DA    DA  
 EUROPA-
KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 25.2.2015  
COM(2015) 58 final 
  
RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET 
Femte rapport om opfølgning af visumliberalis eringsprocessen i landene på Vestbalkan i 
overensstemmelse med Kommissionens erklæring af 8. november 2010 
(EØS-relevant tekst)  
 
2 RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET 
Femte rapport om opfølgning af visumliberali seringsprocessen i landene på Vestbalkan i 
overensstemmelse med Kommissionens erklæring af 8. november 2010 
(EØS-relevant tekst) 
  
1. INDLEDNING  
Siden december 2009 har statsborgere fra De n Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 
Montenegro og Serbien, som er i besiddelse af biometriske pas, kunnet rejse visumfrit til Den 
Europæiske Unions medlemsstater (med undtag else af Irland og Det Forenede Kongerige) i 
overensstemmelse med forordning (EF) nr. 539/20011. Statsborgere fra Albanien og Bosnien-
Hercegovina har nydt godt af samme visumf rie rejsestatus siden december 2010. Visumfri 
rejse er fortsat et af de vi gtigste resultater af disse la ndes EU-integrationsbestræbelser. 
I sin erklæring den 8. november 2010 i forb indelse med Rådet for Retlige og Indre 
Anliggender understregede Kommissi onen, at de enkelte lande på Vestbalkan skulle fortsætte 
gennemførelsen af foranstaltninger, der var fast sat i deres visumkøreplan, for at opretholde 
ordningen for visumfri rejser i sin fuldstændi ghed. Den indførte en opfølgningsmekanisme til 
perioden efter visumliberaliseringen til evalueri ng af bæredygtigheden af reformer, der tager 
sigte på at opretholde ordningen i sin fuldstændighed. 
Denne rapport er den femte opfølgnings rapport, der er offentliggjort siden 
visumliberaliseringen i 20102. Den giver et overblik over den udvikling, der har fundet sted 
med mekanismen til opfølgning af visumliber aliseringsprocessen, man ser på, hvordan 
ordningen for visumfri rejse fungerer, og der anbefales reformer til at forebygge problemer, 
der har præget denne ordning siden 2010. 
2. STYRKET OPFØLGNINGSMEKANIS ME I FORBINDELSE MED 
VISUMLIBERALISERINGSPROCESSEN  
Dialogen mellem Kommissionen og landene på Ve stbalkan om ordningen for visumfri rejse 
gennemføres i forbindelse med stabiliseri ngs- og associeringsprocessen og inden for 
rammerne af tiltrædelsesforhandlingerne om kapitel 23 og 24. Medarbejdere fra 
Kommissionen besøgte Albanien  i april 2014, Bosnien-Hercegovina i maj, juli og november 
2014, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien i november 2013, Montenegro i 
februar, marts, juli og oktober 2014 og  Serbien i februar 2014. Med hjælp fra 
medlemsstaternes eksperter vurderede de reform fremskridt og -kvalitet i forbindelse med den 
visumfri ordning. Europa-Kommissionens udvidelsespakke fra 2014 indeholder nærmere 
oplysninger om disse reformer3. 
I december 2012 begyndte de visumfrie lande på Vestbalkan jævnligt at sende Kommissionen 
statistikker over migrationsstrømmene mod EU. I november 2014 indsendte de visumfrie 
lande en række rapporter om de skridt, der var ta get for at begrænse de n ulovlige migration til 
EU. 
                                                            
1 Rådets forordning (EF) nr. 539/2001. 
2 Referencenumrene for de tidligere rapporter er: SEC(2011) 695, SEC(2011) 1570, COM(2012) 472 og 
COM(2013) 836. 
3  COM(2014) 700. 
 
