EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 14.7.2022 COM(2022) 337 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Beretning om konkurrencepolitikken 2021 {SWD(2022) 188 final}



RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Beretning om konkurrencepolitikken 2021 Indhold 1. Indledning 2. Sikring af, at konkurrencereglerne stadig er egnede til fremtiden — Fremskridt med hensyn til den omfattende politiske dagsorden 2.1. Nye lovgivningsinitiativer til styrkelse af den konkurrencepolitiske værktøjskasse 2.2. Ajourføring af regler og retningslinjer for fusioner og karteller for at gøre dem egnet til nye udfordringer 2.3. Ajourføring af statsstøttereglerne og retningslinjerne for at gøre dem egnet til nye udfordringer 2.4. Tilpasning af GD for Konkurrence til nuværende og fremtidige behov for håndhævelse 3. Håndhævelse af konkurrencepolitikken bidrog til den digitale omstilling og et styrket og modstandsdygtigt indre marked 3.1. Håndhævelse af kartelreglerne bidrog til den digitale omstilling og et styrket og modstandsdygtigt indre marked 3.2. Fusionskontrol bidrog til den digitale omstilling og et styrket og modstandsdygtigt indre marked 3.3. Statsstøttekontrol bidrog til den digitale omstilling og styrkelsen af det indre marked 4. Håndhævelse af konkurrencepolitikken bidrog til den grønne omstilling 4.1. Statsstøttekontrol bidrog til den grønne omstilling 4.2 Håndhævelse af kartelreglerne og fusionskontrol bidrog til den grønne omstilling 5. Konkurrencepolitikken bidrog til "En økonomi, der tjener alle" 5.1. Modstandsdygtige europæiske finansielle tjenesteydelser

5.2. Skattemæssige statsstøtteordninger og selektive skattefordele 5.3. Konkurrencepolitikken fortsatte med at mindske de økonomiske og sociale konsekvenser af covid-19-pandemien 6. Fælles indsats for udformning af en europæisk og global konkurrencekultur 6.1. Politisk samhørighed gennem Det Europæiske Konkurrencenetværk 6.2. Konkurrencepolitisk samarbejde i hele verden 1. Indledning Årsberetningen om konkurrencepolitikken 2021 fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget uddyber den vigtigste udvikling i EU's konkurrencepolitik og håndhævelse i 2021. Konkurrencepolitikken er en af hjørnestenene i EU's indre marked. En effektiv håndhævelse af konkurrencepolitikken giver europæiske virksomheder og forbrugere mulighed for at træffe valg og drage fordel af innovation, kvalitet og konkurrencedygtige priser. I overensstemmelse med Kommissionens prioriteter fremmer håndhævelsen af konkurrencepolitikken også konkurrencen i forhold til genopretningen efter pandemien og i retning af en grønnere, mere digital, modstandsdygtig og inkluderende økonomi i EU. Et stærkt og modstandsdygtigt indre marked støtter iværksætteri på alle trin og gør det muligt for virksomheder af alle størrelse at få mest muligt ud af det indre markeds størrelse og selv opnå stordriftsfordele for bedre at kunne konkurrere i en globaliseret økonomi. EU's konkurrencepolitik skal ikke kun håndhæves effektivt og konsekvent, men også tilstrækkelig fleksibelt for at tackle nuværende og fremtidige udfordringer. I 2021 spillede konkurrencepolitikken under ledelse af ledende næstformand Margrethe Vestager fortsat en vigtig rolle med hensyn til EU's kriserespons og viste sin indbyggede evne til at reagere hurtigt på pludselige ændringer i økonomien. De midlertidige rammebestemmelser for statslige foranstaltninger til støtte for økonomien under det nuværende covid-19-udbrud gjorde det muligt for medlemsstaterne at yde nødvendig og forholdsmæssig støtte til ellers levedygtige virksomheder, der var truet på grund af pandemien. Kommissionen banede også vejen til en gradvis udfasning af pandemirelaterede kriseforanstaltninger i henhold til de midlertidige rammebestemmelser for statslige foranstaltninger ledsaget af foranstaltninger til at kickstarte og tiltrække private investeringer. For at mindske de sociale og økonomiske konsekvenser for EU af Ruslands invasion af Ukraine vil Kommissionen igen anvende fleksibiliteten i statsstøttepolitikkens værktøjskasse. Det vil gøre det muligt for medlemsstaterne at minimere de negative økonomiske virkninger uden at fordreje konkurrencen i EU mere end strengt nødvendigt. Kommissionen fortsatte sit arbejde med at få markederne til at fungere bedre for borgere og virksomheder af alle størrelse ved at håndhæve EU's konkurrenceregler på områderne antitrust, fusions- og statsstøttekontrol — inden for den digitale sektor og andre sektorer — samtidig med at der tages hensyn til de særlige forhold på de enkelte markeder. Dette gjorde Kommissionen, samtidig med at den arbejdede tæt sammen med medlemsstaternes nationale konkurrencemyndigheder og under EU-domstolenes kontrol. Som beskrevet i Kommissionens meddelelse om en konkurrencepolitik egnet til nye udfordringer er Kommissionen ved at gennemgå EU's konkurrencepolitik i hidtil uset omfang, hvilket omfatter mere end 20 sæt regler, for at sikre, at EU's konkurrencepolitiske instrumenter fortsat er fremtidssikrede og støtter EU's grønne og digitale omstilling, genopretningen og reaktionen på den økonomiske udvikling samt fremmer det indre markeds modstandsdygtighed. Kommissionen er også i gang med at supplere den konkurrencepolitiske værktøjskasse med nye instrumenter, der er har til formål at tackle udfordringer i form af udenlandske subsidier og digitale gatekeepere. I maj 2021 fremsatte Kommissionen et forslag til forordning om udenlandske subsidier, der fordrejer det indre marked. I 2021 gjorde Europa-Parlamentet og Rådet betydelige fremskridt med hensyn til Kommissionens lovforslag til forordningen om digitale markeder. I 2021 fortsatte Kommissionen med at øge effektiviteten af sine aktiviteter inden for håndhævelse af konkurrencepolitikken. GD for Konkurrence fortsatte sine bestræbelser på at digitalisere sine sagsbehandlingsprocesser. Året medførte også store ændringer i anvendelsen af finansielle ressourcer direkte på håndhævelse af konkurrencepolitikken ved hjælp af et særligt driftsbudget. Programmet for det indre marked og dets element i konkurrencepolitikken med et budget på 20,4 mio. EUR for 2021 er en stabil finansiering af foranstaltninger, der styrker Kommissionens håndhævelseskapacitet, politiske initiativer, internationalt samarbejde samt konkurrencepolitisk fortalervirksomhed. GD for Konkurrences kommunikationsstrategi støtter den ledende næstformands ambition om proaktivt at formidle fordelene ved konkurrencepolitikken på en klar, konsekvent og sammenhængende måde. 2. Sikring af, at konkurrencereglerne stadig er egnede til fremtiden — Fremskridt med hensyn til den omfattende politiske dagsorden 2.1. Nye lovgivningsinitiativer til styrkelse af den konkurrencepolitiske værktøjskasse Som led i EU's digitale strategi til at tackle systemiske digitale udfordringer såsom spredning af cybertrusler, hadefuld tale, misinformation, begrænset konkurrence og retfærdighed på de digitale markeder fremlagde Kommissionen to lovgivningsforslag i december 2020, nemlig forordningen om digitale tjenester og forordningen om digitale markeder. Forordningen om digitale markeder medtager en række direkte gældende forpligtelser for virksomheder, der fungerer som vigtige gatekeepere for virksomheder og forbrugere på det indre marked. Forordningen om digitale markeder var fortsat en af de vigtigste lovgivningsmæssige prioriteter i 2021, hvilket vedtagelsen af EU-lovgivernes respektive mandater i november og december 2021 viser. I maj 2021 fremsatte Kommissionen et forslag til forordning om udenlandske subsidier, der fordrejer det indre marked. Selv om EU-medlemsstaternes støtte undersøges nøje, bliver subsidier, der ydes af lande uden for EU, til virksomheder, der er aktive i EU, stort set ikke kontrolleret. De nye regler vil tackle udenlandske subsidier, der fordrejer konkurrencen på det indre marked. I henhold til den foreslåede forordning vil Kommissionen være i stand til at undersøge de subsidier, som udenlandske stater yder til virksomheder, der er aktive i EU, og til — når det er relevant — at rette op på de konkurrencefordrejende virkninger af en sådan statsstøtte.

2.2. Ajourføring af regler og retningslinjer for fusioner og karteller for at gøre dem egnet til nye udfordringer Formålet med den igangværende revision af de vigtigste kartel- og fusionsregler er at evaluere de gældende regler og om nødvendigt tilpasse dem til markedsudviklingen, der har ændret den måde, hvorpå virksomhederne opererer, herunder væksten i e-handel og onlineplatforme. Kommissionen vurderer også, om der er behov for yderligere vejledning til markedsdeltagerne. Revisionen af reglerne om vertikal forsyning og horisontalt samarbejde fortsættes Vertikale aftaler, som f.eks. aftaler mellem leverandører af varer eller tjenesteydelser og deres distributører, er fælles for alle sektorer i EU's økonomi. I juli 2021 iværksatte Kommissionen en offentlig høring om udkastene til en revideret vertikal gruppefritagelsesforordning og vertikale retningslinjer. Formålet med den igangværende revision er at præcisere og forenkle visse bestemmelser og udfylde de konstaterede huller i lovgivningen, hvor de nuværende regler ikke længere er egnede som følge af markedsudviklingen, såsom væksten i onlinesalg og fremkomsten af nye typer platformsvirksomheder. Kommissionen bestræber sig på at indføre de nye regler, når de nuværende regler udløber den 31. maj 2022. For så vidt angår revisionen af EU's konkurrenceregler vedrørende horisontalt samarbejde er formålet med disse regler at gøre det lettere for virksomhederne at samarbejde på måder, der er økonomisk ønskværdige og uden negative virkninger fra et konkurrencepolitisk synspunkt. I maj 2021 offentliggjorde Kommissionen konklusionerne af evalueringen af de to horisontale gruppefritagelsesforordninger vedrørende forskning og udvikling og specialiseringsaftaler (som under ét betegnes de horisontale gruppefritagelsesforordninger) samt de horisontale retningslinjer. I juli 2021 iværksatte Kommissionen en offentlig høring om de politiske løsningsmodeller for revisionen af disse regler . Begge forordninger udløber den 31. december 2022. Kommissionen sigter mod at have de nye regler på plads inden denne dato. Hovedkonklusioner af evalueringen af reglerne om horisontale aftaler Evalueringen viste, at reglerne om horisontale aftaler stadig er nyttige værktøjer for virksomhederne. I evalueringen blev der imidlertid peget på flere områder, hvor reglerne ikke er tilstrækkeligt tilpassede til digitalisering og forfølgelsen af bæredygtighedsmål. Nogle af bestemmelserne i de horisontale gruppefritagelsesforordninger anses for ufleksible og komplekse, mens andre anses for uklare og vanskelige at fortolke af virksomhederne. Nærmere bestemt er betingelserne for fritagelse i gruppefritagelsesforordningen vedrørende forskning og udvikling muligvis ikke længere egnede til at opfange konkurrencefremmende forsknings- og udviklingsaftaler, og anvendelsesområdet for gruppefritagelsesforordningen vedrørende specialiseringsaftaler er muligvis for snævert. Visse bestemmelser i de horisontale gruppefritagelsesforordninger og de horisontale retningslinjer anses også for uklare eller for strenge. Endelig giver de horisontale retningslinjer ikke megen vejledning om den seneste markedsudvikling som f.eks. digitalisering, modstandsdygtighed og bæredygtighed i horisontale aftaler (f.eks. giver de ikke tilstrækkelig retssikkerhed i forhold til selvvurdering af aftaler, der forfølger mål om bæredygtighed og aftaler om datadeling/datafangst. I maj 2021 offentliggjorde Kommissionen desuden konklusionerne af evalueringsrapporten om, hvordan gruppefritagelsesforordningen for motorkøretøjer fungerer. Kommissionen konkluderede, at selv om principperne for gruppefritagelsesforordningen for motorkøretøjer stadig gælder, bør fremkomsten af nye teknologier og den stigende rolle, som data i denne industri spiller, afspejles i Kommissionens vejledning, der ledsager gruppefritagelsesforordningen for motorkøretøjer. Den nuværende gruppefritagelsesforordning for motorkøretøjer udløber den 31. maj 2023. Kommissionen overvejer i øjeblikket en opfølgning af disse resultater og tager også hensyn til den igangværende revision af den vertikale gruppefritagelsesforordning. Konklusioner af evalueringen af meddelelsen om markedsafgrænsning offentliggøres Meddelelsen om markedsafgrænsning indeholder vigtige retningslinjer for, hvordan Kommissionen anvender begreberne relevante produktmarkeder og geografiske markeder i forbindelse med håndhævelsen af konkurrencereglerne. I juli 2021 offentliggjorde Kommissionen resultaterne af evalueringen af meddelelsen om markedsafgrænsning. På grundlag af resultaterne har Kommissionen besluttet at revidere meddelelsen, og den vil høre interessenter om udkastet til den reviderede meddelelse om markedsafgrænsning i 2022. Hovedkonklusioner af evalueringen af meddelelsen om markedsafgrænsning Kommissionen konkluderede, at principperne i meddelelsen om markedsafgrænsning, der er baseret på EU-domstolenes retspraksis, stadig er velbegrundede. Dog afspejler de måske ikke helt den seneste udvikling i markedsafgrænsningspraksis, f.eks. i forhold til digitalisering. Områder, hvor meddelelsen om markedsafgrænsning måske ikke er helt ajour, omfatter: i) anvendelse af og formål med SSNIP-testen ("small significant non-transitory increase in price", test vedrørende en lille, men betydningsfuld og ikke forbigående prisstigning) ved afgrænsning af relevante markeder, ii) digitale markeder, særlig med hensyn til produkter eller tjenesteydelser, der markedsføres til nul-pris og til digitale økosystemer, iii) vurdering af geografiske markeder præget af globalisering og importkonkurrence, iv) kvantitative metoder til markedsafgrænsning, v) beregning af markedsandele, og vi) konkurrence på andet end prisparametre (herunder innovation). Offentliggjorte udkast til retningslinjer for anvendelse af konkurrencereglerne på kollektive overenskomster for selvstændige erhvervsdrivende Nogle selvstændige har kun ringe indflydelse på deres løn- og arbejdsvilkår. Kollektive overenskomstforhandlinger kan være et vigtigt redskab til at opnå bedre vilkår, men nogle selvstændige kan betragtes som "virksomheder", og kollektive overenskomster kan derfor blive omfattet af EU's konkurrenceregler. For at løse dette problem hørte Kommissionen alle interessenter om forskellige politiske løsningsmodeller i januar 2021, der først indledtes med en konsekvensanalyse og derefter med et detaljeret spørgeskema i marts 2021. Den 9. december 2021 sendte Kommissionen et udkast til retningslinjer for anvendelsen af EU's konkurrencelovgivning på kollektive overenskomster om arbejdsvilkårene for selvstændige erhvervsdrivende i høring. Kommissionen vil vurdere input fra interessenterne med henblik på at offentliggøre en endelig udgave af retningslinjerne i 2022. Resultaterne af evalueringen af de procedure- og kompetencemæssige aspekter af EU's fusionskontrol og yderligere vejledning vedrørende artikel 22 offentliggøres Formålet med evalueringen af de procedure- og kompetencemæssige aspekter af EU's fusionskontrol var at analysere, hvordan visse fusionsregler har fungeret under skiftende markedsforhold. I evalueringen blev der primært fokuseret på to spørgsmål: i) effektiviteten af de omsætningsbaserede tærskler for kompetenceudøvelsen med hensyn til at opfange fusioner, som kan have en betydelig indvirkning på konkurrencen i det indre marked, og ii) effektiviteten af den forenklede notifikationsprocedure, der blev indført i 2013. I marts 2021 offentliggjorde Kommissionen konklusionerne af evalueringen. Hovedkonklusioner af evalueringen af de procedure- og kompetencemæssige aspekter af EU's fusionskontrol Kommissionen konkluderede, at de omsætningsbaserede tærskler for kompetenceudøvelsen kombineret med henvisningsmekanismen generelt havde vist sig at være effektive til at opfange relevante transaktioner på EU's indre marked. Den seneste markedsudvikling har imidlertid resulteret i en gradvis stigning i antallet af virksomheder, der spiller eller kan komme til at spille en afgørende konkurrencemæssig rolle, selv om der kun er ringe eller slet ingen omsætning på fusionstidspunktet. I evalueringen blev det konkluderet, at transaktioner med en potentiel negativ indvirkning på konkurrencen i visse tilfælde hverken blev gennemgået af Kommissionen eller nogen af medlemsstaterne. Dette omfattede navnlig overtagelser rettet mod nye virksomheder med konkurrencepotentiale og innovative virksomheder, herunder i — men ikke begrænset til — den digitale sektor, lægemiddelsektoren, den bioteknologiske sektor og visse andre industrisektorer. Målselskabets værdi hang ikke altid tilstrækkeligt sammen med transaktionens potentielle konkurrencebegrænsende virkninger. Kommissionen vedtog i marts 2021 en meddelelse, der indeholder retningslinjer for anvendelsen af henvisningsmekanismen mellem medlemsstaterne og Kommissionen, jf. fusionsforordningens artikel 22 under de særlige omstændigheder, hvor de omsætningsbaserede tærskler ikke afspejler målselskabets konkurrencepotentiale, og hvor transaktionen ikke er anmeldelsespligtig i henhold til de nationale regler. Kommissionen agter at fremme og acceptere flere henvisninger i henhold til fusionsforordningens artikel 22. 2.3. Ajourføring af statsstøttereglerne og retningslinjerne for at gøre dem egnet til nye udfordringer

