BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Ved Rådets forordning (EU) 2020/672 ("SURE-forordningen") fastsættes den retlige ramme for Unionens finansielle støtte til medlemsstater, der oplever eller er i alvorlig risiko for en alvorlig økonomisk forstyrrelse som følge af covid-19-udbruddet. Støtten inden for rammerne af SURE har primært til formål at finansiere arbejdsfordelingsordninger eller lignende foranstaltninger, der tager sigte på at beskytte arbejdstagere og selvstændige og dermed mindske forekomsten af arbejdsløshed og indkomsttab, samt, som supplement, med henblik på finansiering af visse sundhedsrelaterede foranstaltninger, navnlig på arbejdspladsen.

Den 4. februar 2021 anmodede Estland om finansiel støtte fra Unionen under SURE-forordningen. I henhold til SURE-forordningens artikel 6, stk. 2, har Kommissionen hørt de estiske myndigheder med henblik på at kontrollere, om der er sket en pludselig og kraftig stigning i de faktiske og planlagte udgifter, som er direkte forbundet med midlertidige arbejdsmarkedsordninger og lignende foranstaltninger samt sundhedsrelaterede foranstaltninger, der er vedtaget som reaktion på covid-19-pandemien. Foranstaltningerne vedrører navnlig:

a) en midlertidig arbejdsmarkedsordning til bevarelse af arbejdspladser. Ordningen havde til formål at støtte arbejdstagere i den private sektor, hvis lønninger/vederlag eller arbejdstid som følge af den betydelige indvirkning af nødsituationen midlertidigt var blevet reduceret, idet arbejdstagerne modtog op til 70 % af deres gennemsnitlige månedsløn eller månedlige vederlag med et loft på 1 000 EUR pr. arbejdstager pr. måned. Det drejede sig om en midlertidig foranstaltning under nødsituationen fra marts til maj 2020. I betragtning af nødsituationens fortsatte indvirkning på beskæftigelsen blev arbejdsfordelingsordningen forlænget til også at gælde i juni 2020, og betingelserne blev tilpasset, således at den offentlige støtte til en arbejdstager blev mindsket til op til 50 % af arbejdstagerens gennemsnitlige månedsløn eller månedlige vederlag med et loft på 800 EUR pr. arbejdstager. For at kunne modtage offentlig støtte til arbejdstagere skulle virksomhederne betale hver arbejdstager mindst 150 EUR (brutto) pr. måned, således at hver arbejdstager havde en månedlig indkomst på mindst 584 EUR, hvilket svarer til mindstelønnen

b) En ydelse til bevarelse af indkomsten for forældre, der under nødsituationen måtte indstille deres arbejde for at passe deres børn med særlige undervisningsbehov. Det var en midlertidig foranstaltning under nødsituationen fra den 12. marts til den 17. maj 2020. Ydelsen blev beregnet på grundlag af det socialbidrag, der er indbetalt for den pågældende forælders løn eller vederlag i 2019. Støtten dækkede 70 % af den gennemsnitlige daglige løn eller det gennemsnitlige daglige vederlag for en forælder

c) en midlertidig ordning for freelancekunstnere, sportstrænere og ledere af kor og dansetrupper. Det var en midlertidig foranstaltning under nødsituationen fra den 1. marts til den 31. maj 2020. Freelancekunstnere modtog i en periode på to måneder støtte i form af et beløb svarende til mindstelønnen. Ledere af kor og folkedansetrupper samt sportstrænere modtog offentlig støtte, der udgjorde 70 % af den gennemsnitlige løn eller det gennemsnitlige vederlag for perioden oktober 2019 til februar 2020, med et loft på 1 000 EUR pr. arbejdstager pr. måned. Sportstrænere modtog støtte på 50 % af deres normale løn/vederlag, mens de resterende 50 % blev betalt af sportsorganisationen

d) en sundhedsrelateret foranstaltning, der omfatter offentlige udgifter til personlige værnemidler og supplerende almindelige forbrugsvarer og hjælpematerialer

e) en midlertidig støtteordning for hospitaler for at kompensere for omkostningerne ved ansættelse af midlertidigt personale i covid-19-enheder og intensivafdelinger samt betaling for forlænget arbejdstid for læger, sygeplejersker og andet personale. Ordningen dækkede omkostningerne til behovet for ekstra personale i covid-19-enheder og intensivafdelinger på hospitaler. For at motivere personalet i nødsituationen blev det ekstra personale ansat til højere løn (en koefficient på 2,0)

f) en godtgørelse til arbejdstagere for de første tre sygedage under nødsituationen fra den 13. marts til den 17. maj 2020. Som følge af den øgede brug af syge- og plejeorlov i forbindelse med covid-19 modtog personer, der er forsikret under den estiske sygesikring, en godtgørelse for de første tre sygedage (der normalt betales af arbejdstageren).

Estland har fremsendt de nødvendige oplysninger til Kommissionen.

Under hensyntagen til den foreliggende dokumentation foreslår Kommissionen, at Rådet vedtager en gennemførelsesafgørelse om at yde finansiel støtte til Estland i henhold til SURE-forordningen til støtte for ovennævnte foranstaltninger.

•Sammenhæng med de gældende regler på samme område

Dette forslag er i fuld overensstemmelse med Rådets forordning (EU) 2020/672, i henhold til hvilken forslaget fremsættes.

Forslaget er et supplement til et andet EU-retsinstrument, der har til formål at yde støtte til medlemsstaterne i nødsituationer, nemlig Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond ("forordning (EF) nr. 2012/2002"). Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/461 blev vedtaget den 30. marts 2020 og indeholder ændringer til førnævnte instrument, som udvider dets anvendelsesområde til at omfatte større folkesundhedskriser og fastlægger, hvilke specifikke tiltag der er berettigede til finansiering.

•Sammenhæng med Unionens politik på andre områder

Forslaget indgår i en række foranstaltninger, der er udarbejdet som reaktion på den aktuelle covid-19-pandemi, blandt andet investeringsinitiativet som reaktion på coronavirusset, og det supplerer andre instrumenter til støtte for beskæftigelsen såsom Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI)/InvestEU. Ved i dette særlige tilfælde med covid-19-udbruddet at gøre brug af lånoptagelse og långivning til støtte for medlemsstaterne fungerer dette forslag som en ekstra sikkerhedsforanstaltning til at finansiere arbejdsfordelingsordninger og lignende foranstaltninger, der bidrager til at beskytte arbejdspladser og dermed arbejdstagere og selvstændige mod risikoen for arbejdsløshed.

2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET