For at afbøde øget mangel på humanitær finansiering fremmede Kommissionen også gennemførelsen af Grand Bargain-tilsagnene og sikrede samtidig finansiering af høj kvalitet ved at gennemføre sine sektorpolitiske retningslinjer.

En stor del af EU's humanitære bistand gik til at afbøde kriser i Afrika og Syrien (og nabolandene hertil). Herudover er der siden Talebans magtovertagelse i august 2021 blevet mobiliseret betydelig humanitær bistand for at imødegå den drastiske forværring af den politiske situation i Afghanistan og nabolandene hertil. Endvidere fokuserede EU fortsat på at støtte befolkninger ramt af "glemte kriser", f.eks. i Den Centralafrikanske Republik, Sudan, Pakistan, Colombia, Venezuela, Haiti, Ukraine og Filippinerne.

I 2021 steg behovet for humanitær bistand fortsat som følge af komplekse kriser, væbnede konflikter, naturkatastrofer og sundhedskriser, især covid-19-pandemien. Gennem Generaldirektoratet for Civilbeskyttelse og Humanitære Bistandsforanstaltninger på Europæisk Plan (GD ECHO) var Kommissionen fortsat en førende humanitær donor og bevilgede næsten 2,2 mia. EUR til støtte for millioner af mennesker i nød i mere end 80 lande. Selv om covid-19-pandemiens vidtrækkende konsekvenser forværrede sårbare befolkningsgruppers alvorlige situation, er der siden pandemiens begyndelse blevet mobiliseret i alt 656 mio. EUR i humanitær bistand til at imødegå dens virkninger, herunder en pakke på 100 mio. EUR til udrulning af vacciner i Afrika i samarbejde med de afrikanske centre for sygdomsbekæmpelse og -forebyggelse. Desuden fortsatte den humanitære luftbro med 21 flyvninger i 2021, som leverede vigtige medicinske forsyninger og humanitær fragt til fire lande .

På grund af ekstreme vejrforhold, covid-19 og problemer på sikkerheds- og menneskerettighedsområdet havde 2,3 millioner mennesker i Burundi og over 260 000 flygtninge i nabolandene behov for humanitær bistand.

Antallet af personer med behov for bistand er steget for fjerde år i træk. Fødevareusikkerheden var stadig alarmerende høj med stigende og langvarig fordrivelse som følge af intern væbnet konflikt, økonomisk tilbagegang og inflation, der påvirkede fødevarepriserne. Dette forværredes af virkningerne af covid-19-pandemien. I oktober 2021 var over 20 % af Sudans befolkning truet af akut fødevareusikkerhed.

Kenya huser over 500 000 flygtninge — primært fra Somalia og Sydsudan — som er fuldstændig afhængige af humanitær bistand. Den vedvarende tørke og covid-19-pandemien påvirkede i stigende grad fødevare- og ernæringssituationen, idet mindst 3,1 millioner mennesker i tørre og halvtørre landområder havde behov for fødevarebistand.

Omkring 1,3 millioner mennesker havde behov for humanitær bistand, 168 011 var fortsat fordrevet, og 635 051 var migranter. Covid-19 og begrænset adgang for humanitære aktører har forværret krisen.

Behovene i regionen omkring det sydlige Afrika og Det Indiske Ocean steg betydeligt på grund af tørke, covid-19, øgede cyklonaktiviteter, høje fødevarepriser og væbnet vold, hvilket førte til intern fordrivelse. Over 23 millioner mennesker stod over for akut fødevare- og ernæringsusikkerhed og havde behov for humanitær bistand i hele regionen.

En ti år lang krise har påvirket over 10 millioner mennesker i regionen. EU prioriterede tværsektoriel bistand og afsatte 96,5 mio. EUR for at støtte tvangsfordrevne befolkningsgrupper med fødevarebistand, ernæring, sundhed og vand, sanitære faciliteter og hygiejne. EU ydede også støtte til uddannelse i nødsituationer, katastrofeberedskab, logistik i forbindelse med humanitær infrastruktur og adgang via fly.

EU ydede 242 mio. EUR i bistand til Sahelregionen med henblik på at håndtere fødevarekrisen, styrke den humanitære koordinering og sikkerhedsstyringen i konfliktområder og forbedre katastrofeberedskabet. Der blev gjort yderligere fremskridt med at etablere sammenhæng mellem humanitær bistand, udvikling og fred for dermed at opbygge modstandsdygtighed i de berørte befolkningsgrupper , mindske de humanitære behov og fjerne de bagvedliggende årsager til fødevareusikkerhed og akut underernæring.

På grund af den forværrede regionale krise, som har ført til, at mere end 1,4 millioner mennesker har måttet forlade deres hjem, blev der bevilget EU-midler (22,5 mio. EUR, herunder 1 mio. EUR som reaktion på den nye tilstrømning af flygtninge fra Den Centralafrikanske Republik til Den Demokratiske Republik Congo) til støtte for fødevareforsyningen, befolkningens eksistensgrundlag, landbrug, beskyttelse af civile og basale tjenester i landet. Der blev også ydet støtte til at styrke koordineringen af den humanitære indsats, sikkerhed og logistik.

