EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 25.9.2017 COM(2017) 535 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om de finansielle instrumenter, som pr. 31. december 2016 modtager støtte fra det almindelige budget, jf. finansforordningens artikel 140, stk. 8 {SWD(2017) 312 final}



Den foreliggende rapport om instrumenter på EU-plan er ledsaget af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, der indeholder detaljerede oplysninger for hvert finansielt instrument som krævet i finansforordningens artikel 140, stk. 8, litra a)-l). Bilag 1 til den foreliggende rapport indeholder disse oplysninger for hvert instrument, sammenfattet i tabelform. Derudover indeholder oversigtstabellen på side 4 i arbejdsdokumentet en synoptisk liste over de finansielle instrumenter, der er medtaget i rapporten, samt retlige og finansielle oplysninger. 2.OVERSIGT OVER DE FINANSIELLE INSTRUMENTER Finansielle instrumenter er "finansielle EU-støtteforanstaltninger afholdt som et supplement over budgettet med henblik på at støtte et eller flere af Unionens specifikke politikmål. Sådanne instrumenter kan have form af egenkapital- eller kvasiegenkapitalinvesteringer, lån eller garantier eller andre risikodelingsinstrumenter og kan, når det er relevant, kombineres med tilskud". I øjeblikket forvalter Kommissionen direkte eller indirekte 35 finansielle instrumenter. Figur 1 nedenfor viser, hvordan disse 35 instrumenter efter type (egenkapital, garanti eller blandede instrumenter) alle forfølger tre overordnede strategiske mål: Små og mellemstore virksomheder (SMV'er) ("strategiske målgrupper"), infrastruktur − i bred forstand, omfattende både materiel og immateriel infrastruktur som forskning og innovation − ("strategiske målsektorer"), samt udvidelse, naboskab og udviklingssamarbejdslande ("strategiske mållande uden for EU"). Figur 1 skelner også mellem instrumenter indført under den flerårige finansielle ramme 2007-2013 (FFR) (indre kredsløb), og instrumenter indført under FFR 2014-2020 (ydre kredsløb) og viser instrumenternes relative størrelse med hensyn til budget. Figur 1: Finansielle instrumenter for perioden 2007-2013 og 2014-2020 pr. 31-12-2016 (mia. EUR) Bemærkninger: En liste over akronymer for de finansielle instrumenter kan ses i slutningen af det foreliggende dokument. For SMV-initiativet omfatter tallet kun bidraget fra EFRU. Unionens samlede bidrag til instrumenterne i 2007-2013 udgjorde næsten 5,7 mia. EUR. I 2014-2020 udgør den samlede budgetramme for finansielle instrumenter næsten 9 mia. EUR, hvoraf der ved udgangen af 2016 var indgået forpligtelser for mere end 4,9 mia. EUR, dvs. knap halvdelen. 3.FORMÅLET MED DE FINANSIELLE INSTRUMENTER Den aktuelle økonomiske baggrund I 2016, på tidspunktet for de finansielle instrumenters indførelse, befandt medlemsstaterne sig i en økonomisk situation med stadig lave, men positive vækstrater. Europa er nu på vej mod en langsom, men støt genopretning efter den økonomiske og finansielle krise; overordnet set hæmmes opsvinget dog stadig af strukturelle og kriserelaterede svagheder. Investeringerne er ikke steget markant, og de forventes ikke at stige markant i løbet af det næste par år på grund af politisk usikkerhed og en forventet beskeden efterspørgsel på mellemlang og lang sigt. Den høje gældsætning i den private sektor og en høj andel af misligholdte lån begrænser stadig bankernes udlånskapacitet og er således til hinder for økonomisk vækst og finansiel stabilitet. Disse udfordringer kræver fortsat, at der træffes foranstaltninger for at mindske europæisk økonomis afhængighed af banksektorens udlån yderligere. Adgangen til egenkapitalfinansiering som alternativ finansieringskilde, navnlig for små virksomheder, er fortsat begrænset. En mere detaljeret analyse af den økonomiske og finansielle sammenhæng, hvori de finansielle instrumenter blev indført, herunder oplysninger om manglende finansiering, kan findes i bilaget til arbejdsdokumentet. Finansielle instrumenter gør det muligt at få mere ud af mindre Generelt er de midler, der står til rådighed som støtte for EU's politikker, begrænsede. Derfor er yderligere midler nødvendige for at sikre en mere effektiv forfølgelse af offentlige målsætninger. De finansielle instrumenter på EU-plan er med til at fremme offentlige finansielle institutioners og private investorers udlån til realøkonomien, navnlig til små og mellemstore virksomheder, som er behæftet med en større risiko. De finansielle instrumenter spiller en meget nyttig rolle som katalysator for yderligere private og offentlige midler ved, at nogle af de finansielle risici deles med andre offentlige og private aktører og dermed virker som en finansiel løftestang. Da medlemsstaternes offentlige midler fortsat vil være begrænsede, er det nødvendigt at øge anvendelsen af finansielle instrumenter suppleret med budgetgarantier og om nødvendigt med tilskud, for derigennem at frigøre yderligere investeringer gennem EU-budgettet og optimere virkningen af budgettet for finansieringen af EU's politikker ("få mere ud af mindre"). En analyse af den finansielle løftestang for de forskellige typer instrumenter (en kombination af alle sektorer) kan ses nedenfor i afsnit 4. Men den finansielle løftestang er ikke den eneste løftestang: Ved at give finansielle formidlere incitament til at forfølge fælles mål gennem en tilpasning af interesser sikrer de finansielle instrumenter også en politisk løftestang inden for forskellige rammer og retsordener. Derudover opnås en institutionel løftestang, navnlig gennem mobilisering af ekspertisen vedrørende EU's politikker blandt de institutionelle aktører, som er involverede i gennemførelseskæden. Set i dette lys har de finansielle instrumenter allerede spillet en betydelig rolle ved at nå ud til vigtige målgrupper som for eksempel SMV'er, innovative virksomheder og mikrovirksomheder og gennem støtte til sektorer med høj værdi som transport og energi. De har bidraget til at afhjælpe markedssvigt, og har kunnet anvendes til at mobilisere betydelige ekstra midler fra den private og offentlige sektor. Finansielle instrumenters effekt øges, når de kombineres og kombineres med andre midler En vigtig lære, der kan drages af anvendelsen af de finansielle instrumenter til dato, er fordelene ved at kombinere forskellige EU-finansieringskilder i et forsøg på at opnå en større virkning af de summer, der investeres i realøkonomien, og større fleksibilitet i gennemførelse og valg af mål. Derudover kan en kombination af finansielle instrumenter med EU-tilskud samt andre regionale eller nationale midler være nødvendig for at dække kapitaludgifterne ved projekter, der ikke alene kan finansieres gennem EU's budgettets finansieringsinstrumenter. Den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 giver allerede sådanne kombinationsmuligheder. For eksempel er de finansielle instrumenter inden for rammerne af Horisont 2020 til forskning og innovation eller Cosme for SMV'er blevet brugt i kombination med en garanti fra budgettet. Siden lanceringen af disse instrumenter har de vakt stor interesse på markedet, og den oprindelige rammebevilling blev hurtigt opbrugt. Det blev derfor besluttet at styrke instrumenterne ved at øge den risikobærende kapacitet i forbindelse med Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI), den første søjle i investeringsplanen for Europa.

