BERETNING FRA KOMMISSIONEN - Det Europæiske Kul- og Stålfællesskabs regnskaber pr. 23. juli 2002 og EKSF's finansberetning pr. 23. juli 2002

BERETNING FRA KOMMISSIONEN

EKSF Finansberetning pr. 23. juli 2002

Indhold // Beretning

// EKSF-traktatens udløb

// EKSF's långivnings- og garantivirksomhed

// EKSF's lånoptagelse

// EKSF's øvrige virksomhed

// Gennemførelsen af EKSF's aktionsbudget

//

// Beretning fra De Europæiske Fællesskabers Revisionsret om Det Europæiske Kul- og Stålfællesskabs regnskaber pr. 23. juli 2002

//

// EKSF's regnskaber

// Balance pr. 23. juli 2002

// Resultatopgørelse for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 23. juli 2002

// Fordeling af resultaterne for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 23. juli 2002

// Anmærkninger til regnskaberne pr. 23. juli 2002

//

// Bilag

// Vigtigste træk ved de løbende lån pr. 23. juli 2002

// Aktiviteter henhørende under EKSF's aktionsbudget

EKSF

// Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab blev oprettet ved en traktat, som blev undertegnet den 18. april 1951 i Paris af Belgien, Forbundsrepublikken Tyskland, Frankrig, Italien, Luxembourg og Nederlandene. Traktaten trådte i kraft i 1952 for en 50-årig periode og udløb den 23. juli 2002. Den 1. januar 1973 blev Danmark, Irland og Det Forenede Kongerige medlemmer af EKSF, mens Grækenland tiltrådte traktaten den 1. januar 1981. Den 1. januar 1986 indtrådte Spanien og Portugal i Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab. Østrig, Finland og Sverige blev medlemmer af EKSF den 1. januar 1995. De femten medlemslande benævnes i det følgende "medlemsstaterne".

Kommissionen // Europa-Kommissionen udøver i henhold til EKSF-traktaten de beføjelser, der tidligere var tillagt Den Høje Myndighed.

//

// Kommissionen har siden 23. juli 2002 haft følgende sammensætning:

//

// Romano Prodi Formand

// Neil Kinnock Næstformand

// Loyola de Palacio Næstformand

// Mario Monti Medlem

// Franz Fischler Medlem

// Erkki Liikanen Medlem

// Frits Bolkestein Medlem

// Philippe Busquin Medlem

// Pedro Solbes Mira Medlem

// Poul Nielson Medlem

// Günter Verheugen Medlem

// Chris Patten Medlem

// Pascal Lamy Medlem

// David Byrne Medlem

// Michel Barnier Medlem

// Viviane Reding Medlem

// Michaele Schreyer Medlem

// Margot Wallström Medlem

// Antonio Vitorino Medlem

// Anna Diamantopoulo Medlem

//

// Låntagning og långivning samt EKSF-investeringer henhører under Pedro Solbes Miras ansvarsområde.

Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender

// Direktorat L under Generaldirektorat ECFIN administrerer EKSF's vigtigste finansielle aktiviteter. Det har siden 23.7.2002 været under ledelse af Klaus Regling, generaldirektør for GD ECFIN og Paul Goldschmidt, direktør for Direktorat L.

//

Adresse // Europa-Kommissionen

// Generaldirektorat ECFIN - Direktorat L

// Wagner-bygningen

// Rue Alcide De Gasperi

// L-2920 LUXEMBOURG

// Telefon: (352) 4301-1

// Fax: (352) 43 63 22

// Internetadresse: registry@cec.eu.int

//

Euro // I henhold til artikel 121 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab begyndte tredje fase af Den Økonomiske og Monetære Union den 1. januar 1999. Stats- og regeringscheferne forsamlet i Rådet bekræftede den 3. maj 1998, at Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrig, Irland, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Østrig, Portugal og Finland opfyldte de nødvendige betingelser for at kunne indføre den fælles valuta, euroen, fra 1. Januar 1999. Den 1. januar 2001 sluttede Grækenland sig til denne gruppe lande. [1] Rådet fastsatte den 31. december 1998 (for den græske drakmes vedkommende den 19. juni 2000 [2]) de uigenkaldeligt fastlåste omregningskurser mellem euroen og valutaerne i de medlemsstater, der indførte euroen:

[1] Rådets forordning (EF) nr. 2866/98 (EFT L 359 af 31.12.1998).

[2] Rådets forordning (EF) nr. 1478/98 (EFT L 167 af 7.7.2000).

>TABELPOSITION>

Kurserne til omregning af de forskellige fællesskabsvalutaer og tredjelandes valutaer til euro (EUR) er anført på side

Beretning

EKSF-traktatens udløb

EKSF-traktaten udløb den 23. juli 2002, og ejerskabet til EKSF-midlerne overgår til medlemsstaterne fra den 24. juli 2002 indtil det tidspunkt, hvor EKSF-midlernes aktiv- og passivmasse vil være overført til Det Europæiske Fællesskab, som fastsat i den protokol, der er knyttet som bilag til Nice-traktaten.

Medlemsstaternes erklærede mål er at overføre EKSF-midlerne til Det Europæiske Fællesskab (EF) og oprette en fælles forskningsfond i de sektorer, der er tilknyttet kul- og stålindustrien. Dette mål er nævnt i den resolution, der blev vedtaget af Rådet i Amsterdam den 16. juni 1997, og i de resolutioner, der vedtoges af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer den 20. juli 1998 og den 21. juni 1999.

Det Europæiske Råd i Nice besluttede at knytte en protokol om de finansielle konsekvenser af udløbet af EFSF-traktaten og om oprettelse og forvaltning af Kul- og Stålforskningsfonden som bilag til Nice-traktaten. Det blev besluttet, at alle EKSF's aktiver og passiver, som de eksisterer på tidspunktet for traktatens udløb, overføres til Det Europæiske Fællesskab den 24. juli 2002. Nettoværdien af disse aktiver og passiver skal betragtes som aktiver bestemt til forskning inden for sektorer, der tilknyttet kul- og stålindustrien. Indtægterne fra denne aktivmasse skal udelukkende anvendes til forskning inden for disse sektorer.

Da Nice-traktaten ikke blev ratificeret inden udløbet af EKSF-traktaten, gav medlemsstaterne Europa-Kommissionen [3] mandat til midlertidigt at forvalte EKSF's aktiver under afviklingen efter samme principper, som er nævnt i protokollen til Nice-traktaten.

[3] Afgørelse nr. 2002/234/EKSF truffet af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, af 27.2.2002 (EFT L 79 af 22.3.2002, s. 42).

EKSF's långivnings- og garantivirksomhed

Den generelle udvikling i 2002

På grund af EKSF-traktatens udløb den 23. juli 2002 har Kommissionen ikke foretaget udlån i 2002. Den har udelukkende forvaltet de allerede eksisterende lån.

Siden begyndelsen af sine finansielle aktiviteter har EKSF udbetalt 24,46 mia. EUR som lån, heraf 23,82 mia. EUR af lånte midler og 643 mio. EUR af egne midler (særlig reserve og gammel pensionsfond).

Hvis man tager hensyn til de garantier, der er stillet i samme periode (77,9 mio. EUR), beløber EKSF's finansielle støtte sig til i alt 24,5 mia. EUR.

Lån udbetalt siden EKSF's oprettelse fordelt på lande

(mio. EUR)

Kurs pr. 23.7.2002

>TABELPOSITION>

(1) Lån til finansiering af industriinvesteringer.

(2) Omstillingslån.

Udestående beløb vedrørende EKSF-lån

Udlån fra lånte midler

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

(1) Lån til finansiering af industriinvesteringer.

(2) Omstillingslån.

(3) Lån til finansiering af socialt boligbyggeri.

Udlån fra egne midler

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

(1) Lån til finansiering af industriinvesteringer.

(2) Omstillingslån.

(3) Lån til finansiering af socialt boligbyggeri.

Opdeling af den løbende långivning efter sikkerhedsstillelsens art

Udlån af lånte midler

Fordeling efter land og sikkerhedsstillelse

Udestående beløb pr. 23. juli 2002

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

(1) For størstedelens vedkommende lån ydet til penge- og finansieringsinstitutter med henblik på overførsel til den endelige låntager.

Udlån fra egne midler

Fordeling efter land og sikkerhedsstillelse

Udestående beløb pr. 23. juli 2002

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

(1) For størstedelens vedkommende lån ydet til penge- og finansieringsinstitutter med henblik på overførsel til den endelige låntager.

EKSF's lånoptagelse

Med udsigten til EKSF-traktatens udløb har EKSF ikke foretaget nogen låneoptagelse i 2002.

Dets virksomhed begrænsedes til forvaltning af de eksisterende lån, som den 23. juli 2002 udgjorde 742,5 mio. EUR (jf. tabellen nedenfor).

EKSF's samlede lånoptagelse pr. 23. juli 2002

>TABELPOSITION>

Oversigt over den konsoliderede gæld pr. 23. juli 2002

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

EKSF's øvrige virksomhed

Støtte til omskoling

[EF-traktatens artikel 56, stk. 1, litra c),

og stk. 2, litra b)]

Traditionel og supplerende støtte

Støtten til omskoling er det nødvendige sociale element i EU's industripolitik inden for EKSF's forskellige sektorer. Når en aktivitet definitivt ophører, begrænses eller ændres, eller når der - som det er tilfældet i kulindustrien - indføres nye teknikker og produktionsprocesser, og dette medfører tab af arbejdspladser, sørger EU for, navnlig gennem omskoling, at mindske de negative sociale virkninger for de berørte arbejdstagere. EU bidrager således til finansiering af støtte, der ydes med det formål at begrænse de pågældende arbejdstageres indtægtsnedgang.

Denne støtte ydes efter de retningslinjer, der er fastlagt i bilaterale aftaler, og under hensyntagen til den situation, de pågældende befinder sig i (førtidspensionering, arbejdsløshed, forflyttelse, omskoling).

Den gennemsnitlige maksimumstøtte pr. arbejdstager er på 3 000 EUR. Tildelingen af støtte er imidlertid betinget af, at den pågældende medlemsstat mindst betaler et tilsvarende beløb.

Ud over dette "traditionelle" system for tildeling af støtte, som ydes på grundlag af EKSF-traktatens artikel 56, stk. 1, litra c), og stk. 2, litra b), har EKSF også styrket sine aktiviteter inden for kulsektoren.

Den 6. juni 2000 vedtog Kommissionen en beslutning om for perioden fra 1. januar 2001 til 23. juli 2002 at iværksætte et program omfattende supplerende sociale foranstaltninger, som skal støtte omstillingen af kulsektoren ("Sociale foranstaltninger inden for kulsektoren"). Med gennemførelsen af denne beslutning har Kommissionen styrket Fællesskabets samfinansiering af de foranstaltninger i forbindelse med førtidspensionering, arbejdsløshed (herunder fratrædelsesgodtgørelse) eller omkvalificering (udligningsgodtgørelser for løntab, mobilitetstilskud osv.), som de minearbejdere, der er berørt af omstillingen, nyder godt af. Den supplerende støtte, der tildeles som led i disse sociale foranstaltninger, beløber sig til højst 4 000 EUR i gennemsnit pr. arbejdstager, når der er tale om førtidspensionerede arbejdstagere, og 2 000 EUR, når der er tale om arbejdsløse arbejdstagere eller arbejdstagere under omkvalificering.

Tabellerne i bilaget viser fordelingen på de enkelte medlemsstater af antallet af støttemodtagere og de bevillinger, der i 2002 var afsat til "traditionel" støtte og til det supplerende program for støtte til kulsektoren samt den samlede bevillingssituation pr. 31. december 2001 og 23. juli 2002. Eftersom EKSF-traktaten udløb den 23. juli 2002, er de låneaftaler, der er indgået i 2002, de sidste.