3 Frontex har med bistand fra nettet for risikoan alyse på Vestbalkan (WEBRAN) indtil videre 
udsendt 47 varslingsrapporter. Dets kvartalsv ise risikoanalyser ops ummerer de seneste 
tendenser inden for grænsekontrol og ulovlig  migration fra regionen. Europol og Det 
Europæiske Asylstøttekontor (EASO) offe ntliggør også månedlige rapporter over 
asyludviklingen og en årlig rappo rt over asylsituationen i EU. Disse rapporter indeholder en 
detaljeret evaluering af udviklingen inden for migrationen fra Vestbalkan og de skridt, som 
EU-medlemsstaterne og de visumfrie stater  har taget for at forhindre asylmisbrug. 
3. ANVENDELSEN AF DEN VISUMFRIE REJSEORDNING I 2013  OG DE FØRSTE TRE 
KVARTALER AF 2014 
3.1. Oversigt over udviklingen 
Antallet af asylansøgninger,  der er indgivet i EU og Schengenassocierede lande af 
statsborgere i de fem visumfrie lande på Vestbalkan, har været jævnt stigende siden 
liberaliseringen i 2009 og toppede i 2013 med 53 705 ansøgninger (fig. 1)4. Antallet af 
ansøgninger indgivet i de første ni måneder af 2014 lå 40 % højere end i de første ni måneder 
af 2013, og der er sandsynlighed for, at  2014 slår alle tidligere rekorder. 
Antallet af statsborgere fra visumfrie lande på Vestbalkan  udtrykt som procentdel af det 
samlede antal modtagne asylansøgere i EU og Schengenassocierede lande er også steget siden 
visumliberaliseringen. Efter et rekordhøjt antal på 11,4 % i de tr e første kvartaler af 2012 var 
denne andel alene i de første ni måneder af 2014 10,7 % (fig. 2)5. 
Tilstrømningen af asylansøgere fra Vestbalkan finder nu sted året rundt  med en række 
mindre spidsbelastningsperioder i januar, marts og juli 2014 me llem spidsbelastningsperioder 
i oktober 2013 og oktober 2014 (fig. 3). Antallet af asylansøgninger mellem disse 
spidsbelastningsperioder i vintermånederne forb lev højt med det resultat, at antallet af 
ansøgninger i de første tre kvartaler af 2014 var 87 % af det samlede antal for hele 2013. 
Antallet af gentagne ansøgninger - ansøgning nummer 2 eller mere  - udtrykt i procent ud af 
det samlede antal steg også i starten af 2013 og nåede en ny rekord på 37 % i september 2014 (fig. 3). Det betyder, at 4 ud af 10 ansøgere fra Vestbalkan den pågældende måned allerede 
havde indgivet en asylansøgning i EU, inden de på ny ansøgte om asyl. 
Tyskland  er fortsat det land, der modtager flest visumfrie asylansøgninger fra Vestbalkan 
(fig. 4)
6. Tysklands andel af asylansøgerne fra Vest balkan steg fra 12 % i 2009 til 75 % i de 
første ni måneder af 2014. Den udvikling fik i september 2014 Tyskland til at vedtage 
lovgivning, hvorved Serbien, Den Ti dligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Bosnien-
Hercegovina blev placeret på en  liste over sikre oprindelseslande7. Det er for tidligt at vurdere 
effekten af denne foranstaltning. I oktobe r 2014 skete der en stigning i antallet af 
asylansøgninger i Tyskland fra al le visumfrie lande på Vestba lkan, og det markerede en ny 
stigning over vinterperioden. Antallet af ansøgninger i Sverige forblev stabilt i samme 
periode. Med tiden vil Tysklands asylreformer  kunne medføre en betydelig omfordeling af 
strømmen af asylansøgere i hele EU. 
Samlet set udgør serbiske statsborgere  fortsat den største gruppe af visumfrie asylansøgere 
fra Vestbalkan i EU og Schengenassocierede lande (42 % i 2013), selv om deres regionale 
andel er faldet siden visumliberaliseringe n (fig. 5). Statsborge re fra Den Tidligere 
                                                            
4 Kilde: Eurostat. 
5 Kilde: Eurostat. 
6 Kilde: Eurostat. 
7 Gesetz zur Einstufung weiterer Staaten als sichere Herkunftsstaaten und zur Erleichterung des 
Arbeitsmarktzugangs für Asylbewerber und geduldete Ausländer af 5. november 2014. 
 