Et andet eksempel er kombinationen af ressourcer fra finansieringsinstrumenter på EU-plan, EFSI og tilskud til finansiel bistand på transportområdet inden for rammerne af Connecting Europe-faciliteten (CEF) med henblik på at gøre udbetalingen af CEF-tilskud betinget af godkendelse til finansiering under EFSI eller indgåelsen af en finansieringsaftale med et privat finansieringsselskab eller en national erhvervsfremmende bank inden for 12 måneder efter indgåelsen af tilskudsaftalen. Finansiering af projekter gennem de såkaldte "investeringsplatforme" under EFSI er et andet middel, som i fremtiden vil kunne komme på tale på grund af den øgede katalytiske effekt på de kombinerede finansieringskilder, f.eks. EU-fonde, Den Europæiske Investeringsbank-Gruppes (EIB) egne midler, nationale erhvervsfremmende banker, institutionelle investorer, statsejede investeringsfonde osv., med det formål at øge den kapital, som anvendes til at støtte projekter. Endvidere giver forordningen om fælles bestemmelser medlemsstaterne mulighed for at kombinere de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESIF) med midler fra Horisont 2020 og Cosme under fælles finansielle instrumenter. Kommissionen henstiller i sit forslag til revision af finansforordningen, at muligheden for kombinationen af instrumenter lettes yderligere. 4.ANALYSE AF RAPPORTENS OPLYSNINGER Oplysningerne om finansielle instrumenter i rapporten til Europa-Parlamentet og Rådet i henhold til finansforordningens artikel 140, stk. 8, har til formål at sikre åbenhed om den måde, hvorpå skatteydernes penge er blevet brugt. Arbejdsdokumentet indeholder et væld af oplysninger om de enkelte instrumenter med fokus på budgetmyndighedens ret til fuld indsigt i gennemførelsen af EU-budgettet gennem finansielle instrumenter. På grundlag af disse oplysninger er det også muligt at drage nogle generelle konklusioner om opfyldelsesgraden af de forventede mål for de finansielle instrumenter, navnlig i forhold til deres vigtigste begrundelse, den finansielle løftestang ("få mere ud af mindre"). Det, som indtil videre springer i øjnene med hensyn til resultaterne af gennemførelsen, er, at de finansielle instrumenter har kanaliseret betydelige midler over mod en række forskellige støttemodtagere i realøkonomien. Resultatet dokumenterer, at finansielle instrumenter er et effektivt middel til at imødekomme finansieringsbehovet i realøkonomien. Disse instrumenter, der gennemføres i partnerskab med offentlige og private institutioner, retter op på markedssvigt i forbindelse med tilvejebringelse af ekstern finansiering. Figur 1-8 i de følgende afsnit illustrerer anvendelsen af de finansielle instrumenter for så vidt angår budgetressourcer, løftestangseffekt, finansiering og investering i realøkonomien i FFR-perioderne 2007-2013 og 2014-2020 pr. 31. december 2016, både samlet og efter finansiel kategori (lån, egenkapital og blandede instrumenter). Financial løftestangseffekt for instrumenterne 2007-2013 EU's samlede bidrag til instrumenterne for perioden 2007-2013 beløb sig til næsten 5,7 mia. EUR, der pr. 31. december 2016 havde tilvejebragt en investeringsvolumen på omkring 81,7 mia. EUR samt investeringer på mere end 134 mia. EUR til fordel for de strategiske målgrupper og målsektorer inden for rammerne af EU's interne og eksterne politikker. Den samlede opnåede løftestangseffekt er 14,4 (jf. figur 1). Relevante instrumenter: SMEG 07, EPMF-G, RSI, RSFF, FCP-FIS, EDIF GF 1, EFSE, RSL Tyrkiet, GIF (CIP), Marguerite, ENEF under EDIF, ENIF under EDIF, støtte til FEMIP, GEEREF, EEEF, GGF, NIF, IFCA og IF, LAIF. Figur 2-4 nedenfor viser fordelingen pr. type instrument for perioden 2007-2013. Relevante instrumenter: SMEG 07, EPMF-G, RSI, RSFF, FCP-FIS, EDIF GF 1, EFSE, RSL Tyrkiet.

