lir it KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 10.04.1995 
KOM(95)121 endelig udg. 
DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER 
ÅRSBERETNING 1994 
(forelagt af Kommissionen) 
-2 
FORORD 
I henhold til 
artikel 4 i Rådets beslutning af 29. april 1992 om vedtagelse af de særforskningsprogrammer, der skal 
gennemføres af Det Fælles Forskningscenter for Det Europæiske Økonomiske Fællesskab (92/273/EØF) 
for perioden 1992-1994 
artikel 4 i Rådets beslutning af 29. april 1992 om vedtagelse af de særforskningsprogrammer, der skal 
gennemføres af Det Fælles Forskningscenter for Det Europæiske Atomenergifællesskab (92/274/Euratom) 
for perioden 1992-1994 
artikel 5 i Rådets beslutning af 29. april 1992 om vedtagelse af et supplerende forskningsprogram, der skal 
gennemføres af Det Fælles Forskningscenter for Det Europæiske Atomenergifællesskab (92/275/Euratom) 
for perioden 1992-1994 
skal Kommissionen hvert år forelægge Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg en 
rapport om programmets gennemførelse. 
Nærværende årsberetning for 1994 er den tredje af disse rapporter. 
Den er ledsaget af Styrelsesrådets bemærkninger. 
-3 -
STYRELSESRÅDETS BEMÆRKNINGER 
TIL FFC'S ÅRSBERETNING FOR 1994' 
Indledning 
I henhold til Rådets beslutninger om særprogrammerne for FFC fremsætter Styrelsesrådet hvert år sine 
bemærkninger til årsrapporten, således som denne er forelagt af FFC's ledelse og godkendt af Kommissionen. 
Styrelsesrådet skal indledningsvis bemærke, at 1994 var et særlig vigtigt år for FFC. Det var det sidste løbeår af 
programmet for 1992-1994, og ved sin godkendelse af arbejdsprogrammet for 1994 ved årets begyndelse 
konstaterede Styrelsesrådet, at målene for dette program blev opfyldt. Samtidig blev 1994 året, hvor FFC gik over 
til en mere konkurrencepræget arbejdsform for 1995 og videre frem. Det første signal hertil var at finde i Rådets 
fælles stillingtagen af december 1993 til det fjerde rammeprogram om Fællesskabets indsats inden for forskning, 
teknologisk udvikling og demonstration for perioden 1994-1998. Mest lå det Styrelsesrådet på sinde, at det ikke 
kun var FFC, der selv måtte være forberedt på at møde de nye udfordringer, men navnlig at Kommissionen, Rådet 
og Europa-Parlamentet i tide gennem passende ændringer af regler og bestemmelser ville skabe nye grænser, der 
giver FFC mulighed for at arbejde under de nye vilkår. Styrelsesrådet afholdt et ekstraordinært møde i begyndelsen 
af februar 1994 for at gennemgå denne nye situation og har i øvrigt beskæftiget sig dermed året igennem. 
FFC's virksomhed i 1994 
Styrelsesrådet har med tilfredshed konstateret, at FFC's teknisk-videnskabelige arbejde - således som dette 
fremtræder i beskrivelsen i årsrapporten - er skredet godt frem og har ført til gode resultater. Nogle af disse har 
tiltrukket sig offentlighedens interesse, hvilket således gælder den kontrol af illegale radioaktive materialer, som 
af Instituttet for Transuraner er udført for sikkerhedsdirektoratet under EURATOM (GD XVII). Samarbejdet med 
både nationale og internationale organisationer er intensiveret, således som dette illustreres af det europæiske 
sporstofforsøg til undersøgelse af atmosfæremodellers nødreaktioner. Man har her er et typisk eksempel på, hvordan 
FFC, i dette tilfælde Miljøinstituttet, opfordres til at lede store Europa-dækkende forsøg, som inddrager talrige 
laboratorier og nationale og internationale (IAEA, WMO) myndigheder. I overensstemmelse med den strategi, der 
fastlagdes af Styrelsesrådet i 1990, er en voksende del af FFC's arbejde viet teknisk-videnskabelig støtte til 
Fællesskabets politik som reaktion på anmodninger fra de af Kommissionens tjenester, der er ansvarlige for disse 
politikker. Dette har udgjort næsten en fjerdedel af FFC's samlede arbejdsindsats i 1994. Nye aktiviteter fandt -
blandt andet -sted på Det Europæiske Center til Validering af Alternative Metoder (alternative til dyreforsøg), som 
på initiativ af GD XI er oprettet i Ispra for Fællesskabets lovgivende arbejde på området. 
Et lovende tegn var, at FFC i løbet af året var i stand til væsentligt at øge mængden af nye kontrakter om arbejde 
for eksterne kunde, selv i omgivelser med skærpet konkurrence. 
I 1994 etablerede Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier sig i Sevilla. Styrelsesrådet vil med interesse følge 
Instituttets udvikling i disse nye omgivelser, som meget vel kan tænkes at føre til et stærkere samarbejde omkring 
FFC i Middelhavsområdet. 
I henhold til Rådets beslutning 92/273/EØF, 92/274/Euratom og 92/275/Euratom af 29. april 1992 om 
de særprogrammer, som FFC skal gennemføre i 1992-1994 for EØF og Euratom, samt om det 
supplerende forskningsprogram (HF-reaktoren), som FFC i 1992-1995 skal gennemføre for Euratom, 
skal Kommissionens årsberetning være ledsaget af Styrelsesrådets bemærkninger. I henhold til Rådets 
resolution 92/C 118 /03 af 29. april 1992 skal årsberetningen indeholde oplysninger om alle kategorier 
af FFC's aktiviteter. 
Et bredere samarbejde om FFC kom i stand i 1994 gennem EØS-aftalen. Island, Finland, Norge, Sverige og Østrig 
deltog fuldt ud i FFC's programmer for EU, og Styrelsesrådet blev vejledt i sit arbejde af repræsentanter fra alle 
fem lande. 
Endelig konstaterer Styrelsesrådet med tilfredshed, at der i 1994 optræder et voksende antal medlemmer af 
videnskabelige selskaber i programmet for menneskelige ressourcer og mobilitet og i andre ordninger. Dette 
skønnes tillige med gæsteforskerordningerne og udstationerede nationale eksperter at have stor betydning for 
centerets videnskabelige vitalitet og at indebære en styrkelse af samarbejdet med den nationale forskning i 
medlemsstaterne og deltagerlandene. 
FFC's fremtid 
Som allerede nævnt har FFC begivet sig ud på overgangen til en mere konkurrencepræget tilværelse, således som 
dette i nogen tid er blevet anbefalet af Styrelsesrådet og nu besluttet af Rådet, Europa-Parlamentet og 
Kommissionen. Styrelsesrådet forpligter sig til at støtte Kommissionen og FFC's ledelse i disse ikke ukomplicerede 
bestræbelser. I denne forbindelse bemærker Styrelsesrådet med tilfredshed den fornyede understregning af 
Styrelsesrådets rolle, som er indeholdt i Kommissionens beslutning af 14. november 1993 om dens beføjelser. 
Som rettesnor vil Styrelsesrådet ved siden af formelle afgørelser om FFC's fremtid have besøgsgruppernes 
evalueringerne af centeret i 1993 og 1994 —der finder sted på Styrelsesrådets initiativ - samt den overordnede 
analyse, der foretages af Sir Hermann Bondi, FRS. 
Mere umiddelbart forestående spørgsmål er hjælp til udvælgelse af kandidater til flere direktørposter, som er ledige 
eller snart vil blive det. Styrelsesrådet og FFC har flere andre opgaver for sig, blandt andet afslutningen af den 
igangværende formulering af en langsigtet strategi for centeret. 
Anerkendelse 
Styrelsesrådet udtrykker sin taknemmelighed for den kontakt, den i årets løb har haft med professor A. Ruberti, 
medlem af Europa-Kommissionen, og for hans indsats for at sikre, at FFC indtager en passende position som 
instrument for Fællesskabets politik for forskning og teknologisk udvikling. 
Samtidig udtrykker Styrelsesrådet sm anerkendelse af den indsats, som generaldirektøren, dennes meddirektører 
og hele personalet på FFC har lagt i deres arbejde, og for den beslutsomhed, de viser over de betydelige 
udfordringer, centeret står over for. 
Bruxelles, februar 1995 
DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER 
ÅRSBERETNING 1994 
Kommissionens rapport 
INDHOLD 
Side 
Det Fælles Forskningscenter 7 
1. FFC's virksomhed i 1994 8 
1.1. Rådets beslutninger om Det Fælles Forskningscenters aktiviteter 9 
1.2. Evaluering af FFC's videnskabelige aktiviteter 9 
1.3. EØS-aftalens ikrafttræden 10 
1.4. Særprogrammerne 10 
1.5. Videnskabelig og teknisk støtte til EU's politik 14 
1.6. Arbejde for eksterne kunder 16 
1.7. FFC's samarbejde med nationale forskningsorganisationer 18 
1.8. FFC's internationale samarbejde 20 
1.9. Ombygning af Ispra-anlægget 21 
1.10. Publikationer, workshops og seminarer 21 
2. FFC-institutternes aktiviteter I 1994 23 
2.1. Instituttet for Målinger og Referencematerialer (IRMM) 23 
2.2. Instituttet for Transuraner (ITU) 24 
2.3. Instituttet for Avancerede Materialer (IAM) 27 
2.4. Instituttet for Systemteknik og Informatik (ISEI) 29 
2.5. Miljøinstituttet (El) 32 
2.6 Instituttet for Anvendt Telemåling (IRSA) 34 
2.7 Instituttet for Sikkerhedsteknologi (1ST) 36 
2.8 Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier (IPTS) 39 
3. Menneskelige ressourcer 41 
3.1. Personalepolitik 41 
3.2 Gæsteforskere, udstationerede eksperter og stipendiater 42 
4. Finansiering 43 
Bilag A: Fortegnelse over tabeller og figurer 45 
Bilag B: Akronymer og forkortelser 46 
DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER 
Det Fælles Forskningscenter er et europæisk teknisk og videnskabeligt forskningscenter, der er oprettet af 
Kommissionen og har hovedsæde i Bruxelles. Dets fem afdelingen, som ligger henholdsvis i Belgien. Italien, 
Nederlandene, Spanien og Tyskland, huser tilsammen otte forskellige institutter med hvert sit speciale. 
Disse institutter er : 
IRMM 
ITU 
IAM 
ISEI 
El 
IRSA 
1ST 
IPTS Instituttet for Målinger og Referencematerialer (Geel) 
Instituttet for Transuraner (Karlsruhe) 
Instituttet for Avancerede Materialer (Petten og Ispra) 
Instituttet for Systemteknik og Informatik (Ispra) 
Miljøinstituttet (Ispra) 
Instituttet for Anvendt Fjernmåling (Ispra) 
Instituttet for Sikkerhedsteknologi (Ispra) 
Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier (Sevilla) 
FFC's vedtægtsbestemte personale var 1 845 ved udgangen af 1994. Dertil kommer 354 videnskabsmænd, der var 
aktive i centeret og aflønnet af FFC under forskellige værtsordninger. 
De samlede bevillinger til FFC for 1994 var omkring 300 mio. ECU, heri medregnet et bidrag på 11 mio. ECU 
fra EØS- og EFTA-landene. 
Denne årsrapport giver en generel oversigt-over FFC's aktiviteter i 1994. 
Nærmere enkeltheder findes i årsrapporterne fra de otte institutter. FFC offentliggør desuden en lang række 
videnskabelige artikler, bringer indlæg på konferencer og i videnskabelige tidsskrifter og afholder workshops, 
seminarer og konferencer til videreformidling af sine videnskabelige resultater. 
Dette materiale kan fås ved henvendelse til 
Public Relations and Publications 
CEC - Joint Research Centre 
I - 21020 Ispra (VA) Italien 
Tlf.: +39 332 78 91 80 
Fax: + 39 332 78 58 18 '' 
1. FFC'S VIRKSOMHED I 1994 
I perioden 1993 har Det Fælles Forskningscenter (FFC) i lighed med de foregående perioder gennemført 
forskningsprogrammer for henholdsvis EØF (De Europæiske Økonomiske Fællesskaber) og EAEC (Det Europæiske 
Atomenergifællesskab) i henhold til Rådet godkendelse. Derudover har FFC givet videnskabelig og teknisk støtte 
til forskellige af Fællesskabets politikker på anmodning af de pågældende generaldirektorater under Kommissionen 
og har mod betaling stillet sin videnskabelige kompetence og sine forsøgsanlæg til rådighed for offentlige og 
private organer (arbejde for eksterne kunder). 
1994 var sidste løbeår af FFC-særprogrammerne for 1992-1994, som vedtoges af Rådet den 29. april 1992; i 1994 
bidrog FFC til målsætningen for det 3. rammeprogram på områderne industri- og materialeteknologi, måling og 
prøvning, miljø, sikkerhed ved kernespaltning, kontrolleret termonuklear fusion og menneskelige ressourcer og 
mobilitet. Ca. 66 % af FFC's budget for 1994 anvendtes til gennemførelse af disse programmer. 
Aftalen om Den Europæiske Økonomiske Sfære (EØS) trådte i kraft den 1. januar 1994, og EØSVEFTA-landene 
har siden deltaget i FFC'S særprogrammer for EØF. 
FFC har nydt fordel af sin tværfaglige karakter, sin rolle som en neutral organisation, der er en del af Europa-
Kommissionens tjenester, og af de mange samarbejdsrelationer, det har udviklet med forskningsorganisationer i 
medlemsstaterne, såvel som det bredere samarbejde med tredjelande under forskellige aftaler. FFC's styrelsesråd 
har lagt stor vægt på subsidiaritetsprincippets overholdelse. 
Ca 23 % af FFC's budget for 1994 anvendtes til videnskabelig og teknologisk støtte til Kommissionens tjenester, 
og der er lagt stor vægt på anvendelse af kunde/leverandørprincippet. Næsten alle vigtige aktiviteter var året 
igennem omfattet af en flerårig GD-kontrakt, en rådsbeslutning eller en kommissionsbeslutning, medens resten 
udførtes på engangsbasis for Kommissionens generaldirektorater. Nye ideer, udformet i 1993, førtes ud i livet med 
indvielsen af Det Europæiske Center til Validering af Alternative Forsøgsmetoder (ECVVAM) og med GD XI's 
og FFC's underskrivelse af en hensigtserklæring om Det Europæiske Referencelaboratorium for Luftforurening 
(ERLAP). 
Der udførtes fortsat kontraktarbejde af høj kvalitet for eksterne kunder, og FFC styrkede sin markedsføringsindsats, 
både på institutplan og på centralt plan. Som resultat heraf øgedes omfanget af nye kontrakter betydeligt i årets løb, 
hvilket var tilfældet for samtlige institutter engageret i arbejde for eksterne kunder. 
FFC's femte afdeling i Sevilla i Spanien åbnedes den 1. september 1994; den huser Instituttet for Teknologiske 
Fremtidsstudier efter en aftale mellem Kongeriget Spanien og Fællesskaberne, der blev underskrevet den 15. april 
1994. 
Det fjerde rammeprogram om Fællesskabets indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration 
(1994-1998) og Rammeprogrammet for Euratom (1994-1998) blev godkendt, og FFC's rolle blev ved Rådets 
beslutninger af 26. april 1994 (EFT nr. C 126/1 af 7.5.1994) drejet i en mere konkurrencebetonet retning. 
De to særprogrammer for FFC's arbejde for EU og EAEC i perioden 1995-1998 godkendtes af Rådet den 15. 
december 1994. 
-9-
1.1. Rådets beslutninger om Det Fælles Forskningscenters aktiviteter 
Den 26. april 1994 bekræftede Rådet sin beslutning af 29. april 1992 om FFC og navnlig: 
FFC's karakter af en fælleskabsinstitution og dens rolle i opfyldelsen af Unionens mål, 
behovet for, at FFC fortsætter og styrker sin kurs mod en mere konkurrencebetonet arbejdsform baseret 
på ægte kunde/kontrahent forhold. 
Rådet understregede nødvendigheden af, at FFC gradvis går ind på mere konkurrenceprægede områder, 
hovedsagelig i netværk med andre laboratorier; denne overgang skal findes sted gradvis i perioden 1995 til 1998. 
Kommissionen tog i 1994 skridt til at lette omorganiseringen: 
gennem vedtagelse af nye regler for europæiske organisationers deltagelse i rammeprogrammet for 1995-
1998, som giver FFC mulighed for at deltage i disse aktiviteter på lige fod med andre laboratorier; disse 
regler er vedtaget af Rådet; 
ved at foreslå de nødvendige ændringer af finansieringsordningerne, der nu behandles af 
budgetmyndigheder, Rådet og Europa-Parlamentet; 
gennem vedtagelse af den nødvendige reorganisering af FFC, gennem styrkelse af styrelsesrådet, gennem 
stærkere binding til aktiviteter med omkostningsdeling og gennem oprettelse af en rådgivende gruppe for 
videnskab og industri; 
gennem oprettelse af en intern FFC-projektgruppe, der skal bistå FFC's videnskabelige afdelinger med 
effektivt at reagere på udbud af aktiviteter med omkostningsdeling og andre konkurrencebetonede 
aktiviteter; 
ved at anmode Kommissionens generalsekretariat om at arrangere aktiviteter, der skal forbedre 
konkurrenceevnen, og som skal iværksættes af Kommissionens forskellige generaldirektorater. 