I 2021 fortsatte Kommissionen evalueringen og revisionen af de eksisterende statsstøtteregler og retningslinjer for yderligere at lette den grønne og digitale omstilling og fremme det indre markeds modstandsdygtighed ved genopretningen efter covid-19-pandemien. Kommissionen fortsatte med at følge markedsudviklingen og er parat til at tilpasse sine politiske redskaber yderligere, for at EU hurtigt kan reagere på fremtidige kriser. Tilpasninger af de midlertidige rammebestemmelser for statsstøtte Senest har Kommissionen hørt medlemsstaterne om et forslag om forlængelse af de midlertidige rammebestemmelser for statsstøtte indtil den 30. juni 2022, samtidig med at den udstikker kursen mod en gradvis udfasning af de pandemirelaterede kriseforanstaltninger. Kommissionen vedtog sjette ændring af de midlertidige rammebestemmelser i november 2021. Med forlængelsen af de eksisterende foranstaltninger i henhold til de midlertidige rammebestemmelser for statslige foranstaltninger indtil den 30. juni 2022 undgår man cliff-effekter ved at forhindre, at virksomhederne pludselig afskæres fra stadig nødvendig offentlig støtte på et tidspunkt, hvor de alvorlige forstyrrelser, der påvirker medlemsstaternes økonomier, endnu ikke er ophørt. Kommissionen fortsætter med at tage behørigt hensyn til de former for udvikling, der potentielt kan påvirke EU, herunder de sociale og økonomiske konsekvenser for EU som følge af Ruslands invasion af Ukraine, for om nødvendigt at reagere hurtigt og tilpasse sine politiske redskaber. Desuden har Kommissionen indført to nye værktøjer til at kickstarte og tiltrække private investeringer med henblik på en hurtigere, grønnere og mere digital genopretning efter pandemien. Kommissionen indførte investeringsstøtte med henblik på en bæredygtig genopretning indtil den 31. december 2022 og solvensstøtte indtil den 31. december 2023, hvilket gør det muligt for medlemsstaterne at udnytte private midler og stille dem til rådighed for investeringer i SMV'er, herunder nystartede virksomheder, og små midcapselskaber. Retningslinjer for statsstøtte til klima, miljøbeskyttelse og energi vedtages Kommissionen gennemførte sin revision af statsstøttereglerne for at gøre dem egnede til formålet og bringe dem i overensstemmelse med EU's klimamål. I juni 2021 iværksatte Europa-Kommissionen en offentlig høring, hvor alle interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger til den foreslåede revision af retningslinjerne for klima-, energi- og miljøstøtte. Kommissionen godkendte de nye retningslinjer for klima-, energi- og miljøstøtte i december 2021. Revisionen udvider retningslinjernes anvendelsesområde til at omfatte nye økonomiske områder såsom ren mobilitet og dekarbonisering af industrien. Det vil også sikre en fleksibel ramme, der sætter medlemsstaterne i stand til at yde den nødvendige støtte til, at den grønne pagt kan gennemføres. Det bredere anvendelsesområde for retningslinjerne ledsages af beskyttelsesforanstaltninger, der sikrer, at statsstøtten målrettes effektivt til de områder, hvor den er nødvendig, og ifølge hvilke medlemsstaterne skal høre de berørte parter, når de udformer omfattende statsstøtteforanstaltninger. Retningslinjerne vil støtte EU's dekarboniseringsbestræbelser samt cirkulær økonomi, biodiversitet, ren mobilitet eller nulemissionsmobilitet og energieffektivitet i bygninger med henblik på at nå EU's klima- og energimål for 2030 og 2050. Retningslinjerne for klima-, energi- og miljøstøtte trådte i kraft i januar 2022I henhold til de reviderede retningslinjer vil mere statsstøtte blive anset for at være foreneligt end tidligere. Revideret meddelelse om vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse vedtages Vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse gør det muligt at samle viden, ekspertise, finansielle ressourcer og økonomiske aktører fra hele EU, således at man kan afhjælpe store markedssvigt, systemiske svigt og samfundsmæssige udfordringer, som ellers ikke kunne afhjælpes. Disse projekter bidrager til bæredygtig økonomisk vækst, beskæftigelse, konkurrenceevne og en styrkelse af EU's åbne strategiske autonomi. For at undgå, at vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse fordrejer konkurrencen i det indre marked, kræver de Kommissionens godkendelse i henhold til statsstøttereglerne. Vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse muliggør banebrydende innovation frem til den første industrielle udrulning og vigtige infrastrukturinvesteringer, hvor offentlig intervention er nødvendig. Vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse fremmer iværksætteri i EU, fremmer den grønne og digitale omstilling og styrker det indre markeds modstandsdygtighed. Efter en evaluering og omfattende høring af alle interesserede parter om den foreslåede reviderede meddelelse vedtog Kommissionen i november 2021 en revideret meddelelse om statsstøtteregler for vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse . Den reviderede meddelelse om vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse finder anvendelse fra den 1. januar 2022. Meddelelse om statsstøtteregler for vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse Den ajourførte meddelelse giver EU flere muligheder og øger gennemsigtigheden af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse ved at foreskrive, at vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse normalt skal inddrage mindst fire medlemsstater. Desuden skal vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse være udformet på en gennemsigtig og inkluderende måde. Den reviderede meddelelse letter SMV'ers deltagelse i vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse og øger fordelene ved deres inddragelse. Meddelelsen om statsstøtteregler for vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse fra 2021 bringer dens mål i overensstemmelse med EU's nuværende prioriteter. For at støtte EU's miljøstrategier og fremskynde den grønne omstilling kræves det ifølge den reviderede meddelelse om vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse, at medlemsstaterne fremlægger dokumentation for, at de anmeldte projekter er i overensstemmelse med princippet om "ikke at gøre væsentlig skade". Desuden præciseres kriterierne for at samle midler fra de nationale budgetter og EU-programmer i meddelelsen. Offentlig høring om rammebestemmelserne for statsstøtte til forskning, udvikling og innovation Rammebestemmelserne for statsstøtte til forskning, udvikling og innovation tilskynder til "risikobetonet" forskning, udvikling og innovation, der ellers ikke ville have fundet sted uden offentlig støtte. Kommissionen iværksatte en offentlig høring i april 2021 med henblik på at forenkle de eksisterende rammebestemmelser for statsstøtte. Målet er at gøre det lettere for medlemsstaterne at støtte forskning, udvikling og innovation, herunder støtte til SMV'er og innovationsklynger, samtidig med at det sikres, at eventuelle konkurrencefordrejninger minimeres, og der skabes de rette incitamenter for at muliggøre den grønne og digitale omstilling i EU. Efter den offentlige høring og efter at have modtaget bidrag fortsætter Kommissionen sine overvejelser om, hvordan rammebestemmelserne for statsstøtte til forskning og udvikling og innovation kan moderniseres og gøres fremtidssikrede. I betragtning af den betydning, som den grønne og digitale omstilling og det indre markeds modstandsdygtighed har, omfatter disse overvejelser om modernisering af rammebestemmelserne for statsstøtte til forskning og udvikling og innovation f.eks. områder som kontrol og forsøg i forbindelse med infrastruktur samt udvikling og levering af banebrydende teknologier. Kommissionen forventer, at de reviderede rammebestemmelser for statsstøtte til forskning og udvikling og innovation bliver vedtaget i 2022. Offentlig høring om retningslinjerne for statsstøtte i forbindelse med bredbånd Statsstøttereglerne til etablering af bredbåndsnet (retningslinjerne for bredbåndsnet) letter etableringen og udbredelsen af bredbåndsnet i områder med utilstrækkelig konnektivitet, f.eks. fjerntliggende og tyndt befolkede regioner. Retningslinjerne giver medlemsstaterne mulighed for at støtte moderne infrastruktur, der stiller økonomisk overkommelige bredbåndstjenester af høj kvalitet til rådighed for slutbrugere i områder, hvor kommercielle aktører har begrænsede incitamenter til at investere. I juli 2021 offentliggjorde Kommissionen resultaterne af evalueringen af meddelelsen om bredbåndsretningslinjerne. Den konkluderede, at de gældende regler generelt fungerer godt og er egnede til formålet, men at nogle tilpasninger er nødvendige for at tilpasse de nuværende regler til de seneste teknologiske fremskridt. Der er brug for passende investeringer for at opfylde EU's aktuelle politiske mål, navnlig EU's 2025-mål for gigabitsamfundet og det digitale kompas 2030. I november 2021 lagde Kommissionen de foreslåede reviderede retningslinjer for bredbåndsnet ud til offentlig høring. Høringsfristen var sat til den 11. februar 2022. Udkastet til retningslinjerne har til formål at gøre det lettere for medlemsstaterne at stimulere etableringen af højtydende bredbåndsnet, herunder gigabit- og 5G-netværk, samtidig med at konkurrencefordrejninger begrænses. Anvendelsesområdet for den generelle gruppefritagelsesforordning udvides for at lette deltagelse i EU-programmer Med henblik på at forbedre samspillet mellem EU's finansieringsregler og EU's statsstøtteregler under den nye flerårige finansielle ramme vedtog Kommissionen i juli 2021 ændringer til den generelle gruppefritagelsesforordning. Disse ændringer udvider forordningens anvendelsesområde og forenkler statsstøttereglerne for national finansiering, der falder ind under anvendelsesområdet for visse nyligt vedtagne EU-programmer. Med ændringen af den generelle gruppefritagelsesforordning kan statsstøtte ydet af nationale myndigheder til projekter, der finansieres af programmer, der forvaltes på EU-plan, gennemføres direkte af medlemsstaterne