Relevante instrumenter: GIF (CIP), Marguerite, ENEF under EDIF, ENIF under EDIF, støtte til FEMIP, GEEREF. Relevante instrumenter: EEEF, GGF, NIF, IFCA&AIF, LAIF Finansiel løftestangseffekt af instrumenterne i perioden 2014-2020 I perioden 2014-2020 er der fastsat en budgetramme på godt 9 mia. EUR til støtte for finansiering af mere end 88 mia. EUR, hvilket giver en gennemsnitlig løftestangseffekt på næsten 10 og et investeringsbeløb på 116,2 mia. EUR (se figur 5). Som nævnt i den foregående rapport afspejler den lavere gennemsnitlige løftestangseffekt i forhold til de finansielle instrumenter i perioden 2007-2013 for det første, at de finansielle instrumenter i perioden 2014-2020, med henblik på at øge merværdien af EU's bidrag, omfatter produkter med højere risiko end de typiske instrumenter i perioden 2007-2013. Det bør også bemærkes, at den løftestangseffekt, som er rapporteret for instrumenterne i perioden 2007-2013, er den faktiske løftestangseffekt, mens den løftestangseffekt, der er rapporteret for instrumenterne i perioden 2014-2020, er målet for løftestangseffekten. EU's bidrag på 4,9 mia. EUR, som der pr. 31. december 2016 er givet tilsagn om, forventes at støtte finansieringer på ca. 57 mia. EUR med en forventet løftestangseffekt på omkring 11,5 og forventede investeringer på 85 mia. EUR. Relevante instrumenter: Cosme LGF, EU SMV-initiativet (tallet omfatter kun bidraget fra EFRU), EaSI, InnovFin SMV-garanti, CCS-garantifaciliteten, SLG-faciliteten, PF4EE, InnovFin store projekter, CEF DI, RSDI, garantifacilitet 2, EFG, CEF egenkapital, InnovFin egenkapital, NCFF, tematisk blanding. Omfatter ajourføring af den oprindelige budgetramme og de tilsvarende finansierings- og investeringsbeløb. Figur 6-8 viser fordelingen pr. type instrument (lån, egenkapital eller blandet) i perioden 2014-2020. Relevante instrumenter: Cosme LGF, EU SMV-initiativet (tallet omfatter kun bidraget fra EFRU), EaSI, InnovFin SMV-garanti, CCS-garantifaciliteten, SLG-faciliteten, PF4EE, InnovFin store projekter, CEF DI, RSDI. Omfatter ajourføring af den oprindelige budgetramme og de tilsvarende finansierings- og investeringsbeløb. Relevante instrumenter: EFG, CEF egenkapital, InnovFin egenkapital.