De to særprogrammer for FFC's arbejde for EU og for EAEC i perioden 1995-1998 godkendtes af Rådet den 15. 
december 1994. 
1.2 Evaluering af FFC's videnskabelige aktiviteter 
Til at foretage en uafhængig evaluering af FFC's videnskabelige aktiviteter oprettedes i 1993 en række 
besøgsgrupper, sammensat af forskere og videnskabelige ledere, der befinder sig uden for Den Europæiske 
Kommission og er udvalgt for deres viden på de særlige områder, der omfattes af FFC's institutter; dette skete på 
anbefaling af styrelsesrådet. 
Ni af disse grupper, der hver består af 4 til 6 personer, besøgte institutterne i slutningen af 1993 og i 1994. De førte 
drøftelser med det videnskabelig og administrative personale, og deres rapporter blev dernæst indsamlet og 
analyseret af Sir Hermann Bondi, FRS (Fellow of the Royal Society. 
Ser Hermann Bondi drøftede gruppernes fund og iagttagelser med styrelsesrådet i overensstemmelse med Rådets 
beslutning om særprogrammerne for FFC af 29. april 1992. 
Det anerkendtes generelt, at FFC's aktiviteter havde udviklet sig på en sammenhængende og positiv måde. 
Indførelsen af besøgsgrupperne havde skabt værdifulde nye forbindelser, havde ført til konstruktive råd til de 
forskellige institutter og synes at have været en vellykket måde at vurdere FFC's aktiviteter på. 
- 10-
Der fandtes udstrakt overensstemmelse mellem de ni rapporter: den gennemgående videnskabelige standard af 
arbejdet blev rost; FFC's aktiviteter til støtte for Kommissionens programmer blev vurderet som gode og stadig 
bedre, men yderligere forbedringer er stadig mulige. 
Det anerkendtes generelt, at incitamentet ved at skulle skaffe sig arbejde på konkurrencemæssige vilkår ville få 
meget positiv virkning. Men der vil være brug for en ny holdning, eller endog en ny kultur - hvad der for nogle 
institutters vedkommende faktisk vil indebære betydelige ændringer - og vil kræve en vedholdende beslutsom 
indsats. På den anden side bifaldtes den hurtige vækst i de ydre relationer takket være stipendiater, gæsteforskere 
og netværk, og det anbefaledes, at denne udvikling fortsættes. 
FFC's administration genémgik alle konkrete anbefalinger, der blev gjort af de besøgende grupper og godkendte 
deres efterlevelse i alle tilfælde, hvor de var forenelige med de gældende bestemmelser. 
Styrelsesrådet gjorde sine egne bemærkninger, der sammen med besøgsgruppernes evalueringsrapporter blev 
overgivet til Kommissionen, til Rådet og til Parlamentet i overensstemmelse med kravene i Rådets beslutning om 
særprogrammer for FFC's forskning for 1992-1994. 
1.3 EØS-aftalens ikrafttræden 
Efter EØS-aftalens ikrafttræden den 1. januar 1993 er EØS-/EFTA-landene begyndt at deltage i alle aspekter af 
FFC's EU-programmer. Det videnskabelige samarbejde har navnlig drejet sig om områder af særlig interesse for 
disse lande, således solcellesystemer til alpine områder, udvidelse af projektet om overvågning af arealudnyttelse 
med EFTA-Iandene, et projekt for kystovervågning Østersøområdet, udvidet anvendelse af sporstofteknik i 
undersøgelser af globale ændringer (i samarbejde med det østrigske laboratorium i Seibersdorff) samt udvikling 
af metoder til risikoforebyggelse i samarbejde med styrelsen for de nationale redningstjenester i Sverige. 
Nationale medarbejdere fra EØS-/EFTA-landene har deltaget i arbejdet både på udvalgsplan og i institutterne som 
stipendiater, gæsteforskere og udstationerede nationale eksperter. Endelig har repræsentanter for EØS- og EFTA-
Iandene deltaget i styrelsesrådet. 
1.4 Særprogrammerne 
FFC's vigtigste opgave i 1994 var at medvirke til gennemførelse af EF's 3. rammeprogram i dettes sidste løbeår; 
denne opgave, der tegnede sig for 66 % af FFC's budget, gennemførtes navnlig, ved aktiviteter under følgende 
særprogrammer: 
• Programmet for industri- og materialeteknologi omfattede dels forskning i avancerede materialer, 
foretaget af Instituttet for Avancerede Materialer (IAM), dels på arbejdsmiljøområdet, foretaget af Instituttet for 
Sikkerhedsteknologi (1ST), instituttet for Systemteknik og Informatik (ISEI) og Miljøinstituttet (El). 
Der arbejdedes videre med ekstreme miljøer, navnlig inden for højtemperaturkorrosion (indtil 1400°C), krybning 
og træthedsegenskaber af nye metalliske materialer (superlegeringer, intermetalliske materialer) og Si3N4-SiC-
baserede keramiske materialer og kompositmaterialer. 
Der blev gjort betydelige fremskridt på området grænseflader i materialer inden for fire hovedområder: 
kulfiberforstærket siliciumnitrid-keramik, ionitrering, halvlederfølere til gasser og kubiske bornitrid-film. 
Inden for området hårde overfladebelægninger udvikledes nanokrystallinske film af (B, Ti)nitrid med betydelig 
hårdhed og god slidstyrke. Sådanne belægninger har interesse i hurtigtarbejdende maskiner, da de yder langt bedre 
højtemperaturbeskytfelse end andre beskyttende film. 
-11 -
De europæiske netværk henholdsvis for materialers ældning (AMES), for egenskaberne af kritiske komponenter 
i industrien (NESC) og for validering af inspektionsmetoder (ENIQ) er veletablerede. Over 40 forskellige 
organisationer verden over deltager i disse netværk. Det første NESC-projekt, der omfatter alle discipliner knyttet 
til strukturers integritet, er allerede i fuld gang. Inden for ENIQ er man ved at nå til enighed om et europæisk sæt 
metoder til inspektionscertificering af ikke-destruktive teknikker. Et første større projekt om validering af 
overvågningspraksis og afhærdningsmetoder var klar til iværksættelse i AMES. 
På arbejdsmiljøområdet (se nærmere under programmet for miljøbeskyttelse) fortsattes bestemmelserne af 
spormetaller i den europæiske befolkning i almindelighed og i arbejdsmiljøet; ligeledes fortsatte undersøgelsen af 
toksiciteten af små metalmængder. Endvidere forskedes i redskaber til tidlig fejldiagnosticering, således en metode, 
der benyttes til fejlfinding i industrielle processer og er baseret på statistiske metoder anvendt på opstart/nedlukning 
af industrianlæg. 
• Programmet til måling og prøvning omfattede dels forskningsprojekter inden for målinger og 
referencematerialer på Instituttet for Referencematerialer og Måling (IRMM), dels projekter inden for 
referencemetoder for ikke-nuklear energiproduktion (fotoelektromotoriske systemer), eg endelig evaluering af 
strukturers pålidelighed, som udførtes af Instituttet for Systemteknik og Informatik (ISEI) og Instituttet for 
Sikkerhedsteknologi (1ST). 
IRMM slog sit verdensdækkende ry fast gennem nøjagtig måling af neutron-interaktionsdata og ved fremstilling 
af relevante referencematerialer og bidrog dermed til talrige anvendelsesområder. 
Blandt andet udførtes ekstremt nøjagtige bestemmelser af isotopindhold og af atomvægte. 
En tidligere bevilling til Fællesskabets Kontor for Referencer (BCR) blev udvidet, og der blev fremstillet, afprøvet 
og karakteriseret særlige referencematerialer til brug ved biologiske og miljømæssige undersøgelser. 
På ISEI arbejdedes med optiske og volumetriske teknikker til fejlfinding i strukturer. Der opnåedes resultater i 
anvendelse af holografisk impuls-interferensma°ling og karakterisering af stenmaterialer med et elektronisk 
pletmønster-interferometer. Der anvendtes akustiske emissionsteknikker til kvalitetsbedømmelse af limninger og 
udvikledes en metode til bestemmelse af skadeakkumulering i materialer ved interferensmåling med laserholografi. 
Andre aktiviteter bestod i normforberedende forskning i fotoelektromotoriske systemer på ESTI (det europæiske 
forsøgsanlæg for solenergi), nemlig udvikling af et flash-radiometer, udglødning af amorfe tyndfilms-siliciumemner 
efter lysmætning og afprøvning af sikkerhedsstandarder for kommercielt anvendte moduler. 
• Under programmet for miljøbeskyttelse hørte forskningsprojekter, der gennemføres af Miljøinstituttet 
(El) inden for luftforurening, jord- og vandforurening og forurenende affald. Desuden omfattede det anvendelser 
af telemålingsteknikker, udført af Instituttet for Anvendt Telemåling (IRSA), og forskning i industririsici, udført 
dels af Instituttet for Sikkerhedsteknologi (1ST), dels af Instituttet for Systemteknik og Informatik (ISEI). 
På luftforureningsområdet er det i et projekt med en indledende målekampagne for biogen emission i 
Middelhavsområdet (BEMA) påvist, at den biogene emission er to-tre gange større end i tempererede økosystemer. 
Dette er nærmere undersøgt i BEMA-projektets 1994-kampagne, der igen afholdes på prøveanlægget i 
Castelporziano (Rom). Resultater vil foreligge i begyndelsen af 1995. 
Forberedelsen af "European Tracer Experiment" (ETEX) til afprøvning af atmosfæremodellers egenskaber i 
nødsituationer fortsatte. Forskellige lande bidrog med udstyr og teknikker, der gav mulighed for at udvide 
feltforsøgene. 
Som led i en samarbejdsaftale med "World Meteorological Organisation" (WMO) oprettedes et verdenscenter for 
aerosoldata (WDCA), der indsamler og udveksler oplysninger fra et stort antal overvågningsstationer verden over. 
WDCA er en del af det globale system til atmosfæreovervågning (GAW), som WMO har etableret til overvågning 
- 12-
af udviklingen i atmosfæren. 
Alle foreliggende oplysninger om miljøforureningen ved ulykken i Chernobyl indsamles og ordnes i form af et atlas 
i samarbejde med alle europæiske lande, herunder landene i Central- og Østeuropa samt Hviderusland og Ukraine. 
Til projektets gennemførelse vil blive anvendt moderne EDB-teknik. Forskerudveksling og uddannelse var vigtige 
elementer i projektet, der vil være afsluttet i 1996, ti år efter at ulykken fandt sted. 
El's aktiviteter omkring spormetalforurening og de helbredsmæssige virkninger af udsættelse derfor er nævnt 
ovenfor. Der opstilles en mekanistisk model for den toksiske virkning af udsættelse for små mængder af metaller. 
Hvad indendørs luftforurening angår, er adsorption og desorption af forskellige flygtige organiske stoffer på 
indendørs overflader (tæpper, tapet etc.) undersøgt; der er med held opstillet og afprøvet en ny tokammermodel 
for adsorption. 
På miljøområdet fortsatte feltforsøg og laboratorieundersøgelser på området forurening-jord-vand interaktion og 
toxinproduktion i forbindelse med algevækst. Udvikling af avancerede analyseteknikker til detektion af forurenende 
stoffer i forskellige grundsubstanser i miljøet er sket ved fælles undersøgelser og forsøg med indbyrdes kalibrering 
mellem europæiske laboratorier. To mobile analyselaboratorier er udformet og taget i brug i rammerne af 
EUREKA-projektet EU 674. 
Arbejdet på IRSA spændte fra det lokale til det globale plan; der blev lagt betydelig vægt på de videnskabelige 
emner, der kan karakteriseres med overskriften "globale ændringer". Dertil hører arbejde inden for den globale 
vegetations dynamik, det globale mønster for brande i plantevæksten, havets overfladetemperatur og den marine 
primærproduktion. 
Instituttet er modstykket til det europæiske rumagentur (ESA) når det gælder udnyttelse af jordobservationsdata. 
De to institutter arbejder sammen om et række projekter. Således er første fase af det treårige ESA-EU projekt om 
optegning af kort over fordelingen af den tropiske skovvækst afsluttet med succes. Anvendelsen af 
teledetektionsteknikker resulterede i de hidtil bedst ajourførte oplysninger om tilstanden af verdens tropiske skove. 
Ligeledes afsluttedes i fællesskab med ESA et projekt til bearbejdning af data for havets farve og 
overfladetemperatur og formidling af disse data til et bredt udsnit af europæiske institutter; et tilsvarende initiativ 
er iværksat for en ny generation af jordobservationssensorer. 
I 1994 fik instituttet desuden en ledende rolle i et vigtigt nyt tiltag i samarbejde med ESA: det europæiske system 
til jordobservation. Det er udformet med henblik på at forbedre og fremme brugen af jordobservationsdata i hele 
Europa og indebærer samarbejde med nationale rumorganisationer og flere jprdobservationscentre i ESA, Den 
Europæiske Union og EØS/EFTA-medlemsstaterne. Som bidrag til det europæiske jordobservationssystem er FFC 
sammen med sine tre institutter IRSA, ISEI og El ved at etablere centeret for jordobservation (CEO) - et 
decentraliseret europæisk datahåndterings- og informationssystem, der vil yde merværditjenester. 
På 1ST arbejdedes med opstilling af modeller for tætte dampskyers spredning, samlet om lavtlagsmodellen og 
validering af det tredimensionale ADREA-HF programmel og den endimensionale lavtlags-EDB-model. 
Udarbejdelse af et todimensionalt EDB-program til numerisk simulering af reaktive gassers strømning er fuldført. 
Vurderende beregninger er i gang til undersøgelse af deflagrations- og detonationsfænomener i industrielt miljø. 
• Programmet for sikkerhed ved nuklear fission omfattede en række aktiviteter, der spændte fra 
reaktorsikkerhed, forestået af Instituttet for Sikkerhedsteknologi (1ST) til forskning i strålingsbeskyttelse og 
håndtering af spaltelige materialer, forestået af Instituttet for Sikkerhedsteknologi og Instituttet for Systemteknik 
og Informatik (ISEI), samt forskning i nukleart brændsel og aktinider, forestået af Instituttet for Transuraner (ITU). 
Efter afslutning af den første Phebus-afprøvning i december 1993 i Cadarache (F) begyndte den indledende analyse 
af resultaterne i Ispra og Cadarache med deltagelse af alle partnere i dette internationale projekt. Den anden test 
- 13 -
med bestrålet brændsel er planlagt til 1995. I samarbejde med de europæiske partnere udviklede instituttet en ny 
version af EDB-programpakken til den europæiske forskni ng til evaluering af radioaktive udslip (EiSTER), som er 
udsendt til partnerne til afprøvning og validering. 
På Ispra afsluttedes bygningen af STORM-anlægget (forenklede forsøg med resuspensionsmekanismer) til 
storskalaundersøgelser af afsætning og resuspension af aerosoler. 
Der er gjort vigtige fremskridt i forsøgsprogrammet til bratkøling afsmelter i kar, som udføres i ovnen til 
brændselsnedsmeltning og -afgivelse (FARO) og i anlægget til undersøgelser af dampeksplo5>ioner i lille skala 
(KROTOS). De første vellykkede forsøg med 150 kg smeltet materiale udførtes på FARO, medens undersøgelsen 
af dampeksplosioner foregik i en række forsøg i lille skala på KROTOS med ægte materiale. 
Inden for grundforskning i aktinider gav teoretiske undersøgelse af magneto-optiske egenskaber et væsentligt bidrag 
til forståelsen af den usædvanlig store Kerr-effekt, der er iagttaget i visse aktinider. Overgangstemperaturen for 
superledning i americium fandtes at stige stærkt med trykket. 
I grundlæggende undersøgelser til forbedring af sikkerheden omkring nukleart brændsel blev der lagt vægt på bedre 
forståelse af de strukturændringer, der optræder i de kolde afsnit af brændslet i letvandsreaktorer ved høj 
udbrændingsgrad (den såkaldte randeffekt). 
På området sikkerhedsovervågning af nukleare anlæg arbejdedes med teknikker til aktiv billedgenkendelse og EDB-
støttet gennemgang af overvågningsbilleder. 
• Programmet for fusionsteknologi og -sikkerhed gennemføres af Instituttet for Sikkerhedsteknologi (1ST), 
Instituttet for Systemteknik og Informatik (ISEI) og Instituttet for Avancerede Materialer (IAM). 
Det Europæiske Tritiumlaboratoriums (ETHEL) hovedaktiviteter bestod i opstilling af to forsøgskredse til 
idriftsættelse med hydrogen/deuterium og etablering af nye tjenester til forbedring af den fremtidige drift og 
vedligeholdelse. Laboratoriets tritiumoparbejdningsanlæg var på det detailkonstruktionsstadiet. Den igangværende 
kolde idriftsættelse forventes at føre til aktiv drift med tritium, begyndende i 1995. 