4 Jugoslaviske Republik Makedonien og Albani en tegnede sig tilsammen for 21 % af 
asylansøgerne fra Vestbalkan i 2013, selv om Albani ens andel har været støt stigende, og 
andelen for Den Tidligere Jugoslaviske Rep ublik Makedonien har været faldende siden 
visumliberaliseringen. Statsborgere fra Bosn ien-Hercegovina udgjorde  yderligere 14 % af 
asylansøgerne fra Vestbalkan i 2013, og deres andel er steget siden visumliberaliseringen. 
Montenegros andel forblev med 2 % i 2013 beskeden. 
Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens  statsborgere var me st tilbøjelige til at 
ansøge om asyl i EU og Schengenassociered e lande i 2013 med fem ansøgere pr. 1 000 
indbyggere (fig. 6). Albans ke statsborgere var den næststør ste gruppe med fire ansøgere pr. 
1 000 indbyggere. Statsborgere fr a Serbien, Bosnien-Hercegovina  og Montenegro kom ind på 
henholdsvis en tredjeplads, en fjerdeplads og en  femteplads med tre, to og en ansøgere pr. 
1 000 indbyggere. 
Den geografiske forbindelse mellem oprindelses- og bestemmelseslande  viser et større 
fokus på Tyskland end i de tidligere år (fig. 7). Tidligere ønskede la ngt størstedelen af 
ansøgerne fra Serbien, Den Tidligere J ugoslaviske Republik Makedonien og Bosnien-
Hercegovina at søge asyl i Tyskland. De fles te ansøgninger fra Albanien blev indgivet i 
Frankrig, Sverige, Det Forenede  Kongerige eller Belgien, og an søgere fra Montenegro havde 
Frankrig, Luxembourg eller Sver ige øverst på deres liste. I 2014 var Tyskland blevet højest 
prioriterede destination for statsbor gere fra alle lande på Vestbalkan. 
Asylanerkendelsesraten8 i EU og Schengenassocierede lande faldt fortsat for alle visumfrie 
statsborgere fra hele Vestbalkan, hvilket var en indikation på, at langt størstedelen af 
ansøgningerne ikke var velbegrundede (fig. 8). Der var imidlertid stadig visse forskelle på de 
fem visumfrie lande i 2013. Anerkendelsessatsen  faldt til 3,7 % for de montenegrinske 
statsborgere, 2,7 % for de serbis ke statsborgere og 1 % for st atsborgere fra Den Tidligere 
Jugoslaviske Republik Makedonien. Samtidigt m odtog 8,1 % af de alba nske ansøgere og 
5,9 % af statsborgerne fra Bosnien-Hercegovi na international be skyttelse i EU og 
Schengenassocierede lande, hvilket  var et udtryk for, at andelen af ansøgninger, der blev anset 
for at give berettigelse til internationa l beskyttelse, lå en smule højere.   
Ifølge Frontex lå forholdet mellem antallet af grundl øse asylansøgninger og antallet af 
tilbagesendelser  tæt på 4:1 i det forgangne år i de  fem mest berørte medlemsstater og 
Schengenassocierede lande9. Det tyder på, at medlemsstaterne  stadig oplever begrænsninger 
med hensyn til deres evne til at  tilbagesende dem, der ikke fi ndes berettigede til international 
beskyttelse. Den anvendte metode til tilbagesendelse af ansøgere varierede fortsat fra det ene land til det andet blandt de største modtager lande. Tyskland og Schweiz tilbagesendte de 
fleste af ansøgerne tvangsmæssigt (med undtagelse af vintermånederne, hvor Tyskland indstillede tilbagesendelserne). Belgien, Luxemb ourg og Sverige valgte den frivillige metode. 
I sin årlige risikoanalyse vedrørende det ve stlige Balkan for 2014 påpegede Frontex to 
migrationsrisici  med hensyn til migrationsstrømmen fr a Vestbalkan mod Den Europæiske 
Union: de sekundære strømme af ulovlige migranter, der kommer ind i EU ved den 
græsktyrkiske grænse og rejser  gennem Vestbalkan, samt det misbrug af EU's visumfrie 
rejseordning, som statsborgere fra Vestbalkan te gner sig for. Den første risiko kom navnlig til 
udtryk ved ulovlig passage ved de grø nne grænser - grænsesektorer mellem 
grænseovergangssteder - mellem lande på Vest balkan og grænser mellem sidstnævnte og EU; 
                                                            
8 Anerkendelsesraten beregnes som antallet af positive afgørelser (om flygtningestatus, subsidiær 
beskyttelsesstatus eller humanitær status) og udtrykkes  i procent af det samlede antal afgørelser i første 
instans. 
9 Frontex, rapport nr. 46 vedrørende opfølgningsmekanismen i forbindelse med 
visumliberaliseringsprocessen. 
 