Støtte til stålforskning

(EKSF-traktatens artikel 55)

1. FORSKNING OG TEKNOLOGISK UDVIKLING

EKSF's forskningsprogram vedrørende stål modtog i 2002 en bevilling på 52 mio. EUR til finansiering af forskningsprojekter og pilot- og demonstrationsprojekter som støtte til stålforskning i henhold til EKSF-traktatens artikel 55.

Kommissionen udvalgte og finansierede 62 forskningsprojekter blandt de 130 modtagne forslag samt 9 pilot- og demonstrationsprojekter blandt de 20 modtagne forslag, som kunne komme i betragtning med henblik på støtte.

Støtten til forskningsprojekter er på 44,47 mio. EUR, mens støtten til pilot- og demonstrationsprojekter er på 7,47 mio. EUR.

Støtten til de forskellige forskningsområder blev fordelt således (i pct.):

- reduktion af malm: 11 %

- stålværker: 16 %

- valseværker: 31 %

- målinger og analyser: 7 %

- materialeegenskaber og brugsegenskaber: 35 %

Støtten til de forskellige områder af pilot- og demonstrationsprojekterne blev fordelt således (i pct.):

- produktion af råjern og stål: 44 %

- strengstøbning: 21 %

- valsning og færdigbehandling: 23 %

- onlinekontrol: 12 %

De vigtigste mål for disse projekter er nedbringelse af fremstillingsomkostningerne, forbedring af produkternes kvalitet og driftsegenskaber, fremme af anvendelsen af stål, udvidelse af ståls anvendelsesområder, tilpasning af produktionsbetingelserne til de gældende miljøkrav og udvikling af nye metoder samt afprøvning af nye innovative anvendelser.

2. LEDSAGE- OG STØTTEFORANSTALTNINGER

Disse foranstaltninger, som gør det muligt at supplere eller samordne forskningsaktiviteterne, har til formål at styrke effektiviteten af programmet.

Kommissionen har også støttet arrangementer af international betydning i Frankrig og Tyskland vedrørende den seneste tekniske udvikling på jern- og stålområdet, når det gælder hensyntagen til miljøet.

3. NYT STÅLFORSKNINGSPROGRAM

Repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer forsamlet i Rådet traf den 27. februar 2002 afgørelse om de finansielle konsekvenser af udløbet af EKSF-traktaten og om Kul- og Stålforskningsfonden (2002/234/EKSF). Det program, der er omtalt i bilag III til ovennævnte afgørelse, skal erstatte det eksisterende EKSF-forskningsprogram og vil gøre det muligt at fortsætte EKSF-forskningen efter juli 2002. Det skal iværksættes af Kommissionen i løbet af andet halvår af 2002. Programmet offentliggøres i et særnummer af en informationsbulletin med titlen "Steel RTD Newsletter", som offentliggøres to gange om året.

Oplysninger om dette nye program findes på følgende internetadresse: (http://www.cordis.lu/coal-steel-rtd/home.html).

Støtte til kulforskning (EKSF-traktatens artikel 55)

Inden for den tekniske kulforskning blev der i henhold til EKSF-traktatens artikel 55 ydet finansiel støtte på i alt 19.899.750 EUR til 14 projekter, hvortil kom et beløb på 100.250 EUR til udbredelse af forskningsresultater og til dækning af de dermed forbundne udgifter.

Hovedformålet med disse støtteprojekter er at beskytte miljøet effektivt, bevidstgøre befolkningen om kuls rolle som energikilde, forbedre kuls konkurrenceevne og udnytte Fællesskabets ressourcer effektivt. Af den vedtagne støttebevilling på 19.899.750 EUR er et beløb på 11.103.420 EUR - dvs. 55,8 % af den samlede bevilling - afsat til forskningsprojekter af særlig betydning for miljøet, mens et beløb på 4.367.190 EUR - dvs. 21,9 % af den samlede bevilling - blev tildelt projekter vedrørende sundhed og sikkerhed i minerne.

Støtten til de forskellige forskningsområder blev fordelt således:

>TABELPOSITION>

Gennemførelsen af EKSF's aktionsbudget

En detaljeret opdeling af midler og udgifter følger nedenfor, for så vidt angår 2002-budgettet, som dækker perioden fra 1.1.2002 til 23.7.2002, datoen for EKSF-traktatens udløb.

EKSF's indtægter

Den Høje Myndighed (Kommissionen) har bemyndigelse til at fremskaffe de midler, der er nødvendige for gennemførelsen af dens opgave, ved at lægge afgift på produktionen af kul og stål.

Kommissionen besluttede imidlertid at sætte afgiftssatsen til 0 % i 2002, fordi de henlæggelser, der var opført på EKSF's balance pr. 31.12.2001, blev vurderet som tilstrækkelige til at sikre opretholdelse af en budgetmæssig aktivitet på et passende niveau indtil traktatens udløb.

Indtægterne til finansiering af EKSF-budgettet i 2002 stammede fra:

1. "nettosaldoen" for finansielle transaktioner, især renter stammende fra anbringelse af likvide midler, reserver og andre henlæggelser opført på EKSF's balance

2. annullering af forpligtelser, som ikke kommer til indfrielse

3. tilbageførsel fra hensættelse til finansiering af EKSF's aktionsbudget

4. diverse indtægter.

For 2002 var disse indtægter på hhv. 31 mio., 15 mio., 79 mio. og 5 mio. EUR.

Indtægterne på EKSF's aktionsbudget i 2002 nåede således op på i alt 131 mio. EUR.

EKSF's udgifter

Indtægterne på aktionsbudgettet skal dække de forskellige udgifter, der er hjelmet i EKSF-traktaten.

Administrationsomkostninger

EKSF's bidrag til administrationsudgifterne omhandles i EKSF-traktatens artikel 50 og Fusionstraktatens artikel 20. Ifølge Rådets afgørelse af 21.11.1977, som blev vedtaget på grundlag af disse artikler, nedsættes bidraget til et fast årligt beløb på 5 mio. EUR.

Pro rata temporis beløber administrationsudgifterne for 2002 sig således til 2,8 mio. EUR.