Den verdensomfattende udvikling af fusionsteknologi var samlet om konstruktionen af Den Internationale 
Termonukleare Forsøgsreaktor (ITER). IAM bidrog hertil med støtte til ITER's teknologiske behov med hensyn 
til materialevalg og -karakterisering. Sideløbende hermed deltog IAM desuden i det mere langsigtede europæiske 
program for udvikling af lavaktiveringsmaterialer. 
Inden for termonuklear fusipn gennemførtes edb-simulering og eksperimentel vurdering af fjernstyringsprpcedurer 
samt analyser af varmeudviklingsforløb efter uheld med henblik på konstruktionsmæssige retningslinjer og kriterier 
for vurdering af ITER. 
• Aktiviteterne under programmet for menneskelige ressoucer og mobilitet styrkedes i 1994 og omfattede 
alle institutter. Der blev her tilbudt individuelle forskningsstipendier til involverede forskere, deltagelse i netværk 
med andre forskningsorganisationer og adgang til projekter med anvendelse af store forsøgsanlæg. FFC's 
styrelsesråd godkendte i 1994 individuelle stipendier på post-doktoratsniveau, 7 net med FFC-deltagelse, to 
institutionelle stipendiater i forbindelse med universiteter og FFC-deltagelse i ét storskalaanlæg. 
Det nærmere forløb af disse programmer beskrives i kapitel 2, der omhandler aktiviteterne på de enkelte FFC-
institutter. 
14 
1.5 Videnskabelig og teknisk støtte til EU's politik 
FFC's videnskabelige og tekniske ekspertise står til rådighed for Kommissionens øvrige generaldirektorater 
til udformning og gennemførelse af EU's politik 
FFC's støtte kan være af forskellig art: 
laboratoriearbejde eller teoretiske undersøgelse, som trækker på FFC's videnskabelige kompetence eller 
forsøgsanlæg, 
teknisk-videnskabeligt arbejde til brug ved gennemførelse af EU-lovgivning eller teknisk-videnskabelig 
støtte til udarbejdelse af udkast til nye bestemmelser, 
videnskabelig bistand i forvaltningen af projekter eller kontrakter. 
I 1994 tegnede teknisk-videnskabelig støtte sig for 23 % af FFC's budget. Fig. 1 viser, hvordan denne støtte 
fordelte sig på EU's forskellige politikker. Der er lagt vægt på et effektivt kunde/leverandørforhold foruden 
kontinuitet og langsigtet planlægning. Desuden er de vigtigste langsigtede aftaler blevet underbygget med 
kommissionsbeslutninger, der er meddelt Rådet og Europa-Parlamentet. Dette har især været tilfældet inden for 
områderne miljø, energi og landbrug. 
Ca. 83 % af alle årets aktiviteter var baseret på flerårige kontrakter med generaldirektorater eller på beslutninger 
eller afgørelser af Rådet eller Kommissionen, medens resten udførtes på hasteanmodning af Kommissionens 
generaldirektorater. 
Eiaa 
Teknisk/videnskabelig støtte til Kommissionens tjenestegrene 
FFC's budget til støtte (mio. ECU) 
24 
20 
16 
12 1994 
1993 
1992 
1991 
FSU CPS GDI GDIII GDVI GD VIII GDXI GD XIII GD XVII Øvrige 
FSU Afdeling f. fremtidsstudier 
CPS Tjenesten for forbrugerpolitik 
GD I Eksterne økonomiske anliggender 
GDIII Industripolitik 
GDVI Landbrugspolitik 
GD VIII Udviklingspolitik GD XI Miljøpolitik 
GD XIII Telekommunikation, informationsmar­
ked og anvendt forskning 
GD XVII Energipolitik 
- 15-
FFC's støtte til miljøpolitikken, som tegner sig for 27,8 % af budgettet for videnskabelig og teknisk 
støtte, giver GD XI teknisk-videnskabelig bistand til udformning af lovgivning om forurenende kemikalier, 
luftforurening, vandkvalitet, kemisk affald, industririsici og større ulykker. Dette arbejde, der indgår i EU's 
handlingsprogram for miljøområdet, består af følgende tiltag: 
støtte til arbejde med luftforurening til gennemførelse af EU-direktiv 80/779 og 85/203/EØF om luftkvalitet 
(SC>2, NC>2 ), samt direktiv 92/72/EØF (ozon, modelundersøgelser). En hensigtserklæring om 
oprettelse og drift af Det Europæiske Referencelaboratorium for luftforurening (ERLAP) blev underskrevet 
af DG XI og FFC den 11. juli 1994. 
det forberedende arbejde til "European Tracer Experiment" (ETEX) til afprøvning af gyldigheden af 
atmosfæremodeller ved nødreaktioner gennem anvendelse af kunstige udsendte sporstoffer. Dette forsøg, 
der påbegyndtes i 1992 til støtte for DG XI's arbejde på strålingsbeskyttelsesomr ådet, skrider godt frem 
og har deltagelse fra flere end 20 lande. 
bistand med behandling af data om miljøforurening fra Chernobyl-ulykken, der er ved at blive samlet til 
et atlas. Dette projekt gennemføres i samarbejde med alle europæiske lande, herunder de centraleuropæiske 
lande samt Rusland, Hviderusland og Ukraine. 
indsamling af data af Det Europæiske Kemikaliekontor (ECB) som fastlagt i Rådets forordning 793/93 om 
vurdering af risikoen ved eksisterende kemikalier. Databasen IUCLID (Den Samlede Internationale 
Kemikaliedatabase, tidligere EUCLID), blev taget i brug; 
indvielsen af Det Europæiske Center for Validering af Alternative Metoder (ECVAM) den 17. oktober 
1994. Centeret er nu i gang med at oprette informationstjenester og afholder en række workshops, 
arbejdsgrupper og symposier, der skal støtte en fælles forvalidering og officiel validering af ikke 
dyrebaserede forsøg og forsøgsstrategier. 
på det Fælles Forskningscenter (FFC) oprettes Kontoret for Større Ulykker, som udfører teknisk­
videnskabeligt arbejde forbundet med gennemførelse af fællesskabslovgivning (direktiv 82/501/EØF) om 
bekæmpelse af risikoen for større ulykker. En hensigtserklæring undertegnedes af GD XI og FFC i januar 
1994. 
FFC-støtte til energipolitik (GD XVII) udgør 27,3 % af budgettet til teknisk-videnskabelig støtte. 
Størstedelen af det påtagne arbejde vedrører følgende opgaver: 
uddannelse af inspektører, harmonisering af fremgangsmåden ved inspektion af nukleare 
sikkerhedsforanstaltninger under driften, tilvejebringelse af avanceret udstyr og referenceanalyser afprøver 
af nukleare materialer; 
udformning af in situ laboratorier til sikkerhedskontrolanalyser på oparbejdningsanlæg som Sellafield og 
La Hague; rutineanalyser af prøver af nukleare materialer; 
medvirken til opstilling af langsigtede energiscenarier, herunder kerneenergiindustriens udvikling; 
medvirken til energibesparelser og rationel energiudnyttelse i små og mellemstore virksomheder, i 
bygninger og i transportsystemer; 
overvågning af demonstrationsprojekter for solceller og sol varmeenergi. 
16 
FFCstøtte til den til fælles landbrugspolitik, som udgør 14,2 % af budgettet for videnskabelig og 
teknisk støtte, omfatter navnlig følgende forskningsområder: 
anvendelse af telemåling til udarbejdelse af landbrugsstatistikker med det formål at udvikle og demonstrere 
metoder, hvori telemålingsdata indgår i indsamlingen af statistiske data til overvågning af afgrødearealer 
og landbrugsproduktion i EF (Rådets Afgørelse af 26. september 1988), samt at føre disse data frem til et 
delvis brugsklart stadium; 
støtte til oprettelse af registre til arealkontrolsystemer i landbruget ved hjælp af telemåling fra luften eller 
fra rummet; 
i rammerne af Det Europæiske Center for Vin, Alkohol og Spiritus, identifikation af oprindelsen af 
alkoholindholdet i vine og spirituosa og indførelse af brugen af kernemagnetiske resonansspektre (NMR) 
og isotopforholds-massespektre. 
En mere indgående beskrivelse af FFC-s videnskabelige og tekniske støtte til Kommissionens tjenestegrene findes 
i kapitel 2. 
1.6. FFC's arbejde for eksterne kunder \ 
Det Fælles Forskningscenters kunder 
FFC har siden 1988 stillet sin forskningsmæssige know-how til rådighed for eksterne kunder med et samlet 
ordrebeløb på over 83 mio. ECU i de syv år der er forløbet siden denne form for opgaver blev taget op. 
I den første periode (1988-1991), hvor FFC tilbød sin videnskabelige ekspertise til eksterne kunder, indgik ordrer 
på i alt 43,85 mio. ECU. 
Tabel 1 
FFC's arbejde for eksterne kunder i perioder 1988-1991 (mio. ECU) 
Periode 
Ordrebeholdning primo 
Annulleret 
Nuværende 
ordrebeholdning 
Fakturerede beløb 
Betalinger indgået 1988-1992 
45,64 
1,45 
44,19 
25,43 
23,38 1988-1993 
45,64 
1,79 
43,85 
29,49 
27,87 1988-1994 
45,64 
1,79 
43,85 
32,74 
31,30 
Ved udgangen af 1994 var 72 % af det i perioden 1988-1991 kontraherede arbejde udført og faktureret, og de 
samlede indgåede betalinger udgjorde 31,3 mio. ECU. Arbejdet på de resterende 28 % fortsætter og vil i visse 
tilfælde strække sig frem til år 2000. 
For perioden 1992-1994 beløb den samlede mængde ordrer fra eksterne kunder til FFC sig til ca. 39 mio. ECU, 
heraf de 18 mio. ECU i 1994. Ved udgangen af 1994 er 59 % af det i perioden 1992-1994 kontraherede arbejde 
afsluttet og faktureret til et samlet beløb af 23 mio. ECU (jf. fig. 3). Resten vil blive udført i 1995 og senere. De 
indgåede betalinger svarer nøje til de fakturerede beløb. 
- 17-
Industrien er stadig FFC's langt vigtigste kunde 
med en ordreandel på 57 %. 
Forskningsorganisationer tegner sig for 21 %. 
Den nukleare sektor er stadig FFC's vigtigste 
aktivitetsområde med en andel på ca. 75,5 % af 
kontrakterne. Andre sektorer - herunder 
miljøsektoren - tegner sig for lige over 25 % af 
den samlede indgåede ordremængde, der er i 
arbejde. fordelt på ordregivere 
Øvrige 
Forsknings­
organisationer 
Offentlige 
myndignder Industri 
fordelt på aktivitetsområder 
Øvrige sektorer, 
herunder miljø 
Den 
nukleare 
sektor 
Fig. 3 
Ordrer fra eksterne kunder til FFC i perioden 1992-1994 
Beløb (mio. ECU) 
40 
36 
32 Ordrer • • 
Fakturerede beløb A A 
Indgåede betalinger x 
-18-
I 1994 forstærkedes en tendens, der allerede var mærkbar i 1993 - den offentlige sektors voksende behov for 
videnskabelig ekspertviden på miljøforvaltningsomra'det. Der er gjort gode fremskridt i de projekter, hvor FFC 
medvirker i undersøgelse af luft-, vand- og jordforurening og behandling af industri- og husholdningsaffald; 
miljørelateret arbejde udgør 20 % af den ordremængde, der effektueres af FFC, navnlig i Ispra, og vil kunne vokse 
yderligere. 
Instituttet for Avancerede Materiale er langt forude for de øvrige på dette punkt, men for første gang har FFC's 
institutter i Ispra-afdelingen nu fået en stor kontrakt. 
1.7 FFC's samarbejde med nationale forskningsorganisationer 
En del af det samarbejde, FFC deltager i, har uformel karakter og bygger på den brede kontaktflade, som de enkelte 
medarbejdere har opbygget i løbet af deres faglige karriere eller gennem deltagelse i internationale net og 
arbejdsgrupper. 
Medarbejdere, der ikke tilhører det faste personale, såsom stipendiemodtagere, udstationerede nationale eksperter 
og gæsteforskere, bidrager i højere grad med kontakter til deres tidligere institutter. Denne form for uformel 
informationstilgang blandt forskere, der ud fra vidt forskellige forudsætninger arbejder med beslægtede problemer, 
har en uvurderlig "krydsbefrugtende" virkning, der fører til nye ideer og nye praktiske løsninger. 
På mere struktureret grundlag samarbejder FFC med de nationale forskningsorganisationer i Den Europæiske Union 
og de tilknyttede EFTA-lande gennem bi- og multilaterale aftaler, netværk for menneskelige ressourcer og mobilitet 
og Eureka-projekter. 
Bilateralt samarbejde er sædvanligvis rettet mod højt specialiserede områder, hvor deling af videnskabelig ekspertise 
øger de videnskabelige kvalifikationer hos begge partnere. Der er ca. 87 bilaterale samarbejdsaftaler i kraft pr. 
1994. • 
I multilateralt samarbejde er emnet for samarbejdet sædvanligvis af bredere karakter end ved bilateralt samarbejde. 
Antal partnere kan være mellem 2 og 20 eller endnu flere, i ekstreme tilfælde indtil 70. Der er nu ca. 49 
multilaterale samarbejdsaftaler i kraft med deltagelse af ca. 600 partnere. 
Fig. 4 viser fordelingen (i antal aftaler, store og små) af bilaterale og multilaterale samarbejdsaftaler, som FFC's 
institutter deltager i. 
Programmet for menneskelige ressourcer og mobilitet (HCM) udgør med sine netværksforbindelser til andre 
forskningsorganisationer endnu en velegnet samarbejdsramme. FFC deltager i 20 netværk for menneskelige 
ressourcer og mobilitet (se fig. 5). Kandidatstipendiater og postdoktorale stipendiater giver mange kontakter til 
deres gamle universiteter og er en god kilde til informationer. 
FFC deltager endvidere i fem Eureka-projekter (se fig. 5)2 
Eureka-initiativet blev iværksat for gennem tættere samarbejde mellem virksomheder og 
forskningsinstitutioner inden for avanceret teknologi at øge produktiviteten og konkurrencedygtigheden 
af den europæiske industri og de nationale økonomier på verdensmarkedet og dermed styrke grundlaget 
for varig velstand og beskæftigelse. Det har deltagelse af 20 stater foruden Europa-Kommissionen. 
- 19 
Fjg^ 
Bilateralt og multilateralt samarbejde 
Antal samarbejdsaftaler 
20r - Bilaterale 
Multilaterale I 
1ST IPTS 
Fig, 5 
Samarbejde om menneskelige ressourcer og mobilitet samt Eureka 
Antal samarbejdsaftaler 
10 NETVÆRK FOR MENNE­
SKELIGE RESSOURCER 
OG MOBILITET 
EUREKA| 
• 
IRMM ITU ISEI IRSA 1ST IPTS 
20 
CEFIR (Europæisk Forskning i Keramiske Fibre, EU 658), er et initiativ, der tager sigte på europæisk 
fremstilling af højtemperaturbestandige keramiske fibre, hvor der er udviklet en ny metode til udformning 
af fiber-komposit grænsefladen (se punkt 2.3 nedenfor). 
IPAPERC (induktionsplasma-assisteret kemisk dampafsætning af erosionsbestandige belægninger) er et 
projekt inden for udvikling af en plasmaassisteret reaktor til kemisk dampafsætning af erosionsbestandige 
belægninger). Denne anvendelse vil blive udnyttet til helikopterturbiner. 
FORMENTOR (EU 19), der vedrører udvikling af ekspertsystemer til støtte for beslutningstagning i farlige 
situationer, og hvor man har udviklet første version af en sammenhængende metode til et tidstro system 
til støtte for operatørernes beslutningstagen. 
EUROTRAC (EU 7) med delprojektet TRACT (transport af luftforurenende stoffer over komplekst terræn), 
hvor der anvendes kunstige sporstoffer til at vurdere luftforureningens spredning i Alpeområdet, og hvor 
data fra tidligere forsøg er samlet i en database, der nu foreligger til evaluering af prognosemodeller; dertil 
kommer LACTOZ-projektet (laboratorieundersøgelser af de kemiske forhold omkring troposfærens 
ozonindhold), hvor luftforurenende stoffers kemiske og fotokemiske omdannelse vurderes i 
laboratorieforsøg, og som i samarbejde med universiteterne i Kiel og Milano har givet interessante 
resultater (jf. punkt 2.5 nedenfor); 
EUROENVIRON (EU 330) med projektet TRACY (EU 618) (giftige metaller i humant væv og humane 
legemsvæsker), som skal føre til opbygning af en database over giftige materialer i humant væv og humane 
legemsvæsker, og EU 674, hvor der skal etableres et mobilt analyselaboratorium til feltanalyser af vand, 
affald og jord, og hvor et ringlaboratorieforsøg er næsten afsluttet (jf. punkt 2.5 nedenfor). 
