[pic] | EUROPA-KOMMISSIONEN |

Bruxelles, den 19.11.2010

KOM(2010) 595 endelig

BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET

om europaskolesystemet i 2009

BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET

om europaskolesystemet i 2009

INDLEDNING

For europaskolesystemet var 2009 et år med fremgang på nogle områder, men også et år, hvor det blev bekræftet, at flere strukturelle problemer i systemet endnu ikke er løst.

Den formelle beslutning om reformprocessen i foråret 2009 var et vigtigt skridt, som vil have positive virkninger i de kommende år. Lokale skoler kan søge om akkreditering, således at de får mulighed for at modtage EU-tilskud til børn af EU-ansatte, der går på de omhandlede skoler; på den måde får den brede offentlighed i højere grad adgang til den europæiske læseplan.

Bestræbelserne på at gøre systemet mere effektivt på det forvaltningsmæssige plan førte også til reformer på centralt og lokalt niveau med mere selvstændighed til lokale skoler inden for rammerne af de eksisterende regler og finansielle bestemmelser.

Det har været vanskeligt at komme videre med omkostningsdelingen, og det er allerede klart, at der skal gøres mere på dette område kombineret med omkostningsbesparelser.

Den overordnede økonomiske situation havde følger for skolernes finansielle situation. Indtægter fra kontrakter med eksterne organisationer og indtægter fra skolepenge faldt. Der var i høj grad brug for EU's finansielle bidrag. Overvejelser om, hvordan systemets økonomiske effektivitet kan forbedres, vil kræve fortsatte bestræbelser på at modernisere og tilpasse reglerne. Kommissionen vil fortsat aktivt behandle dette spørgsmål under hensyntagen til de økonomiske realiteter i 2010. Problemet med uregelmæssige udgifter, der blev konstateret for 2008-budgettet, vil fortsat blive undersøgt for at sikre en korrekt fortolkning og anvendelse af reglerne.

Der er fortsat visse systemrelaterede problemer, og de blev endda forværret i løbet af 2009. Det uløste problem med en konstant mangel på udstationerede lærere lægger fortsat et urimeligt pres på EU's finansielle bidrag til systemet. Medlemsstaternes forsinkelser eller manglende tilvejebringelse af tilstrækkelig infrastruktur på de overbelagte skoler påvirker fortsat livskvaliteten for elever og forældre. Det havde også stor betydning for optagelsespolitikken.

Planlægningen for de kommende år, som vil være særdeles vanskelig i Bruxelles og Luxembourg, har betydet, at de to lande klart har forpligtet sig til at stille midlertidig infrastruktur til rådighed, mens der arbejdes på de permanente løsninger, som forventes at være til rådighed ved starten af skoleåret 2012.

Skoleåret 2009 startede med et højt varslingsniveau i forhold til H1N1-virussen. Generalsekretæren, Kommissionen og skolerne udarbejdede handlings- og informationsstrategier, som viste sig at være nyttige, selv om epidemien havde færre følger end frygtet; det viste, at systemet kunne håndtere sådanne sundheds- og kommunikationsudfordringer.

SITUATIONEN PÅ SKOLERNE

Alicante

Elevtallet på skolen i Alicante har været stabilt med lidt over 1 000 elever. Der blev gennemført visse infrastrukturmæssige forbedringer i årets løb, både i og uden for skolen.

Bergen

På trods af udfasningen af de italienske og tyske sektioner er skolens elevtal vokset med næsten 4 % i 2009. Andelen af elever, der er børn af ansatte i institutionerne, er imidlertid lav og udgør omkring 17 %. Der er planlagt flere vigtige renoverings- og vedligeholdelsesarbejder på skolen.

Bruxelles

Overbelægningen på skolerne Bruxelles I, II og III var fortsat en belastning for skolerne i 2009. Ikke desto mindre sikrede optagelsespolitikken for 2009/2010, at 90 % af eleverne kunne få deres første valg opfyldt.

Overbelægningen i Bruxelles er imidlertid ved at være dramatisk, og ifølge skøn over de fremtidige elevtal vil de kommende skoleår blive kritiske, og det vil være absolut nødvendigt med yderligere faciliteter i september 2011. Der pågår forhandlinger med de belgiske myndigheder om yderligere lokaleplads for at afbøde virkningerne af den forsinkede åbning af den fjerde permanente skole i Laeken (nu planlagt til 2012), og Det Øverste Råd har forelagt de belgiske myndigheder en officiel anmodning om en 5. skole i Bruxelles[1].

Efter et brev fra næstformand Siim Kallas til Belgiens daværende statsminister, Herman Van Rompuy, i november 2009, svarede den netop udnævnte statsminister, Yves Leterme, at Régie des Bâtiments[2] vil stille yderligere midlertidig infrastruktur til rådighed i september 2011 og om nødvendigt allerede i september 2010.

Opfølgningsgruppen ("Groupe de Suivi") (hvor de belgiske myndigheder, Kommissionen, det lokale personaleudvalg i Kommissionen, forældre og skoler er repræsenteret) mødes regelmæssigt for i detaljer at drøfte de konkrete alternativer, som de belgiske myndigheder foreslår vedrørende supplerende infrastruktur. Møderne har også til formål at kontrollere, at renoveringsarbejdet på Bruxelles IV forløber ifølge tidsplanen og uden forsinkelse.

Bruxelles I-skolen har været med helt fremme i reformprocessen og har som pilotskole deltaget aktivt i udarbejdelsen af den nye standardlæseplan og også i planerne for oprettelse af det rådgivende skoleudvalg, der skal tjene som forum for bl.a. intern høring (se punkt 3.1 nedenfor). Endvidere tog Det Øverste Råd initiativ til en evaluering af skolen, der blev foretaget af den interne revisor med udgangspunkt i arbejdsprogrammet[3] (se punkt 3.2. nedenfor).

Hvad angår Bruxelles II-skolen, blev de lokale myndigheders godkendelse af bygningstilladelsen til busparkeringspladsen hilst velkommen efter flere år med administrative forsinkelser. På nuværende tidspunkt parkerer over 50 busser i skolens skolegård to gange om dagen. Det vil være en stor forbedring for skolen, når parkeringspladsen placeres uden for børnenes skolegård. Da den administrative procedure nu er afsluttet, forventes byggearbejdet at gå i gang uden yderligere forsinkelser og ifølge en stram tidsplan, der skal fastsættes sammen med de belgiske myndigheder.

Der foregik vedligeholdelsesarbejde på Bruxelles III-skolen i årets løb, og det er den europaskole i Bruxelles, der oplevede den største stigning (6,1 %) i elevtallet ved starten af skoleåret 2009.

Bruxelles IV-skolen (Berkendael) var fortsat den skole, der havde mest kapacitet; den optog 594 elever i primærafdelingen, hvilket er en stigning på 36 %. Skolen forbereder sig på at kunne optage elever på første år i sekundærafdelingen i 2010.

Culham

Den gradvise udfasning frem til 2017 som en Europaskole af type 1 fortsatte i overensstemmelse med Det Øverste Råds beslutning fra 2007, der skyldes flytningen af Joint European Torus til Frankrig i 2016. Kommissionen ønsker at bakke op om Storbritanniens ønske, som støttes af forældrene, om at omdanne skolen til et "akademi" inden for rammerne af deres eget uddannelsessystem med særlig vægt på at tilbyde en europæisk læseplan. Skolen i Culham forbereder sig på at fortsætte aktiviteterne som en akkrediteret skole i tæt samarbejde med europaskolesystemet, se punkt 3.3.

Frankfurt

Skolen i Frankfurt er overbelagt, og situationen blev forværret i 2009, da skolens elevtal fortsat steg. De tyske myndigheders godkendelse af den foreslåede omstrukturering af skolen foreligger endnu ikke.

Karlsruhe

Elevtallet var stabilt, men andelen af elever, som er børn af ansatte ved institutionerne, var stadig noget under 20 %. Renoveringsarbejdet fortsætter, og den nye kantine blev taget i drift ved skoleårets begyndelse.