uden forudgående anmeldelse til Kommissionen. Medlemsstaterne skal dog underrette Kommissionen om støtteforanstaltningerne efter deres vedtagelse. Desuden giver den ajourførte gruppefritagelsesforordning medlemsstaterne mulighed for at yde statsstøtte til den digitale og den grønne omstilling. Den giver mulighed for en vis fleksibilitet for hurtigt at kunne støtte virksomheder, der har brug for hjælp på grund af negative økonomiske virkninger som følge af uventede eksterne chok. Fritagelse af brede kategorier af statsstøtte fra forudgående anmeldelse er en væsentlig forenkling og fremmer medlemsstaternes hurtige gennemførelse heraf. Revision af den generelle gruppefritagelsesforordning vedrørende den grønne pagt Den generelle gruppefritagelsesforordning er i øjeblikket genstand for en målrettet revision, som har til formål at give medlemsstaterne mulighed for hurtigt at mobilisere mere støtte til grønne projekter uden forudgående tilladelse fra Kommissionen. Revisionen har til formål at udvide anvendelsesområdet for den generelle gruppefritagelsesforordning til at omfatte støtte til investeringer i nye teknologier såsom opsamling, lagring eller anvendelse af hydrogen og CO2, hvilket er afgørende for at tackle den strategiske afhængighed. Anvendelsesområdet for den generelle gruppefritagelsesforordning vil blive udvidet til at omfatte områder, der er afgørende for at opfylde målene i den europæiske grønne pagt, som f.eks. ressourceeffektivitet og biodiversitet. Desuden har revisionen af den generelle gruppefritagelsesforordning til formål at forbedre bestemmelserne om støtte til investeringer på centrale politikområder som f.eks. bygningers energimæssige ydeevne samt optanknings- og opladningsinfrastrukturer for ren mobilitet. Endelig vil reglerne for fastsættelse af støtteberettigede omkostninger og støtteintensiteter blive gjort mere fleksible. Revisionen af EU-retningslinjerne for risikofinansiering vedtages I december 2021 vedtog Kommissionen reviderede retningslinjer for statsstøtte til fremme af risikofinansieringsinvesteringer. De reviderede retningslinjer indeholder en række forbedringer, som vil lette anvendelsen af retningslinjerne, konsolidere de eksisterende krav til forudgående vurderinger og begrænse kravet om at tilvejebringe en analyse af eventuelle finansieringshuller i de største risikofinansieringsordninger. Desuden indføres der med de reviderede retningslinjer forenklede betingelser for vurdering af ordninger, der udelukkende tager sigte på nystartede virksomheder og SMV'er, som endnu ikke har foretaget deres første kommercielle salg. For at sikre konsekvens er nogle af definitionerne i retningslinjerne tilpasset de definitioner, der er fastsat i den generelle gruppefritagelsesforordning. De reviderede retningslinjer gælder fra den 1. januar 2022.

Den reviderede meddelelse om kortfristet eksportkreditforsikring vedtages I december 2021 vedtog Europa-Kommissionen en revideret meddelelse om kortfristet eksportkreditforsikring. Meddelelsen indeholder et begrænset antal ændringer. Meddelelsen ændrer f.eks. støtteberettigelseskriterierne for SMV'er, som under visse omstændigheder kan drage fordel af statslig forsikring. I henhold til de tidligere regler udgjorde tærsklen for SMV'er en årlig eksportomsætning på højst 2 mio. EUR. Med den reviderede meddelelse om kortfristet eksportkreditforsikring øges denne tærskel til 2,5 mio. EUR. Den reviderede meddelelse om kortfristet eksportkreditforsikring trådte i kraft den 1. januar 2022. Reviderede retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte vedtages Retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte giver medlemsstaterne mulighed for at støtte de mindst begunstigede regioner samt regioner, der står over for omstillings- eller strukturudfordringer. Retningslinjerne sørger også for at bevare det indre markeds integritet under hensyntagen til EU's samhørighedsmål. Efter evalueringen af de gældende regler i 2019 og en omfattende høring af interessenter om tekstudkastet vedtog Kommissionen i april 2021 de reviderede retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte. De reviderede retningslinjer omfatter en række målrettede tilpasninger, der afspejler de erfaringer, der er gjort i forbindelse med anvendelsen af de tidligere regler. I disse retningslinjer tages der også hensyn til nye politiske prioriteter i forbindelse med den europæiske grønne pagt samt den europæiske industristrategi og den digitale strategi. De reviderede retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte trådte i kraft den 1. januar 2022. Evalueringen af gruppefritagelsesforordningen for landbrugssektoren og retningslinjerne offentliggøres I maj 2021 offentliggjorde Kommissionen en evaluering af gruppefritagelsesforordningen for landbrugssektoren og retningslinjerne for statsstøtte til landbrugs- og skovbrugssektoren og i landdistrikter. I evalueringen konkluderede man, at disse regler generelt er egnede til formålet og opfylder behovene i de berørte sektorer. Visse regler var imidlertid rettet mod revisioner, herunder præciseringer af visse begreber, yderligere strømlining og forenkling, tilpasning til reformen af den fælles landbrugspolitik samt tilpasninger for at afspejle EU's nuværende prioriteter, navnlig den europæiske grønne pagt. Næste skridt er at foretage en konsekvensanalyse, som behandler de problematikker, der blev identificeret i forbindelse med evalueringen. Kommissionen forventer at have indført de reviderede regler senest den 31. december 2022, når de nuværende regler udløber. 2.4. Tilpasning af GD for Konkurrence til nuværende og fremtidige behov for håndhævelse Digital omstilling Kommissionen anerkender den digitale omstilling som en vigtig politisk prioritet for sit nuværende mandat (Et Europa klar til den digitale tidsalder), ikke blot for at skabe forandring på markederne, men også for at muliggøre en modernisering af den offentlige sektor. I 2021 udarbejdede og godkendte GD for Konkurrence en omfattende intern digital strategi, som vil gøre GD for Konkurrences undersøgelsesprocesser og andre aktiviteter mere effektive. Desuden vil den digitale strategi styrke håndhævelsen af EU's konkurrencelovgivning ved at investere i avancerede digitale løsninger og ved at modernisere GD for Konkurrences sagsstyringssystemer, navnlig ved at iværksætte CASE@EC for statsstøtte og dokumentstyring. Den digitale strategi er fast forankret i Europa-Kommissionens overordnede digitale strategi, som omdanner Kommissionen til en digitalt styret, brugerorienteret og datadrevet organisation. GD for Konkurrence er i færd med at udvikle og forbedre digitale løsninger, der støtter samspillet mellem eksterne interessenter, såsom de nationale konkurrencemyndigheder, virksomheder, der er aktive på det indre marked, advokatfirmaer og private borgere. I denne forbindelse iværksatte GD for Konkurrence tre nye digitale løsninger i 2021: State Aid Reporting Interactive (SARI2), eConfidentiality og eRFI. GD for Konkurrence iværksatte også et projekt til ajourføring af sagsrelaterede oplysninger, der er offentliggjort på Europawebstedet med henblik på bedre adgang, søgning og eksport af offentlige oplysninger om konkurrencepolitikken (herunder sager og afgørelser vedrørende statsstøtte, karteller og fusioner). I betragtning af de følsomme og fortrolige oplysninger, som GD for Konkurrence behandler, er IT-sikkerhedsplaner for nye såvel som eksisterende digitale løsninger blevet udarbejdet eller ajourført. De nødvendige sikkerheds- og overvågningsforanstaltninger gennemføres for at styrke cybersikkerheden og -robustheden. I 2021 fortsatte GD for Konkurrence med at investere i corporate intelligence, avancerede data- og maskinlæringstjenester og løsninger til at støtte undersøgelser. En særlig enhed gennemfører efterretnings- og undersøgelsesanalyser og yder kriminalteknisk IT support. Enheden indsamler og analyserer desuden oplysninger fra offentligt tilgængelige kilder og indsamler oplysninger med eventuel betydning for sine undersøgelser med henblik på opdagelse af nye tilfælde. Ressourcer og organisering For bedre at kunne tackle udviklingspolitikkens voksende betydning gennemførte GD for Konkurrence en omorganisering af den eksisterende organisationsstruktur i november 2021. Antallet af enheder, der beskæftiger sig med vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse, steg fra en til to. Desuden blev der oprettet en taskforce i forbindelse med forordningen om digitale markeder for at støtte vedtagelsen og gennemførelsen af forordningen om digitale markeder. Endvidere har GD for Konkurrence oprettet en styrket enhed med henblik på at gennemføre en mere koordineret tilgang til skattelovgivningens og den aggressiv skatteplanlægnings konsekvenser for statsstøttepolitikken. Programmet for det indre marked Programmet for det indre marked blev vedtaget i april 2021. Med et budget på 4,2 mia. EUR i perioden 2021-2027 ydes der finansiel støtte under programmet for det indre marked til at styrke forvaltningen af det indre marked og sikre, at det indre marked fungerer efter hensigten. Den finansielle støtte under programmet for det indre marked omfatter et konkurrenceelement, dvs. et særligt budget for konkurrencepolitikken. Med et budget på 20,4 mio. EUR for 2021 støttede programmet for det indre marked en effektiv og ajourført håndhævelse af EU's konkurrencepolitik. Der blev også anvendt midler til samarbejde og partnerskaber med offentlige myndigheder i EU og på verdensplan samt til foranstaltninger til styrkelse af konkurrencen. Styrkelse af konkurrencen I 2021 deltog Kommissionen i konkurrencepolitiske fortaler- og outreachaktiviteter på flere niveauer for at støtte en effektiv håndhævelse af EU's konkurrencepolitik, og f.eks. deltog den ledende næstformand, Margrethe Vestager, i arrangementer og pressekonferencer. Pressemeddelelser, nyhedsbreve og sociale medier blev brugt til at formidle fordelene ved konkurrencepolitikken. Der blev også afholdt særlige arrangementer på internationalt plan eller i fællesskab med medlemsstaterne. Som følge af covid-19-pandemien blev de fleste arrangementer afholdt virtuelt og/eller i hybridformater i 2021. 