Social støtte

I medfør af EKSF-traktatens artikel 56, stk. 1, litra c), og stk. 2, litra b), blev der i 2002 anvendt 56 mio. EUR til støtte til sociale foranstaltninger for EKSF-arbejdstagere (traditionel omskoling og sociale foranstaltninger inden for kul- og stålsektoren).

Når en aktivitet definitivt ophører, begrænses eller ændres, og dette medfører tab af arbejdspladser, sørger EU i overensstemmelse med artikel 56 for, navnlig gennem omskoling, at mindske de negative sociale virkninger for de berørte arbejdstagere. EU bidrager således til finansiering af støtte, der ydes med det formål at begrænse de pågældende arbejdstageres indtægtsnedgang.

Ydelsen af dette bidrag til den sociale støtte er betinget af, at den pågældende stat indbetaler et særligt bidrag, som mindst er lig med det støttebeløb, EKSF yder.

Støtten ydes efter retningslinjer, som er fastlagt i bilaterale aftaler med medlemsstaterne (førtidspensionering, arbejdsløshed, forflyttelse, omskoling, faglig videreuddannelse).

Støtte til forskning

I medfør af EKSF-traktatens artikel 55 blev der i 2002 ydet en støtte på 72 mio. EUR til teknisk forskning inden for kul- og stålsektoren.

Hovedformålet med stålforskningsstøtten (52 mio. EUR) er at nedsætte fremstillingsomkostningerne, forbedre produkternes kvalitet og brugsegenskaber, fremme brugen af stål, udvide dets anvendelsesområde samt tilpasse produktionsbetingelserne til miljøkravene.

På kulforskningsområdet (20 mio. EUR) er hovedformålet at reducere kostprisen, at øge produktionen over og under jorden, at forbedre arbejdssikkerheden og arbejdsforholdene, at opretholde de nye markeder samt især at opnå en mere hensigtsmæssig anvendelse af kul og dermed også en bedre miljøbeskyttelse.

Gennemførelsen af EKSF's aktionsbudget for regnskabsåret 2002

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

Beretning fra Revisionsretten for De Europæiske Fællesskaber

EKSF's regnskaber

EKSF's balance, resultatopgørelsen og fordelingen af resultaterne for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 23. juli 2002, blev forelagt Kommissionen til godkendelse ved skriftlig procedure nr. E/ af 2002 og er gengivet i nærværende finansberetning som godkendt af Kommissionen.

Balance pr. 23. juli 2002

(beløb udtrykt i euro) - Inden fordeling af resultaterne

Aktiver

>TABELPOSITION>

Balance pr. 23. juli 2002

(beløb udtrykt i euro) - Inden fordeling af resultaterne

Passiver

>TABELPOSITION>

Resultatopgørelse for den periode,

der afsluttedes pr. 23. juli 2002

(beløb udtrykt i euro)

Udgifter

>TABELPOSITION>

Resultatopgørelse for den periode,

der afsluttedes pr. 23. juli 2002

(beløb udtrykt i euro)

Indtægter

>TABELPOSITION>

Fordeling af resultaterne for den periode,

der afsluttedes pr. 23. juli 2002

(beløb udtrykt i euro)

>TABELPOSITION>

ANMÆRKNINGER TIL EKSF'S REGNSKABER PR. 23. JULI 2002

(beløb udtrykt i euro)

A. EKSF

Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF) blev oprettet i henhold til traktaten af 18. april 1951. Ifølge traktatens bestemmelser havde Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab til opgave at bidrage til den økonomiske udvikling i medlemsstaterne ved oprettelse af et fælles kul- og stålmarked.

EKSF-traktaten udløb den 23. juli 2002. Det Europæiske Råd i Nice besluttede som bilag til Nice-traktaten af 26 Februar 2001 [4] at knytte en protokol om de finansielle konsekvenser af udløbet af EFSF-traktaten og om oprettelse og forvaltning af Kul- og Stålforskningsfonden. Det blev besluttet, at alle EKSF's aktiver og passiver, som de eksisterer på tidspunktet for traktatens udløb, overføres til Det Europæiske Fællesskab fra den 24. juli 2002 at regne. Nettoværdien af disse aktiver og passiver skal betragtes som aktiver bestemt til forskning inden for sektorer, der er tilknyttet kul- og stålindustrien. Provenuet af disse aktiver skal udelukkende anvendes til forskning inden for sektorer tilknyttet kul- og stålindustrien.

[4] EFT C 80 af 10.03.2001.

Da Nice-traktaten ikke blev ratificeret inden udløbet af EKSF-traktaten, gav medlemsstaterne Europa-Kommissionen mandat til midlertidigt at forvalte EKSF's aktiver under afviklingen efter samme principper, [5] som er nævnt i protokollen til Nice-traktaten. Irland gav ved en folkeafstemning den 19. oktober 2002 sin tilslutning til at ratificere Nice-traktaten.

[5] Afgørelse truffet af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer forsamlet i Rådet den 27. februar 2002 (EFT L 79 af 22.3.2002).

Med henblik på EKSF-traktatens udløb blev EKSF-afgiften ophævet i 1998, og udlånene er praktisk talt ophørt fra juli 1997 (Kommissionens beslutning af 22. juni 1994). Siden da har EKSF's vigtigste finansieringskilde derfor været afkastet af de likvide midler.

B. Regnskabsprincipper og -metoder

1. Baggrunden for regnskaberne

Regnskaberne udarbejdes i overensstemmelse med almindeligt anerkendte regnskabsprincipper.

De regnskabs- og værdiansættelsesmetoder, der anvendes på regnskabets forskellige poster, tager hensyn til de bestemmelser, der gælder for EKSF i medfør af traktaterne og andre retsakter vedtaget herom af Fællesskabet.

De anvendte regnskabsmetoder tager desuden hensyn til den manglende kontinuitet efter den 23. juli 2002, hvor EKSF-traktatens udløb.