Luxembourg

Overbelægningen var fortsat et problem på Luxembourg I-skolen, som på nuværende tidspunkt også huser de midlertidige bygninger for Luxembourg II-skolen. Kommissionen er tilfreds med, at de luxembourgske myndigheder på et møde i november 2009 bekræftede, at der vil blive stillet yderligere midlertidig infrastruktur til rådighed fra september 2010, men beklager den yderligere overbelægning, som Luxembourg I-skolen (Kirschberg) vil opleve, indtil den permanente Luxembourg II-skole åbner i Betrange Mamer i 2012.

Drøftelserne om de praktiske aspekter vedrørende de luxembourgske myndigheders beslutning om at organisere og drive et særligt offentligt skoletransportsystem for elever på Luxembourg II-skolen til Bertrange/Mamer fortsatte året igennem. Kommissionen mener, at skoletransport er et vigtigt spørgsmål for hele skolemiljøet og hilser de luxembourgske myndigheders bestræbelser velkommen.

Mol

Skolen i Mol fortsatte sin vækst, men tendensen er en lavere andel af elever, som er børn af ansatte ved EU-institutionerne. Den nye engelske sektion havde fremgang, mens den tyske sektion havde et lavt elevtal. Udviklingen i sprogsektionerne vil blive fulgt i overensstemmelse med de retningslinjer, der blev fastsat af Det Øverste Råd i forbindelse med oprettelsen af den engelske sektion[4].

München

Der er i årets løb påbegyndt store bygningsarbejder, og yderligere midlertidig infrastruktur er blevet stillet til rådighed (11 klasseværelser). Infrastrukturmæssige forbedringer er af afgørende betydning i de kommende år, navnlig i betragtning af den fortsatte stigning i skolens elevtal.

Varese

Elevtallet på Europaskolen i Varese er stabilt, og skolen lider fortsat af en mangel på passende infrastruktur. Næstformand Siim Kallas sendte i maj 2009 et brev i den henseende til statsminister Silvio Berlusconi. Brevet er desværre ikke blevet besvaret. Kommissionen vil fortsat presse på for at få de italienske myndigheder til at handle.

POLITISK UDVIKLING OG UDFORDRINGER

Reform

Den reformproces, der blev lanceret med Europa-Parlamentets beslutninger i 2002 og 2005, blev afsluttet i april 2009 på Det Øverste Råds møde i Stockholm[5].

Et af de vigtigste resultater er, at europaskolesystemet nu giver mulighed for akkreditering af nationale skoler, der derefter kan tilbyde den europæiske læseplan og eventuelt den europæiske studentereksamen. Den europæiske læseplan følges i Parma, Dunshauglin, Heraklion, Helsinki, Strasbourg og Manosque[6]. En skole i Bad Vilbel er i øjeblikket i gang med en akkrediteringsproces. Endvidere er Europaskolen i Culham i gang med en proces, der skal føre til ansøgning om akkreditering, hvilket vil være en værdifuld erfaring for europaskolesystemet. De nederlandske myndigheder har ligeledes meddelt, at de har til hensigt at søge om akkreditering for en skole i Haag.

Reformen giver de akkrediterede skoler mulighed for at indgå en aftale for at modtage et økonomisk tilskud fra EU-budgettet i forhold til det antal børn af EU-ansatte, der er elever på den pågældende skole[7].

Problemet med et utilfredsstillende antal udstationerede lærere fra medlemsstaterne blev behandlet under det såkaldte "omkostningsdelingsafsnit" i reformen. Der var enighed om at give landene mulighed for i visse tilfælde at udstationere personer, der ikke har det pågældende sprog som modersmål for at lette byrden for de medlemsstater, der udstationerer lærere i de tre arbejdssprog. Den fulde virkning af mulighederne for i visse tilfælde at udstationere lærere med et andet modersmål var endnu ikke mærkbar i 2009. Omkostningerne ved at betale for lokalt ansatte lærere for at opveje manglen er fortsat høje for Kommissionen. I 2009 beløb omkostningerne sig til 2,1 mio. EUR.