Omfatter ajourføring af den oprindelige budgetramme og de tilsvarende finansierings- og investeringsbeløb. Relevante instrumenter: NCFF, tematisk blanding Omfatter ajourføring af den oprindelige budgetramme og de tilsvarende finansierings- og investeringsbeløb



Instrumenternes målgrupper Fordelingen af de samlede forpligtelser pr. sektor er illustreret i figur 9 og 10 for hver programmeringsperiode. I cirkeldiagrammerne udgør SMV'er en strategisk målgruppe for sig selv, mens materielle og immaterielle infrastrukturer er grupperet under strategiske målsektorer. Den reducerede finansiering af regioner uden for EU som strategisk mål kan i den foreliggende FFR forklares ved, at nogle eksisterende forpligtelser for eksterne instrumenter er blevet forlænget. Bemærk, at en direkte sammenligning mellem figur 9 og 10 bør tage højde for det forhold, at forpligtelserne for instrumenter i perioden 2007-2013 med udgangen af 2016 for størstedelens vedkommende var blevet afsluttet, mens forpligtelser for instrumenterne i perioden 2014-2020 stadig løber. Strategiske målsektorer: Marguerite, EEEF, GIF (CIP), RSI, RSFF, EPMF-G, FCP -FIS Strategiske målgrupper: SMEG 07 Strategiske mål i regioner uden for EU: IFCA, AIF, LAIF, GEEREF, EDIF GF 1, ENEF under EDIF, ENIF under EDIF, EFSE, GGF, SMV RSLT, NIF, støtte til FEMIP. Strategiske målgrupper: Cosme LFG, EU SMV-initiativet, Cosme EFG Strategiske mål i regioner uden for EU: NCFF GF2, tematisk blanding

