"  (COM(2012) 669 final af 20. november 2012). 
 
19 
 europæiske alliance for lærlingeuddannelser43, og indførelse af forskellige former for 
praktikophold og stipendier kan være nyttig e for begge parter: Virksomhederne i 
detailsektoren kan således sikr e, at de har adgang til en veluddannet arbejdsstyrke med de 
rette kvalifikationer, mens skolerne kan tiltr ække flere studerende, hvis deres uddannelser 
fører til et eksamensbevis, som har en højere værdi på arbejdsmarkedet. Desuden er der på 
EU-plan for nylig blevet udviklet og afprøvet se ktorspecifikke redskaber, som skal være til 
støtte for stærkere og mere  strukturerede partnerskabe r mellem uddannelsesudbydere og 
virksomheder. Et af dem - alliancer vedrørende sektorspecifikke kvalifikationer44, som er 
blevet foreslået under det nye Erasmus for Alle-program45 – kan være særligt velegnet til at 
imødekomme detailsektorens specifikke behov. Rehabiliteringsprojekter er gode eksempler 
på, hvordan detailhandlere kan ar bejde sammen med de lokale myndigheder om at bekæmpe 
langtidsledighed.  
Misforholdet mellem udbudte og ef terspurgte kvalifikationer varierer meget på tværs af 
sektorerne og i EU som helhed og er også af forskellig varighed. For at løse de problemer 
vedrørende misforhold mellem udbudte og efterspur gte kvalifikationer, som virksomhederne 
og jobsøgende står over for, bør alle be rørte parter, herunder virksomhederne og 
arbejdsmarkedets parter i detailhandlen, engagere  sig i at definere se ktorens kvalitative og 
kvantitative kvalifikationsbehov på  kort, mellemlang og lang sigt.  
Indførelsen af et europæisk rå d for kvalifikationer i sektoren for handel – der omfatter detail- 
og engrossalg – i 2012 forventes at spille en af gørende rolle med hensyn til at etablere en 
oversigt over kvalifikationerne i sektoren i samarbejde med de nationale råd for 
kvalifikationer i denne sektor. Ar bejdet i disse råd for kvalifikat ioner, der fungerer som input 
til EU-oversigten over kvalifikationer46, som er blevet lanceret for nylig, vil bidrage til at 
foregribe misforhold og mangler ved at fors yne de berørte parter med oplysninger om 
udviklingen inden for kvalifikationsbehov og besk æftigelse. Bedre foregribelse vil give 
virksomheder og privatpersoner i medlemsstaterne  mulighed for at foretage mere bevidste 
valg og investeringer.  
 3.6.2 Den uformelle økonomi 
Sort arbejde er et vigtigt emne for detail sektoren. Arbejdstagere i den uformelle økonomi47 er 
udelukket fra den eksisterende sundhedsdækni ng og sociale ydelser. Dette medfører store 
sociale risici samt ringe indkom st og social beskyttelse for di sse arbejdstagere. Desuden kan 
eksistensen af en uformel økonomi føre til tab af budgetindtægter som følge af en reduktion af 
skatteindtægterne og indbetalinge n af sociale sikrings bidrag. Det medfører således en højere 
skattebyrde for den registrere de arbejdskraft og påvirker medlemsstaternes konkurrenceevne.  
                                                                 
43  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale 
Udvalg og Regionsudvalget "Unge på vej ind i beskæftigelse"  (COM(2012) 727 endelig af 5. december 
2012). 
44  http://ec.europa.eu/education/news/20120425_en.htm. 
45  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale 
Udvalg og Regionsudvalget "ERASMUS FOR ALLE: EU-programmet for almen uddannelse, 
erhvervsuddannelse, ungdom og idræt  (KOM(2011) 787 endelig af 23. november 2011). 
46  http://euskillspanorama.ec.europa.eu/. 
47 Aktivitet og indkomst, der helt eller delvis falder uden for offentlig regulering og beskatning. 
 