EKSF's regnskaber er opstillet i overensstemmelse med bestemmelserne i Rådets direktiv 78/660/EØF og 86/635/EØF om bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber [6], i det omfang disse finder anvendelse. Direktiv 2001/65/EF [7], der ændrer ovennævnte direktivers regler om værdiansættelse, bl.a. metoden til værdiansættelse på grundlag af dagsværdien, anvendes endnu ikke i EKSF's regnskaber. Direktivet forventes gennemført senest den 31. december 2003.

[6] EFT L 222 af 14.8.1978 og EFT L 372 af 31.12.1986.

[7] EFT L 283 af 27.10.2001.

2. Omregning af elementer udtrykt i fremmed valuta

Den valgte valuta til EKSF's regnskabsaflæggelse er euro (EUR).

Alle transaktioner i fremmed valuta foretaget af EKSF omregnes til euro til den vekselkurs, der er i kraft på den dag, hvor transaktionen finder sted, og som offentliggøres af Den Europæiske Centralbank.

Ikke-monetære elementer omregnes til euro efter de månedskurser, der var gældende ved deres anskaffelse eller seneste vurdering.

Ved datoen for udarbejdelse af balancen omregnes monetære elementer til euro til den på datoen gældende vekselkurs. Negative kursdifferencer opføres i resultatopgørelsen. Positive kursdifferencer fordeles og opføres under "periodeafgrænsningsposter" under regnskabets passiver.

2.1 Omregningskurs

Ved periodens afslutning blev følgende kurser anvendt ved omregningen af balancekonti i fremmed valuta til EUR:

>TABELPOSITION>

2.2 Pr. 23. juli 2002 indgår de forskellige valutaer, der er nævnt ovenfor, samt euro med følgende beløb i EKSF's balance (i EUR):

>TABELPOSITION>

3. Forvaltning og værdiansættelse af obligationer og andre værdipapirer

I henhold til EKSF's interne regler om forsigtighed skal investeringerne i værdipapirer begrænses til udstederobligationer. I 1998 erhvervede EKSF dog som en undtagelse og i forbindelse med en omstruktureringsplan for en debitor, der ikke kunne opfylde sine forpligtelser, aktier og andre andele med variabelt afkast i en privat virksomhed.

Beholdningen af obligationer og andre værdipapirer med fast afkast samt aktier og andre værdipapirer med variabelt afkast værdiansættes til den gennemsnitlige anskaffelsespris eller til markedsværdien ved udgangen af regnskabsåret, hvis denne er lavere.

Der afviges fra denne regel i forbindelse med værdipapirer, der opbevares som finansielle anlægsaktiver; disse værdiansættes til den gennemsnitlige anskaffelsespris eller tilbagekøbsværdien, hvis denne er lavere.

4. Særlige forhold i forbindelse med EKSF-regnskabet

a) EKSF's aktionsbudget

En del af EKSF's midler er stillet til rådighed for EKSF's aktionsbudget. Dette budget er blevet vedtaget hvert år af Kommissionen, efter at denne har informeret Rådet og hørt Europa-Parlamentet. Det sidste budget blev opstillet for perioden fra 1. januar til 23. juli 2002.

De forpligtelser, der er indgået i EKSF's aktionsbudget over for tredjemand, og som endnu står åbne pr. 23. juli 2002, fremgår af budgetposten Afvikling af forpligtelser i aktionsbudgettet (jf. anmærkning C12).

Af hensættelserne til finansiering af EKSF's aktionsbudget 2002 (149.794.520 EUR pr. 31. december 2001) er 79 mio. EUR blevet udnyttet, og saldoen er tilbageført pr. 23. juli 2002 (jf. anmærkning C12, C16.1 og C16.2).

b) Budget til finansiering af Kul- og Stålforskningsfonden

EU's medlemsstater har besluttet, at indtægterne fra EKSF's tilgodehavender efter den 23. juli 2002 skal overføres til Fællesskabernes almindelige budget [8]. Disse midler skal afsættes til et forskningsprogram vedrørende kul- og stålindustrien, jf. anmærkning A i denne beretning.

[8] Afgørelse truffet af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer forsamlet i Rådet den 27. februar 2002 (EFT L 79 af 22.3.2002).

EKSF har allerede afsat disse midler med henblik på at iværksætte finansieringen af kul- og stålforskningen. Midlerne er anført under budgetposten Midler til finansiering af Kul- og Stålforskningsfonden (anmærkning C.14).

5. Ændring af regnskabsmetoder

Indtil regnskabsåret 2001 blev bøder og rentegodtgørelser kun betragtet som EKSF-indtægter, når de definitivt var indkasseret. Pålagte bøder og rentegodtgørelser, som endnu ikke var blevet indkasseret, men for hvilke der var udsendt anmodning om betaling, blev overført til hensættelser til finansiering (jf. anmærkning C13.2a). Med afslutningen af EKSF's aktionsbudget blev hensættelserne til finansiering af forsigtighedsgrunde tilbageført og overført som værdiregulering af tvivlsomme fordringer.

C. Forklarende bemærkninger til balanceposter og resultatopgørelse

1. Tilgodehavender i centralbanker

Denne post udgøres af EKSF's tilgodehavender i centralbanker i visse medlemsstater.

2. Tilgodehavender i kreditinstitutter

2.1. Med aftalt løbetid eller på opsigelse

Disse tilgodehavenders restløbetid fordeler sig således:

(i EUR)

>TABELPOSITION>

2.2. Lån

Disse låns restløbetid fordeler sig således:

(i EUR)

>TABELPOSITION>

3. Tilgodehavender hos kunder

3.1. Lån

Lån til kreditinstitutter bogføres under posten "Tilgodehavender hos kreditinstitutter" (jf. anmærkning C2).

De øvrige lån fordeler sig som følger:

(i EUR)

>TABELPOSITION>

N.B. Lånene er sædvanligvis garanteret af medlemsstater, banker eller virksomheder eller gennem panterettigheder.

Lån ydet til en debitor, der ikke kunne opfylde sine forpligtelser, blev overdraget til en tredjepart den 5. august 2002. Lånene, som beløb sig til 50.463.192 EUR, blev den 31. december 2001 genstand for en værdiregulering på 29.190.879 EUR. Denne værdiregulering blev justeret den 23. juli 2002 med henblik på at afspejle den pris, der blev betalt for lånene, dvs. 27.064.451 EUR, som blev fastsat før den 23. juli.