Et andet vigtigt aspekt ved reformen var forvaltning på centralt og lokalt niveau. På lokalt niveau er forretningsordenen for Europaskolernes bestyrelser blevet ændret. Skolerne har fået mere autonomi på lokalt niveau inden for de rammer, der følger af Det Øverste Råds regler og beslutninger, herunder finansforordningen, som fastsætter begrænsningerne og forpligtelserne. For hver enkelt skole vil en køreplan, der fastsætter mål (den årlige skoleplan), ressourcer (udkast til budget), kontrolmekanismer og rapporteringsforpligtelser være de værktøjer, der skal anvendes inden for denne nye ramme. Den vil blive brugt som grundlag for en intern og ekstern evaluering af skolerne. Køreplanen skal forelægges Det Øverste Råd, så det har adgang til alle nødvendige oplysninger til brug for godkendelse af budgettet. Skoleåret 2009/2010 var et overgangsår, hvad angår gennemførelsen af disse aspekter af reformen.

Endvidere oprettes der et rådgivende skoleudvalg på skolerne som forum for intern konsultation. Udvalgets formand er skolens direktør, og det består af repræsentanter for alle aktører i skolesamfundet.

På centralt niveau er der udarbejdet en detaljeret oversigt over reglerne for beslutningstagning inden for rammerne af reformen. Beslutningerne om organisatoriske spørgsmål trådte i kraft den 1. september 2009, og der blev indført en overgangsperiode for at give mulighed for en eventuel revision af visse eksisterende regler, som skulle være afsluttet senest den 1. september 2010.

Intern revision

Allerede i 2007 besluttede Det Øverste Råd at indføre en intern kontrolfunktion. Senere samme år blev der indgået en serviceniveauaftale med Europa-Kommissionens interne revisionstjeneste. I begyndelsen af 2008 godkendte Det Øverste Råd den strategiske plan for perioden 2008/2010[8]. Den første evaluering i henhold til arbejdsprogrammet dækkede forvaltning af menneskelige ressourcer. Evalueringen vedrørte generalsekretærens kontor og tre skoler, Luxembourg I, Bruxelles I og Varese. Evalueringen på stedet foregik ved udgangen af 2008. Flere udkast til rapporter og svar blev drøftet i løbet af 2009.

Det endelige resultat af denne evaluering var seks separate rapporter. Den første af disse “Cross-Cutting Issues in Human Resources Management” blev forelagt Det Øverste Råd i december 2009[9]. Rapporten indeholder konklusioner, der gælder for alle europaskolerne, og forslag til en fælles tilgang til gennemførelse af de anbefalinger, der følger deraf. Det næste skridt er udarbejdelse af en handlingsplan. De andre rapporter "Corporate Responsibilities of the Office of the Secretary-General for Human Resources Management in the European Schools” og fire rapporter om “Management of Human Resources” for henholdsvis generalsekretærens kontor og skolerne Luxembourg I, Bruxelles I og Varese blev forelagt Det Øverste Råd i 2010.

Opfølgningen af disse rapporter er særdeles vigtig for at forbedre europaskolesystemets drift. Anbefalingerne går fra påpegelse af alvorlige problemer til mere formel mangel på procedurer. Anbefalingerne førte til handlingsplaner, som er blevet godkendt af den interne revisionstjeneste, og som de berørte parter skal tage alvorligt. Der er tilfælde, hvor generalsekretærens kontor skal tage initiativ til at udstede anbefalinger og retningslinjer for skolerne. Kommissionen vil følge dette spørgsmål tæt.

Culham

I 2009 fremskyndede de britiske myndigheder den proces, der skal føre til, at Europaskolen i Culham bliver et "akademi" inden for rammerne af deres nationale skolesystem, som de har til hensigt at søge om at få akkrediteret for fortsat at kunne undervise efter den europæiske læseplan i Culham og tilbyde en europæisk studentereksamen.

I april 2009 undertegnede de britiske myndigheder en hensigtserklæring som første skridt til at oprette dette "akademi". Det næste skridt var at indgå en aftale med et konsulentfirma om en gennemførlighedsanalyse, der skulle være afsluttet inden sommeren 2010.

Sideløbende hermed godkendte Det Øverste Råd for europaskolerne denne akkrediteringssag af almindelig interesse i december 2009. Visse udestående spørgsmål om optagelse af elever, som er børn af ansatte i institutionerne, og ansættelsesvilkårene for lærerne skal fortsat afklares for i 2010 at kunne fastslå overensstemmelse, som er næste skridt for at blive akkrediteret som en "type II"-skole.