5 den anden bestod i asylmisbrug, ulovlige ophold  i medlemsstaterne og dokumentfalsk, som 
statsborgere fra Vestbalk an gør sig skyldige i10. 
Frontex konstaterede en stigning på 27 % i den ulovlige grænsepassage  ved de grønne 
grænser mellem landene på Vestbalkan og ved grænserne mellem sidstnævnte og EU i 2013. Ud af 40 000 tilfælde af ulovlig grænsepassage  vedrørte 22 000 ikkeeuropæiske migranter, 
der rejste igennem Vestbalkan, og 18 000 vedr ørte statsborgere fr a Vestbalkan, herunder 
Kosovoborgere.
* Halvdelen af alle de registrerede ti lfælde var lokaliseret ved grænsen mellem 
Serbien og Ungarn, og navnlig i første halvde l af 2013. Dette var sands ynligvis resultatet af, 
at Ungarn holdt op med at tilbageholde asylansø gere i første halvdel af 2013, hvilket førte til 
en usædvanlig stigning i anta llet af ulovlige grænsepassag er og af asylansøgninger fra 
tredjelandsstatsborgere, herunder statsborgere fr a Vestbalkan. 
Ifølge Frontex steg antallet af konstaterede ulovlige ophold  vedrørende statsborgere fra 
Vestbalkan med 5 % til 38 300 mellem 2012 og 2013. St atsborgere fra landene på Vestbalkan, 
inklusive Kosovo, tegnede sig sidste år for 11 % af alle de konstatere de ulovlige ophold i EU 
sammenlignet med 10 % i 2012. Statsborgere fra Albanien, Serbien og Kosovo udgjorde op til 
henholdsvis 42 %, 25 % og 16 % af alle dem, der opholdt sig ulovligt i EU i 2013. Mere end 
halvdelen af alle de påviste tilfælde blev indbere ttet af Grækenland, Ty skland, Frankrig og 
Ungarn. 
Frontex kunne også konstater e en stigning på 18 % i antallet af tilfælde af dokumentfalsk  i 
EU i 2013. På trods af et fald på 14 % i 2013 fo r albanernes vedkommende udgjorde de stadig 
den største gruppe af tredjela ndsstatsborgere, der forsøgte at  komme ind i EU med falske 
dokumenter. De udgjorde 85 % af de statsborgere fra Vestbalkan, der beny ttede sig af falske 
dokumenter, efterfulgt af st atsborgere fra Serbien (8 %) og Kosovo (4 %). De hyppigst 
benyttede falske dokumenter benyttet af alba nske rejsende var gr æske og italienske 
identitetspapirer.  
3.2. Pushfaktorer i forbindelse med asylmisb rug og foranstaltning er til imødegåelse 
heraf 
De mest almindelige pushfaktorer , der indvirker på asylstrømmen e fra Vestbalkan, er fortsat: 
afsavn, arbejdsløshed, diskrimi nation, dårlig adgang til sundhedspleje, sociale ydelser og 
uddannelse og, for albanerne, blodfejder11. For at tage hånd om disse spørgsmål anbefalede 
Kommissionen sidste år: at de visumfri e lande øger deres målrettede bistand til 
minoritetsgrupper, navnlig romaerne; at sama rbejdet og udvekslingen af oplysninger med 
nabolandene, EU-medlemsstaterne og de relevante EU-agenturer udbygges; at der 
gennemføres efterforskning og retsforfølgning af bagmændene bag den ul ovlige migration; at 
grænsekontrollen styrkes under hensyntagen til borgernes grundlæggende rettigheder, og at 
der gennemføres oplysningskampagner om visumfri  rejse. De enkelte lande på Vestbalkan har 
taget skridt på disse områder: 
– Albanien  fortsatte gennemførelsen af en række kampagner, der informerede 
borgerne om deres rettigheder og pligte r under ordningen med visumfrihed. Landet 
forbedrede også i betydeligt omfang sit bistandsprogram for romaer, styrkede 
udrejsekontrollen og efterforskede flere ba gmænd bag den ulovlige migration. Ifølge 
Frontex har Albaniens indførelse af sk rappere lovgivning - som fastsætter, at 
                                                            