3.2. Afgifter

Afgiftssatsen for 1998-2002 er fastsat til 0 %, og tilgodehavender pr. 23. juli 2002 vedrører således de forudgående år.

Denne post er fordelt på følgende måde:

(i EUR)

>TABELPOSITION>

3.3. Bøder

I denne post er opført Kommissionens tilgodehavender hos virksomheder, som har fået pålagt en bøde i medfør af traktatens bestemmelser. Registreringsmetoden er blevet ændret, da der ikke længere opstilles EKSF-aktionsbudgetter (jf. anmærkning B5).

Denne post er fordelt på følgende måde:

(i EUR)

>TABELPOSITION>

3.4. Rentegodtgørelser at inddrive

I denne post opføres tilgodehavender hos virksomheder, som har fået tildelt et lån med rentegodtgørelse, og hvem Kommissionen har måttet anmode om at tilbagebetale hele eller dele af den allerede udbetalte rentegodtgørelse.

(i EUR)

>TABELPOSITION>

4. Obligationer og andre værdipapirer med fast afkast

4.1. Sammensætning

Sammensætningen af beholdningen af obligationer og andre værdipapirer med fast afkast er følgende:

(i EUR)

>TABELPOSITION>

Nettobevægelsen i værdireguleringerne på 55.990.109 EUR er fordelt således:

- hensættelse til værdiregulering: 63.570.916

- tilbageførsel af værdireguleringer: -7.580.807

55.990.109

4.2. Forfald indtil 23. juli 2003

Følgende del af værdipapirbeholdningen (udtrykt i euro) forfalder senest den 23. juli 2002:

- Udstedt af det offentlige: // 235.576.417

- Udstedt af andre: // 139.964.420

//

I alt // 375.540.837

4.3. Finansielle anlægsaktiver (jf. anmærkning B.3)

Ved finansielle anlægsaktiver forstås værdipapirer, der forbliver i beholdningen indtil deres endelige forfald. Det drejer sig om langfristede papirer med henblik på betaling af ydelser på lån.

Den 23. juli 2002 beløb de finansielle anlægsaktiver sig til 161.922.895 EUR, dvs. mindre end den gennemsnitlige anskaffelsespris. Derfor anerkendtes en værdiregulering på 62.397.971 EUR i resultatet for perioden, som sluttede den 23. juli 2002.

4.4. Afkast

I de foretagne investeringer er der taget hensyn til forfaldsfrister og likviditet i EKSF-transaktionerne. De er underlagt strenge finansielle kriterier for modpostering.

Investeringernes afkast på årsbasis inkl. ændringen i obligationernes markedsværdi (beregnet efter den såkaldte "Modified Dietz Method") er på 4,51 % for perioden, som sluttede den 23. juli 2002.

5. Aktier og andre værdipapirer med variabelt afkast

Beholdningen af aktier og andre værdipapirer med variabelt afkast har udviklet sig på følgende vis:

(i EUR)

>TABELPOSITION>

Disse aktier og andre værdipapirer med variabelt afkast er blevet erhvervet af EKSF i forbindelse med underskrivelsen af en omstruktureringsplan for en debitor, der ikke kunne opfylde sine forpligtelser (jf. anmærkning B.3).

Nettobevægelsen på 42.960.314 EUR svarer til en anvendelse af værdireguleringer i forbindelse med aktier overdraget i løbet af den periode, der sluttede den 23. juli 2002, til et beløb af 44.365.901 EUR og en supplerende henlæggelse på 1.405.587 EUR.

6. Andre aktiver

De øvrige aktiver fordeler sig som følger:

(i EUR)

>TABELPOSITION>

7. Periodeafgrænsningsposter, aktiver

De øvrige aktiver fordeler sig som følger:

(i EUR)

>TABELPOSITION>

8. Gæld til kreditinstitutter

Disse transaktioners restløbetid fordeler sig således:

(i EUR)

>TABELPOSITION>

9. Gæld stiftet ved udstedelse af værdipapirer

Denne post omfatter obligationslån udstedt af EKSF.

Et beløb på 228.673.526 EUR dækker optagne lån med en restløbetid på under et år (104.115.280 EUR pr. 31. december 2001).

10. Andre passiver

De øvrige passiver fordeler sig som følger:

(i EUR)

>TABELPOSITION>

11. Periodeafgrænsningsposter, passiver

De øvrige passiver fordeler sig som følger:

(i EUR)

>TABELPOSITION>

12. Afvikling af forpligtelser i EKSF's aktionsbudget

Denne post omfatter de forpligtelser, som mangler at blive afviklet for så vidt angår EKSF's aktionsbudget (jf. anmærkning B4a).

I perioden fra den 1. januar til den 23. juli 2002 udviklede forpligtelserne på aktionsbudgettet sig således:

(i EUR)

>TABELPOSITION>

Hensættelserne til aktionsbudgettet for 2002 og til budgetmæssig margen blev tilbageført (jf. også anmærkning C16.2).

>TABELPOSITION>

(1) Kommissionens beslutning nr. 2537/2001/EKSF af 13. december 2001 (aktionsbudgettet 2002).

13. Hensættelse til tab og omkostninger

13.1. Garantireserve

Garantireserven skal tjene som sikkerhed i forbindelse med låne- og udlånstransaktioner. Efter tilbageførsel af 51 mio. EUR beløb garantireserven sig til 529 mio. EUR pr. 23. juli 2002.

Kommissionen bekræftede den 11. september 1996, at den var villig til at opretholde en garantireserve svarende til 100 % af de lån, som løber efter den 23. juli 2002, og som ikke vil være dækket af en medlemsstatsgaranti. Pr. 23. juli 2002 var denne dækning på 100 %. Da en del af disse lån er optaget i GBP, har dækningsgraden på 100 % kunnet udvikle sig som følge af udsving i vekselkursen mellem GBP og EUR.

Garantireserven har udviklet sig som følger:

(i EUR)

>TABELPOSITION>

13.2. Andre hensættelser

Denne post omfatter hensættelser til bøder og rentegodtgørelser, der skal inddrives (42.385.781 EUR pr. 31 december 2001), og andre hensættelser til et samlet beløb af 57.012.724 EUR (108.313.490 EUR pr. 31. december 2001).

a) Hensættelser til bøder og rentegodtgørelser, der skal inddrives (jf. anmærkning B.5):

(i EUR)

>TABELPOSITION>

b) Andre hensættelser:

(i EUR)

>TABELPOSITION>

(1) Hvis en debitor ikke er i stand til at opfylde sine forpligtelser, vil de langfristede obligationer (forfald efter år 2002) med fast rente udstedt af EKSF ikke bidrage til aktiverne og et tilsvarende renteafkast. I henhold til princippet om forsigtighed og i betragtning af, at EKSF-traktaten udløber i år 2002, var der foretaget en hensættelse for at dække alle renterisici. EKSF erhvervede sig i 2002 en obligationsbeholdning, som i rente nøjagtigt indbringer de rentebeløb, der skal betales. Hensættelsen blev derfor tilbageført.

(2) Denne hensættelse er sket til dækning af juridisk bistand og andre uforudsete omkostninger. Risikoen findes navnlig på det retlige område, fordi EKSF i forbindelse med sine transaktioner i mindre grad henvender sig til nationale partnere, der påtager sig alle omkostninger i forbindelse med transaktionerne.

(3) Denne hensættelse blev oprettet på grundlag af de bøder, der er indbetalt, og de renter, der er påløbet efter indbetalingen i medfør af beslutning 94/215/EKSF af 16. februar 1994 til dækning af eventuelle tilbagebetalingskrav, såfremt Retten i Første Instans giver de virksomheder medhold, som har anlagt sag til prøvelse af Rettens afgørelse af 11. marts 1999 (anmærkning C3.3).

(4) Denne hensættelse blev oprettet på grundlag af de bøder, der er indbetalt, og de renter, der er påløbet efter indbetalingen, i medfør af beslutning 94/247/EKSF af 21. januar 1998, til dækning af eventuelle tilbagebetalingskrav, såfremt Domstolen giver de virksomheder medhold, som har appelleret kendelsen af 13. december 2001 fra Retten i Første Instans (anmærkning C3.3).

14. Budget til finansiering af Kul- og Stålforskningsfonden

Denne post er fordelt på følgende måde:

(i EUR)

>TABELPOSITION>

I forbindelse med udløbet af EKSF-traktaten den 23. juli 2002 og afviklingen af EKSF er det besluttet at alle EKSF's aktiver ved udløbet af traktaten skal forvaltes af Europa-Kommissionen med virkning fra 24. juli 2002 [9]. Nettoværdien af disse aktiver og passiver skal betragtes som aktiver bestemt til forskning inden for sektorer, der er knyttet til kul- og stålindustrien. Provenuet af disse aktiver skal udelukkende anvendes til forskning inden for sektorer knyttet til kul- og stålindustrien.

[9] Afgørelse truffet af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer forsamlet i Rådet den 27. februar 2002 (EFT L 79 af 22.3.2002).

I praksis skal nettooverskuddet af EKSF's aktiver (som hovedsagelig er investeret i obligationer og placeret som indlån med aftalt løbetid) for år n overføres til EU's almindelige budget og her anvendes til forskning i år n+2. På grundlag af den anslåede værdi af nettooverskuddet er det vedtaget at starte med et finansieringsniveau på 60 mio. EUR.

For at dæmpe de udsving i forskningsfinansieringen, der skyldes udviklingen på de finansielle markeder, foretages der en regulering i overensstemmelse med de procedurer, der er godkendt af medlemsstaterne. Denne reguleringsformel anvendes for første gang på resultatet af regnskabsåret 2003 og bruges til at bestemme forskningsbevillingerne i 2005. Til iværksættelse af denne ordning har EKSF vedtaget en hensættelse til regulering.

15. Reserver og resultater

(i EUR)

>TABELPOSITION>

Den særlige reserve skal anvendes til ydelse af lån af EKSF's egne midler til finansiering af socialt boligbyggeri. Pr. 23. juli 2002 er det udestående beløb, som svarer til de bevilgede lån, på 112,3 mio. EUR. Derfor kunne der overføres 5.700.000 EUR til frie reserver.

Den tidligere pensionsfond svarede oprindelig til alle de pensionsforpligtelser, EKSF indbetalte midler til indtil den 5. marts 1968. Fra og med denne dato har medlemsstaterne overtaget forpligtelserne til at betale tjenestemændenes pensioner. Fonden anvendes til finansiering af byggelån til tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber. Pr. 23. juli 2002 er det udestående beløb, som svarer til de bevilgede lån, på 36 mio. EUR. Derfor kunne der overføres 4.000.000 EUR til frie reserver.

Reserven "Tilgodehavender i Kul- og Stålforskningsfonden", der blev oprettet med henblik på afvikling af EKSF (jf. anmærkning 14), omfatter de frie reserver.

16. Analyse af periodens resultat

EKSF's samlede resultat påvirkes både af resultatet af dets ikke-budgetmæssige transaktioner (lån/udlån - kapitalanbringelser - svingninger i valutakurserne) og af resultatet af gennemførelsen af EKSF's aktionsbudget.

16.1. Ikke-budgetmæssige transaktioner

(i EUR)

>TABELPOSITION>

(1) I overensstemmelse med den ændring af regnskabsmetoden, som blev gennemført pr. 31. december 1992, blev de i regnskabsåret 2002 oppebårne indtægter anvendt til finansiering af aktionsbudgettet 2002 (nettosaldo, anmærkning C16.2).

16.2. Gennemførelsen af EKSF's aktionsbudget

(i EUR)

>TABELPOSITION>

17. Renter og lignende udgifter

(i EUR)

>TABELPOSITION>

18. Generelle administrationsomkostninger

Der er overført 2.794.520 EUR (5 mio. EUR i 2001) til administrationsbudgettet for Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber til skønsmæssig dækning af EKSF's administrationsomkostninger.