20 
 Kommissionen vil inddrage alle berørte parter i en dialog med henblik på at vurdere den 
uformelle økonomis betydning for arbejdsvilkårene og for at fastslå, hvordan EU bedst muligt 
løser problemet48. 
Kommissionens tjenestegrene vil arbejde sammen for at sikre, at der tages hensyn til de 
særlige forhold inden for detailsektoren i forb indelse med gennemførelsen af foranstaltninger 
til bekæmpelse af den uformelle økonomi.  
Aktion:  
11) Kommissionen vil styrke samarbejdet med arbejdsmarkedets par ter for at skabe 
betingelser, der gør det muligt at skabe overensstemmelse mellem de udbudte 
kvalifikationer og arbejdsmarkedets be hov i detailsektoren, navnlig gennem 
indkredsning og foregribelse af kvalifikat ionsbehov ved hjælp af et europæisk råd 
for kvalifikationer i sekt oren og forbedring af de tailhandlernes uddannelses- og 
omskolingspolitikker.  
 3.7 Den internationale dimension 
Internationale handelshindringer i detailha ndelen (vedrørende etablering og andre 
leveringsformer, f.eks. restrikt ioner vedrørende franchising og e-handel) udgør en betydelig 
hindring for vækst og jobskabelse. I øjeblikke t afhænger helt op til 36 mio. arbejdspladser i 
EU direkte eller indire kte af handelen. Adgang ti l tredjelandes markeder åbner vigtige kanaler 
for europæiske aktører, navnlig SMV'erne, der giver dem mulighed for at udnytte væksten på disse markeder. Detailsektorens adgang til tredje landes markeder indebærer et betydeligt 
vækstpotentiale for EU's økonomi. De europæiske  detailhandlere kan sp ille en vigtig rolle 
som drivkraft bag eksporten ved at levere produ kter, der er fremstillet i EU, til tredjelande og 
således bane vej for SMV'ers adgang til marked er uden for EU. Det fore slås derfor, at der 
med udgangspunkt i en tæt dialog med detailsektore n udvikles en EU-strategi, som skal åbne 
den internationale samhandel og fjerne eksisterende hindri nger navnlig gennem:
 
− bedre indsamling af oplysninger om tredjelandes handelshindringer på 
detailhandelsområdet for at hjælpe de rele vante tjenestegrene i Kommissionen med at 
overvåge gennemførelsen af eksisterende frihandelsaftaler og forberede fremtidige forhandlinger og 
− forbedring af SMV-helpdesken
49 samt eksport-helpdesken og databaserne vedrørende 
markedsadgang med henblik på at udvide deres anvendelsesområde til at omfatte 
tjenesteydelser.  
                                                                 
48 Det skal fremhæves, at Kommissionens arbejdsprogram for 2013 omhandler indførelse af en europæisk 
platform for bekæmpelse af sort arbejde. Denne plat form vil have til formål at dække alle de vigtigste 
områder, der påvirkes af sort arbejde, og at støtte  en mere effektiv bekæmpelse af sort arbejde gennem 
forbedring af samarbejdet, udveksling af bedste pr aksis og fastlæggelse af fælles principper. Initiativet 
blev annonceret i meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske 
Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget "Et opsving med høj beskæftigelse"  (KOM(2012) 
173 final af 18. april 2012 (også kaldet "beskæftigelsespakken")).  
 
49 En specifik struktur, som forvaltes af Kommissionen for at løse de erhvervsdrivendes problemer og 
besvare deres forespørgsler ved at forbedre den indsats, der er rettet mod SMV'er. 
 
21 
  4. KONKLUSION:  LØBENDE  DIALOG  MED  DETAILSEKTOREN 
I betragtning af det potentiale  for vækst og beskæftigelse, som handel og distribution kan 
bidrage med til EU's økonomi som helhe d, er der behov for en sammenhængende og 
helhedsorienteret strategi, der løser de flaske halsproblemer, der i dag står i vejen for fuld 
udnyttelse af sektorens potentiale. 
Adgang til mere konkurrencedygtig handel og distribution, forbrugere med indflydelse, som 
er i stand til at træffe mere kva lificerede valg, for så vidt a ngår de produkter, de ønsker at 
købe, udvikling af en mere velafbalanceret fors yningskæde, støtte til innovative løsninger, 
hurtigere anvendelse af forskningsresultater på markedet og etablering af et bedre 
arbejdsmiljø i detailsektoren vil alt sammen bidrage til opfyldelse af dette mål. 
De 11 konkrete aktioner50 i denne handlingsplan bør gennemføres senest i 2014 med henblik 
på at opnå et indre marked for detailhandel.  Det er afgørende, at denne handlingsplan 
gennemføres sideløbende med andre initiative r, bl.a. initiativerne vedrørende fuld 
gennemførelse af servicedirek tivet, handlingsplanen for e- handel og de igangværende 
initiativer vedrørende betalinger. 
Kommissionen vil overvåge udvikl ingen og aflægge rapport om fr emskridtene med hensyn til 
gennemførelsen af denne handlingsplan i 2015. Ov ervågningen vil blive foretaget på grundlag 
af de igangværende drøftelser i EU-ins titutionerne med medlemsstaterne og med 
repræsentanter for detailsektoren og andre relevante berørte parter i gruppen om 
detailhandelens konkurrenceevne.  
                                                                 
50 Alle de aktioner, der foreslås gennemført af Ko mmissionen i dette dokument, er i overensstemmelse 
med og forenelige med den nuværende flerårige finansielle ramme (2007-2013) og med forslaget til den 
nye flerårige finansielle ramme 2014-2020 .