3. Håndhævelse af konkurrencepolitikken bidrog til den digitale omstilling og et styrket og modstandsdygtigt indre marked Gennem den overordnede ambition "Et Europa klar til den digitale tidsalder" har Kommissionens formand defineret det digitale område som en af topprioriteterne for Kommissionens mandat. På konkurrenceprægede markeder skal virksomhederne skabe innovation og blive mere effektive for at udvikle sig. Dette gælder både for de innovationsdrevne digitale markeder, der er i hastig udvikling, og for de markeder, der endnu ikke er digitale. En effektiv håndhævelse af EU's konkurrenceregler og lovgivningsmæssige reformer er af afgørende betydning for den digitale omstilling af EU's økonomi, for genopretningen efter covid-19-pandemien og for styrkelsen af det indre markeds modstandsdygtighed. 3.1. Håndhævelse af kartelreglerne bidrog til den digitale omstilling og et styrket og modstandsdygtigt indre marked

I 2021 fortsatte Kommissionen med en effektiv håndhævelse af konkurrencereglerne for at tackle konkurrencebegrænsningerne på det indre marked. På markederne for PC-videospil pålagde Kommissionen Valve, ejeren af online PC-spilplatformen Steam og fem forlag — Bandai Namco, Capcom, Focus Home, Koch Media og ZeniMax — en samlet bøde på 7,8 mio. EUR for at begrænse grænseoverskridende salg af PC-videospil på baggrund af kundernes geografiske placering inden for EØS ("geoblokering") . Bøderne til forlagene, der i alt beløber sig til over 6 mio. EUR, blev nedsat, fordi selskaberne samarbejdede med Kommissionen. Valve valgte at undlade at samarbejde og blev pålagt en bøde på over 1,6 mio. EUR. I april 2021 fremsendte Kommissionen en klagepunktsmeddelelse til Apple, hvor den foreløbigt konkluderede, at Apple fordrejede konkurrencen på musikstreamingmarkedet, idet Apple havde misbrugt sin dominerende stilling med hensyn til distribution af musikstreaming-apps via deres App Store. Kommissionen har anfægtet den obligatoriske anvendelse af Apples eget system for køb i apps, der pålægges udviklere af musikstreaming-apps for at distribuere deres apps via Apples App Store. Kommissionen er også betænkelig ved, at Apple anvender visse begrænsninger af app-udviklernes muligheder for at oplyse iPhone- og iPad-brugere om alternative billigere købsmuligheder. Kommissionen fortsatte også sine undersøgelser af potentielt konkurrencebegrænsende praksis fra Amazons side. Kommissionen nærer betænkeligheder med hensyn til, om Amazon fordrejer konkurrencen på onlinedetailmarkederne ved konsekvent at anvende ikkeoffentlige virksomhedsdata fra uafhængige sælgere, der sælger på Amazons markedsplads. Denne praksis er til fordel for Amazons egen detailvirksomhed, som konkurrerer direkte med disse tredjepartssælgere. I et særskilt tilfælde undersøger Kommissionen, hvorvidt Amazon giver præferencebehandling til sine egne detailtilbud på bekostning af de sælgere på Amazons markedsplads, som anvender Amazons logistik- og leveringstjenester. I juni 2021 indledte Kommissionen en formel kartelundersøgelse for at vurdere, om Facebook overtrådte EU's konkurrenceregler ved at anvende annonceoplysninger navnlig indsamlet fra annoncører til at konkurrere med dem på markeder, hvor Facebook også er aktiv, f.eks. rubrikannoncer. Kommissionen nærer betænkeligheder med hensyn til, at Facebook anvender data fra konkurrerende udbydere, når de annoncerer på Facebooks sociale netværk for at give Facebook Marketplace en konkurrencefordel. Den formelle kartelundersøgelse vil også omfatte en vurdering af, hvorvidt Facebook knytter Facebook Marketplace, selskabets onlinerubrikannoncetjeneste, til sit eget sociale netværk. Kommissionen vil undersøge, om den måde, hvorpå Facebook Marketplace er forankret i det sociale netværk, har en "afsmittende virkning", som er til skade for konkurrencen og giver virksomheden en fordel, når den når ud til kunderne, og vil få konkurrenceskadelige virkning for onlinerubrikannoncetjenester. I juni 2021 indledte Kommissionen en formel kartelundersøgelse af onlinereklamesektoren. Kommissionen er i færd med at undersøge, om Google har begunstiget sin egen online display annonceringsteknologi i ad-tech-forsyningskæden til fordel for YouTube og til skade for konkurrerende udbydere af teknologiske annonceringstjenester, annoncører og onlineforlag. Den formelle undersøgelse vil desuden undersøge, om Google fordrejer konkurrencen ved at begrænse tredjeparters adgang til brugeroplysninger til reklameformål på websteder og i apps, samtidig med at sådanne oplysninger forbeholdes eget brug. Kommissionens undersøgelse fokuserer på visning af annoncer, hvor Google udbyder en række tjenester til annoncører og til udgivere. I november 2021 stadfæstede Retten i det store hele Kommissionens tidligere afgørelse i Google (Shopping) sagen. Google Search (Shopping)-sagen I juni 2017 pålagde Kommissionen Google en bøde på 2,42 mia. EUR for at misbruge sin dominerende stilling som søgemaskine ved at give en anden af Googles egne prissammenligningstjenester en fordel i forhold til konkurrenterne. Googles sammenligningstjeneste for Europa er et produkt, der giver forbrugerne mulighed for at sammenligne produkter og priser på nettet og finde tilbud fra onlineforhandlere, herunder producenternes egne onlinebutikker, platforme (f.eks. Amazon og eBay) og andre forhandlere. I 2008 vedtog Google en strategi for at fremme sin egen sammenligningstjeneste. På grund af Googles ulovlige praksis steg trafikken til Googles prissammenligningstjeneste betydeligt, mens konkurrerende prissammenligningstjenester led betydelige og varige trafiktab. Som følge af Kommissionens afgørelse ændrede Google den såkaldte "shoppingboks" for at gøre det muligt at reklamere for tredjeparters prissammenligningstjenester heri. I november 2021 stadfæstede Retten i det store hele Kommissionens afgørelse. På et marked for lægemidler accepterede Kommissionen i februar 2021 en tilsagnspakke fra Aspen efter en undersøgelse af Aspens angiveligt urimeligt høje priser. Aspen indvilligede i at sænke sine priser med 73 % i gennemsnit i hele Europa (undtagen i Italien) på seks vigtige lægemidler til behandling af alvorlige former for blodcancer, herunder myelomer og leukæmi. Disse prisnedsættelser vil spare EU's sundhedssystemer for betydelige beløb og vil sikre, at disse lægemidler fortsat er tilgængelige på markedet. I marts 2021 indledte Kommissionen en formel kartelundersøgelse for at fastslå, om Teva havde misbrugt sin dominerende stilling på markedet ved at blokere eller forhale markedsadgangen for nye firmaer, der konkurrerede med Tevas nye lægemiddel Copaxon, til skade for patienterne og sundhedssystemerne . I marts 2021 stadfæstede EU-Domstolen Kommissionens tidligere afgørelse i Lundbeck-sagen vedrørende "pay-for-delay"-aftaler. Domstolens dom i Lundbeck-sagen I Lundbeck-sagen bekræftede EU-Domstolen fuldt ud Kommissionens tilgang til "pay-for-delay"-aftaler i forbindelse med patenttvister. I forbindelse med "pay-for-delay"-aftaler tilbyder en originalproducent generikaproducenter værdioverførsler for at udskyde deres indtog på markedet eller afstå fra at træde ind på markedet. I 2002 indgik Lundbeck en række aftaler med forskellige producenter af generiske lægemidler vedrørende generiske versioner af Lundbecks storsælgende antidepressive middel citalopram. Disse virksomheder indgik aftale med Lundbeck om ikke at træde ind på markedet mod betydelige betalinger og andre incitamenter. Disse incitamenter beløb sig til snesevis af millioner af euro. I Lundbecks interne dokumenter henvises der til dannelsen af en "klub" og "en stak $$$", der skulle deles blandt generikaproducenterne. Domstolen gav Kommissionen medhold i sin vurdering af, at sådanne "pay-for-delay"-aftaler har et konkurrencebegrænsende formål, fordi værdioverførslerne udelukkende kunne forklares ved, at parterne havde en interesse i ikke at konkurrere på ydelser. Domstolen bekræftede ligeledes, at Lundbeck og generikaproducenterne på tidspunktet for aftalerne var potentielle konkurrenter, fordi de havde reelle og konkrete muligheder for at træde ind på markedet og konkurrere med Lundbeck. Desuden stod de ikke over for uoverstigelige adgangsbarrierer. Efter iværksættelsen af kartelundersøgelsen af sektoren for tingenes internet på forbrugerområdet i 2020 offentliggjorde Kommissionen en foreløbig rapport til høring i juni 2021. Sektorundersøgelsen fokuserede på produkter og tjenesteydelser i forbindelse med digitale stemmeassistenter, smartenheder til hjemmet og wearables. Den endelige rapport og dens ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene blev offentliggjort i januar 2022 . Endelig rapport om sektorundersøgelse af tingenes internet på forbrugerområdet I januar 2022 offentliggjorde Kommissionen resultaterne af sin sektorundersøgelse af tingenes internet ("IoT") . Denne sektor er i hastig vækst, og der er stigende efterspørgsel efter stemmeassistenter som brugergrænseflader til interaktion med andre intelligente anordninger og IoT-tjenester. Der blev peget på en række potentielle konkurrenceproblemer, såsom eksklusivitets- og kombinationsklausuler for stemmeassistenterne, hvilket begrænsede muligheden for at bruge forskellige stemmeassistenter på de samme smartenheder, manglende interoperabilitet og begrænsning af funktionalitet på smartenheder fra tredjeparter og IoT-tjenester. Det komplekse standardiseringsområde og komplekse patentbeskyttede teknologier kan have en negativ indvirkning på vækstpotentialet for IoT-produkter på forbrugerområdet. Begrænsning af out-of-the-box funktioner tilgængelige for brugerne vækkede ligeledes bekymring. Andre potentielle konkurrencebegrænsninger var forinstalleringer, standardindstillinger og fremtrædende placering af IoT-tjenester på smartenheder eller i forbindelse med stemmeassistenter. De oplysninger, der indsamledes i forbindelse med sektorundersøgelsen af IoT, vil være retningsgivende for Kommissionens fremtidige håndhævelses- og lovgivningsaktiviteter. Det bidrager desuden til den lovgivningsmæssige debat om Kommissionens forslag til forordningen om digitale markeder. 3.2. Fusionskontrol bidrog til den digitale omstilling og et styrket og modstandsdygtigt indre marked