Overbelægning/infrastruktur

På flere skoler har der i adskillige år været flere ansøgninger om optagelse, end der var pladser. Det mest slående eksempel er Bruxelles og Luxembourg, men også Frankfurt og Varese. Denne situation er bekymrende, og Kommissionen lægger konstant politisk pres på de nationale myndigheder for at sikre, at de opfylder deres forpligtelser som værtsland for institutionerne, og ikke mindst stiller de nødvendige faciliteter til rådighed for europaskolerne. De overbelagte skoler fører en meget restriktiv optagelsespolitik, som er frustrerende for forældre og elever, og som i mange tilfælde udelukker, at lokale børn, hvis forældre ikke er ansat i EU-institutionerne, kan optages.

Det er naturligvis en stor investering at oprette en stor skole. Renoveringen af den fjerde skole i Laeken i Belgien koster f.eks. ca. 60 mio. EUR, som finansieres over det belgiske føderale budget. På samme måde medfører projektet vedrørende den anden europaskole i Luxembourg enorme byggearbejder, der andrager 230 mio. EUR. Men det er klart en finansiel forpligtelse, der skal ses i forhold til landenes økonomiske fordele som følge af de europæiske institutioners beliggenhed på deres område. Forpligtelserne er også fastsat i aftaler med værtslandene, og det er nødvendigt, at Kommissionen fortsat lægger pres på højeste niveau for at sikre en rimelig infrastruktur for skolerne, hvis hovedformål er at tilvejebringe uddannelse for børn af ansatte på deres modersmål.

Retssager

Der er tre igangværende retssager, som direkte involverer Kommissionen: to vedrører Det Forenede Kongerige, og en vedrører Belgien.

Den første vedrører de nationale ansættelsesforhold for udstationerede lærere, som har følger for den del af lønnen, der dækkes af EU's bidrag til europaskolernes budget.

Den anden sag vedrører udstationerede lærere fra Storbritannien (ikke-euroland), hvis lønninger er en kombination af national indkomst (omregnet til EUR) og et EU-bidrag. I juli 2008 blev deres ansættelsesvilkår tilpasset for at tage højde for situationer med en ekstrem valutanedskrivning i forhold til euroen, og sagen går ud på, om denne beslutning kan have tilbagevirkende kraft, og om ansættelsesvilkårene for udstationerede lærere generelt er et brud på Lissabontraktaten, hvad angår ligebehandling og fri bevægelighed for arbejdstagere på ensartede vilkår.

Den tredje sag vedrører en længevarende uoverensstemmelse vedrørende medlemsstaternes finansiering af udstyr i forbindelse med tilvejebringelse af infrastruktur til en ny skole.

Alle sager forventes at blive behandlet i 2010.

Endvidere har en lokalt ansat lærer i Belgien anlagt sag ved en national domstol vedrørende betaling af feriegodtgørelse før 2004. Det forventes, at der afsiges dom i 2010 om, hvorvidt denne betaling fra før 2004 principielt kan have tilbagevirkende kraft. Betalingen i sig selv er allerede blevet kendt berettiget. Den dom, der afsiges om betalingens tilbagevirkende kraft, vil få følger for budgettet, navnlig da 26 andre lokalt ansatte lærere har rejst samme krav.

BUDGETMÆSSIG UDVIKLING OG UDFORDRINGER

Tal for gennemførelsen af budgettet for 2009

- Det samlede antal elever steg med 3,15 % fra 21 649 til 22 331 fra 2008 til 2009. Budgetgennemførelsen viser et fald i den del af budgettet, der bæres af medlemsstaterne, et fald i den del, der stammer fra indtægter fra kontrakter med private enheder (de såkaldte kategori II-elever), i indtægterne fra skolepenge (kategori III) og også i den del, der stammer fra andre kilder (navnlig bankrenter). Der er derfor en stigning i den del, der stammer fra EU-bidraget.