Det bør bemærkes, at der skal aflægges særskilt rapport for de instrumenter, som modtager EU-støtte, men som medlemsstaterne gennemfører ved delt forvaltning. I programmeringsperioden 2007-2013 blev der inden den 1. oktober hvert år offentliggjort en årlig rapport om gennemførelsen af finansieringstekniske instrumenter under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Den Europæiske Socialfond (ESF). Fra 2016 forelægger Kommissionen dataresuméer om fremskridt i forbindelse med gennemførelsen af de finansielle instrumenter, der er omfattet af delt forvaltning, jf. forordningen om fælles bestemmelser vedrørende de europæiske struktur- og investeringsfonde (EFRU, ESF, SF, ELFUL og EHFF). I programmeringsperioden 2014-2020 blev den første årlige oversigtsrapport fremlagt i slutningen af 2016. Ligeledes skal der i henhold til EFSI-forordningen aflægges særskilt rapport for finansierings- og investeringstransaktioner under EFSI-budgetgarantien, som ikke er finansielle instrumenter i finansforordningens forstand. Geografisk fordeling af opnåede finansieringer De finansielle instrumenter har forskelligt geografisk anvendelsesområde ifølge deres respektive retsgrundlag; da de hovedsageligt er styret af efterspørgsel, bestemmes deres fordeling desuden af de relative ansøgninger om finansiering. De følgende cirkeldiagrammer viser fordelingen af den opnåede finansiering landene indbyrdes opdelt efter forskellige instrumentklassifikationer (samlet og pr. FFR). Som nævnt i det foregående blev et antal eksterne instrumenter under FFR 2007-2013 forlænget under FFR 2014-2020, og andelen af finansiering tildelt uden for EU, finansieret med EU's finansielle instrumenter i perioden 2014-2020, er derfor forholdsvist lavere, da disse allerede er medtaget i beregningerne for perioden 2007-2013. Navnlig store, vestlige EU-medlemsstater som Frankrig og Italien synes at have nydt godt af optrapningen af de finansielle instrumenter i perioden 2014-2020 sammenlignet med FFR 2007-2013. Deres andel af den samlede opnåede finansiering er steget betydeligt (Frankrig fra 4,9 % til 39,9 % og Italien fra 6,9 % til 15,6 %). Disse høje vækstrater kan dog forklares med de ovennævnte lavere andele for eksterne instrumenter. Den resterende vækst i Frankrigs andel skyldes hovedsagelig deltagelsen i initiativet for projektobligationer i perioden 2007-2013 og lånegarantiinstrumentet for transeuropæiske transportnetprojekter, der nu for perioden 2014-2020 er lagt sammen med låneinstrumentet med risikodeling, CEF DI. Figur 11: Finansielle instrumenter 2007-2013 og 2014-2020 – Samlet opnået finansiering fordelt efter bestemmelsesland pr. 31.12.2016 Figur 12: Finansielle instrumenter 2007-2013 – Opnået finansiering fordelt efter bestemmelsesland pr. 31.12.2016. Figur 13: Finansielle instrumenter 2014-2020 – Opnået finansiering fordelt efter bestemmelsesland pr. 31.12.2016. For så vidt angår fordelingen pr. type instrument (ikke vist i figuren) så begunstiger den geografiske fordeling af gældsinstrumenter store EU-lande som Frankrig, Tyskland og Italien, mens egenkapitalinstrumenter og navnlig blandede instrumenter (gæld og egenkapital) kommer lande uden for EU til gode (især i Middelhavsområdet) Succeshistorier På tværs af den nuværende og tidligere programmeringsperiode har EU's støtte til virksomheder og andre målgrupper, især SMV'er, i strategiske sektorer som forskning og innovation, materielle infrastrukturer og energieffektivitet, socialt iværksætteri, uddannelse og kultur givet anledning til mange succeshistorier om iværksætteri. Nogle af historierne anføres nedenfor: SMV'er: EFSI/Cosme - Lånegarantifaciliteten ØFinansiering, der bakkes op af EU-programmet for små og mellemstore virksomheders konkurrenceevne (Cosme), og støtter vækst blandt mere risikobetonede SMV'er, har hjulpet den polske stålgrossist Presto Stal til at lancere nye tjenester. Presto Stal er placeret i Klawkowo i det nordlige Polen, og virksomhedens forretningsmodel er centreret omkring dens lokale kundegrundlag. For nylig har Presto Stal søgt at udvide sit tjenesteudbud. Dette indebar køb af jord til et nyt hovedkvarter og en ny fabrik. Der var behov for en betydelig investering, og denne blev muliggjort via Cosme. Det EU-garanterede lån sikrede virksomheden økonomisk stabilitet under ekspansionsprojektet, og for øjeblikket støbes fundamentet til de nye bygninger. Som følge heraf har Presto Stal ansat yderligere personale, og antallet af medarbejdere forventes at nå op på 10 i 2017. https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/brochure-investment-plan-17x17-june17_da.pdf