Fusionskontrol sikrer, at konsolideringen finder sted på en måde, der opretholder et tilstrækkeligt konkurrencepres på de markeder, der berøres af en fusion. Fusionskontrol forhindrer, at der skabes markedsstrukturer, hvor virksomheder og forbrugere stilles over for en række faktorer som f.eks. et mindre udvalg, mindre innovation, dårligere kvalitet eller højere priser. Fusionskontrol kræver en vurdering af de positive og negative effekter af konsolideringen. I 2021 forblev Kommissionens fusionsaktivitet på et meget højt niveau. Kommissionen vedtog 396 fusionsafgørelser inden for forskellige sektorer (i 2020 vedtog Kommissionen 352 fusionsafgørelser), hvoraf 309 blev godkendt efter en forenklet procedure. Kommissionen greb ind i 14 påtænkte erhvervelser, hvoraf 11 transaktioner blev godkendt på visse betingelser. Tre anmeldte fusioner blev opgivet af parterne og trukket tilbage i fase II. I marts 2021 godkendte Kommissionen efter en tilbundsgående undersøgelse og på visse betingelser Danfoss' overtagelse af Eaton Hydraulics. Virksomheden leverer hydrauliske komponenter til maskiner, der anvendes i industrien, i landbruget og til byggeindustrielle formål. Tilsagnene imødekom Kommissionens betænkeligheder med hensyn til konkurrencen og sikrede, at downstreamproducenter fortsat kunne drage fordel af konkurrencedygtige priser og et bredt udvalg af innovative komponenter til deres produkter. I marts 2021 godkendte Kommissionen efter en tilbundsgående undersøgelse og på visse betingelser EssilorLuxotticas overtagelse af GrandVision . Virksomheden opererer på brille- og kontaktlinsemarkedet (solbriller, linser og stel) og detailsalg af sådanne produkter. Ved at gribe ind sørgede Kommissionen for, at konkurrencen på detailniveau fortsat er til fordel for kunder i Belgien, Italien og Nederlandene. I april 2021 besluttede Air Canada og Transat at opsige en foreslået fusionsaftale . Dette skete efter Kommissionens indgående undersøgelse af den påtænkte erhvervelse, som blev anmeldt i april 2020, og som fokuserede på parternes overlappende aktiviteter inden for passagertransport mellem EØS og Canada. Kommissionens foreløbige konklusioner var, at den planlagte fusion ville give anledning til konkurrenceproblemer på et stort antal transatlantiske ruter, og at parternes tilsagn på grundlag af resultaterne af markedstesten forekom utilstrækkelige. I december 2021 besluttede International Consolidated Airlines Group (IAG) og Air Europa at trække den foreslåede fusionsaftale tilbage. Tilbagetrækningen skete efter Kommissionens tilbundsgående undersøgelse af den påtænkte erhvervelse af Air Europa fra IAG, som kontrollerer Iberia, British Airways og flere andre luftfartselskaber . Kommissionen var betænkelig ved, at den planlagte fusion kunne begrænse konkurrencen i betydelig grad for trafik til/fra 70 bypar i Spanien, hvor begge luftfartselskaber tilbyder direkte tjenester. I 2021 fortsatte Kommissionen sin tilbundsgående undersøgelse af Hyundai Heavy Industries Holdings påtænkte erhvervelse af Daewoo Shipbuilding & Marine Engineering. I januar 2022 forbød Kommissionen fusionen, fordi den ville have skabt en dominerende stilling for det fusionerede selskab og reduceret konkurrencen på verdensmarkedet for bygning af store gastankskibe. Flydende naturgas bidrager til diversificeringen af EU's energikilder og forbedrer energiforsyningssikkerheden. 3.3. Statsstøttekontrol bidrog til den digitale omstilling og styrkelsen af det indre marked Bredbåndsinfrastruktur, der opfylder behovene for meget høje digitale hastigheder, kapacitet og kvalitet, er afgørende for at opfylde EU 2025-konnektivitetsmålene, som er fastsat i EU's mål for gigabitsamfundet senest i 2025 og den digitale strategi samt EU 2030-konnektivitetsmålene, der er fastsat i det digitale kompas 2030 . Statsstøtte bidrager til udbredelsen af højtydende bredbåndsnet i EU ved at afhjælpe markedssvigt, dvs. situationer og områder, hvor kommercielle operatører ikke har noget incitament til at levere tilstrækkelig bredbåndsdækning. I 2021 godkendte Kommissionen ud over projekter, der støtter udbredelsen og udnyttelsen af faste bredbåndstjenester, flere projekter vedrørende udbredelsen af mobile bredbåndstjenester, herunder, i maj 2021, en tysk støtteordning på 2,1 mio. EUR, og i december 2021 en spansk ordning til støtte for etablering af passiv infrastruktur til levering af mobilkommunikationstjenester i områder uden 4G mobildækning. I juni 2021 konstaterede Kommissionen, at den støtte, som jordbaserede operatører modtog til at udvide det jordbaserede tv-net til fjerntliggende områder i Spanien, var i strid med EU's statsstøtteregler. Efter annullationen af Kommissionens afgørelse fra 2013 (vedrørende alle regioner undtagen Castilla-La Mancha) bekræftede Kommissionen, at operatørerne af jordbaserede platforme mellem 2005 og 2008 fik en uforenelig selektiv fordel frem for deres konkurrenter. Domstolen bekræftede Kommissionens afgørelse vedrørende Castilla-La Mancha i september 2018. Da Spanien kun delvist havde tilbagesøgt støtten, anlagde Kommissionen sag ved Domstolen. I april 2021 fastslog Domstolen, at Spanien ikke havde tilbagesøgt støtten (C-704/19). Tilbagesøgningen af denne støtte er i gang. 4. Håndhævelse af konkurrencepolitikken bidrog til den grønne omstilling EU's konkurrencepolitik har gode muligheder for at bidrage til EU's miljø- og klimamål, herunder dekarboniseringen af økonomien og omstillingen af transportsektoren fra forurenende fossile brændstoffer til alternative brændstoffer i overensstemmelse med Kommissionens mobilitetspolitik. Håndhævelse af konkurrencereglerne bidrager til den europæiske grønne pagt ved at sikre, at markederne er effektive, retfærdige og innovative. I den forbindelse er en effektiv håndhævelse i henhold til statsstøtteinstrumentet afgørende for at undgå konkurrencefordrejninger på det indre marked. I februar 2021 afholdt GD for Konkurrence en konference for interessenter for at drøfte, hvordan kartelpolitikken, fusionspolitikken og statsstøttepolitikken bedst kan fungere sammen med miljø- og klimapolitikken. Som opfølgning offentliggjorde GD for Konkurrence i september 2021 et konkurrencepolitisk notat om, hvordan konkurrencepolitikken kan og vil støtte målene for den grønne pagt. 4.1. Statsstøttekontrol bidrog til den grønne omstilling I 2021 godkendte Kommissionen en række statsstøtteforanstaltninger, der havde til formål at støtte den grønne omstilling i EU. Kommissionen godkendte navnlig 18 foranstaltninger til støtte for vedvarende energi og syv til støtte for ren mobilitet. I januar 2021 vedtog Kommissionen en afgørelse om godkendelse af det andet vigtige projekt af fælleseuropæisk interesse vedrørende batterier . Projektet, European Battery Innovation, vil støtte forskning og innovation i batteriværdikæden. De 12 medlemsstater vil yde op til 2,9 mia. EUR i støtte i de kommende år. Den offentlige finansiering forventes at frigøre yderligere 9 mia. EUR i private investeringer. Projektet supplerer det første vigtige projekt af fælleseuropæisk interesse i batteriværdikæden, som blev godkendt i december 2019. Projektet er i overensstemmelse med Kommissionens politikker om at skifte fra anvendelse af fossile brændstoffer til alternative brændstofteknologier og den grønne og den digitale omstilling af EU's økonomi under den europæiske grønne pagt og den digitale strategi samt øge EU-økonomiens modstandsdygtighed. I februar 2021 godkendte Kommissionen Rumæniens planer om at støtte opgraderingen af fjernvarmesystemer i Bukarest. Støtteforanstaltningen på 254 mio. EUR, der finansieres af EU's strukturfonde, vil hjælpe Rumænien med at nå sine mål for energieffektivitet og vil bidrage til at reducere udledningen af drivhusgasser og andre forurenende stoffer uden at fordreje konkurrencen unødigt. I april 2021 godkendte Kommissionen forlængelsen og ændringen af en tysk ordning til støtte for produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder og fra grubegas samt nedsættelser af afgifter til finansiering af støtte til elektricitet fra vedvarende energikilder. Afgiftsnedsættelsen vil være tilgængelig for energiintensive virksomheder og strømforsyning fra land til skibe, mens de ligger ved kaj i havne. I maj 2021 godkendte Kommissionen en dansk støtteordning til fordel for elektricitetsproduktion fra vedvarende energikilder. Foranstaltningen vil hjælpe Danmark med at nå sine mål for vedvarende energi uden unødigt at fordreje konkurrencen og vil bidrage til det europæiske mål om at opnå en klimaneutralitet senest i 2050.