1.8. FFC's internationale samarbejde 
• Samarbejde om forskning i nukleare sikkerhedsforanstaltninger 
Europa-Kommissionen godkendte i juli 1994 fornyelsen af den langsigtede samarbejdsaftale mellem De Forenede 
Staters Energiministerium og Det Europæiske Atomenergifællesskab, som oprindelig er indgået i januar 1982. 
Rådet er underrettet herom i overensstemmelse med EURATOM-traktatens artikel 101, stk. 3, og aftalen blev 
underskrevet den 6. januar 1995. Med fornyelsen af aftalen er der mulighed for et frugtbart samarbejde med flere 
amerikanske laboratorier om forskning i nukleare sikkerhedsforanstaltninger. 
Inden for samme område er samarbejdet med Det Japanske Atomenergiforskningsinstitut (JAERI) forløbet godt 
i overensstemmelse med aftalen mellem Kommissionen og JAERI, der blev underskrevet i maj 1990. 
Arbejde udført på kontrakt med Kophlin Radiuminstituttet i Skt. Petersborg om evaluering af in situ udstyr til 
automatiseret prøvetagning i forbindelse med sikkerhedsforanstaltninger på et nukleart oparbejdningsanlæg er 
forløbet planmæssigt. 
• Samarbejdet om reaktorsikkerhed med den amerikanske Nuclear Regulatory Commission (USNRC) 
Ligeledes er arbejdet i henhold til en kontrakt om samarbejde om forskning i nuklear sikkerhed med fokus på 
alvorlige uheld forløbet planmæssigt (jf. punkt 2.7 nedenfor)-
• Samarbejdet med Kina om telemålingsteknik anvendt til jordobservation. 
Der er ført indledende drøftelser om opstilling af en plan for samarbejdet på området jordobservationsteknikker til 
miljøovervågning i Kina. 
21 
1.9. Ombygning af Ispra-anlægget 
FFC's afdeling i Ispra i Norditalien er den største af de fem afdelinger. Den blev overgivet til Det Europæiske 
Atomenergifællesskab (EURATOM) i 1960-62 og udviklede sig i 1960-erne som et teknologiorienteret nukleart 
"big science" forsknings- og udviklingscenter, der er beregnet til et personale på 4 000. Det nukleare programs 
retning har i mellemtiden ændret sig væsentligt, og Ispra huser nu i alt 2 185 mennesker, herunder det ikke faste 
personale, gæster og studerende. 
På den ene side har datidens billige energi ført til, at centeret har fået en noget spredt beliggenhed, der ikke tager 
hensyn til den økologiske og økonomiske betydning af energiudnyttelse. På den anden side har den ikke-nukleare 
forskning på Ispra siden 1973 gradvis udviklet sig i mere sikkerheds- og miljømæssig retning og vil antagelig i 
endnu højere grad blive fokuseret på "blød" forskning som miljø og livskvalitet. Denne form for aktivitet kræver 
andre bygningstyper og infrastrukturer såsom mindre laboratorier og flere kontorer til databehandling. 
FFC's ledelse har nu benyttet den anledning, der består i at nogle anlæg skal renoveres, og andre bygges, til at søge 
at gøre Ispra til et økologisk udformet center ved at koncentrere alt kommende byggeri inden for et mere 
tætbebygget, afgrænset område, hvilket dels vil give betydelige energibesparelser, dels indebære at nogle ikke 
bebyggede områder gives tilbage til naturen. Det er hensigten at gøre dette til et mønster for, hvordan et bestående 
ældre forskningscenter kan omdannes til et økologisk effektivt center. At Ispra-afdelingen huser såvel FFC's 
miljøinstitut som forskning i alternativ energi giver yderligere tilskyndelse til dette skridt. 
Planer til et ØKO-center i Ispra blev skitseret i 1991, planlægningen begyndte i 1992 og udviklede sig i 1993 til 
en fuldt bæredygtig generalplan for hele området og dets energibalance. Denne generalplan, der foreligger nu, 
omfatter alle aspekter såsom infrastrukturtilpasning, byggeri og naturgenopretning. Den glidende omdannelse er 
endt som en mere krævende opgave end det vil være at planlægge et helt nyt "grønt" center på bar bund. 
Alle fremtidige bygningsanlæg vil blive koncentreret i et bestemt område i anlæggets nordlige del, og 
bebyggelsesprocenten vil være femdoblet. 
Gennemførelsen af planen er påbegyndt og skrider frem: sydfacaden (780 m ) af ELSA's (Det Europæiske 
Laboratorium for Vurdering af Konstruktioner) forsøgshal er blevet beklædt med solfangere. Fire bevarede 
bygninger forsynes med nyt energibesparende udstyr; tre nye er under planlægning til opførelse i 1995/96. 
1.10. Publikationer,, workshops og seminarer 
* Publikationer og patenter 
I 1994 udgav FFC 951 artikler. Tabel 2 viser publikationernes fordeling på FFC's institutter. 
En udførlig liste over FFC-publikationer offentliggøres hvert år i "Publications Bulletin". Den seneste udgave, nr. 
14/ISSN0254-3133, der udkom marts 1994, indeholder en liste over FFC-publikationer i 1993. I 1994 udtog FFC 
30 patenter. Disse er ligeledes opført i "Publications Bulletin". 
22 
Tabel 2 
FFC-publikationernes fordeling på de enkelte FFC-institutter i 1994 
Institutter 
Generaldirektoratet 
Instituttet for Referencemateriale og må­
linger 
Instituttet for Transuraner 
Instituttet for Avancerede Materialer 
Instituttet for Systemteknik og Informatik 
Miljøinstituttet 
Instituttet for Anvendt Telemåling 
Instituttet for Sikkerhedsteknologi 
Institut for Teknologiske Fremtidsstudier 
lait EUR-
rapporter 
1 
5 
2 
24 
22 
16 
14 
15 
4 
103 Konferen­
ceindlæg 
78 
77 
111 
105 
68 
111 
90 
6 
646 Artikler 
2 
38 
33 
49 
17 
34 
14 
10 
5 
202 lait 
3 
121 
112 
184 
144 
118 
139 
115 
15 
951 
• Konferencer, workshops og seminarer 
I 1994 afholdt FFC 5 konferencer og ca. 200 internationale workshops og møder og aflagde 60 besøg til de 
forskellige lokaliteter. De resulterende i alt 7 700 gæster viser, at centeret får en stadig bredere berøringsflade med 
det internationale videnskabelige samfund. 
Eksempler på disse aktiviteter i givet i følgende liste. 
Konferencer 
8.10. marts PlSC/Projekt om integritet af stål komponenter - FFC Petten 
1.-2. juni 4. Internationale symposium om fødevarer og kosmetik - FFC Ispra 
13.14. september Kvantitative relationer mellem struktur og aktivitet (QSAR) i miljøvidenskab - FFC Ispra 
Workshops - Møder 
1.-2. februar 2. møde i Styringsudvalget for stifinderfasen af Centeret for Jordobservation (CEO) - FFC Ispra 
21. februar Biogen emission i Middelhavsområdet - FFC Ispra 
16.-19. april "Aktinid-dage" - FFC Karlsruhe 
28.- 29. juni Arbejdsgruppe om "Målsætning og brændsler" -FFC Karlsruhe 
4.-6. oktober Kvalitetssikring i Analytisk Kemi - FFC Geel 
12. oktober "Håndtering og analyse af vagabonderende nukleart materiale", arrangeret af miljøministeriet -
FFC Karlsruhe 
23 -
2. FFC-INSTITUTTERNES AKTIVITETER I 1994 
Dette kapitel er en oversigt over FFC-institutternes virksomhed i 1994. 
2.1 Instituttet for Målinger og Referencematerialer (IRMM) 
IRMM arbejder for at fremme europæiske standarder og harmonisering af referencemetoder og -materialer. 
Instituttet bidrog til området "måling og prøvning" under rammeprogrammet ved at forestå særprogrammet 
med overskriften "Referencematerialer og måling". Instituttet har fortsat sit arbejde både på det nukleare 
og ikke-nukleare felt og deltager i både grundforskning og anvendt forskning. Det er engageret i 
støtteaktiviteter, hovedsagelig vedrørende nukleare sikkerhedsforanstaltninger, for Generaldirektoratet for 
Forbindelser med Tredjelande (GD I), Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA) og 
Generaldirektoratet for Energi (Sikkerhedsdirektoratet under Euratom, GD XVII). Det leverer desuden 
tjenesteydelser og referencematerialer til forskellige kunder i EU's medlemsstater. 
• Målinger og referencematerialer 
IRMM's opgave er at fremme harmonisering og standardisering inden for analytisk måling. Bestræbelserne i denne 
retning bestod af følgende: 
fremstilling, karakterisering og certificering af referencematerialer af høj kvalitet, som vil lette oprettelsen 
af et koordineret system for analytiske målinger på europæisk plan; 
udnyttelse af måleteknisk ekspertise og forfinede analysemetoder til passende ikke-nukleare formål. 
IRMM's referencematerialer af høj kvalitet finder anvendelse til kalibrering af det analyseudstyr, der benyttes i alle 
led af det nukleare brændselskredsløb foruden på forskellige ikke-nukleare områder, med henblik på mere pålidelige 
kemiske og fysiske målinger. Der blev fremstillet og karakteriseret prøver til målinger af nukleare data (navnlig 
fremlagdes en række nye B og LiF standarder). 
Certificeringsproceduren for rhodium, titanium og nye AlCo-legeringer til dosimetri ved reaktorneutronbestråling 
skrider godt frem. For ikke-nukleare referencematerialer har yderligere fremskridt i produktionsprocessers 
automatisering ført til bedre produktivitet og kvalitet. 
Der er gjort fremskridt i undersøgelsen af de elektrokemiske egenskaber af metalforbindelser af thioneincr og 
beslægtede molekyler. Spormetalanalyscrne af materiale fra det marine miljø fortsatte. 
Programmet for regelmæssig fælleseuropæisk evaluering af laboratoriemålinger (REIMEP) kørte videre, og 
blandede uran-plutoniumoxid pastiller er certificeret for uran- og plutomiumindhold. 
Det ultrarene kemiske laboratorium anvendes til fremstilling af ekstremt rene syrer. Det internationale program for 
evaluering af målinger (IMEP), der gennemføres i fællesskab mellem mange laboratorier i medlemsstaterne, har 
blandt officielle laboratorier i staterne i Donauområdet vakt interesse for deltagelse i en EMEP-kampagne til 
sammenholdelse af målinger af sporelementer i vand. 
Målinger af isotopsammensætningen af ædelgasser og lette grundstoffer ved hjælp af disses gasformige 
fluorforbindelser skrider frem. 
Målinger af neutroninducerede reaktioner fortsatte med stort held på anmodning af brugere inden for fissions- og 
fusionsteknologier: 
-24-
bestemmeïse af det totale tværsnit af *°B udførtes i Linac og Van de Graaff acceleratorer i rammerne af 
det samarbejde, der indledtes af det kernevidenskabelige udvalg under Kerneenergiagenturet (NEA); 
der udførtes bestemmelser af det totale tværsnit af jern og aluminium med meget høj energiopløsning som 
opfølgning på den særlige interesse, som er udtrykt af NEA's arbejdsgruppe for samarbejde om evaluering; 
i samarbejde med Kernforschungszentrum, Karlsruhe, er udført målinger af neutronindfangningstværsnit 
af 138Ba og 208Pb; 
der er udført meget nøjagtige bestemmelser af total- og indfangningstværsnit af ""'Np i samarbejde med 
CEA (Commissariat à l'Energie Atomique); 
Linac har kun været i drift i første halvår af 1994 og har siden da undergået en fuldstændig renovering. 
Der er udført arbejde med standardisering af radionuklider på et udvidet materiale af strålingskilder bestående af 
41Caog56C 
klar til brug. Ca og Co. For lavenergi-røntgenstråling er fremstillet to standarder, hver med et sæt forskellige fluorescenslag, 
Målinger af lave strålingsniveauer fortsatte i samarbejde med Max-Planck-Institut i Heidelberg og det underjordiske 
laboratorium hos SCK/CEN, Mol. 
• Arbejde for Fællesskabet og for eksterne kunder 
IRMM fortsatte med at foretage sikkerhedskontrolm ålinger efter henvendelse fra sikkerhedsdirektoratet under 
Euratom, GD XVII som led i et kvalitetsstyringsprogram, som instituttet koordinerer for alle ECSAM-laboratorierne 
tilknyttet ECSAM (Europa-Kommissionens analytiske målinger til sikkerhedskontrol). Navnlig vurderes resultaterne 
af analytiske målinger af blandede uran-plutoniumoxid pastiller. 
For Tjenesten for Forbrugerpolitik er udviklet en kromatografisk metode til identifikation og kvantitativ 
bestemmelse af hårfarveudgangsstoffer og -koblere. 
For Generaldirektoratet for Landbrug er fremstillet referencematerialer for fåreost og standarder til bestemmelse 
af dioxiner og furaner i mælkepulver. 
Der er udført flere produktioner af referencematerialer i fuld skala, således fire sedimenter til Programmet for 
Måling og Prøvning (tidligere BCR), ostemasse og mælkepulver for GD VI, og ørreder og antarktiske sedimenter 
for eksterne kunder. 
2.2. Instituttet for Transuraner (ITU) 
ITU råder over specialviden og unikt udstyr til undersøgelse af egenskaberne af nukleare brændsler. Under 
programmet for sikkerhed ved kernespaltning forsker instituttet i sikkerhedsaspekter af aktinider i det 
nukleare brændselskredsløb. Det deltager desuden i forskningen i brændslers optræden i uheldssituationer, 
karakterisering af radioaktivt affald og forberedende forskning. Det yder teknisk-videnskabelig støtte til 
nuklear sikkerhedskontrol for Generaldirektoratet for relationer med tredjelande (GD I) og for Energi (GD 
XVII). Desuden har ITU indgået kontrakter med en række kunder på disses anmodning. 
- 25 -
• Sikkerhedsaspekter omkring aktinider i det nukleare brændselskredsløb 
Letvandsreaktorbrændsel med høj udbrændingsgrad 
For at nå til bedre forståelse af de fysiske egenskaber af uranoxid-brændsel med høj udbrændingsgrad fortsattes 
arbejdet på både simuleret brændsel (SIMFUEL) og virkeligt reaktorbestrålet brændsel. Navnlig undersøgtes 
forholdet mellem brændslets oxygenpotentiale og oxygen/metalforhold. For første gang bekræftedes 
buffervirkningen af oxidationen af molybdæn-spaltningsprodukter på oxidationen af brændslet. 
Gennem det videre arbejde med ionimplantering udvidedes databasen over parametre til frembringelse af brændslets 
periferistruktur (randeffekten). Arbejdet med strålingsbeskadigelse udvidedes til strålingskilder af uran. For første 
gang iagttoges fissionsspor i UO2 frembragt ved dobbelt fission. 
Brændsel til transmutationsundersøgelser og adskillelse af aktinider 
I nye forsøg undersøgtes strålingsbeskadigelsen af materialer (således spinel -MgA^O^til transmutation af lavere 
aktinider. De første opnåede resultater vedrørte de faseændringer og den volumenforøgelse, der under påvirkning 
af spaltningsprodukter indtræder i sådanne bjergarter. 
Udvidelsen af laboratoriet for lavere aktinider fortsatte med pulverbehandlingsudstyr, baseret på sol-gel processen 
og ved udformning af en ny fremstillingskæde til brændselsstave indeholdende lavere aktinider. 
Arbejdet med udskillelse af aktinider fra ekstrakter af affald fortsattes på ægte højaktivt affald. Mulige 
ekstraktionsmidler afprøvedes i batterier af centrifugalkontaktorer. 
Der blev udført forberedende arbejde på bestrålede brændselselementer med henblik på transmutation af lavere 
aktinider (hovedsagelig Am-241, Am-243 og Cm) i en hurtigreaktor. Dette projekt gennemføres i samarbejde med 
CEA (Frankrig), ECN (Nederlandene) og KfK (Tyskland). 
Højtemperaturundersøgelser af UO2 
Med henblik på at opstille en samlet mikroskopisk model, der beskriver mange termofysiske egenskaber, foretoges 
hojtemperaturundersøgelser af uranoxid bl. a. ved hjælp af analyser af kalorimetriske data fra tidligere forsøg på 
ITU. 
Laserflash-anordninger til måling af varmeledningsevnen af bestrålet brændsel blev afprøvet på flere standardprøver 
og med halvtransparente materialer, der volder særlige vanskeligheder. Det på ITU konstruerede apparat udviser 
fremragende præstationer, takket være det meget avancerede optiske og mekaniske indstillingssystem. 
Der er foretaget forsøg med udglødning af bestrålet brændsel i kontakt med reaktorkonstruktionsmaterialer ved 
temperaturer på op til 1600°C, hovedsagelig i let reducerende atmosfære. Resultaterne viser kun en svag stigning 
i frigjorte nuklider, sammenholdt med forsøg uden sådanne konstruktionsmaterialer. 