Forskning og innovation: EFSI/Horizon 2020 - SMV-garantifaciliteten InnovFin ØIkke alle kan gøre deres yndlingsbeskæftigelse til et levebrød, men det var nøjagtig, hvad Matthieu Gobbi og Jérôme Giacomoni gjorde. Mens de studerede på den prestigefyldte École Polytechnique i Paris, besluttede parret at forvandle deres passion for aerostater og varmluftballoner til en karriere. I 1993 grundlagde de to 25-årige ingeniører Areophile, en virksomhed specialiseret i udviklingen af heliumballoner fasttøjret til jorden. Mere end 20 år senere havde Areophile udviklet sig til det vigtigste datterselskab af den nu langt større virksomhed Aerogroupe. 110 medarbejdere og imponerende vækstrater havde gjort det muligt for Matthieu og Jérôme at gøre Aerophile til en global leder på markedet for tøjrede balloner ved at levere deres balloner i forskellige formater. Deres produkter er nu tilgængelige i omkring 30 lande rundt omkring i verden, og en af Matthieu og Jérômes balloner svævede over de sidste olympiske lege i Rio de Janeiro. På et tidspunkt i virksomhedens udvikling vidste de, at tidspunktet var kommet til at diversificere deres produktlinje: siden da har en af deres innovative ideer været skabelsen af "Aerobar", den første flyvende bar, som giver forbrugerne mulighed for at få en drink højt oppe i luften, men også åbningen af en forlystelsespark, "Parc du Petit Prince", baseret på Antoine de Saint-Exupérys roman "Den lille prins". For at understøtte deres virksomheds vækst havde Matthieu og Jérôme sikret en obligation med støtte fra Den Europæiske Investeringsfond (EIF) under EFSI, den første søjle i investeringsplanen for Europa. Investeringsplanen for Europa, EU-initiativet, der sigter mod at skabe nye investeringer i Europa ved at støtte små og mellemstore innovative virksomheder i kombination med InnovFin SMEG, har derfor støttet Matthieu og Jérôme direkte med at realisere deres seneste forretningsplaner og skabe cirka 100 sæsonjob. http://www.eif.org/what_we_do/guarantees/case-studies/efsi_innovfin_aerogroupe_france.htm?lang=-en Infrastruktur og energieffektivitet: Den Europæiske 2020-fond for Energi, Klimaændringer og Infrastruktur (Marguerite) ØGennem Margueritefonden har EU (blandt andet) støttet opkøbet af 29 % af aktierne i AS Latvijas Gāze (LG), det vertikalt integrerede gasselskab, som står for transmission, distribution, oplagring og forsyning af naturgas i Letland. LG driver og vedligeholder gastransmissionen og gasdistributionsrørledningerne i Letland samt det underjordiske gaslager i Inčukalns, den tredjestørste lagerfacilitet i EU og et strategisk aktiv for gasforsyningssikkerheden i Baltikum. LG sikrer også levering af naturgas til mere end 400 000 kunder på hjemmemarkedet samt til kunder i Estland, det nordvestlige Rusland og Litauen. Selskabet sponsorerer to projekter af fælles interesse, der vil forbedre den regionale gasforsyningssikkerhed. http://www.reuters.com/article/latvijas-gaze-ma-marguerite-eon-idUSL8N15C3D3 Infrastruktur og energieffektivitet: Instrumentet til privatfinansiering af energieffektive instrumenter (PF4EE) ØDen tjekkiske Komercni Banka (KB) var den første finansielle formidler, der underskrev en PF4EE-aftale. Et af de efterfølgende projekter bestod i optimering af et industrielt bageris (SMV) opvarmningssystem, vægisolering og vinduer. Projektets udgifter beløb sig til ca. 300 000 EUR, hvoraf 20 % blev dækket af PF4EE, og resulterede i energibesparelser på godt og vel 60 000 EUR pr. år. 5.KONKLUSION EU's finansielle instrumenter har vist sig at være effektive (dvs. hvad angår deres spændvidde) og omkostningseffektive (dvs. hvad angår resultater), når det drejer sig om at klare de udfordringer, som EU's økonomi fortsat står over for med hensyn til tilstrækkelig adgang til finansiering på rimelige vilkår. Finansielle instrumenter gør det muligt at udvide EU-budgettets udbredelse i realøkonomien, og Kommissionen vil, navnlig i forbindelse med sine kommende forslag til den næste flerårige finansielle ramme, nøje overveje muligheden for at styrke de eksisterende instrumenter eller lancere nye, der tager højde for mangler på markedet eller suboptimale investeringsforhold i situationer, hvor markedsbaseret finansiering med en EU-garanti, egenkapitalinvestering eller anden risikodelingsordning kan være den mest passende form for EU-støtte. Selv om der stadig vil være behov for ikke-tilbagebetalingspligtig finansiel støtte, kan innovative finansielle instrumenter være en mere passende og omkostningseffektiv foranstaltning på nogle politikområder. I oplægget om fremtiden for EU's finanser påpeges det, at risikodelingsinstrumenter kan spille en betydningsfuld rolle i budgetgennemførelsen i fremtiden på grund af deres evne til at "få mere ud af mindre" og sikre den optimale udnyttelse af EU-budgettet, navnlig i en tid med budgetmæssige begrænsninger. Samtidig med at omstændighederne synes at tale stærkt for at øge mængden af budgetmidler, der afsættes til finansielle instrumenter, vil Kommissionen vurdere, i hvilket omfang det er muligt at reducere det nuværende store antal instrumenter. Som nævnt i oplægget om fremtiden for EU's finanser er én mulig løsning på dette at oprette en enkelt fond med kombinationsmuligheder og politikspecifikke komponenter. Som vist i figur 1, så er flere af de nuværende 35 instrumenters mål rettet mod samme segment, og der kan forekomme overlapninger, der risikerer at skabe forvirring blandt modtagere og unødvendige administrative byrder. Der vil ligeledes blive lagt særlig vægt på at sikre, at projektiværksættere og de finansielle instrumenters målgrupper af modtagere har adgang til oplysninger om EU-støttet finansiering gennem flere kanaler, f.eks. portalen "SMV'ernes adgang til finansiering". Kommissionen vil samtidig fortsat søge at opnå den rette balance og sikre en korrekt regnskabsføring, rapportering, overvågning og revision, mens der arbejdes hen imod en så effektiv gennemførelse som muligt af de finansielle instrumenter. Selv om de nuværende rammer for gennemførelsen af instrumenterne i perioden 2014-2020 indeholder klare bestemmelser om tekniske krav, åbenhed, intern kontrol, revision og rapportering, så bør regelsættet løbende revideres med henblik på at reducere bureaukratiet, lette gennemførelsen og yderligere tilpasse de finansielle instrumenters udformning, så de er på linje med de mest effektive og opdaterede markedspraksisser. Kommissionen foretager en midtvejsevaluering af hvert enkelt instrument som krævet ifølge retsgrundlaget for sektorerne. Kommissionens forslag til revision af finansforordningen, der i øjeblikket forhandles med Europa-Parlamentet og Rådet, trækker på de hidtidige erfaringer for at gøde jorden for næste generation af finansielle instrumenter og budgetgarantier og skabe det mest hensigtsmæssige lovgivningsmæssige rammer for en korrekt gennemførelse, som gør det muligt at nå de aftalte politikmål. AKRONYMER FOR DE FINANSIELLE INSTRUMENTER

CCS - GF: Garantifaciliteten for de kulturelle og kreative sektorer CEF: Connecting Europe-faciliteten CEF DI: Låneinstrument med risikodeling under Connecting

Europe-faciliteten CEF egenkapital: Egenkapitalinstrument under Connecting Europe-faciliteten CIP: Rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation Cosme: Virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore

virksomheder EaSI - CBI: Kapacitetsopbyggende investeringer i beskæftigelse og social

innovation EaSI - G: Beskæftigelse og social innovation – Mikrofinansiering og

socialt iværksætteri EEEF: Den europæiske energieffektiviseringsfond EFG under Cosme: Egenkapitalfacilitet for vækst under Cosme EFSE: Den Europæiske Fond for Sydøsteuropa ENEF under EDIF: Virksomhedsudvidelsesfond under faciliteten for

virksomhedsudvikling og innovation på Vestbalkan ENIF under EDIF: Virksomhedsinnovationsfonden under faciliteten for

virksomhedsudvikling og innovation på Vestbalkan EPMF - G: Europæisk fremskridtsmikrofinans - Garanti-facilitet EPMF - FCP - FIS: Europæisk fremskridtsmikrofinans - Fonds Commun de

Placement – Fonds d’Investissement Spécialisé FEMIP: Støtte til Euro-Middelhavs-faciliteten for investeringer og

partnerskab FP7: Rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling GEEREF: Global Fond for Energieffektivitet og Vedvarende Energi GGF: Den Grønne Vækstfond