10 Frontex, Western Balkans Annual Risk Analysis , 2014. 
* Denne betegnelse er med forbehold for holdningerne til retsstilling og er i overensstemmelse med 
UNSCR 1244/1999 og ICJ's udtalelse om Kosovos uafhængighedserklæring. 
11 Disse spørgsmål er beskrevet udførligt i EASO’s Asylum Applicants from the Western Balkans , 2013. I 
Albanien er konkrete tilfælde af blodfejder meget sjældne, men dette fænomen anvendes imidlertid 
stadig af visse personer som begrunde lse for at indgive asylansøgninger. 
 
6 borgerne kun kan ændre deres navn en gang og gør det ulovligt fo r personer, der har 
overtrådt migrationsreglerne, at ændre deres navn - medvirket til at begrænse antallet 
af ansøgninger fra næsten 600 om måne den i januar 2013 til ca. 35 om måneden i 
december 201312 
– Bosnien-Hercegovina  gennemførte en række mediekampagner, der skulle informere 
borgerne om deres rettigheder og pligter unde r ordningen for visumfri rejse, herunder 
i landsbyer, fra hvilke et be tydeligt antal persone r rejste ind i EU for at indgive 
asylansøgninger. Landet holdt også en ræ kke møder med repræsentanter for de 
vigtigste destinationslande, bl.a. Tyskla nd og Sverige, om bagmænd bag den ulovlige 
migration, det spærrede 22 ulovlige grænse passager til Montenegro og vedtog en 
handlingsplan til integrering af romaerne  på mellemlang sigt. Albanien har også 
vedtaget to handlingsplaner under roma strategien, en vedrørende romaernes 
uddannelsesmæssige behov og en, der specifikt  vedrører beskæftigelse, boliger og 
sundhedspleje, og man har øget indsatse n for at tage hånd om romaernes 
boligproblemer  
– Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien  har forbedret integrationen af 
romaerne med hensyn til uddannelse, registre ring i folkeregisteret, beskæftigelse og 
sundhedspleje, og der blev i fællesskab med Serbien og Kosovo åbnet centre til 
retshåndhævelse og organiseret flere fælles patr uljer. Landet styrkede sit samarbejde 
med Frontex, begyndte at dele oplysni nger via Europols SIENA-platform og 
retsforfulgte flere bagmænd bag den ulovlig e migration. Ifølge Frontex styrkede Den 
Tidligere Republik Makedonien i betydeligt  omfang grænsekontrollen, hvilket førte 
til en 41 %-stigning i antalle t af udrejseafslagene i 201313 
– Montenegro  fortsatte med at gennemføre omhyggelig grænsekontrol, herunder 
udrejsekontrol i forhold til nabostater; tilpassede sin strategi for integreret grænseforvaltning (IBM) til EU's model; a nvendte sin straffel ovgivning på bagmænd 
bag ulovlig migration, hv ilket resulterede i to store politioperationer mod 27 
personer; undertegnede en operationel aftale med Europol; begyndte at tilbyde 
romaer stipendier og forbedrede sin modtagelseskapacitet for asylansøgere og ulovlige migranter 
– Serbien  styrkede sit bistandsprogram for ro maer, herunder mht. beskæftigelse, 
registrering i folkeregisteret og uddelegeri ng af beføjelser til lokale myndigheder, 
hvad angår social inklusion. Landet uddelte fo ldere og oprettede et offentligt websted 
med information til borgerne om deres rettigheder og pligter under ordningen for 
visumfrihed, det retsforfulgte flere bagm ænd bag ulovlig migration og forbedrede 
udvekslingen af oplysninger med de mest berørte EU-lande og Schengenassocierede 
lande. I sin 2014-rapport fremhævede Front ex også Serbien succes med skærpet 
grænsekontrol
14. 
3.3. Pullfaktorer i forbindelse med asylmisbrug og foranstaltninger til imødegåelse 
heraf 
De vigtigste pullfaktorer  bag asylmisbruget på Vestbalk an forblev uændrede, herunder 
tilstedeværelsen af en diaspora i modtagerlande ne, asylprocedurens varighed, omfanget af de 
kontante ydelser, adgang til tiggeri eller det ulovlige arbejdsmarked samt kendskabet til tidligere asylanerkendelsesrater.  Der var i 2013 flere eksempler på, hvordan medlemsstaterne 
søgte at afbøde virkningen af disse faktorer: 
                                                            
12 Frontex, Western Balkans Annual Risk Analysis , 2014. 
13 Frontex, Western Balkans Annual Risk Analysis , 2014. 
14 Frontex, Western Balkans Annual Risk Analysis , 2014. 
 