Budgetbidrag (uddrag fra dokument 2009-D-62-fr-1 & dokument 2010-D-62-fr-1) |

2009 | 2008 |

Kommissionen | 150,5 | 4,3 | 154,8 | 151,9 | 144,1 | 138,9 |

EPO | 17,7 | 0,0 | 17,7 | 17,4 | 16,0 | 15,4 |

Skolepenge -kategori II | 15,8 | -0,2 | 15,5 | 14,3 | 15,7 | 14,7 |

Skolepenge -kategori III | 19,7 | -1,0 | 18,7 | 18,7 | 19,6 | 21,0 |

Andet | 2,3 | 0,0 | 2,3 | 2,3 | 2,1 | 2,0 |

Overskud+reserve | 0,0 | 2,7 | 2,7 | 2,9 | 5,9 | 7,7 |

I ALT | 263,6 | 3,6 | 267,2 | 261,3 | 258,0 | 254,0 |

Vigtigste problemer

Det Øverste Råd har godkendt to ændringsbudgetter for dette år væsentligst på grund af faldende indtægter, men også på grund af stigende udgifter. I forhold til det oprindelige budget for 2009, steg EU-bidraget fra 150,5 til 154,8 mio. EUR.

Et overskud fra 2008 blev fremført til budgettet for 2009 (2,9 mio. EUR), og dette overskud er blevet brugt i de ændringsbudgetter, som Det Øverste råd godkendte for at dække nye bevillingsbehov.

Lønjusteringerne for lærere og udstationeret personale er knyttet til lønstigningen for ansatte i institutionerne og er derfor direkte påvirket af Ministerrådets beslutning i december 2009. Det Øverste Råd iværksatte sin egen procedure som følge heraf (baseret på en tilpasning på 1,85 %), som blev afsluttet i januar 2010. En forpligtelse svarende til 3,1 mio. EUR er blevet fremført, og betalingerne er blevet gennemført i 2010.

Et budgetmæssigt og pædagogisk problem er manglen på udstationeret personale. Tallene viser omkostninger til ikke-udstationeret personale på 2,1 mio. EUR for 2009. De tilsvarende stillinger skal besættes af lokalt ansat personale, hvis lønninger betales over skolernes individuelle budget og dermed i høj grad over EU-budgettet. Medlemsstaternes manglende opfyldelse af deres forpligtelser er problematisk og fører til stigende strukturelle problemer.

På Det Øverste Råds møde i april 2010 var Kommissionen ikke i stand til at meddele decharge for budgettet for 2008 på grund af manglende overholdelse af reglerne i visse modersmålsklasser på 5 skoler med elever uden en sprogafdeling. Der foretages i øjeblikket en undersøgelse på grund af den manglende overholdelse af reglerne, og Kommissionen har grund til at formode, at det også vil gælde for regnskabsåret 2009. Hvis det viser sig at være tilfældet, vil de omhandlede skoler skulle gennemføre korrigerende foranstaltninger.

Pædagogisk udvikling og udfordringer

Reform af den europæiske studentereksamen

I forbindelse med åbningen af europaskolesystemet for akkrediterede skoler har den arbejdsgruppe, der skal forberede reformen af studentereksamen, fremlagt forslag om at forenkle organisationen af eksamener, nedbringe omkostningerne og revurdere indholdet uden at slække på eksamenernes kvalitet, og samtidig være opmærksom på universiteternes og andre højere uddannelsesinstitutioners nuværende krav. Nogle forslag blev godkendt af Det Øverste Råd i december 2009 og vil blive gennemført allerede ved eksamensterminen 2010: præsentation af eksamensspørgsmål afskaffes; hver skole skal fungere som eksamenssted; der indføres specielle forholdsregler for elever med særlige behov. Arbejdsgruppen fortsætter sit arbejde, navnlig vedrørende karaktersystemet (internt/eksternt), type karakterer, antal skriftlige/mundtlige prøver, færdigheder, der skal prøves i, osv.), således at den fuldstændige studentereksamensreform kan være klar til eksamensterminen 2013.

Foranstaltninger for elever med særlige behov (SEN)

Europaskolerne fortsatte deres bestræbelser på at integrere børn med særlige uddannelsesmæssige behov (SEN-elever), eventuelt med en tilpasset læseplan og de nødvendige menneskelige ressourcer.

Rapporten, der evaluerer politik og praksis for SEN i europaskolerne, er et resultat af en undersøgelse finansieret af Europa-Parlamentet og blev forelagt Det Øverste Råd i april 2009. Det Øverste Råd anmodede SEN-arbejdsgruppen om at analysere, hvordan de foreslåede forbedringer kunne gennemføres. Som følge heraf er der foretaget en tilpasning af procedurerne for SEN-elever på sekundærtrinnet og de særlige foranstaltninger, der kan tilbydes elever med særlige undervisningsbehov i 6. og 7. sekundærklasserne i forbindelse med eksamenerne til den europæiske studentereksamen.

I skoleåret 2008/2009 var 457 elever omfattet af en SEN-aftale, hvilket er en stigning på 10,1 % i forhold til det foregående år. Kommissionen har fortsat stillet de nødvendige finansielle ressourcer til rådighed og godkendt overførslen af bevillinger, hvilket giver mulighed for at tilpasse bevillingerne til de faktiske omkostninger i løbet af året. SEN-budgettet steg fra 3 426 685 EUR i 2008 til 4 441 142 EUR i 2009; denne konstante stigning giver imidlertid anledning til bekymring, og det er nødvendigt at foretage en grundig analyse af SEN-kriterierne for at bruge ressourcerne optimalt.

FREMTIDIGE UDFORDRINGER

Udviklingen for europaskolernes budgetmæssige behov sammenholdt med den nuværende økonomiske situation har fået Kommissionen til anmode om en revision af visse udgifter i europaskolesystemet. Det er nødvendigt med en mere omkostningseffektiv tilgang og en mere rimelig fordeling af den finansielle byrde. Den fremtidige budgetplanlægning skal holdes under kontrol, og Kommissionen betingede godkendelsen af budgettet for 2011 af en revision af en række udgifter.

Infrastruktursituationen bliver meget alvorlig i de kommende år på flere skoler. Skolerne i Bruxelles og Luxembourg modtager over 60 % af alle elever i europaskolesystemet, og situationen vil blive meget vanskelig begge steder i de kommende år, før de respektive ansvarlige værtslande stiller permanente løsninger til rådighed i 2012. I mellemtiden er der i begge tilfælde foreslået midlertidige løsninger med præfabrikerede bygninger. Selv om dette vil løse den akutte mangel på klasseværelser, vil det skabe andre problemer på grund af den fortsatte stigning i antallet af elever på de eksisterende skoler og gøre situationen i skolegårdene, kantinerne, gymnastiksalene og for bustransporten mv. meget vanskelig. Flere skoler er allerede nødt til at leje lokaler uden for skolernes område for at afholde de obligatoriske timer på skemaet.

[1] Europa-Kommissionen har givet sin godkendelse, forudsat at proceduren i forhold til budgetmyndigheden er gennemført, jf. punkt 47 i den interinstitutionelle aftale om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1).

[2] Régie des Bâtiments: det belgiske organ, der forvalter statslige bygninger og deres vedligeholdelse.

[3] Dokument: 2511-D-2007-fr.2 beslutning truffet af Det Øverste Råd den 22. og 23. januar 2008.

[4] Ref: 2007-D-129-fr-4. Beslutning af 23. og 24. januar 2008.

[5] Ref.: 2009-D-353-en-4.

[6] Den europæiske afdeling for elever i sekundærafdelingen 1.-4. år åbnede på den internationale skole i Manosque i september 2009. Inspektørerne for Europaskolerne foretog en evaluering af skolen i februar 2010, som vil blive forelagt Det Øverste Råd i december 2010. Hvis resultatet af evalueringen er positivt, vil akkrediteringsaftalen kunne undertegnes formelt.

[7] Beregningen af de respektive tilskud for primær- og sekundærafdelingen baseres på en afvejet blanding af de gennemsnitlige elevomkostninger i europaskolesystemet på den ene side og de gennemsnitlige elevomkostninger i det nationale system på den anden side som beskrevet i dokument 2009-D-681-En-1, der blev forelagt Det Øverste Råd i januar 2009.

[8] Dok: 2511-D-2007-en-2.

[9] Dok: 2009-D-2110-en-2.