19. Andre driftsomkostninger

(i EUR)

>TABELPOSITION>

Tabet på tilgodehavender udlignes af en tilsvarende stigning i værdireguleringen.

20. Renteindtægter og lignende

(i EUR)

>TABELPOSITION>

21. Andre driftsindtægter

(i EUR)

>TABELPOSITION>

22. Indtægter i forbindelse med aktionsbudgettet

(i EUR)

>TABELPOSITION>

(1) I henhold til traktaten er EKSF bemyndiget til at lægge afgift på kul- og stålproduktionen i virksomheder i Fællesskabet. Som beregningsgrundlag anvendes den gennemsnitlige værdi i EF af de forskellige afgiftsbelastede varer. Kommissionen har besluttet at fastlægge afgiftssatsen for 1998-2002 til 0 %.

(2) Denne post omfatter provenu af bøder, som Kommissionen har truffet beslutning om i henhold til EKSF-traktatens artikel 58 og 65, samt morarenter.

23. Forpligtelser under stregen

23.1. Tilsagn

(i EUR)

>TABELPOSITION>

23.2. Indgåede forpligtelser

(i EUR)

>TABELPOSITION>

(1) Ifølge bilag 1, punkt 6, i afgørelse nr. 2002/234/EKSF af 27.2.2002 truffet af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer forsamlet i Rådet (jf. anmærkning A) afholdes udgifterne til administrationen af afviklingen af EKSF af Kommissionen. EKSF overfører 3,3 mio. EUR til EU's budget. Beløbet, som svarer til de generelle administrationsomkostninger for perioden fra 24. juli 2002 til 31. december 2002, dvs. 1.455.616 EUR, præsenteres som en given forpligtelse.

Efter ikrafttræden af Nice-traktaten vil alle EKSF's formueelementer blive overført til Det Europæiske Fællesskab, og forpligtelsen til at udbetale et forud fastsat beløb til EU-budgettet vil blive erstattet af de regler, der skal anvendes i henhold til protokollen.

(2) Af hensyn til sit omdømme har EKSF altid overholdt sine betalinger på kuponer, også efter at de pågældende obligationer er udtrukket. Afviklingen af EKSF har bragt denne praksis til ophør.

24. Oversigt over den økonomiske situation for den periode, der afsluttedes pr. 23. juli 2002

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

Bilag

Vigtigste træk ved de løbende lån

(eurokursen pr. 23. juli 2002) Instrument: EKSF

>TABELPOSITION>

Lån omlagt til EUR

1990 9,16 15 2.700.000 DEM/EUR 552.195 552.195

1990 9,0 15 24.400.000 DEM/EUR 184.065 184.065

1992 3,5 15 11.900.000 DEM/EUR 3.042.187 3.042.187

1992 3,745 10 45.950.000.000 ITL/EUR 4.423.453 4.423.453

1992 3,6325 10 70.900.000 DEM/EUR 6.953.570 6.953.570

1992 3,0 15 9.000.000.000 ITL/EUR 2.324.056 2.324.056

1992 3,039 20 300.000.000 FRF/EUR 45.734.705 45.734.705

1992 9,7 10 23.600.000 FRF/EUR 719.559 719.559

1992 12,9 10 350.000.000 ESP/EUR 262.943 262.943

1992 3,6725 15 11.000.000 DEM/EUR 3.374.526 3.374.526

1992 2,875 10 18.500.000.000 ITL/EUR 1.781.776 1.781.776

1992 8,34 15 2.300.000 DEM/EUR 587.986 587.986

1993 3,67875 10 20.000.000 DEM/EUR 2.045.168 2.045.168

1993 7,08 15 1.750.000 DEM/EUR 626.333 626.333

1993 6,39 15 1.355.000 DEM/EUR 484.960 484.960

1993 6,64 15 1.185.000 DEM/EUR 424.117 424.117

1993 3,888 10 15.600.000.000 ITL/EUR 1.611.346 1.611.346

1993 6,75 15 1.000.000 DEM/EUR 306.775 306.775

1993 3,6475 10 57.300.000 DEM/EUR 2.240.379 2.240.379

1993 3,7975 10 52.600.000.000 ITL/EUR 1.258.089 1.258.089

1993 7 10 1.500.000.000 FRF/EUR 228.673.526 228.673.526

1993 3,50875 10 18.200.000 DEM/EUR 1.861.102 1.861.102

1993 3,75375 10 19.700.000.000 ITL/EUR 1.137.496 1.137.496

I alt pr. valuta 310.610.312 310.610.312

Lån i GBP

1990 11,875 19 60.000.000 GBP 60.000.000 94.801.706

1992 9,875 25 50.000.000 GBP 17.220.000 27.208.090

1992 9,875 25 30.000.000 GBP 30.000.000 47.400.853

1993 9,875 24 20.000.000 GBP 20.000.000 31.600.569

1994 6,875 25 50.000.000 GBP 35.261.000 55.713.383

1994 8,9375 25 47.000.000 GBP 47.000.000 74.261.337

I alt pr. valuta 209.481.000 330.985.938

Lån i USD

1993 6,375 15 100.000.000 USD 100.000.000 100.908.174

I alt pr. valuta 100.000.000 100.908.174

Samlet total i EUR 742.504.424

Aktiviteter henhørende under EKSF's aktionsbudget

Traditionel støtte til omskoling [(artikel 56, stk. 1, litra c), og stk. 2, litra b)]

(beløb dækket af hensættelser)

>TABELPOSITION>

Traditionel støtte til omskoling (artikel 56, stk. 1, litra c), og stk. 2, litra b)

(nye tildelinger og antal modtagere i 2002)

>TABELPOSITION>

Omstillingsstøtte - Sociale foranstaltninger i kulindustrien (Rechar)

(beløb dækket af hensættelser)

>TABELPOSITION>

Omstillingsstøtte - Sociale foranstaltninger i kulindustrien

(nye tildelinger og antal modtagere i 2002)

>TABELPOSITION>