7 – Ungarn  styrkede grænsekontrollen i forhol d til Serbien i 2013 og nægtede mere end 
5 400 serbiske statsborgere indrejse - hvilk et var 65 % mere end i det foregående år. 
Næsten tre fjerdedele af Ungarns indrejse afslag skyldtes forbliven i landet efter 
udløb af opholdstilladelse, manglende midler til underhold eller manglende 
begrundelse af opholdets formål.  Sidste år  nægtede de serbiske grænsemyndigheder 
6 500 serbiske statsborgere udrejse, fordi de  ikke var i stand til at retfærdiggøre deres 
ophold i EU. Alt i alt forhindrede de to  landes grænsemyndigheder indrejse i 
Schengenområdet for næsten 5 ud af hver 1 000 rejsende, en betydeligt højere andel 
end noget andet sted ved EU's eksterne grænse15 
– Tyskland  reviderede sin asylprocedure den 29. september 2014 og tilføjede Bosnien-
Hercegovina, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Serbien på sin 
liste over sikre oprindelsesl ande. Eftersom langt størst edelen af ansøgerne fra 
Vestbalkan valgte Tyskland som deres fo retrukne bestemmelsesland i 2013, er der 
sandsynlighed for, at denne lovgivningsændr ing får konsekvenser for fordelingen af 
migrationsstrømmene på mellemlang sigt. 
Flere medlemsstater, herunder de vigtigste EU-bes temmelseslande med undt agelse af Sverige, 
har indført lovgivning, som definerer visse vi sumfrie lande på Vest balkan som værende sikre 
oprindelseslande  i overensstemmelse med direktivet om behandling af asylansøgninger:  
– Albanien , hvis statsborgere især foretrak Frankrig, Det Forenede Kongerige, 
Tyskland, Sverige og Belgien som asyllande  i 2013, betragtes af Østrig, Belgien, 
Frankrig, Luxembourg og Det Forenede K ongerige som et sikkert oprindelsesland 
– Bosnien-Hercegovina , hvis statsborgere især foretrak Tyskland, Frankrig, Sverige 
og Schweiz som asyllande i 2013, betragtes af Østrig, Belgien, Tjekkiet, Tyskland, 
Frankrig, Luxembourg og Det Forenede K ongerige som et sikkert oprindelsesland 
– Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien , hvis statsborgere især foretrak 
Tyskland, Belgien, Sverige og Frankrig so m asyllande i 2013, be tragtes af Østrig, 
Belgien, Tjekkiet, Tyskland, Frankrig, Luxembourg og Det Forenede Kongerige som et sikkert oprindelsesland 
– Montenegro , hvis statsborgere især foretrak Tyskland, Frankrig, Luxembourg og 
Sverige som asyllande i 2013, betragtes af  Østrig, Belgien, Tjekkiet, Frankrig, 
Luxembourg, Slovakiet og Det Forenede K ongerige som et sikkert oprindelsesland  
– Serbien , hvis statsborgere især foretrak Tyskland, Sverige, Belgien og Frankrig som 
asyllande i 2013, betragtes af Østrig, Belgien, Tjekkiet, Tyskland, Frankrig, 
Luxembourg og Det Forenede Kongerige som et sikkert oprindelsesland.  
Anvendelsen af begrebet "sikke rt oprindelsesland" bør kombine res med andre foranstaltninger 
til at forebygge asylmisbrug. EASO har opsummeret andre reformer, der med succes har reduceret asylmisbruget i de seneste år, samtidigt med at ansøgernes grundlæggende 
rettigheder er blevet respekteret: 
– besøg på højt plan i de på gældende lande og informati onskampagner i samarbejde 
med lokale ngo'er og kommuner med henblik på at informere borgerne om rettigheder og pligter i fo rbindelse med visumfri rejse gennem de trykte og 
elektroniske medier 
– fortsat operationelt samarbejde med m yndighederne i de pågældende lande 
– reduktion af kontante ydelser såsom lo mmepenge og finansiel bistand ved 
tilbagesendelse for at mindske de finansielle incitamenter til asylmisbrug 
                                                            