Grundlæggende aktinidundersøgelser 
Undersøgelserne af de fysiske og strukturmæssige egenskaber af tungfermion-superlederen UPd^Al-j og de 
isostrukturelle forbindelser NpPd2AU og NpNi2AU fortsatte, herunder faste opløsninger af de to førstnævnte 
stoffer med to forskellige Np/U forhold. 
Forsøgsarbejdet omfattede endvidere (Mossbauer-undersøgelse, strukturelle og elektriske egenskaber) uran- og 
neptuniumforbindelser med struktur af typen AUQ13. Alle uran-forbindelserne udviser unormal kompression uden 
strukturændring, hvilket ikke er tilfældet for neptuniumforbindelserne. Dette fænomen kunne type på en 
trykinduceret elektronoverførsel i uran. Andre interessante trykbetingede effekter var den øgede superledning i 
-26 
americium og stærke ændringer i den magnetiske ordningstemperatur i visse uran- neptunium- og 
plutoniumforbindelser. 
Det teoretiske arbejde på aktinidmaterialers optiske og magnetiske egenskaber fortsattes. Navnlig fandt et 
nyudviklet program til beregning af cirkulær dichroisme anvendelse på forskellige forbindelser, f.eks. uranylsulfid. 
Trykafhængigheden af Curie-temperaturen af Cm og Gd beregnedes og sammenlignedes. 
Brændselsegenskaber under uheldsomstændigheder 
Afgivelse af fissionsgas fra sammenhængende pastiller af stærkt udbrændt UO2 med et central hul, udglødet i He-
atmosfære med 3 % H2 undersøgtes ved en termisk rampegradient, der simulerer de termiske forhold ved et uheld 
med tab af kølemiddel. De første resultater tyder på, at afgivelsen hænger sammen med temperaturstigningen. 
Der er indført nye forbedringer af TRANSURANUS-programmet, og der indgår nu statistisk analyse i form af 
numerisk støjanalyse. 
Der er opstillet en ny model af TUBRNP (TRANSURANUS BuRNUp), som skal forudsige effekttæthedens radiale 
fordeling som funktion af udbrændingen tillige med den radiale profil af uran- og plutoniumisotoper. 
For at undersøge følgerne af et utilsigtet brud på indkapslingen af hurtige formeringsreaktorers oxidbrændsel 
indeholdende americium eller neptunium afprøvedes sådanne brændslers natriumforligelighed i laboratoriet. 
• Karakterisering af radioaktive spildprodukter 
Andre prøver af bestrålet UO2 blev ekstraheret i stærkt oxiderende miljø. Ligeledes undersøgtes indvirkningen af 
granit (i reducerende miljø) på ekstraktion af brugte brændselselementer. 
Korrosionen af UO2 og brugt U02"brændsel i forskellige medier er undersøgt med elektrokemiske metoder. Som 
følge af deres store elektriske modstand er prøverne udsat for grubekorrosion i korngrænser eller inklusioner. Mere 
heterogent bestrålede materialer er (~ 50x) mere udsat for korrosion end ikke-bestrålet UO2. 
• Fællesskabets tjenestegrene 
Udformningen af in situ-laboratoriet på Sellafield fortsatte med to milepæle i etableringen af laboratorierne: 
"Driftsrisikoundersøgelsen" og "Sikkerhedsundersøgelse før idrifttagning" godkendtes af anlæggets ledelse. Med 
bistand fra eksterne konsulenter indførtes et kvalitetskontrolsystem efter ISO 9001 (EU 29000). 
Ca. 500 kemiske analyser af sikkerhedskontrolprøver udførtes i 1994 for sikkerhedsdirektoratet under Euratom i 
Luxembourg. 
Til brug for inspektørerne byggedes en kompakt, bærbar K-linje ("K-edge") absorptionsmåler til uranopløsninger 
og en neutron-gammatæller til plutoniumoxidprøver. Et K-linje apparat af hybridtype, opstillet i La Hague til 
rutinemålinger af indgående prøver, anvendtes af instituttets personale til rutinemæssige inspektionsmå linger. 
Ligeledes for GD XVII er den induktivt koblede plasmamassespektrometerteknik blevet kombineret med en søjle 
til højtryksvæskeseparation med henblik på feltmålinger af aktinider og spaltningsprodukter og med en laser til 
bortsmeltning af brændsel eller andet stærkt radioaktivt materiale. Et højfølsomt glimudladningsmassespektrometer 
er monteret i en handskekasse og kalibreret til et bredt udsnit af materialer. 
I løbet af 1994 er analyseret en række indsendte såkaldt "vagabonderende" radioaktive materialer. Disse materialer 
blev analyseret i henhold til en aftale mellem Tyskland og Europa-Kommissionen, navnlig Sikkerhedsdirektoratet 
under Euratom i Luxembourg. Prøverne har været af meget forskellig art, lige fra uranholdigt pulver til nye 
brændselspastiller og plutoniumholdigt materiale. 
-27 
* Arbejde for eksterne kunder 
Der opnåedes et gennembrud i fremstilling af a-strålere til en ny radioimmunterapi. Processen til kemisk adskillelse 
af Ac-225 fra tilført U-233/Th-229, baseret på sorption på titaniumfosfat, efterfulgt af kationbytning, blev udviklet 
til rutinestadiet. De første charger Ac-225 er sendt til USA, hvor der foretages kliniske forsøg. 
Fremstilling af aktinid-holdige multikomponentlegeringer til bestråling gennemførtes med held. 
Kontraktarbejdet omfattede endvidere undersøgelse af opløsningsrester fra stærkt udbrændte brændsler og 
karakterisering af brugte brændsler. Disse kontrakter trådte i kraft i 1994. 
I instituttets afskærmningsceller arbejdedes videre med evaluering af kommercielt brændsel og 
indkapslingsegenskaber på kontrakt med kernekraftindustrien. Ligeledes for eksterne kunder udførtes ikke-destruktiv 
testning af 125 brændselsstave og analyser afprøver fra den første kørsel under PHEBUS-projektet. 
Den samlede arbejdsmængde for eksterne kunder i 1994 var ca. 2,5 mio. ECU. 
• Forberedende forskning 
Ved omdannelse til lavberiget uran til materialeprøvningsreaktorer til støtte for ikke-spredningsform ål er en øget 
uranbelastning vigtig. Det påvistes, at det er muligt at fremstille et nyt reaktorbrændsel med høj vægtfylde (7 g 
U/cm3) baseret på uranylnitrid. Kompatibilitetsundersøgelser har vist, at der ikke nogen matallurgisk interaktion 
mellem uranylnitrid og Al ved temperaturer under 500°C. 
Den akustisk betingede agglomerationshastighed af aerosoler er påvist at afhænge lineært af den påførte akustiske 
affekt. Dette resultat har vigtige implikationer for modeller for akustisk agglomeration og for udformningen af 
effektive agglomerationshulrum. 
2.3 Instituttet for Avancerede Materialer (IAM) 
IAM, der har afdelinger både i Petten og Ispra, forestår særprogrammet for avancerede materialer og driver 
højfluxreaktoren for de nederlandske og tyske myndigheder. Instituttet beskæftiger sig med 
normforberedende forskning og udfører kontraktarbejde for industrien. I 1994 har instituttets indsats 
koncentreret sig om forskningsområder inden for materialer og måling, pålidelighed og levetidsforlængelser, 
materialer til ekstreme miljøer, overflademodificerende teknikker, metoder til måling og validering af 
materialer og struktur, samt materialer til fusion. 
• Måling og materialer 
Arbejdet har hovedsagelig bestået i kvalificering og karakterisering af metalliske og keramiske materialer og 
komponenter til industriel brug. Indgangsvinklerne har været forskellige, således levetidsvurdering, tærskelværdier, 
præstationer, brudegenskaber m.v. ved modelopstilling og eksperimentel eftervisning med henblik på at opstille og 
udvikle et sæt regler for konstruktion og drift. 
Det videnskabelige felt spænder fra simulering af "ekstreme" industrielle miljøer, ofte tilpasset konkrete teknologier 
eller udvikling af komplekse, specielle afprøvningsfaciliteter, til fortolkning af materialers egenskaber på 
mikrostrukturelt og submikrostrukturelt niveau. Kvalificeringen af i handelen værende avancerede materialer 
støttedes med udvikling af nye generationer af materialer, navnlig inden for kompositmaterialer og 
overfladeudformning. Alle aktiviteter var knyttet til relevante producenter eller slutbrugere i den europæiske 
industri. 
-28-
Pålidelighed og levetidsforlængelse 
Der lagdes vægt på en kombination af mekaniske egenskaber og korrosionsbestandighed hos avancerede materialer 
i et miljø, der simulerer praktisk drift, samt at udvikle metoder til skøn over levetid og forberedende arbejde til 
adfærdskodekser for industrielle anvendelsesmuligheder på følgende tre områder: metallegeringer, keramik og 
keramiske kompositmaterialer, samt subkritiske komponenter. 
• Materialer til ekstreme miljøer 
F&U-arbejdet bidrog til industrianlægs sikkerhed, pålidelighed, effektivitet og miljøvenlighed. Navnlig blev der 
arbejdet inden for højtemperaturkorrosion, kemisk-mekaniske egenskaber af højtemperaturlegeringer, karakterisering 
af intermetalliske forbindelser og ildfaste legeringer og keramik samt kompositmaterialer. I arbejdet indgik 
udvikling af unikt prøveudstyr, udbredelse af prøvningsnormer og oprettelse af en database over egenskaber af 
avancerede materialer til brug ved høj temperatur i korrosivt miljø. 
• Overflademodificerende teknologi 
IAM tilbyder en bred kompetence inden for overfladebelægning og -behandling, både i Petten og Ispra. 
Hovedaktiviteterne har vedrørt systemer til lavtryks- og atmosfæretrykspå føring ved plasmasprøjtning af 
varmestandsende overfladebelægninger til tekniske og biomedicinske anvendelser, fysisk damppåføring af hårde 
og ultrahårde slitagebestandige overfladebelægninger, procesudvikling, modelopstilling og in situ feedback til 
fejlfinding ved intelligent databehandling, overfladebehandling med laser og højenergistråler. Til næste generation 
af materialer vil overfladeteknikken omfatte keramik-matrix sammenføjning, grænsefladeteknik i 
fiberkompositmaterialer, overfladebelægning ved kolloidbehandling og overfladenedbrydning i industriel 
metalbearbejdning ved overfladespændingsbetinget (Marangoni-) konvektion. 
• Metoder til måling og validering af materialer og struktur 
De standardforberedende aktiviteter fortsattes med udvikling og forbedring af metoder til måling, prøvning og 
detektion af egenskaberne af metal-, keramik- og kompositmaterialer, herunder vurdering af disse metoder som 
standard forberedende bidrag til den udvikling, forbedring eller optimering af kodekser og standarder, som 
efterfølgende vil blive foretaget af europæiske standardiseringsorganisationer. 
Inden for materialeinformation og -datahåndtering arbejdedes videre med en højtemperaturdatabank for materialer 
(HTM-DB), idet der lagdes vægt på at lade afledte sidegevinster fra en letmetaldatabank fra den europæiske 
bilindustri indgå, at markedsføre HTM'DB som den europæiske standarddatabase over legeringers egenskaber, og 
at arbejde sammen med Det Europæiske Fællesudvalg for Krybning (en aktivitet under BRITE/EURAM). 
Fusionsteknologi og sikkerhed 
Gennem forsøgsarbejde nåede man videre i at forstå og bestemme egenskaber af materialer, der er relevante for 
fremtidige anvendelser af termonuklear fusion* nemlig lavaktiveringsmaterialer. Den eksperimentelle støtte til 
NET/ITER databasen (næste europæiske torus/internationale termonukleare eksperimentalreaktor) og deltagelse i 
det langsigtede europæiske fusionsprogram indtog en fremtrædende plads. Alle disse aktiviteter gennemførtes i 
rammerne af det program, der er godkendt og overvåget af styringsudvalget for fusionsteknologi. 
-29-
Højfluxreaktoren (HFR) i Petten kørte omkring 270 dage med fuld effekt, og bestrålingskapaciteten blev 
udnyttet på et niveau nær grænsen for det teknisk mulige. Faciliteterne til terapi med 
borneutronindfangning er sat i drift, og der afventes nu en beslutning fra de medicinske partnere om 
kliniske prøver på patienter. Reaktorens førende position er yderligere styrket gennem leverancer af 
radioisotoper til den europæiske farmaceutiske industri. 
• Fællesskabets tjenestegrene 
Der udførtes arbejde for GDIII vedrørende standarder for avanceret keramik og standarder for ikke destruktiv 
prøvning (NDT) af trykbeholdere. Sidstnævnte gav mulighed for, at resultaterne af projektet for integritet af 
stålkomponenter direkte kunne udnyttes af CEN/CENELEC (Den Europæiske Standardiseringsorganisation/Den 
Europæiske Komité for Elektroteknisk Standardisering) til at udvikle og målrettet aktiviteterne i netværkerne AMES 
(ekspertise og undersøgelser inden for materialers ældning), NESC, (det europæiske netværk for evaluering af 
stålkomponenter) og ENIQ (det europæiske netværk for kvalificering af inspektion). Disse netværk giver støtte til 
formulering af politiske linjer/tiltag i Europa-Kommissionens Direktorat XI og XVII, der er ansvarlige i spørgsmål 
vedrørende reaktorsikkerhed og energi. 
Følgende projekter på myndighedsforskriftsomra°det opstilledes af netværkerne: 
sammenligning af nationale krav og industriens praksis hvad angår konstruktionsdeles integritet med vægt 
på materialers ældning, effektivitet af inspektioner og metoder til vurdering af konstruktioners integritet; 
støtte til udvikling af en harmoniseret metode til vurdering af skørheden af stål og metoder til afhærdning; 
støtte til harmonisering af metoder til kvalificering af inspektion gennem godtgørelse af resultater. 
Arbejde for eksterne kunder 
Arbejdet for eksterne kunder fortsatte med kontrakter af et omfang svarende til foregående år. Der opnåedes 
kontrakter fra energisektoren på udvikling af materialer og vurdering af materialers egenskaber. Højfluxreaktoren 
anvendtes til fremstilling af radioisotoper til medicinske og industrielle formål og til bestråling af 
konstruktionsmaterialer. 
Forberedende forskning 
Der gennemførtes tre projekter: (a) opbygning af grænseflader mellem fiber og grundmateriale i keramiske 
kompositmaterialer ved nanokrystallinsk behandling, (b) anvendelse af neutronspredning til måling af lokaliserede 
spændingsfelter i grænseflader mellem uens materialer, og (c) direkte måling af vedhæftningen af film og 
belægninger ved hjælp af en teknik med laserpulsfremkaldt afskalning. 
2.4 Instituttet for systemteknik og informatik (ISEI) 
ISEI deltager i særprogrammerne for arbejdsmiljø, måling og prøvning, miljø, sikkerhed ved kernespaltning, 
og fusion. Instituttet udfører adskillige opgaver til støtte for Fællesskabets politik og beskæftiger sig med 
forberedende forskningsarbejde for eksterne kunder. 
Feltundersøgelser af kognitiv ergonomi (analyse af fornuftsslutninger og beslutningsprocesser på 
arbejdspladser) til undersøgelse af komplekse arbejdsbetingelser, har, anvendt på flyveledelse, ført til udvikling af 
en brugbar "stress"-model. Hensigten med denne model er at forbedre udformningen af grænsefladerne og 
kommunikationen mellem operatør og betjeningsanordning. Arbejdssikkerhedsundersøgelserne er blevet anvendt 
på fly-pilot vekselvirkningen, hvorved man er nået frem til en metode til udpegelse af de grundlæggende årsager 
til menneskelige fejl. Desuden er udformet en ny metode til, ressourcehåndtering i cockpittet, således at kognitive 
aspekter kan indgå i pilotuddannelsen. Metoden til statistisk procesdiagnose (fejlfinding i industriprocesser på 
e -30-
grundlag af statistisk analyse) er blevet anvendt på opstart og nedlukning af industrianlæg som eksempler på typisk 
komplekse, ikke lineære processer. Denne metode vil bidrage til udvikling af nye redskaber til tidlig 
fejldiagnosticering. 
• Måling og prøvning 
Der er foretaget vellykkede feltundersøgelser af bevarélsestilstanden af gamle italienske malerier med et bærbart 
nyt instrument, der er baseret på laserinterferometri og kaldes et elektronisk pletmønsterinterferometer (ESPI). Et 
mulitipelt ESPI system er udviklet og afprøvet, og en ny metode til mekanisk karakterisering af stenarter er 
udviklet. Der føres løbende kontakter med industrien om markedsføring af systemet. Til overfladeprofilm åling af 
industrikomponenter er udviklet et kohærentradarsystem, som er afprøvet med held. Systemet vil kunne udnyttes 
til dimensionskontrol af små industrielle højpræcisionskomponenter i størrelsesorden 10-20 cm. Der er opnået gode 
resultater ved en række sammenlignende prøver, udført af forskellige producenter og forskningslaboratorier, på 
anvendelse af akustisk emission til tidstro kvalificering ved kvalitetskontrol under hærdningsprocessen af limede 
samlinger i flyindustrien. Til kvalitetskontrol af limede samlinger efter hærdningen anvendes en ultralydsteknik i 
samarbejde med industrien. 
Den standardforberedende forskning i fotovoltaiske systemer sluttede med den endelige verifikation af 
flashradiometeret til hurtig undersøgelse afprøver. Dette system giver mulighed for spektralstrålemålinger af meget 
hurtige lysimpulser (1 ms) og er søgt patenteret. Der blev lagt vægt på implementering af kvalitetssikringssystemet 
efter, ISO-norm 9003 og på deltagelse i første fase af en verdensomspændende kalibrering af referencesolceller, der 
vil føre til en verdensdækkende fotovoltaisk referenceskala, som anerkendes af nationale 
standardiseringsorganisationer. De foregående års erfaringer med tyndfilmsmoduler i amorf silicium er overført til 
facaden af økocenteret ELSA som led i en harmoniseret lønsomhedsanalyse af rationel beregning af energitab i 
eksisterende bygninger. Arbejdet inden for systemidentifikation til energibesparelser i bygninger fortsatte. 
• Miljø 
Til brug i miljøforvaltning er udviklet nye beslutningsstøttemodeller, der tager hensyn til både kvalitativ og 
kvantitativ information og behandler spørgsmålet om forskellige typer af usikkerheder. Disse modeller anvendes 
i arbejdet for eksterne kunder på Sicilien i forbindelse med forureningsbekæmpelse i byområder og forvaltning af 
vandressourcer. EDB-programmet TRIM (risikohåndtering ved transport) blev styrket med oprettelsen af en 
uheldsdatabase baseret på verdensomfattende offentligt tilgængelige kilder. Der er anvendt geografiske 
informationssystemer (GIS) og rumanalyseteknik til beslutningsstøttesystemer til miljøforvaltning i virkelige case­
undersøgelser, således vandforvaltningsproblemer i Irland og Italien og forvaltning af en naturpark i Belgien. Til 
at løse problemet om udvikling af alternative anlæg til intern håndtering af giftigt affald har man anvendt MCDA 
teknikken (flerkriterie-beslutningsværktøjer) kædet sammen med GIS og generelle algoritmer. 
På telemålingsområdet er "stifinderfasen" af Centeret for Jordobservation (CEO) begyndt som forberedelse til 
"planlægnings- og gennemførelsesfasen". Der er iværksat en række undersøgelser af den aktuelle infrastrukturstatus 
i Europa og af satellitdatabrugeres behov. En workshop om europæiske datanet og brugerinformationstjenester 
afholdtes i slutningen af 1994 i samarbejde med Det Europæiske Rumagentur ESA. 
Der er udviklet dedikerede systemer til visualisering og animering af videnskabelige data. 
• Nuklear sikkerhedskontrol, sikkerhed ved kernespaltning, og fusion 
På sikkerhedskontrolområdet afprøvedes anvendelsen af en fjernstyret robot til detektion af uventede hindringer; 
dette var baseret på ultralydsdata og et neuralt netværk. Der undersøgtes teknikker til fjernovervågning via 
offentlige net til lagring, kryptering og transmission af sikkerhedskontroldata. I laboratoriet for overvågning og 
indeslutning (LaSCo) undersøgtes en kombination af videoovervågning og andre sensorer til sikkerhedskontrol af 
områder, hvor der opbevares radioaktivt materiale. I TAME (tankmålelaboratoriet) udførtes de første forsøg til 
undersøgelse af præcisionsmålinger af væskeindhold. 
-31 -
Inden for reaktorsikkerhed arbejdedes på at udvikle et integreret sæt EDB-værktøjer til sikkerhedsstyring af 
kernekraftværker. Dette sæt værktøjer, der er baseret på STARS strukturen (EDB-værktøjer til analyse af 
pålidelighed og sikkerhed) og princippet om regelmæsigt opdateret PSA (probabilistisk sikkerhedsvurdering), blev 
med held anvendt på analyse af nød-kølesystemet på Grohnde-kraftværket. I samarbejde med TiiV S tid-West 
(Technischer Uberwachung-Verein) arbejdedes med validering af fejltræsanalysen i STARS. Der er gjort brug af 
dynamisk pålidelighed i undersøgelser af menneske-maskine grænsefladen og af menneskelige faktorer i PSA for 
bedre at kunne vurdere sandsynligheden for betjeningsfejl i uheldssekvenser. Opstillingen af avancerede modeller 
til uddragelse af viden af pålidelighedsdata er fortsat. Forsøgene med termiske chok under tryk er fortsat som led 
i forskningen i sikkerhed ved kernespaltning. Der er udgivet en vurdering og sammenfatning af det tredje 
rammeprograms resultater vedrørende ældning af anlæg. 
Inden for termonuklear fusion er der på ROBERTINO-anlægget foretaget EDB-simulering og eksperimentel 
undersøgelse af metoder til fjernmanipulation, som indgår i arbejdet med konstruktionen af styreanordningen til 
former i ngskappen i ITER (den internationale termonukleare forsøgreaktor). Der er udført efter-uheldsanalyser af 
varmeledning, som skal være grundlag for retningslinjer og vurderinger i forbindelse med konstruktionen af ITER 
og skal benyttes ved vurdering af fusionskraftens sikkerhed og miljøvirkninger (SEAFP). Inden for SEAFP har man 
medvirket til vurderingen den dynamiske integritet af konstruktionen i ITER's vakuumafsnit og af konstruktionen 
af formeringskappen i tilfælde af plasmasammenbrud. 
Fællesskabets tjenestegrene 
På FFC er udviklet et system til tilrettelæggelse af verificeringen af informationer om komplekse nukleare anlæg, 
baseret på billedbehandling, og systemet er installeret hos Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA). Der 
er afholdt flere kurser for lAEA-inspektører i volumen- og massebestemmelse, overvågning i tanke og 
indkapslingsteknik. Der er udført miljøprøvning af videoudstyr til inspektører (for GD I). 
Arbejdet på sikkerhedskritiske EDB-systemer begyndte med indsamling af foreliggende oplysninger, forberedelse 
af Safecomp '95-konferencen og opstilling af et arbejdsprogram for 1995-1998. Programmel til 3D-biliedsyntese 
blev indkørt i den nye parallelle datamat CONCERTO (for GD III). 
Forsøgsvis indkøring i Ispra af et europæisk center til koordination af systemer til indberetning om flyuheld er 
næsten afsluttet, og centeret vil være driftsklart i 1995 (for GD VII). 
Aktiviteterne omkring "Seveso-direktivet" er styrket med oprettelse af et kontor for risici for større uheld. Kontorets 
opgaver er: drift af systemet til indberetning om større uheld, drift af Fællesskabets dokumentationscenter for 
industrielle risici og teknisk/videnskabelig koordination af tekniske arbejdsgrupper til opstilling af vejledende 
bemærkninger om forskellige emner med baggrund i direktiverne. Navnlig er der gjort betydelige fremskridt med 
hensyn til vejledende bemærkninger vedrørende sikkerhedsrapporter og sikkerhedsstyringssystemer. Der blev 
udsendt retningslinjer for information til offentligheden i form af en Euratom-rapport. Der blev desuden arbejdet 
med bioteknologi, og der påbegyndtes en sammenligning af aktiviteter til vurdering af miljøvirkninger i 
medlemsstaterne (for GD XI). 
Der foretoges valorisation af holografiske kompressionsteknikker til billedsyntese, ultrahøjfølsomme 
interferometriske følere og anvendelser af mærkning/forsegling (for GD XIII). 
-32 
Til EDB-støttet granskning er udviklet kontrolstationer for optagede overvågningsbilleder, baseret på en cyklisk 
billedbuffer. Der blev udformet et system til identifikation af numre på brændselselementer ved mønstergenkendelse 
(til støtte for GD XVII/sikkerhedsdirektoratet under Euratom). 
Europæiske forslag til demonstrationsprojekter inden for solceller, opvarmning, byggeri, transport- og 
industrisektorerne (THERMIE-programmet) blev vurderet. Støtten blev udvidet til aktiviteter under ALTENER og 
SAFE-programmerne inden for rationel energiudnyttelse i bygninger og industri (for GD XVII). 
Der arbejdedes videre med udvikling og drift af forfattersystemet til projektet til bekæmpelse af svig med 
dokumentation og på systemet til datamatstøttet behandling af henvendelser fra parlamentet (for 
generalsekretariatet). 
Til statistisk brug toges neurale netværk i anvendelse; således var dette tilfældet for de europæiske regioners 
typologi og for statistik over ekstern handel (for EUROSTAT). 
• Arbejde for eksterne kunder 
Kalibrering af fotovoltaiske celler og kvalitetsprøvning af moduler var fortsat en væsentlig indtjeningskilde. Andre 
aktiviteter vedrørte miljøforvaltningsundersøgelser, bestilt af regionale myndigheder, og fremstilling af 
forseglingssystemer til nuklear sikkerhedskontrol. 
Den forberedende forskning omfattede blandt andet analyse af lokalt optisk korreleret henfald, numerisk 
stereofotogrammetri, avanceret visualisering af dynamiske data, og solitonforplantriing. 
2.5. Miljøinstituttet (£1) 
Miljøinstituttet, der er placeret i Ispra, medvirkede i miljøbeskyttelsesprogrammet og delprogrammet for 
arbejdsmiljø. Miljøinstituttets aktiviteter har vedrørt gennemførelsen af tre programmer: deltagelse i 
forskningen i globale ændringer, miljøteknologi og - i mindre omfang - arbejdsmiljøet. En voksende del af 
instituttets indsats har bestået i teknisk/videnskabelig støtte til Fællesskabets politikker, selvsagt navnlig for 
Generaldirektoratet for miljø, nuklear sikkerhed og civilbeskyttelse (GD XI). 
• Kemikalier i miljøet 
Undersøgelserne i forbindelse med indendørs luftforurening er fortsat med både små og værelsesstore (Indoortron) 
eksponeringskamre. Navnlig undersøgtes adsorptions-/desorptionsprocessen for forskellige flygtige organiske stoffer 
på indendørs overflader (tæpper, vægbeklædning), hvilket har ført til opstilling og senere vellykket efterprøvning 
af en matematisk tokammermodel. 
Der er udført felt- og laboratorieundersøgelser af vekselvirkningen forurening-jord-vand samt af relationen mellem 
toksinproduktionen ved excessiv algevækst og miljøfaktorer med henblik på at undersøge forurenende stoffers 
omdannelse og skæbne i jorden. Der er iværksat fælles undersøgelser og indbyrdes sammenlignende 
analysekampagner mellem europæiske laboratorier med henblik på udvikling og anvendelse af avancerede teknikker 
til påvisning af forurenende stoffer i forskellige grundsubstanser. To mobile analyselaboratorier er gjort 
operationsklare i rammerne af EUREKA-projektet EU 674. Instituttet medvirkede ved indførelse af nye teknikker 
og feltanvendelser. 
• Luftforurening - globale ændringer 
I Castelporziano (Rom) gennemførtes den anden forsøgskampagne til vurdering af biogen emission i 
Middelhavsområdet (BEMA-projektet). Kampagnens hovedformål var nærmere belysning af den ganske store 
emission af monoterpener fra den hårdbladede middelhavseg, som man trods fravær af monoterpener i blade og 
bark havde fundet i den foregående BEMA-kampagne i 1993. De endelige resultater vil foreligge i begyndelsen 
-33 -
af 1995. 
I rammerne af det europæiske LABVOC-forskningsprojekt er gennemført laboratorieforsøg til nærmere 
undersøgelse af oxidationen i troposfæren af biogent dimetylsulfid, der er en vigtig kilde til partikler i søluft. En 
følsomheds- og usikkerhedsanalyse har påvist betydelige mangler i vor nuværende forståelse af processen og behov 
for yderligere forskning. 
I rammerne af Det internationale geosfære-biosfære program (IGBP) er foreslået et forsøg, der skal karakterisere 
aerosoler med henblik på at vurdere menneskeskabte aerosolers indvirkning på de globale ændringer. Denne 
feltundersøgelse er planlagt til 1997. 
Som resultat af samarbejdet med verdensorganisationen for meteorologi er oprettet et verdensdatacenter for 
aerosoler (WDCA). Centeret skal indsamle og udveksle oplysninger og data fra overvågningsstationer over hele 
verden som en del af det globale system til atmosfæreovervågning (GAW). 
Der er arrangeret adskillige ringlaboratorieforsøg med deltagelse af laboratorierne i medlemsstaterne; resultaterne 
er nu ved at blive evalueret, således at man kan vurdere analyseusikkerheden af vandanalyser. 
Der er iværksat en ringlaboratoriesammenligning for jordanalyser, og den forberedende kampagne i Brembate 
(Bergamo, Italien) er planlagt. 
• Det Europæiske Kemikaliekontor (ECB) 
Første fase er afsluttet af dataindsamlingen til risikovurdering for eksisterende kemikalier (Rådets forordning 
793/93). Over 7 000 datasæt fra industri- og handelsvirksomheder er indlæst i IUCLID (International Unified 
Chemicals Information Database) og installeret hos de kompetente myndigheder i medlemsstaterne og OECD. Der 
er arrangeret forskellige møder med nationale eksperter under overskrifterne "klassificering og mærkning", 
"anmeldelse af nye kemikalier", "risikovurdering for eksisterende kemikalier" og "eksport- og importbegrænsning 
for visse farlige kemikalier". 
• Det europæiske center for validering af alternative metoder (ECVAM) 
Det europæiske center for validering af alternative metoder (ECVAM) blev indviet den 17. oktober 1994. 
Etableringen af informationstjenester er allerede påbegyndt, og centeret har forestået en række workshops, 
arbejdsgrupper og symposier. Prævalidering ved ringlaboratorieforsøg og formelle valideringsundersøgelser støttes. 
I praksis vil ECVAM's arbejdsområde bestå i udvikling og validering af forsøg og forsøgsstrategier uden brug af 
forsøgsdyr. 
• Arbejdsmiljø 
Arbejdet omkring udsættelse for spormetaller og sundhedsvirkninger deraf har hovedsagelig vedrørt kvalitativ 
påvisning af spormetaller i den europæiske befolkning, dels generelt, dels i arbejdsmiljøet, Qg toksiciteten af lave 
niveauer af metaller. 
• Fællesskabets tjenestegrene 
En hensigtserklæring om oprettelse og drift af Det Europæiske Referencelaboratorium for Luftforurening (ERLAP) 
undertegnedes den 11. juli 1994 af GD XI og FFC. ERLAP - en udvidelse af det tidligere Centrallaboratorium for 
Luftforening - skal støtte GD XI's tiltag på luftkvalitetsområdet og deltage i overvågningsprogrammer som det 
europæiske program til overvågning og evaluering (EMEP). 
Forberedelserne til det europæiske sporstofforsøg (ETEX) fortsatte. Hensigten med ETEX var at afprøve 
atmosfæremodellers nødreaktioner. Feltforsøget, der var planlagt til årets slutning, blev udvidet med hensyn til 
-34-
dækningsområde og omfang ved bidrag med udstyr og teknikker fra forskellige lande. 
Alle foreliggende oplysninger om miljøforurening fra Chernobyl-ulykken samles til et atlas. Projektet, der benytter 
moderne EDB-teknik, udvikles i samarbejde med alle europæiske lande - herunder de centraleuropæiske lande, 
Rusland, Hviderusland og Ukraine - og planlægges afsluttet i 1996, ti år efter at ulykken fandt sted. 
Der arbejdes på databanken over farmaka (ECPHIN) for GD III; et nyt tiltag vedrørende oprettelse af et 
kommunikationsnet for ECPHIN-systemet er begyndt, og en prototype er under afprøvning hos brugerne. 
I rammerne af "Det Europæiske Kontor for Vin, Spirituosa og Alkoholiske Drikke" er der desuden arbejdet på 
oprindelsesidentifikation af alkoholindholdet i vine og spirituosa og på implementering af en databank med 
"fingeraftryk", d.v.s. spektre baseret på NMR (kernemagnetisk resonans) og IRMS (isotopratio-massespektrum). 
• Arbejde for eksterne kunder 
For Lombardiet-regionen er der arbejdet videre med kontrol af stationerne til overvågning af luftforurening i hele 
regionen. 
Kontrakten med Ente Flumendosa på Sardinien fortsatte med analyser afvand og aflejringer til detektion af alvorlig 
forurening; hertil anvendes avanceret analyseteknik som atomabsorptionsspektrometri i grafitovn og induktivt koblet 
plasma-massespektrometri (ICP-MS). 
Der er ved at blive lagt sidste hånd på en ny kontrakt med Sicilien-regionen, som vil omfatte arbejde inden for luft-
og vandforurening og kontrol af den almindelige befolkning for spormetaller i legemsvæskerne. 
• Forberedende forskning 
Den forberedende forskning på El omfattede tre projekter, nemlig brug af overfladeforøget Ramanspredning til 
karakterisering af aerosoler, udvikling af en sporstofteknik til guld og opsætning af en teknik med 
laserlysfragmentering til undersøgelse af svovlkomponenters heterogene reaktioner i troposfæren. 
2.6 Instituttet for anvendt telemåling (IRSA) 
IRSA, der er placeret i Ispra, forestår gennemførelsen af programmet for anvendt telemålingsteknik. 
Instituttet yder betydelig videnskabelig støtte til landbrugsstatistik for generaldirektoratet for landbrug GD 
VI og for Det Europæiske Statistiske Bureau (EUROSTAT). Desuden yder det videnskabelig og teknisk støtte 
for generaldirektoratet for relationer med tredjelande (GD I), udvikling (GD VIII) samt miljø, nuklear 
sikkerhed og civilbeskyttelse (GD XI). 
Under programmet for anvendt telemåling har IRSA arbejdet inden for en række emner i tilknytning til 
miljøovervågning og globale ændringer. 
• Miljøovervågning i Europa og Centeret for Jordobservation 
Der er ved at blive udviklet nye teknikker, der vil skaffe konkrete oplysninger om det europæiske miljø. 
Planlægningen af programmet for skovoplysninger med telemåling (FIRS) antog fast form, og der blev taget det 
første skridt i retning af et sammenhængende europæisk skovoplysningssystem. 
- 35 -
De indledende undersøgelser til et nyt initiativ, projektet til overvågning af økosystemer i kystområder fik en 
vellykket start. De vedrører emner med tilknytning til sedimenttransport og kysterosion. 
Der udførtes undersøgelser til overvågning af jorderosion og naturbrande på arealer i Spanien og Grækenland. Disse 
suppleredes med de første forsøg med anvendelse af hydrologiske modeller i forvaltning af vandressourcer. 
Sammen med et styringsudvalg fra medlemsstaterne er stifinderfasen af projektet for Centeret for Jordobservation 
(CEO) påbegyndt som forberedelse til "planlægnings- og gennemførelsesfasen". IRSA oprettede et CEO-
projektudvalg, der tog initiativer, der skal give bedre overblik over og forståelse af den nuværende 
infrastrukturstatus, fastlægge brugernes behov og opstille omkostningsskøn med henblik på den endelige 
udformning af planlægnings- og gennemførelsesfasen. 
• Globale ændringer 
IRSA fortsatte udviklingen af teknikker til behandling af satellitdata til udledelse af relevante oplysninger af 
jordobservationsdata for dermed at bidrage til den verdensomspændende indsats til at forbedre vor forståelse for 
ændringerne i det globale miljø og gøre det lettere at forudsige dem. 
Behandlingen af tiårsdata for det afrikanske kontinent blev afsluttet. Disse data blev brugt til klassifikation af 
vegetationen og til skabe et unikt overblik over naturbrande i kontinentet. Resultaterne anvendes til forskning i de 
globale ændringer i rammerne af de to internationale projekter under programmet for geosfære-biosfære: dels data-
og informationssystemet, dels det internationale projekt for den globale atmosfæres kemi (GAC). 
Som led i det supplerende arbejde inden for biosfærens marine miljø oprettedes netværker af projekter til udnyttelse 
af arkiverne over behandlede farve- og overfladetemperaturdata for havene. Der blev gjort betydelige fremskridt 
med hensyn til at kombinere datasæt over jordobservation til bio-optiske modeller, der skal benyttes til at forudsige 
havets egen primærproduktion. 
Avancerede jordobservationsteknikker 
Det europæiske laboratorium for mikrobølgesignatur (EMSL) påbegyndte udarbejdelse af en forsøgsplan, 
koordineret af det internationale rådgivende udvalg. EMSL reagerede også på ad hoc anmodninger om 
forsøgsarbejde med detektion af farlige genstande. 
Laboratoriemålinger med anvendelse af optiske vinkelmåler støttet af feltobservationer førte til betydelige 
fremskridt med hensyn til præcise geofysiske målinger, navnlig i forbindelse med biologiske stoffers spektrale 
signaturer i vegetationens reflektansspektre. Sådanne målinger vil være af afgørende betydning for fortolkningen 
af data fra fremtidige ruminstrumenter. 
Udviklingen af arbejdsstationer til automatisk detektion af marine olieudslip og til overvågning af skibstrafikken 
med satellitsystemer og luftbårne systemer med syntetisk aperturradar (SAR) nærmede sig sin afslutning. De vil 
blive afprøvet som redskab for kystbevogtningen i Europa. 
SAR-data fra den europæiske telemålingssatellit nr. 1 (ERS-1) blev endvidere anvendt til overvågning af 
tempererede skove i Europa og tropiske skove i Sydamerika og Vestafrika. 
Fællesskabstjenester 
Pilotprojektet til anvendelse af telemåling på landbrugsstatistik fik udvidet sit arbejdsområde. Der udsendes 
regelmæssigt meddelelser med afgrødestatistik og information om afgrødeforhold. Disse fremsendes til GD VI og 
EUROSTAT. De nationale statistiske tjenester i visse medlemsstater indfører samme mdetoder som i 
landbrugsprojektet. Arbejdet er også udvidet til nye geografiske områder, herunder Maghreb-landene og Tjekkiet, 
hvor telemålingsmetoderne ligeledes fandtes effektive. 
-36- -
Under Programmet foVBfande i Global Miljøovervågning (FIRE) begyndte et nyt IGAC-projekt til undersøgelse 
af savannebrandes indvirkning på atmosfærens kemi. I det centrale Afrika og på Madagascar udførtes feltarbejde, 
der skal føre til konstruktion af driftsklare brandovervågningssystemer for GD VII; dette bekræftede effektiviteten 
af ilddetektion fra satellit. Sådanne oplysninger kan udnyttes til beskyttelse af skovreservater og nationalparker. 
For GD XI udvikledes nye metoder til opdatering af vegetationskort og revidering på grundlag af satelitdata. 
Programmet til havfarveteknik til observation, behandling og udnyttelse (OCTOPUS) er udviklet i samarbejde med 
ESA og andre europæiske partnere som forberedelse til den kommende satellit med vidvirikelsensor til 
havobservation (SeaWiFS). 
• Arbejde for eksterne kunder 
Projektet TREES (satellitobeservation af tropiske økosystemer), der gennemføres i samarbejde med ESA, Det 
Europæiske Rumagentur, har færdiggjort den første verdensdækkende oversigt over tropiske skove på grundlag af 
satellitdata og er begyndt på planlægningen af projektets næste fase, der vedrører overvågning af skovenes tilstand 
med henblik på at oprette et alarmsystem til detektion af større områder, hvor tropisk skov ryddes. 
I EARSEC (europæisk luftbåren telemåling), der er et fællesprojekt med ESA, antog programmet til 
instrumentudvikling og afprøvning fast form. Optiske sensorer og mikrobølgesensorer vil være til rådighed i 1995 
til anvendelse i luftbårne forsøgskampagner i hele Europa. 
Arbejdet med overvågning og forvaltning af vandforekomster for eksterne kunder i Middelhavsområdet fortsatte, 
og et nyt tiltag vedrørende miljøovervågning i Sicilien iværksattes. 
Instituttet blev endvidere inddraget i VEGETATION, et program, der er udviklet af Frankrig, Belgien, Italien, 
Sverige og Europa-Kommissionen og skal styre udviklingen af det nye driftsklare rumbårne instrument til 
vegetationsovervågning. De opnåede data skal anvendes til kortlægning af overfladeparametre som overfladeruhed 
og til opstilling af prognoser for sæsonens afgrøder. 
• Forberedende forskning 
Endelig spændte emnerne inden for forberedende forskning fra udvikling af et videnbaseret system til skøn over 
afgrødearealer med data fra ERS-1 SAR over malariadetektion til udvikling af systemer til sensorisk simulation 
ved teledetektion. 
2.7 Instituttet for Sikkerhedsteknologi (1ST) 
1ST medvirker i programmerne for måling og prøvning, for sikkerhed ved kernespaltning, for fusion og for 
miljø. Instituttet bistår desuden Kommissionen forskelligt arbejde, navnlig vedrørende nuklear 
sikkerhedskontrol for generaldirektoratet for relationer med tredjelande (GD I) og generaldirektoratet for 
energi (GD XVII). 
• Reaktorsikkerhed 
Instituttet deltager i forskningen i alvorlige uheld med letvandsreaktorer. Arbejdet har været rettet mod to områder, 
som det især er magtpåliggende at få belyst, nemlig undersøgelse af vekselvirkning mellem smeltet kernemateriale 
(corium) og kølemiddel og en vurdering af mængde og art af udslip af det radioaktive indhold ved uheld. 
På det førstnævnte af de områder kom der fortsat vigtige resultater fra FARO (ovn til brændselsnedsmeltning og 
-afgivelse) og KROTOS (dampeksplosion i lille skala), som drøftes og udnyttes af de europæiske og amerikanske 
partnere for at få bedre forståelse af grundmekanismerne ved vekselvirkning mellem smeltet brændsel og 
kølemiddel (bratkøling af smelten, dampeksplosion) og til evaluering af EDB-modeller. Der er udført 
fuldskalaforsøg på FARO (med 150 kg smeltet materiale). Det var muligt at foretage en første evaluering af, 
-37-
hvordan bratkølingsprocessen påvirkes af tilstedeværelsen af metallisk zirconium i det smeltede kernemateriale. 
Det i forvejen udviklede COMETA-programmel (termisk-hydraulisk analyse af kernenedsmeltning) er med held 
anvendt til analyse af FARO-forsøgene. I KROTOS gav en række forsøg med uranoxid i vand mulighed for en klar 
sammenligning med resultater opnået med simulerende materiale (f.eks. aluminiumoxid), der udviser meget 
forskellige egenskaber. 
Inden for det andet undersøgte område, udslip af det radioaktive indhold, arbejdedes med af STORM, et 
storskalaanlæg, der vil blive anvendt til undersøgelse af resuspension af aerosoler i primærsystemet og dets 
betydning for udslippet. Derudover fortsatte udviklingen af programpakken ESTER for radioaktivt indhold og 
analysen af den første test af Phebus FM reaktoren i december 1993 i tæt samarbejde mellem alle partnere i dette 
internationale forskningsprojekt. 
Nuklear sikkerhedskontrol 
På FFC kører et særligt F&U-program til udvikling af tekniske redskaber til kontrol med spaltelige materialer med 
henblik på opfyldelse af EU-kravene i rammerne af EURATOM-traktaten og ikke-spredningsaftalen. 
Arbejdet med ikke-destruktiv bestemmelse (NDA) udføres på Performance -laboratoriet (PERLA), og med 
masse-volumen bestemmelse på tankmålings- (TAME)-laboratoriet. 
Inden for plutoniumovervågning er der arbejdet med undersøgelser af neutronmultiplikation og udvikling af udstyr. 
Således afprøvedes med held termiske (infrarøde) videosystemer til plutoniumovervågning. 
• Affaldshåndtering 
Inden for overvågning af aktinider arbejdedes især med udvikling af aktive og passive systemer til kontrol med uran 
og plutonium i affaldsbeholdere. 
Et system i industriel skala er bygget til kontrol af plutonium i 200 liters tromler, og systemet er med held afprøvet 
i industrielt miljø. Flere industrier har vist særlig interesse i at anvende et sådant system. Et uran-målesystem til 
små prøver (ca. 1 dm ) var ved at blive bygget til en kunde i industrien. 
Fusionsteknologi 
De vigtigste aktiviteter i forbindelse med det europæiske tritiumlaboratorium (ETHEL) var forberedelsen af to 
forsogskredse til indkøring med hydrogen/deuterium og installation af nye faciliteter til forbedring af laboratoriets 
fremtidige drift og vedligeholdelse. En tredje test er i forberedelsesfasen, medens laboratoriets 
tritiumoparbejdningsanlæg er i detailkonstruktionsfasen. Den løbende indkøring vil føre til aktive driftsperioder med 
tritium på ETHEL i 1995 og vil give mulighed for at begynde forsøg i stor skala for ITER (den internationale 
termonukleare forsøgsreaktor). 
Ved omfordeling af laboratoriearealet i en af afskærmningscellerne i ESSOR (Essai Orgel-organique Eau Lourde) 
blev et tritiumlaboratorium med lav radioaktiv beholdning sat i drift i 1994, således at der kunne foretages forsøg 
med højaktivt materiale vedrørende tritiums hukommelseseffekt i zeolitter og i bygningskonstruktioner til støtte 
for arbejdet med ITER. En særlig undersøgelse for ITER drejede sig om tritiumsporing i en fusionsreaktor. 
• Industririsici 
FIRES-anlægget blev i samarbejde med den kemiske industri ændret og forberedt til undersøgelse af 
polymeriseringsreaktioner. Udviklingen af avancerede metoder er fortsat med henblik på fastlæggelse af 
reaktorbetingelser, procesoptimering og -regulering. 
-38-
I tæt samarbejde med industrien er der arbejdet videre med evaluering af EDB-pakken RELIEF (programmel til 
konstruktion af afluftningssystemer). En PC-version af dette program med avanceret brugergrænseflade er 
færdigudarbejdet. En afluftningsforsøgsserie på det nye forsøgsanlæg DRACULA (storskalaudluftning) og 
COLUMBUS (afluftning af lange horisontale kar) er påbegyndt. Der er udviklet et generaliseret EDB-modul til 
numerisk simulering af transient tofasestrøming, og der arbejdes videre på udvikling af en 3-D version af 
programmet, hvori også de deltagende stoffers strømningsegenskaber indgår. 
Arbejdet på modeller for spredning af tætte dampskyer fortsatte med omkostningsfordelte tiltag i rammerne af 
STEP (videnskab og teknologi til miljøbeskyttelse). Udviklingen af et 2-D EDB-program til numerisk simulation 
af reaktive gassers strømning er afsluttet. Der er evalueringsberegninger i gang til undersøgelse af forbrændings-
og eksplosionsfænomener i industrielt miljø. Der vil blive arbejdet på at udvikle programmet til at omfatte 
tredimensional strømning. 
• Måling og prøvning 
Der foretages pseudodynamisk afprøvning af storskalamodeller af bygningstekniske konstruktioner på ELSA-
reaktionsmuren som del af et norm forberedende forskningsarbejde til støtte for Eurocode nr. 8, den foreløbige 
europæiske norm for bygningskonstruktioner i områder med seismisk aktivitet. Denne aktivitet udføres for et 
videnskabeligt netværk, der inddrager 19 europæiske laboratorier under Kommissionens program for menneskelige 
ressourcer og mobilitet. Det overordnede mål for den normforberedende forskning er gennem analytiske og 
eksperimentelle undersøgelser at udvide Eurocode 8's nuværende anvendelse og forbedre dets pålidelighed. 
Som led i dette forskningssamarbejde afprøvedes en 4-etagers armeret betonbygning i fuld skala på ELSA-
reaktionsmuren ved en belastning svarende til et svært jordskælv. Denne forsøgsrække resulterede i unikke 
eksperimentelle data til validering af EDB-simuleringsmodellerne og til afstemning af de skadesindikatorer, der 
skal benyttes til at vurdere sikkerheden af konstruktioner af armeret beton. 
Der udførtes endvidere pseudo-dynamiske forsøg på storskalamodeller af uregelmæssige broer ved hjælp af den 
såkaldte substruktureringsteknik. ELSA-holdet har desuden medvirket i COST-C1-projektet, det fælleseuropæiske 
tiltag for halvstive egenskaber af sammenføjninger i bygningskonstrutioner. 
Det store anlæg til dynamisk testning (LDTF) blev anvendt til undersøgelse af dynamiske egenskaber af materialer 
og konstruktionsdele, hovedsagelig for industrien i Europa og Japan. I henhold til afsnittet om "store anlæg" i 
programmet for menneskelige ressourcer og mobilitet er dannet en brugergruppe for LDTF, herunder 
kontraktpartnerne i industrien. 
• Fællesskabstjenester 
Instituttet for sikker teknologi har fortsat ydet videnskabelig og teknisk bistand på det nukelare sikkerhedsområde 
til sikkerhedsdirektoratet under EURATOM (ESD) og til IAEA (Gennem GD I). I PERLA er arrangeret flere end 
10 uddannelseskurser og kalibreringsøvelser til efterkommeise af Kommissionens politik på fabrikker for nukleart 
brændsel. Endvidere er der i PERLA (PERformance LAboriatory for safeguards) afholdt et seminar med 20 russiske 
eksperter til støtte for ESD i dets samarbejde med Den Russiske Føderation. 
Dér er udformet og igangsat et ubemandet/inegreret system til overvågning af aktive neutroner (UMS) (i samarbejde 
med ISEI) med det formål af forsyne ESD med et moderne system, der er i stand til automatisk at overvåge den 
samlede produktion på et anlæg til fremstilling af lavberiget uran (LEU). Systemet vil blive afprøvet og installeret 
i 1995. 
Måleresultater indsamlet i marken af ESD bør ordnes i et moderniseret databasesystem, der vil gøre det lettere at 
bedømme målopfyldelsen, at foretage en langsigtet vurdering samt at organisere uddannelse og arbejdsprocedurer. 
1ST leverer databasesystemerne, som er under indkøring og tilsluttet et netværk. 
-39-
* Arbejde for eksterne kunder 
I 1994 fortsatte kontraktarbejdet for europæiske og ikke -europæiske forskningsorganisationer og indsustrier som 
"Ente Nazionale per l'Energia Elettrica" (ENEL), "Energia Nucleare ed Energie Alternative" (ENEA), "United 
States Nuclear Regulatory Commission" (ESNRC), Otomelara, Kawajyu, Mitsubishi m.fl. 
Instituttet har foretaget undersøgelser og forsøg i de nedenfor beskrevne faciliteter, både på det nukleare og ikke-
nukleare ommråde. 
USNRC medfinansierer forsøg til fastlæggelse af vekselvirkningen mellem brændsel og kølemiddel under alvorlige 
uheld på letvandsreaktorer, dels på det store FARO-anlæg, dels det mindre KROTOS-anlæg. 
For ENEL udføres detaljeret planlægning og drift af STORM-anlægget til undersøgelser af aerosolafsætning og 
resuspension og forskes i innovative små reaktorer med brug af nukleare sikkerhedsforskrifter. 
Det store anlæg til dynamisk prøvning (LTDF) anvendes hovedsagelig til undersøgelser af materialers dynamiske 
egenskaber i samarbejde med japanske partnere. 
2.8 Instituttet for teknologiske fremtidsstudier (IPTS) 
IPTS udfører dels teknologiovervågning, dels videnskabelige og teknologiske undersøgelser for 
Kommissionens tjenester, navnlig på områderne miljø, energi og transport med særlig vægt på industriel 
innovation. 
Videnskabelig og teknologisk overvågning 
Som led i udviklingen af Det Europæiske Observatorium for Videnskab og Teknologi (ESTO) var det hensigten 
at etablere et informationssystem for igangværende forskning med en mere brugervenlig intelligent grænseflade. 
Der er gjort fremskridt, og de første resultater forventes i begyndelsen af 1995. Arbejdet på en prototype af et 
videnskabs- og teknologiobservatorium er begyndt inden for "Miljøteknologi". Til formålet har man valgt at udvikle 
og anvende et specialiseret multifunktionelt informationsbehandlingssystem med tidlig opdagelse af videnskabelige 
og teknologiske gennembrud for øje. Indledende blev der forsøgvis udarbejdet typiske observatorieprodukter som 
orienterende rapporter, nyhedsbreve og strategiske undersøgelser. Der foreberedes flere moduler af ESTO såsom 
"Avancerede materialer" og "Teknologiske fremtidsstudier". 
• Fællesskabets tjenestegrene 
For Kommissionens analyse- og prognosegruppe arbejdedes med industri- og miljørelaterede emner, herunder de 
globale ændringer. Under emnet "erhvervsliv og miljø" analyseredes to mikroøkonomiske case-undersøgelser 
nærmere, af hvilke det første faldt inden for emissionsteknologi og drejede sig om røggasafsvovling hos en japansk 
virksomhed, medens det andet faldt under procesteknik og omhandlede minimering af affaldsproduktion og 
vandforbrug i en britisk kemisk virksomhed. I februar 1994 afholdtes et seminar om erhvervsliv og miljø i Sevilla, 
og beretningen er ved at blive udgivet i bogform. Der arbejdedes på udvikling af grønne indikatorer samt 
undersøgelser inden for videnskabspolitik, teknologifornyelse og disses vekselvirkning med jobskabelse og 
bæredygtighed. Endelig gennemførtes en vurdering af bioteknologiske risici, herunder analyse af den japanske 
holdning til regulerende bestemmelser for bioteknologien og en gennemgang af problemerne omkring gensplejsede 
organismer. Gennemgangen af forskning og politik i forbindelse med globale ændringer fortsatte i 1994 med 
henblik på at ajourføre den videnskabelige vurdering af disse emner og tjene som referencegrundlag for definering 
og/eller vurdering af den politiske respons i Fællesskabets og det internationale samfund. 
Som opfølgning på undersøgelsen af de europæiske rumindustriers konkurrenceevne for GD III foretoges en analyse 
af de forskellige sarrtmenlægningsmuligheder og de dermed forbundne stordriftsfordele og funktionelle gevinster. 
-40 
På miljøbeskyttelsesområdet udførtes en undersøgelse af teknikkerne til miljøpolitisk evaluering på anmodning af 
analyse- og prognosegruppen i GD III og GD XI og i samarbejde med GD II. Der blev udarbejdet en fortegnelse 
over teknikker med vejledning i valg af den mest hensigtsmæssige metode i de enkelte tilfælde. To yderligere 
projekter udførtes for GD XI, det første.om fremtidsudsigterne for plastgenbrug frem til 2010, herunder kemisk 
og mekanisk genbrug og afbrænding, det andet om udvikling af en observations- og overvågningsfunktion inden 
for "bedste tilgængelige teknologi" (BAT), der skal bidrage til vurdering af teknologier, der kan tænkes at få status 
som BAT. 
For GD XVII foretoges en gennemgang og vurdering af energiteknologier, som kan blive til rådighed på langt sigt 
(fra år 2020 og længere frem). En undersøgelse af brændselscelleteknologier afsluttedes i 1993, og rapporten forelå 
i april 1994. Teknologier til Q^-udskillelse, -opbevaring og/eller isolering blev gennemgået; der afholdtes to 
workshops i januar, og der udarbejdedes en midtvejs- og en slutrapport om C02-opbevaring. Ligeledes gennemgik 
man fotovoltaisk energi og kernespaltningsenergi, og der fortsættes på arbejdet med at vurdere de langsigtede 
muligheder heri. 
• Arbejde for eksterne kunder 
På kontrakt med en national rumfartsorganisation udførtes en undersøgelse af "Rummarkederne og elementer til 
en rumpolitik", og den endelige rapport blev fremlagt i januar 1994. 
Endvidere gennemførtes i samarbejde med en europæisk virksomhed en undersøgelse af regionale profiler for F&U-
aktiviteter i Spanien, hvorover endelig rapport forelå i august 1994. 
41 
3. MENNESKELIGE RESSOURCER 
3.1. Personalepolitik 
FFC's vedtægtsbestemte personale udgør 2 080, herunder både teknisk-videnskabeligt og administrativt 
personale. 
FFC's medarbejderantal fastlægges ved EU's personalevedtægt. FFC har i mange år ikke rekrutteret medarbejdere 
som tjenestemænd. Der ansættes videnskabelige/tekniske medarbejdere på femårige kontrakter, der kan fornyes; 
efter to perioder fornyes kontrakten på ubestemt varighed. Midlertidigt ansatte administrative medarbejdere ansættes 
direkte på kontrakt af ubestemt varighed. 
Tabel 3 viser, hvorledes FFC's tjenestemænd og midlertidigt ansatte pr. 31. december 1993 fordelte sig på 
direktorater og institutter. I løbet af 1994 har 88 ansatte i disse to kategorier forladt FFC, og 58 nye er blevet ansat. 
Tabel 3 
Fordelingen af det vedtægtsbestemte personale pr. december 1994 
Institut Personale 
Generaldirektoratet 21 
Direktoratet for programmer 12 
Direktoratet for administration - videnskabelig og teknisk støtte 387 
Institutter for Referencematerialer og Målinger 173 
Instituttet for Transuraner 198 
Instituttet for Avancerede Materialer 259 
Instituttet for Systemteknik og Informatik 199 
Miljøinstituttet 196 
Instituttet for Anvendt Telemåling 91 
Instituttet for Sikkerhedsteknologi 278 
Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier 25 
Udstationeret personale 8 
I alt 1 845 
Forskellen mellem det normerede og faktiske personale på FFC kan forklares således: 
ledige stillinger er efter aftale med Rådet og Parlamentet bevidst holdt ubesatte for at spare 
personalebevillinger, der i stedet benyttes til gæsteforskere, udstationerede eksperter og andre videnskabelig 
stipendiater, der ikke omfattes af programmet for menneskelige ressourcer og mobilitet 
den øvrige del af forskellen svarer til den fleksibilitetsmargen, som kræves af hensyn til 
personalemobiliteten i årets løb. 
-42-
3.2. Gæsteforskere, udstationerede eksperter og stipendiater 
Foruden det faste personale arbejder talrige videnskabsmænd på FFC under forskellige ordninger: 
førende videnskabsmænd opholder sig på FFC som gæsteforskere i et eller undertiden to år 
eksperter fra nationale organisationer udstationeres på FFC for at deltage i udvalgte videnskabelige 
aktiviteter; 
FFC uddanner forskere ved hjælp af et stipendieprogram for kandidater, som forbereder en doktorgrad; 
FFC deltager i programmet for menneskelig ressourcer og mobilitet og modtager på dette grundlag forskere 
med doktorgrad. 
Tabel 4 viser, hvorledes denne personalekategori fordeler sig på FFC's forskellige institutter. 
Det bør desuden nævnes, at som følge af programmet for menneskelige ressourcer og mobilitet er antal forskere 
med doktorgrad øget fra 13 i 1992 til 91 i 1993 og til 197 i 1994. Derudover arbejder ca. 40 videnskabsmænd fra 
tredjelande på FFC som stipendiater efter aftale mellem Kommissionen og deres hjemlande eller IAEA. Endelig 
arbejder adskillige førende videnskabsmænd og ca. 150 praktikanter på FFC uden udgifter for EU's budget, som 
regel i kortere tidsrum. 
Tabel 4 
Gæsteforskere, udstationerede eksperter og stipendiater (pr. december 1994) 
Institut 
Instituttet for Re­
ferencematerialer og Målinger 
Instituttet for Transuraner 
Institut for Avancerede Ma­
terialer 
Instituttet for Systemteknik og 
Informatik 
Miljøinstitut 
Instituttet for Anvendt Telemå­
ling 
Instituttet for Sikkerhedstekno­
logi 
Instituttet for Teknologiske 
fremtidsstudier 
lait Gæstefor­
skere 
3 
-
3 
6 
4 
6 
4 
1 
27 Udstatio­
nerede eks­
perter 
1 
-
"* 
2 
3 
5 
2 
13 Viden­
skabsmænd 
med dok­
torgrad 
19 
21 
44 
35 
22 
25 
24 
7 
197 Kandidat­
stipendiater 
15 
12 
10 
14 
34 
14 
13 
5 
117 lait 
38 
33 
57 
57 
63 
50 
43 
13 
354 
-43 
4. FINANSIERING 
Budgetmyndigheden har afsat følgende bevillinger til FFC's udførelse af særprogrammer og til videnskabelig og 
tekniske støtte til Kommissionen i 1994: 
Særprogrammer 189,38 mio. ECU 
Videnskabeligt og teknisk 
arbejde for Kommissionen 68.79 mio. ECU 
I alt 258,17 mio. ECU 
Midlerne til drift af HF-reaktoren og arbejde for eksterne kunder beløber sig til følgende: 
HF-reaktoren 18, mio. ECU supplerende program 
Arbejde for eksterne kunder 12.65 mio. ECU (budgetforskud) 
I alt 31,62 mio. ECU 
Dertil kommer et bidrag på 11,15 mio. ECU fra EØS-/EFTA-landene til særprogrammerne for EU. De samlede 
bevillinger bliver dermed på 300,94 mio. ECU. 
Nærmere oplysninger om de enkelte poster i 1994-bevillingerne er givet i tabel 5, der omfatter særprogrammer, 
forberedende forskning, teknisk/videnskabelig støtte til Kommissionen og arbejde for eksterne kunder (HF-reaktoren 
m.m.). 
Der er kun disponeret over 8,79 mio. ECU af forskuddene på budgettet for bevillinger til arbejde for eksterne 
kunder, da ordrebeholdningen ikke nåede op på det fastsatte mål; den uudnyttede del af dette forskud på 3,86m'0-
ECU er refunderet ved annullering. 
Til forberedende forskning var der i budgettet oprindelig afsat 1,45 mio. ECU. Bevillingerne er skaffet i årets løb 
ved overførsel fra programmets områder inden for det loft, der er fastlagt ved Rådets beslutninger og 
finansordningen. 
-44-
Tabel5 
Beløb afsat til programmer for 1994, herunder bidrag fra EØS-/EFTA-landene 
(afrundede tal i mio. ECU) 
Særprogrammer 
Industri-og materialetek­
nologi 
Måling og prøvning 
Miljø 
Menneskelige ressourcer 
og mobilitet 
Sikkerhed véd kernespalt­
ning 
Kontrolleret termonuklear 
fusion 
Forberedende forskning 
Subtotal 
Videnskabeligt og teknisk arbej­
de for Kommissionen 
Subtotal 
Andet 
HF-reaktoren 
Arbejde for eksterne kun­
der (/forskud: bevillinger 
som skal tilbagebetales) 
Subtotal 
I alt Personale 
17,70 
.19,99 
30,84 
-
26,26 
8,51 
5,80 
109,10 
37,99 
147,09 
4,93 
4,59 
9,52 
156,61 Andre udgifter 
8,83 
13,29 
19,54 
11,74 
26,92 
6,07 
4,69 
91,08 
31,96 
123,04 
12,17 
..4'2° 
16,37 
139,4 1 lait 
26,53 
33,28 
50,38 
11,74 
53,18 
14,58 
10,49 
* 
200,18 
69,95 
270,13 
17,10 
••,8,79 
25,89 
296.02 1994-budgettet 
29,14 
34,71 
52,64 
11,80 
57,16 
13,63 
1,45 
200,53 
68,79 
269,32 
18,97 
** 
12,65 
31,62 
300,94 
Som forklaret på foregående side blev dette beløb skaffet dels ved det først bevilgede beløb, dels 
overførsel fra andre poster. 
Forventede ressourcer til HF-reaktoren. 
Særlige kreditter, udbetalt af kontrahenten til arbejdets udførelse, er ikke medregnet; disse udgør 2,81 
mio. ECU. 
Det samlede volumen af kontraktarbejde udført i 1994 udgør således ti, 60 mio. ECU 
På budgettet udgør bevilgede forskud i form af tilbagebetalbare kreditter til udførelse af arbejde for 
eksterne kunder kun 8,79 mio. ECU; den uudnyttede del af dette forskud på 3,86 mio. ECU er 
refunderet ved annullering. 
-45 
TABELLER OG FIGURER BILAG A 
Tabeller 
1. FFC's gennemførelse af ordrer fra eksterne kunder i årene 1988-1991 16 
2. FFC-publikationer fra FFC-institutter i 1994 22 
3. Personalets fordeling 41 
4. Gæsteforskere, udstationerede eksperter og stipendiater 42 
5. Beløb afsat til programmer for 1994 44 
Figurer 
1. Teknisk/videnskabeligt arbejde for Kommissionens tjenestegrene 14 
2. FFC's arbejde for eksterne kunder 17 
3. Indgåede ordrer fra eksterne kunder i perioden 1992-1994 17 
4. FFC's deltagelse i bilateralt og multilateralt samarbejde 19 
5. FFC's samarbejde med net for menneskelige ressourcer og mobilitet (HCM) og med EUREKA 19 
46 
BILAG I 
DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER 
FORKORTELSER OG AKRONYMER 
ALTENER Specific actions for greater penetration for renewable energy sources 
BCR Bureau Communautaire de Référence 
BRITE-EURAM Basic Research in Industrial Technologies for Europe/European Research o^ 
Advanced Materials 
CEA Commissariat à l'Energie Atomique 
CEN Comité Européen de Normalisation 
DG Directorate General 
EAEC European Atomic Energy Community 
ECN Energie Centrum Nederland 
ELSA European Laboratory for Structural Assessment 
ESA European Space Agency 
ESD Euratom Safeguards Directorate 
ESTER European Source Term Research Code 
ETHEL European Tritium Handling Experimental Laboratory 
EURATOM European Atomic Energy Community 
EUREKA European Research Coordination Agency 
EUROENVIRON EUREKA Environmental Umbrella Project 
EUROSTAT European Statistical Office 
EUROTRAC European Experiment on Transport and Transformation of Environmentally Relevant: 
Trace Constituents in the Troposphere (EUREKA project) 
FARO Experimental Facility for Fuel Melting 
FORMENTOR EUREKA project to develop expert system to help decision in hazardous situations 
(complex man made systems) 
HCM Human Capital and Mobility 
HFR High Flux Reactor (Petten Site) 
IAEA International Atomic Energy Agency 
ISO International Standards Organisation 
KFK Kernforschungszentrum Karlsruhe 
OECD Organisation for Economic Cooperation and Development 
PHEBUS French In-Pile Programme (Severe Fuel Damage) 
SAR Synthetic Aperture Radar 
SAFE Specific actions for vigorous energy efficiency/Aaion déterminée en faveur d'une 
plus grande efficacité énergétique 
SCK/CE N Studiecentrum voor Kernenergie/Centre d'Etudes Nucléaires 
STARS Software Tools for Analysis of Reliability and Safety 
THERMIE Technologies Européennes pour la Mattrise de l'Energie 
HY-
ISSN 0254-1459 
KOM(95) 121 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 
Katalognuminer : CB-CO-95-131-DA-C 
ISBN 92-77-87562-3 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg