m -i 
II 
(1 
» KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 26.05.1997 
KOM(97) 238 endelig udg. 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
om fremskridt med projekterne 
og fremtidsperspektiver 
CARE 
EF-databank vedrørende Færdselsulykker 
Rådets beslutning af 30. november 1993 
(93/704/EC) 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
1. INDLEDNING 3 
1.1. Grundlaget for rapporten 3 
1.2. Baggrunden for CARE 3 
2. DEN NUVÆRENDE SITUATION 4 
2.1. Begrebet CARE 4 
2.2. Indledende fase 5 
2.3. Transmission og validering af samt adgang til data 7 
2.4. Datafortrolighed og -sikkerhed 9 
2.4.1. Behandling af data, som specifikt er erklæret fortrolige 10 
2.5. Heterogene datadefinitioner og -strukturer 10 
2.6. Resultater og konklusioner efter de første tre år 11 
2.6.1. Databasen i drift 11 
2.6.2. Harmonisering af data 11 
2.6.3. Datatilgængelighed 12 
2.6.4. Data fortrolighed og sikkerhed 12 
2.6.5. Samarbejde med medlemsstaterne 12 
2.6.6. Datakvaliteten 12 
2.6.7. Datakompleksitet 12 
2.6.8. Publikationer 13 
3. FREMTIDSPERSPEKTIVER 14 
3.1. Mod et avanceret informationssystem 14 
3.2. Politiklæn med hensyn til brug og formidling af oplysninger 16 
3.2.1. Online adgang til referencedatabasen 17 
3.2.2. Online adgang til formidlingsdatabasen 17 
3.2.3. Adgang til standardtabeller i CARE-informationssystemet 18 
3.2.4. Publikationer 19 
3.3. Generelle overvejelser med hensyn til CARE's fremtidige udvikling 19 
4. KONKLUSION 20 
Z 

1. Indledning 
1.1. Grundlaget for rapporten 
Hvert år kræver færdselsuheld i EU's medlemsstater ca. 45 000 menneskeliv og mere end 1,5 mio. 
tilskadekomne, med samlede omkostninger på ca. 150 mio. ECU. Siden 1984 er der på EU-plan 
blevet truffet en lang række foranstaltninger for at reducere antallet af færdselsuheld, herunder 
Rådets beslutning af 30. november 1993 om oprettelse af en EF-databank vedrørende 
færdselsulykker (93/704/EF)1. 
Der var bred enighed om, at eksistensen af en sådan database på EU-plan ville gøre det muligt at 
identificere og kvantificere færdselssikkerhedsproblemer, vurdere effektiviteten af 
færdselssikkerhedsforanstaltninger, fastlægge, hvor Fællesskabet kunne skride ind og lette 
udvekslingen af erfaringer på området. 
I henhold til artikel 6 i Rådets beslutning skal Kommissionen tre år efter iværksættelse af 
beslutningen fremlægge en evalueringsrapport om foranstaltningens gennemførelse. 
1.2. Baggrunden for CARE 
Efter Rådets resolution i 1984, som opfordrede til en indsats på fællesskabsplan inden for 
færdselssikkerhed, anmodede Europa-Parlamentet i sin beslutning fra 1986 om fælles 
foranstaltninger til nedsættelse af antallet af færdselsulykker2 om, at der blev oprettet en databank 
om trafikuheld. 
I 1988 pegede en OECD-ekspertgruppe på, at det var nødvendigt at "etablere rammer for 
sammenhængende statistiske (disaggregerede) databanker om trafikuheld". I 1989 oplyste 
Kommissionen i sin meddelelse om "Færdselssikkerhed: en prioritet for Fællesskabet", at der ville 
blive oprettet en databank vedrørende trafikuheld. To år senere blev initiativet vedtaget og givet 
prioritet af en ekspertgruppe på højt plan (Gerondeau-rapporten, februar 1991). 
På basis af en forundersøgelse som Kommissionen fik foretaget i nært samarbejde med 
arbejdsgruppen på højt plan bestående af regeringsrepræsentanter fra medlemsstaterne, udtalte 
Arbejdsgruppen på Højt Plan om Færdselssikkertied under et møde den 15.-16- oktober 1992, at der 
måtte etableres en sådan database. 
1 EFTnr. L 329 af 30.12.1993, s. 63 
2 EFTnr. C 68 af 24.3.1986, s. 35. 
I 1993 fremlagde Kommissionen både en hvidbog om den fremtidige udvikling inden for 
Fællesskabets transportpolitik og en meddelelse om et handlingsprogram vedrørende 
færdselssikkerhed, og her blev emnet igen givet høj prioritet. I juli 19933 fremlagdes et 
beslutningsforslag for Rådet og Europa-Parlamentet (KOM (93) 348, endelig udg.) Rådet vedtog det 
endelige forslag til beslutning om oprettelse af en EF-databank vedrørende færdselsuheld. 
2. Den nuværende situation 
2.1. Begrebet CARE 
Det grundlæggende element i CARE er oprettelse af en EF-database om færdselsuheld med 
personskader i modsætning til materielle skader. Hovedforskellen mellem CARE og de fleste andre 
internationale databaser er, at oplysningerne i meget høj grad er disaggregerede, dvs. at CARE 
indeholder detaljerede oplysninger om individuelle uheld, således som de er registreret i 
medlemsstaterne. Denne struktur giver maksimal fleksibilitet og mulighed for at analysere 
oplysningerne i systemet og åbner nye muligheder hvad angår af færdselsuheld. 
Man var vel vidende om, at hvis der blev iværksat en længere proces med at definere og oprette en 
harmoniseret database over færdselsuheld, ville det medføre, at de nationale administrationer skulle 
foretage omfattende ændringer (f.eks. harmonisering af rapporter om færdselsuheld, af definitioner 
og registreringsmetodologier). Rådet besluttede derfor i stedet - på baggrund af Kommissionens 
forslag - at de nationale registre skulle integreres i CARE-databasen i (teres oprindelige form og efter, 
at følsomme oplysninger, som kunne føre til identificering af personer, var fjernet, samt at der skulle 
etableres en struktur, som gjorde de nationale registre tilgængelige på EU-plan (se figur 1). 
3 EFTnr. C 225 af 20.8.1993, s. 6. 
4 
CARE 
Pilotfase 1.4.1994- 1.4.1997 
ReferencetfftføfokSe \ 
Nationale Data-
Icvcninilur 
Figur 1 : CARE - Den aktuelle situation 
2.2. Indledende fase 
CARE's indledende fase startede den 1. april 1994. Medlemsstateme var blevet anmodet om at 
fremsende indholdet af deres nationale registre for 1991 og 1992 til De Europæiske Fællesskabers 
Statistiske Kontor (Eurostat) inden den 31. marts 1994. Figur 1 viser transmissionsdatoeme for de 
nationale registre på tidspunktet for rapportens udarbejdelse. 
Alle medlemsstaterne fremsender nu regelmæssigt deres relevante registre. Statistikkeme for årene 
1991-1995 fra Finland, Sverige og Østrig er allerede indføjet i CARE-databasen. 
Tabel 1: Data fremsendt af medlemsstateme 
A 
B 
D 
DK 
E 
F 
FIN 
GR 
I 
IRL 
L 
NL 
P 
S 
UK(G 
B) 
UK(NI 
*) Transmissionsdato 
Zkv. 
94 
91 
91/92 
91 
91 
91 
91 
91 
91/92 
91/92 3. kv 
94 
92/93 
91/92 
92 
92 4. kv. 
94 1.kv. 
95 
91/92 
93 
92/93 
92/93 
91-93 
93 
93 
92 
93 2.kv. 
95 
93/94 
94 
94 
93 
93 3. kv. 
95 
94 
94 4.kv. 
95 
93 
94 1.kv. 
96 
94 
92-93 
94 Zkv. 
96 
92-95 
94 
95 
95 
94 
95 
91-94 
95 3.kv. 
96 
91-94 
94 
94 4.kv. 
96 
91 
95 
95 
95 
94 
91 
95 
95 
95 
*): Af tekniske årsager er Det Forenede Kongerige og Nordirland angivet separat i 
statistikkerne. 
Tabel 2 viser status for data, som medlemsstaterne har fremsendt til CARE, på tidspunktet for denne 
rapports udarbejdelse: 
Tabel 2: Status for data i CARE 
A 
B 
D 
DK 1991 
R 
RC 
r 
RC 1992 
RC 
RC 
r 
RC 1993 
RC 
RC 
r 
RC 1994 
* RC 
RC 
r 
RC 1995 
RC 
R 
RC 
E 
F 
FIN 
GR 
1 
IRL 
L 
NL 
P 
S 
UK(GB) 
UK(NI*) RC 
RC 
RC 
RC 
RC 
RC 
RC 
RC 
RC 
RC 
RC 
RC RC 
RC 
RC 
RC 
RC 
RC 
Re 
RC 
RC 
RC 
RC 
RC RC 
RC 
RC 
RC 
RC 
RC 
Re 
RC 
RC 
RC 
RC 
RC RC 
RC 
RC 
Rx 
RC 
RC 
Re 
RC 
RC 
RC 
RC 
RC RC 
RC 
RC 
RC 
RC 
Rx 
RC 
RC 
RC 
tegnforklaring : R = Data modtaget 
r = Data fremsendt i henhold til forordning 1588/90 om transmission af fortrolige 
data 
C = Data indlæst i CARE 
c = Data delvist indlæst i CARE (afventer endelige data) 
x = Data ulæselige 
*): Af tekniske årsager er Det Forenede Kongerige og Nordirland opført separat i 
statistikkerne. 
2.3. Transmission og validering af samt adgang til data 
Medlemsstaterne deltog aktivt i oprettelsen af CARE på grundlag af deres disponible ressourcer, og 
takket være deres aktive deltagelse foregik integreringen af de nye medlemsstater gnidningsfrit. 
Fremsendelsen af medlemsstaterne oplysninger om færdselsuheld sker i øjeblikket elektronisk 
(magnetbånd eller diskette) på grundlag af de årlige registre, og senest ni måneder efter det 
pågældende referenceårs udgang. Hvert år registreres ca. 1,2 mio. færdselsuheld således i CARE-
databasen. 
Medlemsstaterne er ansvarlige for kvaliteten af de nationale data om færdselsuheld, som 
fremsendes, og skal validere resultateme af den statistiske databehandling når oplysningeme er 
registreret i CARE-databasen. Der kræves en online dataforbindelse og specielt software for at få 
adgang til de nationale data i CARE. Medlemsstaterne udpeger hver især en national organisation og 
fremsender meddelelse herom til Kommissionen. Normalt udpeges de nationale statistiske kontorer 
til at udfylde denne rolle med den begrundelse, at dataleverandøren også bør være den, der validerer 
oplysningerne, efter at de er blevet behandlet i CARE. Valideringsproceduren, dvs. bekræftelse af, at 
de oplysninger, CARE fremkommer med, er identiske med resultateme af forespørgsler på nationalt 
plan, er afgørende for CARE-databasens pålidelighed. 
Når den nationale organisation har valideret sine egne data i CARE-databasen, giver medlemsstaten 
de andre nationale organisationer, der er blevet særiigt udpeget, adgang til sine data efter 
gensidighedsprincippet. 
Tabel 3 viser adgangsniveaueme for de forskellige medlemsstater i CARE-databasen ved rapportens 
udarbejdelse. 
Tabel 3: Medlemsstaternes adgangsniveauer 
Data indsendt 
Data registreret i 
CARE 
Online 
forbindelse 
Uddannelse 
Afprøvning 
Validering af MS 
Adgang for andre 
MS 
Fælles adgang 
oprettet A 
• 
/ B 
V 
V 
</ 
S 
s D 
O DK 
• 
/ 
V 
S 
S 
/ 
V 
V E 
V 
V 
</ 
V 
V 
s 
V 
/ F 
/ 
/ 
/ 
V 
/ 
/ 
/ 
/ FI 
N 
• 
S GR 
y 
S 1 
S 
s 
V IR 
L 
V 
/ 
V 
V 
V 
• 
s 
• L 
• 
• 
V NL 
• 
V 
V 
V 
• 
/ 
• 
V p 
V 
/ 
/ 
/ 
/ 
/ 
/ 
• s 
• 
/ UK 
(G 
B) 
• 
/ 
• 
S 
V 
V 
/ 
V UK 
(NI 
) 
• 
/ 
• 
V 
S 
V 
• 
s 
*) = i henhold til forordning nr. 1588/90 om transmission af fortrolige oplysninger 
På tidspunktet for rapportens udarbejdelse er ti medlemsstater indtil videre blevet tilknyttet 
CARE-systemet, primært med henblik på datavalidering, som vist i tabel 4. De nye 
medlemsstater figurerer endnu ikke, da de først i de seneste måneder er blevet anmodet om at 
fremsende deres data, og der endnu ikke er etableret en forbindelse til CARE-databasen. 
Tabel 4: Medlemsstaternes adgang til CARE-databasen afvalideringshensyn 
(målingsperiode: 7. februar 1995 til 12. december 1996) 
E 
UK (GB) 
NL 
P 
F 
IRL 
B 
DK 
UK (NI) 
I 
L 
GR 
D 
lait: 
Kommissio 
-nen Antal gange 
forbundet 
abs. 
530 
210 
114 
89 
91 
30 
37 
25 
6 
14 
8 
0 
0 
1154 
2203 % 
46 
18 
10 
8 
8 
3 
3 
2 
-
1 
-
-
-
100% Varighed 
t 
51 
41 
30 
15 
10 
8 
6 
4 
2 
171 
392 min 
36 
02 
16 
20 
21 
51 
39 
33 
23 
19 
22 
48 
30 sek 
54 
38 
44 
6 
58 
30 
24 
28 
54 
36 
14 
26 
06 % 
30 
24 
18 
9 
6 
5 
4 
3 
1 
-
-
100% CPU-tid 
t 
2 
5 
9 
119 min 
28 
46 
38 
19 
3 
10 
4 
3 
1 
37 
39 sek 
32 
15 
38 
53 
23 
22 
26 
47 
50 
11 
2 
19 
37 % 
26 
61 
6 
3 
-
2 
-
-
-
-
-
100% 
2.4. Datafortrolighed og -sikkerhed 
Spørgsmålet om fortrolighed drejer sig fundamentalt om, hvorvidt en systembruger kan identificere 
de personer, der var indblandet i et uheld. Mens de oplysninger, der indlæses i systemet er splittet op 
på det enkelte færdselsuheld i den enkelte medlemsstat, fremstår oplysningeme i de rapporter, som 
systemet producerer til den endelige bruger, aggregeret f.eks. alle uheld opgjort pr. måned og de 
tilskadekomnes aldersgruppe. Da den endelige rapport indeholder ti-, hundrede-, eller tusindvis af 
dræbte eller tilskadekomne, er det umuligt at identificere en enkelt person ud fra rapporten. 
Dertil kommer, at medlemsstateme i samråd med Kommissionen fjerner data, der anses for 
fortrolige, fra deres registre, dvs. alle oplysninger, som kan føre til identifikation af en person 
(herunder bl.a. bilens nummerplader, en persons navn eller adresse), inden registrene fremsendes til 
Kommissionen. Om nødvendigt kan den, der administrerer CARE-databasen, ligeledes fjerne de 
fortrolige oplysninger. 
CARE-databasens administrator har som den eneste adgang til medlemsstaternes oprindelige 
oplysninger om færdselsuheld med personskader. Autoriserede brugere (som udpeges af 
medlemsstaterne) kan, efter at der er foretaget beskyttende databehandling og på bestemte 
betingelser, få adgang til en såkaldt referencedatabase, som hører under CARE-databasen og 
indeholder oplysninger valideret af medlemsstaterne. Brugere af CARE-databasen har derfor ikke 
adgang til fortrolige oplysninger. 
CARE-databasens brugere skal have et gyldigt bruger-id og password. De mest avancerede 
krypteringsteknikker skal sikre, at det i praksis er umuligt at opnå uautoriseret adgang. 
Informationssøgning sker via menuer, som ikke giver en bruger adgang til at give andre 
kommandoer, end dem, systemet tillader, og som vedrører CARE-systemet. 
Det fremgår af drøftelser med eksperter fra medlemsstaterne, at ovennævnte 
sikkerhedsforanstaltninger i praksis garanterer fortrolighed, sikkerhed og integritet hvad angår 
oplysningeme i CARE-databasen. 
2.4.1. Behandling af data, som specifikt er erklæret fortrolige 
Som angivet i tabel 3 anmodede Tyskland om, at proceduren efter Rådets forordning nr. 1588/90 om 
transmission af fortrolige data blev anvendt. Der foregår for tiden drøftelser med de tyske 
myndigheder, som skal bane vejen for, at de tyske data hurtigt kan integreres i CARE. 
2.5. Heterogene datadefinitioner og -strukturer 
Rapporter om færdselsuheld indeholder detaljerede oplysninger om, hvor uheldet indtraf, de 
indblandede (tilskadekomne) personer og biler, samt en række supplerende oplysninger, lige fra 
oplysninger om forløbet og bilskademe til typen af farligt gods, der transporteredes. Oplysninger, 
definitioner og antallet af variabler varierer meget fra en medlemsstat til en anden - det er et problem, 
som allerede blev identificeret i forbindelse med forundersøgelsen. 
Det er tidligere blevet anført, at behandling af data med så forskellige definitioner og strukturer er et 
grundelement i den korrekte udnyttelse af CARE-databasen. Der er derfor på systemniveau blevet 
taget en række skridt for at sikre kompatibiliteten mellem de nationale færdselsuheklsdata, uden at 
dette nødvendiggør yderligere databehandling eller tilpasning i medlemsstaterne. 
Data gøres kompatible på tre måder: 
10 
• De oprindelige variable definitioner oversættes til et fælles sprog, engelsk, hvilket gør dem 
umiddelbart kompatible, f.eks. måned = januar, dag = søndag, osv. 
• For nogle variabler opnås kompatibiliteten ved anvendelse af enkle matematiske regler: bilistens 
alder fremgår enten af aldersfeltet, f.eks. "bilistens alder = 31" eller af feltet med bilistens 
fødselsdato, f.eks. "fødselsdato = 1965.10.05.". 
• "Harmonisering" af andre variabler som f.eks. de forskellige nationale parametre for "lysforhold" 
eller "vejforhold" er mere indviklet. Et konsortium af partnere fra seks forskellige medlemsstater 
har som led i projektet CARE PLUS vist, at det er muligt at "harmonisere" meget forskelligartede 
data. Hovedformålet var at fastlægge strukturelle regler for konvertering af vigtige variabler, 
oprindeligt begrænset til 28, inden udgangen af 1996. Et andet formål er at udarbejde et glossar 
med definitioner på variabler og parametre, der anvendes i de 15 medlemsstaters nationale 
registre. 
Kommissionen har ikke i sinde at foreslå, at definitionerne i medlemsstaternes databaser ændres, 
men derimod at etablere retningslinjer for konverteringsregler til CARE-databasen, som kan øge 
oplysningernes kompatibilitet og dermed forbedre systemets funktion. Ikke desto mindre vil resultatet 
af ovennævnte initiativ være, at der etableres et sæt fælles variabler, som kan fungere som 
referencegrundlag for fremtidige tilpasninger på nationalt plan, såfremt en medlemsstat ønsker det. 
2.6. Resultater og konklusioner efter de første tre år 
2.6.1. Databasen i drift 
CARE's pilotfase startede den 1. april 1994. Inden for en relativt kort tidshorisont, set i lyset af 
opgavens indviklede karakter, er man nået til enighed om grundprincipperne og har fået løst de 
tekniske problemer vedrørende driften af så komplekst et system, som består af så mange 
forskellige databaser. 
2.6.2. Harmonisering af data 
Harmoniseringsprocessen, dvs. etablering af konverteringsregler mellem de enkelte medlemsstaters 
databaser med udgangspunkt i den metodologi, som CARE PLUS-gruppen har fastlagt, skrider frem 
og tegner lovende. 
11 
2.6.3. Datatilgængelighed 
Det er for første gang nu muligt at producere rapporter ved hjælp af CARE, som ikke kan udarbejdes 
ved hjælp af nogen anden database. Eksempelvis kan det nævnes, at bilag II bl.a. indeholder en 
aldersmæssig sammenligning af personer, der var indblandet i færdselsuheld (opgjort på årsbasis). 
En sådan analyse kan kun foretages ved anvendelse af disaggregerede nationale oplysninger om 
færdselsuheld. 
2.6.4. Data fortrolighed og sikkerhed 
En høj grad af fortrolighed og sikkerhed har været indbygget i systemet lige fra starten. Skønt CARE 
indeholder meget detaljerede nationale oplysninger, er det umuligt for en bruger at identificere 
enkeltpersoner gennem CARE-databasen. 
2.6.5. Samarbejde med medlemsstaterne 
Det tætte samarbejde med medlemsstaternes ekspertudvalg er et vigtigt led i udviklingen af CARE, 
idet de nationale dataleverandører spiller en væsentlig rolle hvad angår databasens nuværende og 
fremtidige udformning og validering af oplysningerne, dvs. bekræftelse af, at data som produceres af 
CARE, nøjagtigt afspejler tallene i de nationale databaser. Dataleverandørerne spiller ligeledes en 
vigtig rolle med hensyn til andre brugeres adgang til de relevante data ud fra gensidighedsprincippet. 
2.6.6. Datakvaliteten 
CARE's indhold afspejler direkte indholdet af de nationale databaser. En given analyses kvalitet er 
derfor betinget af kvaliteten af de underliggende nationale færdselsuheklsdata, som på sin side 
afhænger af den registreringsmetodologi, der anvendes for de nationale data. Det står klart, at 
underrapportering af uheld varierer ikke blot mellem de enkelte medlemsstater men også alt 
afhængig af, hvor alvorligt uheldet er. Mens færdselsuheld med dræbte dækkes i vktt omfang, er det 
samme ikke tilfældet for færdselsuheld med tilskadekomne. Visse variabler, f.eks. "færdselsuheldets 
omfang = ukendt" fortolkes desuden vidt forskelligt. Når årsagerne til uheldet registreres, er disse 
temmelig subjektive og - hvis de i det hele taget anvendes - må de bruges forsigtigt. 
2.6.7. Datakompleksitet 
Der er udviklet et brugervenligt system, som gør, at det er meget enkelt at producere fleksible 
aggregerede rapporter på grundlag af disaggregerede færdselsuheklsdata. Det er dog muligt for en 
bruger, som ikke kender systemet, at fejlfortolke de data, systemet leverer. Brugere af CARE-
databasen skal derfor have et vist kendskab til systemets opbygning og vide, at heterogene 
datastrukturer danner grundlag for det. CARE-databasens brugere skal følge et passende kursus for 
12 
at sikre, at de resultater, der opnås ved brug af databasen i dens nuværende udformning, er 
pålidelige. 
2.6.8. Publikationer 
Kommissionen har aftalt med de medlemsstater, som leverer oplysninger, at CARE-statistikker ikke 
må udleveres under projektets pilotfase. 
13 
3. Fremtidsperspektiver 
3.1. Mod et avanceret informationssystem 
Som angivet i kapitel 2.5 bør arbejdet med at gøre færdselsuheldsdata i CARE-databasen mere 
ensartede fortsættes. I denne forbindelse er det vigtigt at have medlemsstaternes støtte og 
samarbejde. I første fase af processen vil de underliggende færdselsuheldsdata skulle gøres 
kompatible i meget høj grad. 
Selv når denne første fase er gennemført vil den naturlige mangel på kompatibilitet mellem de 
nationale data stadig være en hovedkilde til eventuelle fejlfortolkninger ved sammenlignende analyser 
på internationalt plan, og såfremt der ikke tages højde for den rette kontekst og især trafikforholdene. 
Løsningen af dette problem bør derfor prioriteres i forbindelse med den eventuelle udvikling af et 
fremtidigt system. 
I den forbindelse bør der stilles yderligere data til rådighed for CARE's brugere, så der kan foretages 
relevante sammenligninger og man kan øge muligheden for at analysere færdselsuheld på EU-plan. 
De supplerende oplysninger kan omfatte: 
• risikooplysninger, f.eks. 
• køretøj - km 
• bilpark 
• passagerer - km 
• befolkning 
• karakteristika ved vejnettet, etc. 
• resultater af detaljerede undersøgelser af årsager til uheld og personskader 
• færdselssikkerhedsforanstaltninger i de enkelte lande, graden af håndhævelse, resultater af 
undersøgelser om foranstaltningernes effektivitet,... 
• osv. 
Sådanne supplerende oplysninger skal i sidste ende føre til etableringen af et informationssystem (se 
figur 2) med en pulje af oplysninger fra forskellige kilder, som vil blive behandlet som supplerende 
registre, der udgør hjørnestenen i færdselsuheldsdatabasen. Endvidere skal brugerne råde over et 
omfattende glossar med definitioner på nationale variabler, konverteringsregler og andre skriftlige 
oplysninger, som er af afgørende betydning for komparative forskningsaktiviteter. 
Udviklingen af et informationssystem om færdselssikkerhed vil åbne mulighed for betydelige 
fremskridt bl.a. hvad angår kvaliteteten og disponibiliteten af færdselsuheldsdata til brug for analyser 
af færdselssikkerhedsproblemer. Problemer som underrapportering af uheld kan ikke løses på kort 
14 
sigt, men ved at vurdere problemets omfang og indføre dette aspekt i CARE kan man sikre, at der 
systematisk tages højde herfor i forbindelse med analyser. Det samme gælder hvad angår rådighed 
over risikooplysninger og de forskellige evalueringsmetoder for disse og andre relaterede 
oplysninger. 
15 
CARE Informationssystem 
om Færdselssikkerhed 
National Data 
Providers 
& 
Authorized 
Users 
Figur 2: CARE-informationssystem om færdselsikkerhed 
AG 
translation of figure 2 
CARE-INFORMATIONSSYSTEM OM FÆRDSELSSIKKERHED 
Disaggregerede færdselsuheldsdata - nationale dataleverandører 
A BDK D GR EF FIN 
Risikooplysninger 
Årsag til uhekVtilskadekomne 
Færdselssikkerhedsforanstaltninger 
Glossar 
(konverteringsregler mv) CARE-referencedatabase 
- disaggregerede data Andre registre 
Fordelingsdatabase 
- disaggregerede data Standardtabeller 
Nationale dataleverandører 
(og autoriserede brugere) Ekspertbrugere Alle brugere 
AG \Ås> 
3.2. Politikken med hensyn til brug og formidling af oplysninger 
Den meget høje grad af datafortrolighed og -sikkerhed i det nuværende system, dvs. personlige 
oplysningers utilgængelighed samt kontrollen med adgangsprocedureme, vil forblive et nøgleelement 
i CARE-konceptet. 
Adgangsprocedurer og dataformidlingsmetoder må indgå i de overordnede overvejelser. Det er let 
nok for en bruger med adgang at stille spørgsmål til CARE, men det at stille de rigtige spørgsmål er 
en ganske indviklet opgave, hvis man ønsker at undgå fejlfortolkning: det er kun trænede brugere 
med indgående kendskab til, hvordan de nationale data struktureres og defineres, som kan udnytte 
oplysningeme i CARE-databasen i videste omfang. 
Adgangskriterierne til det fremtidige informationssystem om færdselssikkerhed samt datatypen og -
indholdet vil være afgørende for systemets udnyttelsesgrad. Et lukket system, hvortil kun 
medlemsstaternes administrative tjenestegrene har adgang, vil begrænse ydelsespotentiellet for 
undersøgelser om færdselssikkerheden i EU, mens et veludbygget system med nyttige og varierede 
informationsniveauer, som brugergrupper har adgang til i forskellig grad, vil gøre det muligt at opnå 
en optimal udnyttelse af systemet. 
Under hensyntagen til betragtningerne i Rådets beslutning 93/704/EØF af 30. november 1993 og 
uanset systemets art vil data om identificerbare personer blive behandlet i henhold til gældende 
lovgivning om databeskyttelse. 
Dataformidlingsstrategien vil have til formål at nå så mange brugere som muligt på optimale 
betingelser, alt imens at man sikrer, at man ikke påvirker de nationale dataleverandørers 
finansieringskilder. 
3.2.1. Online adgang til referencedatabasen 
I øjeblikket er medlemsstaternes dataleverandører de eneste, der har adgang til CARE-
referencedatabasen, som indeholder data på det højeste detaljeringsniveau. Deres interesse for at 
udnytte internationale data kan være begrænset. Derfor bør man overveje at udvide adgangen til 
basen, f.eks. til en institution pr. medlemsstat, udpeget af denne, som direkte beskæftiger sig med 
færdselssikkerhed. Derved kan referencedatabasen udnyttes optimalt. Den nationale dataleverandør 
vil fortsat spille en nøglerolle hvad angår valideringen af nationale data i CARE-databasen, med 
mindre medlemsstaten vælger at overdrage ansvaret til den anden institution. De således 
akkrediterede institutioner vil på visse betingelser kunne levere færdselsuheldsstatistikker til andre 
brugere. 
•-n 
3.2.2. Online adgang til formidlingsdatabasen 
Et underregister under CARE-referencedatabasen, som indeholder disaggregerede data med høj 
sammenlignelighedsgrad, kan eventuelt oprettes med det formål at give en bredere adgang til 
private foretagender, som beskæftiger sig med færdselssikkerhed. Det vil endnu engang blive stillet 
krav om god viden for at kunne anvende formidlingsdatabasen korrekt, men det vil ikke være 
nødvendigt med et indgående kendskab til definitioner og strukturer. Denne del af CARE-
informationssystemet vil kunne fungere som en fleksibel interface for en bred vifte af ekspertbrugere, 
hvis forespørgsler vil variere alt efter forskningsopgaverne, og hvis behov ikke dækkes tilstrækkeligt 
af de internationale statistikker, man råder over i dag. 
I første omgang kunne formidlingsdatabasen udelukkende indeholde oplysninger om færdselsuheld 
med dræbte, hvilket samtidigt ville sikre både en høj kvalitet og en høj grad af disponibilité^ hvad de 
underliggende data angår. Derved ville man især løse problemet med underrapporteringen af data 
om tilskadekomne. Dertil kommer, at de behandlede data kun ville udgøre en brøkdel af de 
oprindelige EU-færdselsuheldsdata (+/- 1/30-del), som referencedatabasen indeholder. Det vil 
reducere svartiderne, hvilket brugerne sikkert vil sætte pris på. 
3.2.3. Adgang til standardtabeller i CARE-informationssystemet 
En vifte af standardtabeller, som regelmæssigt blev opdateret med medlemsstaternes accept, kan 
gøres online-tilgængelig. En aktiv interface kunne føre brugeren gennem de disponible oplysninger. 
Brugere skulle i vidt omfang have adgang til denne del af systemet. 
-18 
3.2.4. Publikationer 
Man kunne overveje regelmæssigt at udgive publikationer med standardtabeller, enten i klassisk trykt 
form, i elektronisk form på intemettet eller som CD-ROM, eller i den form, som sædvanligvis 
anvendes af EUROSTAT. Sådanne aggregerede standardstatistikker, hvis indhold medlemsstaterne 
har godkendt, skal søge at tilfredsstille de fleste af brugernes behov, alt imens at kvalitetskriterierne 
bevares. Standardtabellerne kunne ligeledes videregives til andre internationale organisationer som 
f.eks. FN's økonomiske udvalg om Europa (FN-ECE), eller det europæiske transportministenråd 
(ECMT), som et led i samarbejdsaftaler med disse internationale organisationer. 
3.3. Generelle overvejelser med hensyn til CARE's fremtidige udvikling 
De meget varierede tjenester, som vil være til rådighed i det fremtidige CARE-informationssystem, vil 
muliggøre en ny indfaldsvinkel til analysen af EU-færdselsuheldsdata, som lever op til de varierede 
krav som forskellige brugergrupper stiller, lige fra forskningsopgaver inden for færdselssikkerhed til 
generelle rapporter. 
CARE-informationssystemet vil ikke blot være et nyttigt redskab til færdselsuheldsanalyse. Det vil 
også lette informationsudvekslingen om færdselssikkerhed og derved fungere som et samlingspunkt 
for rådgivende organer, institutioner og myndigheder, samt erhvervspartnere og foreninger, der 
beskæftiger sig med færdselssikkerhed på lokalt, regionalt og EU-plan. EU's transportpolitik vil også 
kunne drage fordel af de instrumenter, som anvendes i CARE-informationssystemet. 
Da Rådets beslutning 93/704/EØF indgår i bestemmelserne i aftalen om Det Europæiske 
Økonomiske Samarbejdsområde, vil databaser fra Island, Liechtenstein og Norge på et tidspunkt 
skulle integreres i databasen, idet den er omfattet af EØS-aftalen i henhold til beslutning 7/94 af 21. 
marts 1994 fra Det Blandede Udvalg. 
19 
Konklusion 
Der er blevet gjort en del erfaringer i forbindelse med iværksættelsen af Rådets beslutning, dvs. 
etableringen af CARE-databasen, og man kan konkludere, som nærmere angivet i kapitel 2, at 
pilotfasen gav positive resultater. 
Planerne for CARE-databasens fremtidige udvikling, som beskrives i kapitel 3, herunder især 
databasens omdannelse til et informationssystem om færdselssikkertied, er meget lovende for 
færdselssikkerhedsbranchen og indgår i de overvejelser og målsætninger, som gik forud for Rådets 
beslutning i 1993. 
Samarbejdet med medlemsstateme, især gennem CARE-udvakjet bestående af medlemsstaternes 
eksperter bør fortsættes og udbygges, da udvalget spiller en afgørende rolle i styringen af EU-
databasen og datakvaliteten samt udviklingen af en politik vedrørende brugeradgang og udnyttelse af 
oplysningerne i databasen. 
Kommissionen vil regelmæssigt orientere Arbejdsgruppen på Højt Plan om Færdselssikkerhed om 
fremskridtene med udviklingen af CARE-informationssystemet 
20 
ISSN 0254-1459 
KOM(97) 238 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 07 05 
Katalognummer : CB-CO-97-230-DA-C 
ISBN 92-78-19852-8 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
21