15 Frontex, Western Balkans Annual Risk Analysis , 2014. 
 
8 – afkortning af asylprocedurerne  ved inddragelse af flere me darbejdere til vurdering af 
asylsager i spidsbelastningsperioder eller indførelse af en procedure til hurtig 
behandling af ansøgninger i spidsbelastnings perioder eller for personer fra bestemte 
lande. 
3.4. Andre udviklingstendenser i forbindels e med EU's visumfrie rejseordning 
Europa-Parlamentet og Rådet vedtog i juni 2013 et revideret direktiv om behandling af 
asylansøgninger  (direktiv 2005/85/EF). Denne retsakt, som træd er i kraft i juni 2015, 
omhandler nye redskaber til forebyggelse af misbr ug af asylsystemet. Den begrænser f.eks. en 
ansøgers ret til at forblive i landet, hvis dennes anden asylan søgning ikke indeholder nye 
elementer sammenlignet med en tidligere, el ler hvis den anden ansøgning indgives for at 
forhindre ansøgerens forestående udsendelse af  et land. Under dette direktiv kan der også 
anvendes begrænsninger i retten til ophold på ansøge re, der har indsendt en tredje eller flere 
asylansøgninger. Disse regler udgør ikke en undtagelse fra non-refoulement -princippet, der 
altid skal respekteres. 
Europa-Parlamentet og Rådet ændrede også visumforordningen  (forordning (EF) nr. 
539/2001) i december 2013 og indførte en visumsuspensionsmekanisme for midlertidig suspension af tredjelandsstats borgeres visumfrihed under ekstra ordinære omstændigheder.  
Denne mekanisme kan kun anvende s som en midlertidig foranstaltning og kun tages i brug i 
en nødsituation. Ingen medlemsstat ha r endnu anmodet om aktivering af 
visumsuspensionsmekanismen. 
4. D
E NÆSTE SKRIDT  
Det overvældende flertal af stat sborgere fra de visumfrie lande  på Vestbalkan er fortsat 
rejsende i god tro, som har et lovligt form ål med deres rejse til EU. Den visumfrie 
rejseordning har opfyldt sit mål: den har st yrket de mellemmenneskelige kontakter mellem 
Vestbalkan og EU, herunder med dias poraen i medlemsstaterne, styrket 
forretningsmuligheder og kulturel udveksling og gi vet statsborgerne i de visumfrie stater 
mulighed for at lære EU bedre at kende. Alle de  pågældende lande på Vestbalkan har udtrykt 
et ønske om fortsat at gennemføre de reformer , der er nødvendige for at opretholde deres 
statsborgeres visumfrihed. 
Asylmisbruget har imidlertid lige siden visumlib eraliseringen haft en negativ indvirkning på 
ordningen med visumfrihed. Situ ationen er ikke holdbar og kr æver reformer i både de 
visumfrie lande på Vestba lkan og i de mest berørte EU-medlemsstater og 
Schengenassocierede lande. 
Kommissionen opfordrer indtrænge nde hvert land på Vestbalkan til at stå ved sit politiske 
tilsagn om visumfri rejse med effektive politikke r i marken. Hvert visumfrit land skal være i 
stand til at vise en bæredygtig tendens i den samlede modtagelse af asylansøgere. 
Kommissionen anbefaler, at de visumf rie lande på Vestbalkan fortsat: 
(1) øger den målrettede bistand til minoritetsbefolkninger , navnlig romaer, med 
henblik på at forbedre deres langsigtede socioøkonomiske integration gennem uddannelses-, beskæftigelses - og erhvervsuddannelsesprogrammer, bl.a. ved at 
gennemføre nationale strategier og anvende  indenlandsk bistand, der understøttes af 
tilgængelig EU-bistand og bila teral bistand, som tilbydes af EU-medlemsstaterne 
(2) styrker det operationelle samarbej de og udvekslingen af oplysninger  med 
nabostaterne, EU-medlemsstaterne og de Schengenassocierede lande, Europa-
Kommissionen og, hvor det det er hensig tsmæssigt, Frontex, Europol og EASO, 
 
9 inden for grænseforvaltning, migration, asyl og tilbagetagelse i overensstemmelse 
med EU-lovgivningen og den nationale lovgivning 
(3) efterforsker bagmænd bag ulovlig migration  og retsforfølger dem, der muliggør 
misbrug af den visumfrie ordning, i tæ t samarbejde med de retshåndhævende 
myndigheder i EU-medlemsstaterne, de Schengenassocierede lande og Europol 
(4) under streng overholdelse af borge rnes grundlæggende rettigheder forbedrer 
grænsekontrollen  og udvikler et tættere samarbejde med de EU-medlemsstater, der 
har et direkte ansvar for forva ltningen af EU's ydre grænser 
(5) fremmer anvendelsen af målrettede informations- og bevidstgørelseskampagner,  
der præciserer rettigheder og pligter i forbindelse med visumfri rejse for borgerne, herunder oplysninger om ansvaret for even tuelt misbrug af rettighederne under den 
visumfrie ordning. 
Kommissionen anbefaler også, at de EU-med lemsstater og Schengenassocierede lande, der 
har haft den største tilstrømni ng af uberettigede asyl ansøgninger fra Vestbalkan, overvejer at 
gøre en yderligere indsats på følgende områder: 
(1) De skal om nødvendigt overveje at forenkle asylprocedurerne  for statsborgere fra 
de fem visumfrie lande på Vestbalkan, her under ved at inddrage flere medarbejdere i 
behandlingen af asylsager i spidsbelastni ngsperioder eller indfør e en procedure til 
hurtig behandling af ansøgninge r i spidsbelastningsperioder eller bestemt på personer 
fra bestemte lande. Det skal i givet fald overvejes at anvende begrebet "sikkert 
oprindelsesland" som led i en reform  af den nationale asylbehandling 
(2) Der skal overvejes en mere tilbageholdende og selektiv anvendelse  af kontante 
ydelser såsom lommepenge og finansiel bist and ved tilbagesendelse for at mindske 
de finansielle incitamenter til asylmisbrug 
(3) Der skal organiseres besøg på hø jt plan i de pågældende lande og 
informationskampagner  i samarbejde med lokale ngo' er og kommuner med henblik 
på at informere borgerne om rettigheder og pligter i forbindelse med visumfri rejse 
gennem de trykte og elektroniske medier 
(4) Det operationelle samarbejde og inform ationsudvekslingen skal styrkes , 
herunder gennem forbindelsesofficerer, me d myndighederne i de berørte lande. 
Kommissionen vil fortsætte med at vurdere genn emførelsen af disse foranstaltninger gennem 
denne mekanisme til opfølgning af visumliberal iseringsprocessen og aflægge rapport til 
Europa-Parlamentet og Rådet i 2015. 
 
10 5. STATISTIKKER  
Fig. 1: Asylansøgninger indgivet i EU og Schengenassocierede lande af visumfrie 
statsborgere fra Vestbalkan  
 
Fig. 2: Samlet antal asylansøgninger i EU og Schengenassocierede lande og Vestbalkans 
andel heraf 
 
 
11 Fig. 3: Sæsonudsving i asylansøgninger fra Vestbalkan siden 2009 
 
Fig. 4: EU-lande og Schengenassocierede land e, der har modtaget flest asylansøgninger 
fra Vestbalkan 
 
 
12 Fig. 5: Fordeling af asylansøgere fra Vest balkan i EU og Schengenassocierede lande 
 
Fig. 6: Udvikling i antallet af asylansøgning er fra statsborgere fra Vestbalkan indgivet i 
EU og Schengenassocierede lande16 
 
                                                            
16 Beregnet som antal asylansøgninger indgivet i EU og Schengenassocierede lande divideret med 
befolkningsstørrelse. 
 
13 Fig. 7: Foretrukne EU-lande og Schengen associerede lande for asylansøgere fra 
Vestbalkan 
 
 
 
14 
 
 
 
15 
 
Fig. 8: Anerkendelsessats for asylan søgninger fra Vestbalkan i EU og 
Schengenassocierede lande