På grund af lokale humanitære kriser i Den Demokratiske Republik Congo har 26 millioner mennesker været udsat for akut fødevareusikkerhed. Vedvarende konflikter og vold er årsag til, at 5,6 millioner mennesker er blevet internt fordrevet i Den Demokratiske Republik Congo og over 800 000 flygtet til nabolandene. Malaria, naturkatastrofer og epidemier har haft omfattende negativ indvirkning.

Den socioøkonomiske krise i hele regionen, der blev forværret af covid-19-pandemien, øgede fødevareusikkerheden, idet 10 millioner mennesker var udsat for moderat fødevareusikkerhed og 1 million for alvorlig fødevareusikkerhed.

Ifølge oversigten for 2021 over humanitære behov i disse lande havde 8,3 millioner mennesker behov for humanitær bistand. Der var også mere end 1,7 millioner internt fordrevne. Antallet af befolkningsbevægelser på tværs af og mellem kontinenter steg drastisk i 2021.

Sideløbende med den langvarige økonomiske recession og hyperinflation forværrede covid-19-pandemien behovet for sundhedsydelser, vand, fødevarer og uddannelse i Venezuela. Ifølge De Forenede Nationers Højkommissariat for Flygtninge og Den Internationale Organisation for Migration har omkring 6 millioner venezuelanere siden krisens begyndelse forladt deres land.

EU bevilgede 9 mio. EUR til støtte for de mest sårbare gennem beskyttelsesforanstaltninger, kontantoverførsler til flere formål, grundlæggende sundhedspleje og uddannelse i nødsituationer. Der blev afsat målrettet finansiering til støtte for udrulningen af covid-19-vaccinationskampagnen.

Kommissionen tilrettelagde og var også medformand for konferencen om "Støtte til Syriens og regionens fremtid" og deltog i den humanitære taskforce vedrørende den internationale støttegruppe for Syrien.

13,4 millioner mennesker havde behov for humanitær bistand som følge af den mangesidede væbnede konflikt i Syrien. Til støtte for sårbare befolkningsgrupper afsatte EU 140 mio. EUR til sikring af fødevarer, medicin, vand og husly. EU's støtte gik til forbedring af levevilkårene, bl.a. hvad angår sundhed, beskyttelse og uddannelse.

Den humanitære situation i Afghanistan og nabolandene, hovedsagelig Iran og Pakistan, er drastisk forværret siden Talebans magtovertagelse i august 2021. Ifølge en vurdering foretaget inden for rammerne af Integrated Food Security Phase Classification (IPC) anslås 24 millioner mennesker i Afghanistan at have behov for humanitær bistand som følge af den alarmerende fødevareusikkerhed, covid-19-pandemien og den økonomiske nedgang. Fra januar til den 19. december 2021 blev der registreret 682 031 nye internt fordrevne.

EU har mobiliseret 17 mio. EUR til afbødning af den akutte fødevareusikkerhed i Haiti, til støtte for og beskyttelse af voldsofre, til levering af nødhjælp efter jordskælvet den 14. august 2021 og til foranstaltninger inden for katastrofeberedskab.

I 2021 ydede EU støtte til mere end 1,5 millioner flygtninge til dækning af deres basale behov i form af månedlig kontant bistand (gennem det sociale krisesikkerhedsnet) og til støtte for sårbare flygtningefamilier, hvis børn gik i skole inden for rammerne af programmet om betingede kontantoverførsler til uddannelse (CCTE). I 2021 modtog mere end 695 000 børn støtte som led i CCTE.

I Tyrkiet afsatte EU 325 mio. EUR til fortsat støtte for verdens største flygtningebefolkning. Covid-19-pandemien har påvirket flygtningene yderligere og øget deres behov. Beskyttelse er fortsat et stort behov, da flygtninge har vanskeligt ved at få adgang til sociale tjenester og udøve deres rettigheder.

I Yemen fortsætter verdens største humanitære krise med 20,7 millioner mennesker med behov for humanitær bistand og beskyttelse. Over 4 millioner mennesker er blevet fordrevet på grund af den vedvarende væbnede konflikt. Yemen gennemgår en af verdens største fødevarekriser, idet 16,2 millioner er ramt af alvorlig fødevaremangel.

1,2 millioner mennesker var fortsat fordrevet i hele landet, og over 85 % af de internt fordrevne havde slået sig uformelt ned uden for lejrene.

EU ydede 34,7 mio. EUR i støtte til sårbare civile grupper i Gaza, der er truet af konflikter i et skrøbeligt socioøkonomisk miljø, samt til de sårbare samfund på Vestbredden, der risikerer tvangsfordrivelse, og som mangler adgang til basale tjenester. Heri indgik nødberedskab under optrapningen af spændingerne i maj 2021.

EU hjalp syriske flygtninge og den sårbare værtsbefolkning i Libanon og Jordan ved at slå til lyd for deres beskyttelse og lette deres adgang til basale tjenester inden for f.eks. sundhed, husly, uddannelse eller vand, sanitære faciliteter og hygiejne. EU's samlede humanitære bistand beløb sig til 72,5 mio. EUR.

I Libanon blev omtalen og beskyttelsen af syriske flygtninge påvirket af politisk ustabilitet og lokale spændinger, hvilket har skabt adgangsproblemer for humanitære partnere og indskrænket deres muligheder for at yde bistand.

Unionen traf omgående foranstaltninger til håndtering af de humanitære konsekvenser af den migrationskrise, der blev skabt og instrumentaliseret af det belarusiske regime til politiske formål, og som blev optrappet i november 2021. EU ydede 700 000 EUR til humanitære partnere med henblik på at yde nødhjælp til personer, der var strandet ved EU's ydre grænser til Belarus.

Horisontale prioriteter

I marts 2021 vedtog Kommissionen en meddelelse om Den Europæiske Unions humanitære indsats med en strategisk vision for EU's rolle som humanitær aktør og en klar dagsorden for EU's humanitære indsats i de kommende år. Meddelelsen indeholder foranstaltninger til udvidelse af donorbasen for den humanitære indsats, både i og uden for EU, med det formål at øge bestræbelserne på at fremme overholdelsen af den humanitære folkeret i væbnede konflikter eller sikre, at bistanden giver størst mulig valuta for pengene og samtidig størst mulig indvirkning på stedet.

International humanitær ret

I 2021 fortsatte EU systematisk med offentligt at slå til lyd for den humanitære folkeret, f.eks. gennem offentlige erklæringer og indlæg i multilaterale fora såsom et sideløbende arrangement i tilknytning til FN's Generalforsamling i september 2021, gennem et webinar den 26. november 2021 som led i det forberedende arbejde i Det Europæiske Humanitære Forum eller gennem støtte til et stærkere EU-humanitært diplomati. Kommissionens omfattende sæt foranstaltninger blev medtaget i rapporten fra 2021 om EU's retningslinjer for fremme af overholdelsen af den humanitære folkeret , der blev offentliggjort i juni 2022.

Kommissionen har også fremmet beskyttelsen af uddannelse mod angreb, beskyttelsen af børn i væbnede konflikter og sikkerheden for humanitært og medicinsk personale i væbnede konflikter. Dette skete gennem et sideløbende arrangement med Belgien den 23. september 2021 i tilknytning til FN's Generalforsamling i 2021 og gennem en række drøftelser om sikkerheden for humanitært og medicinsk personale i væbnede konflikter.

Uddannelse i nødsituationer

I 2021 fortsatte Kommissionen med at afsætte 10 % af sit oprindelige budget til humanitær bistand til uddannelse i nødsituationer til støtte for formel og ikkeformel uddannelse og fremme af integrerede og innovative løsninger for at sikre, at alle børn berørt af væbnede konflikter og humanitære nødsituationer, navnlig piger, har lige adgang til sikker læring af høj kvalitet. Finansieringen beløb sig til 146 mio. EUR til støtte for mere end 2,3 millioner børn.

Fødevarebistand og fejlernæring

Ifølge den globale rapport om fødevarekriser fra 2021 oplevede mere end 155 millioner mennesker akut sult og krævede akut fødevare-, ernærings- og indkomstbistand i 2020. Med covid-19-pandemien steg disse tal yderligere til 161 millioner i første halvdel af 2021.

EU's humanitære bistand blev øget betydeligt i de lande, der var hårdest ramt af fødevareusikkerhed. EU forpligtede sig til at bruge mindst 1,1 mia. EUR på at bekæmpe fejlernæring i perioden 2021-2024. Herudover blev der etableret yderligere sammenhæng mellem humanitær bistand, udvikling og fred i fødevarekriser samt fremmet af foregribende tiltag.

Sundhed

Behovene for psykologisk og psykosocial støtte fortsatte med at stige. I løbet af 2021 iværksatte Kommissionen en række initiativer på dette område, navnlig støtte til partnere inden for rammerne af den europæiske humanitære beredskabskapacitet 2021 med henblik på udvikling af politikker og værktøjer til styrkelse af integrationen af psykologisk og psykosocial støtte på tværs af sektorer og indsamling af data af høj kvalitet.

Katastrofeberedskab

Kommissionen fortsatte i 2021 med at styrke katastrofeberedskabet og foregribende tiltag. Katastrofeberedskabet blev også fortsat integreret i humanitære bistandsforanstaltninger. 49 % af alle EU's humanitære projekter, der blev finansieret i 2021, omfattede katastrofeberedskabsaktiviteter.

Kommissionen udarbejdede i samråd med partnerne en ny vejledning om katastrofeberedskab , der blev offentliggjort i 2021, med en redegørelse for sin tilgang til katastrofeberedskab og risikobaseret humanitær indsats.

Kontant bistand

I overensstemmelse med Rådets konklusioner om kontantbaseret bistand til flere formål og Grand Bargain -tilsagnene opfordrede Kommissionen til i passende regi at gøre brug af kontantoverførsler, fordi det giver de berørte mennesker større valgmuligheder, fleksibilitet og kontrol over deres eget liv. Kommissionen arbejdede på et nyt tematisk politikdokument om kontantoverførsler , som blev vedtaget i 2022.

Innovation og inddragelse af den private sektor