I juni 2021 godkendte Kommissionen forlængelsen og ændringen af en eksisterende tysk ordning til støtte for produktion af elektricitet ved hjælp af nye, moderniserede og eftermonterede højeffektive kraftvarmeanlæg. Den godkendte ordning vil fremme energieffektivitet og bidrage til yderligere reduktioner af CO2-emissioner. I juli 2021 godkendte Kommissionen en fransk ordning på 30,5 mia. EUR i støtte til operatører af anlæg vedrørende solceller, vindenergi på land og vandkraft. Foranstaltningen vil hjælpe Frankrig med at nå sine mål for vedvarende energi uden unødigt at fordreje konkurrencen, og den vil bidrage til det europæiske mål om at opnå klimaneutralitet senest i 2050. Desuden godkendte Kommissionen i december 2021 en tysk ordning på 900 mio. EUR til støtte for investeringer i produktion af vedvarende brint i tredjelande, som derefter vil blive importeret og solgt i EU. Ordningen, kaldet H2Global, har til formål at efterkomme EU's efterspørgsel efter vedvarende brint, som forventes at stige i de kommende år ved at støtte udviklingen af det uudnyttede potentiale for vedvarende energi uden for EU. Desuden vil H2Global støtte projekter, der fører til en betydelig reduktion i emissionen af drivhusgasser i overensstemmelse med de miljø- og klimamål, der er fastsat i den europæiske grønne pagt. 4.2 Håndhævelse af kartelreglerne og fusionskontrol bidrog til den grønne omstilling I juli 2021 konstaterede Kommissionen, at bilfabrikanterne Daimler, BMW og Volkswagen-koncernen (Volkswagen, Audi og Porsche) overtrådte EU's kartelregler ved at indgå hemmelige aftaler om tekniske udvikling inden for fjernelse af nitrogenoxider til dieselbiler. Kommissionen pålagde bøder på 875,2 mio. EUR, efter at alle parter var blevet enige om at bilægge tvisten i henhold til forligsproceduren i kartelsager. Daimler blev ikke pålagt en bøde, fordi virksomheden afslørede kartellets eksistens for Kommissionen. Bilfabrikanterne havde indgået en hemmelig aftale om at hindre, at det fulde potentiale kom til udfoldelse i forbindelse med en fælles udviklet teknologi til at begrænse skadelige emissioner fra dieselbiler ved at signalere til hinanden, at de ikke ville konkurrere på overopfyldelse af EU's emissionsstandarder for biler. I april 2021 pålagde Kommissionen jernbaneselskaberne Österreichische Bundesbahnen (ÖBB), Deutsche Bahn (DB) og Société Nationale des Chemins de fer belges/Nationale Maatschappij der Belgische Spoorwegen (SNCB) bøder på i alt 48 mio. EUR for deres deltagelse i et kundetildelingskartel. Overtrædelsen vedrørte grænseoverskridende jernbanefragttjenester i EU leveret af ÖBB, DB og SNCB i henhold til godsdelingsmodellen og udført med såkaldte bloktog. Kommissionens undersøgelse viste, at de tre jernbaneselskaber koordinerede deres adfærd ved at udveksle hemmelige oplysninger om kundernes ønsker om konkurrencedygtige tilbud og tilbyde hinanden dæktilbud for at beskytte deres respektive virksomheder. I september 2021 gjorde Kommissionen foranstaltninger foreslået af Grækenland juridisk bindende for at give Public Power Corporations (PPC) konkurrenter mulighed for at købe mere elektricitet på længere sigt. Grækenland fremlagde disse foranstaltninger for at fjerne den konkurrencefordrejning, som PPC's eksklusive adgang til kulfyret elproduktion havde medført, og som Kommissionen og EU-domstolene havde konstateret, med henblik på at skabe ulige muligheder på de græske elektricitetsmarkeder. De foreslåede tilsagn bortfalder, når den kommercielle drift af de eksisterende brunkulskraftværker indstilles eller senest den 31. december 2024. I december 2021 pålagde Kommissionen Abengoa S.A. og datterselskabet Abengoa Bionenergía S.A. en bøde på 20 mio. EUR for deltagelse i et kartel vedrørende engrosprisdannelsen på det europæiske ethanolmarked. Biobrændstoffer kan bidrage til at fremme renere transport og reducere drivhusgasemissionerne og spiller derfor en central rolle i den grønne omstilling. Med hensyn til fusionskontrol godkendte Kommissionen betingelserne for Veolias overtagelse af Suez i december 2021. Veolia og Suez er aktive inden for spildevandsbehandling og affaldshåndtering. De to selskaber tilbyder en bred vifte af tjenester til kommunale og industrielle kunder. Kommissionens undersøgelse viste, at transaktionen ville føre til betydelige horisontale overlapninger på flere markeder i Frankrig og EØS. Disse overlapninger ville risikere at eliminere det konkurrencepres, som Suez lagde på Veolia. Kunderne ville derfor have haft et mindre udvalg af løsninger til rådighed, som ofte var begrænset til den fusionerede enhed, uden at have nogen reel forhandlingsposition. 5. Konkurrencepolitikken bidrog til "En økonomi, der tjener alle" Den sociale markedsøkonomi er et af de fundamenter, som EU bygger på, og som støttes af EU's konkurrencepolitik. I 2021 støttede GD for Konkurrence denne overordnede ambition ved at håndhæve konkurrencereglerne og beskytte konkurrencen på retfærdige og lige vilkår. Den digitale dimension blev f.eks. taget i betragtning i forbindelse med gennemførelsen af genopretnings- og resiliensfaciliteten, kapitalmarkedsunionen og bankunionen og til sikring af en effektiv beskatning. 5.1. Modstandsdygtige europæiske finansielle tjenesteydelser Håndhævelse af kartelreglerne i forbindelse med finansielle tjenesteydelser EU 's konkurrencepolitik spiller en vigtig rolle med hensyn til at sikre, at konkurrencen foregår på retfærdige og lige vilkår i hele sektoren for finansielle tjenesteydelser. I 2021 fokuserede Kommissionen kraftigt på kartelhåndhævelse i sektoren for finansielle tjenesteydelser, og den pålagde 16 forskellige finansielle institutioner bøder på i alt 740 mio. EUR. I april 2021 vedtog Kommissionen en afgørelse mod Bank of America Merrill Lynch, Crédit Agricole, Credit Suisse og Deutsche Bank for deltagelse i et kartel vedrørende obligationer udstedt af regionale myndigheder, overstatslige organer og agenturer i USD (SSA-obligationer i USD). De fire investeringsbanker samarbejdede gennem en lille kerne af handlere, der udvekslede kommercielt følsomme oplysninger. Karteldeltagerne kommunikerede via multilaterale eller bilaterale chatrum ved hjælp af Bloomberg-terminaler. I maj 2021 pålagde Kommissionen endnu et kartel af børshandlere sanktioner, hvorved der blev pålagt bøder på i alt 371 mio. EUR. Kommissionen konkluderede, at Bank of America, Natixis, Nomura, RBS (nu NatWest), UBS, UniCredit og WestLB (nu Portigon) overtrådte EU's kartelregler. En gruppe børshandlere fra disse selskaber deltog i et kartel på det primære og sekundære marked for europæiske statsobligationer. I december 2021 pålagde Kommissionen et tredje kartel på spotmarkedet for valutahandel sanktioner . Kommissionen pålagde Barclays, RBS HSBC og Credit Suisse bøder på i alt 344 mio. EUR (oven i de 1,7 mia. EUR, der allerede var blevet pålagt disse virksomheder i de to tidligere Forex-sager). I juni 2021 fremsendte Kommissionen en klagepunktsmeddelelse til Insurance Ireland, en sammenslutning af irske forsikringsselskaber. Kommissionen havde en formodning om, at Insurance Ireland overtrådte EU's kartelregler ved at begrænse konkurrencen på det irske bilforsikringsmarked. Håndhævelse af statsstøttereglerne i forbindelse med finansielle tjenesteydelser Kommissionen godkendte en forlængelse af flere eksisterende statsstøtteordninger, der giver medlemsstaterne mulighed for at fortsætte med at styrke den finansielle sektors modstandsdygtighed, uden at skulle yde ny statsstøtte til de enkelte finansielle institutioner. Desuden godkendte Kommissionen en forlængelse af ordninger for omstrukturering eller hjælp til nødlidende banker i Polen, Irland og Danmark med at komme ordentligt ud af markedet. Hertil kommer, at Kommissionen har afhjulpet bankernes potentielle likviditetsmangel i Grækenland. Endelig godkendte Kommissionen en forlængelse af markedsbaserede garantiordninger for securitisering af misligholdte lån i Grækenland ("Hercules") og Italien ("GACS"). Disse garantiordninger hjælper bankerne med at rydde op i deres balancer uden at yde statsstøtte eller fordreje konkurrencen.

Med hensyn til Cypern og Grækenland godkendte Kommissionen indirekte statsstøtte til flere finansielle institutioner. Statsstøtteordninger tager primært sigte på at yde social støtte til sårbare husholdninger, der risikerer at miste deres hjem. Desuden godkendte Kommissionen medlemsstaternes støtte til nyligt oprettede SMV'er og nystartede virksomheder, der ofte hæmmes af begrænset adgang til finansiering. Med henblik herpå godkendte Kommissionen en ændring af den eksisterende risikofinansieringsordning i Frankrig. 5.2. Skattemæssige statsstøtteordninger og selektive skattefordele Kommissionen godkendte i 2021 en række statsstøtteordninger, der gik ud på at udskyde skattebetalinger for at afbøde de økonomiske virkninger af covid-19-pandemien. I januar 2021 godkendte Kommissionen i henhold til de midlertidige rammebestemmelser for statslige foranstaltninger en litauisk støtteordning på 156 mio. EUR for virksomheder, der var hårdt ramt af covid-19-pandemien. Den offentlige støtte omfatter skatteudsættelser og skatterelaterede likviditetsforanstaltninger (f.eks. betaling af skatterestancer i rater, rentefri tilbagebetalingsperioder samt suspension af inddrivelse af skyldig skat). I marts 2021 besluttede Kommissionen at indklage Det Forenede Kongerige for Domstolen for ikke fuldt ud at tilbagesøge ulovlig statsstøtte på op til 100 mio. EUR. Den ulovlige statsstøtte blev ydet som skattefritagelse for passive indtægter fra renter og royalties i Gibraltar mellem 2011 og 2013. Kommissionen havde erklæret denne selskabsskatteordning ulovlig og uforenelig med statsstøttereglerne i 2018, og mere end to år efter Kommissionens afgørelse havde Gibraltars myndigheder inddrevet mindre end 20 % af den samlede ulovlige støtte. Fordi de udestående støttebeløb og forfaldne renter blev tilbagebetalt fuldt ud på spærrede konti mellem maj 2021 og juli 2021, ophævede Kommissionen sin tidligere afgørelse om at indlede en procedure mod Det Forenede Kongerige i henhold til artikel 108, stk. 2, i TEUF. 5.3. Konkurrencepolitikken fortsatte med at mindske de økonomiske og sociale konsekvenser af covid-19-pandemien Kommissionen benyttede sig af statsstøttereglernes fulde fleksibilitet i forbindelse med ekstraordinære omstændigheder til at tilpasse de midlertidige rammebestemmelser for statsstøtte. Ændringen gav medlemsstaterne en skræddersyet værktøjskasse til støtte for økonomien under covid-19-pandemien. Siden vedtagelsen i marts 2020 har Kommissionen fortsat med at tilpasse reglerne til medlemsstaternes og virksomhedernes udviklingsbehov. Yderligere to ændringer blev vedtaget i januar og november 2021. Den sjette ændring udstikker kursen mod en gradvis udfasning af kriseforanstaltningerne, samtidig med at man undgår cliff-effekter og begrænser risikoen for en endnu større økonomisk divergens mellem medlemsstaterne. Statsstøttebeslutninger i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF og de midlertidige rammebestemmelser Kommissionen fortsatte med at vurdere støtteforanstaltningerne i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), og artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF og de midlertidige rammebestemmelser for statsstøtte. De midlertidige rammebestemmelser for statsstøtte, som oprindeligt blev fastsat til at ophøre den 31. december 2020, indeholder en række støtteforanstaltninger, som Kommissionen anser for forenelige i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), og artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF, såsom begrænsede støttebeløb, selektive skattefordele og statsgarantier for lån. Ved udgangen af 2021 havde Kommissionen vedtaget mere end 1 180 afgørelser i alle medlemsstater, herunder beslutninger på grundlag af de midlertidige rammebestemmelser for statsstøtte. F.eks. godkendte Kommissionen i 2021 på grundlag af de midlertidige rammebestemmelser en græsk ordning på 800 mio. EUR i støtte til virksomheder, der opererer inden for turistsektoren, som var ramt af covid-19-pandemien. Kommissionen konkluderede, at foranstaltningen var nødvendig, hensigtsmæssig og rimelig i forhold til at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i den græske økonomi. Med hensyn til Italien godkendte Kommissionen i oktober 2021 på grundlag af de midlertidige rammebestemmelser en italiensk ordning på 31,9 mia. EUR i støtte til virksomheder, der var ramt af covid-19-pandemien. Flere af disse foranstaltninger er blevet medfinansieret over samhørighedspolitikken, efter Kommissionen iværksatte de to pakker af foranstaltninger: investeringsinitiativet som reaktion på coronavirusset (CRII), investeringsinitiativet som reaktion på coronavirusset plus (CRII+) og REACT-EU. I marts 2021 godkendte Kommissionen en fransk statsgarantiordning på op til 20 mia. EUR til støtte for økonomien i forbindelse med covid-19-pandemien. Ordningen giver virksomhederne langsigtet finansiering og fremmer nye investeringer, der støtter genopretningen efter covid-19-pandemien. Covid-19 relaterede statsstøttebeslutninger og politiske initiativer I august 2021 godkendte Kommissionen en række garantier for trancher af syntetiske securitiseringer under Den Europæiske Garantifond, som varetages af Den Europæiske Investeringsbank-Gruppe. Initiativet støtter virksomheder, der er ramt af covid-19-pandemien i 22 deltagende medlemsstater. Statsstøttebeslutninger i henhold til artikel 107, stk. 2, litra b), i TEUF I henhold til artikel 107, stk. 2, litra b), i TEUF kan Kommissionen godkende statsstøtte, som medlemsstaterne har ydet virksomheder for at kompensere for tab direkte forårsaget af usædvanlige begivenheder såsom covid-19-pandemien (f.eks. inden for transport, turisme, kultur, hotel- og restaurationsbranchen og detailsalg). Medlemsstaterne kan anmelde kompensationsforanstaltninger til Kommissionen i henhold til artikel 107, stk. 2, litra b), i TEUF, forudsat at støtten er forholdsmæssig, og der er en direkte årsagssammenhæng mellem den usædvanlige begivenhed (covid-19-pandemien) og det tab, som støttemodtagerne har lidt. For eksempel godkendte Kommissionen i januar 2021 en tysk paraplyordning på 12 mia. EUR for at kompensere virksomheder for tab lidt som følge af restriktioner, der er indført for at inddæmme covid-19-pandemien. I henhold til denne ordning vil virksomheder fra alle sektorer være berettiget til kompensation for tab, der er lidt under nedlukningsperioder som følge af de restriktioner, som den tyske regering har indført i marts/april og november/december 2020. I april 2021 godkendte Kommissionen i henhold til artikel 107, stk. 2, litra b), i TEUF en dansk ordning på 1,74 mia. EUR om kompensation til minkavlere og følgeerhverv for foranstaltninger truffet i forbindelse med covid-19-pandemien. I maj 2021 godkendte Kommissionen en tysk ordning på 10 mia. EUR om kompensation til virksomheder i alle sektorer for tab som følge af de nødforanstaltninger, der blev truffet for at begrænse spredningen af covid-19. Desuden godkendte Kommissionen i juli 2021 en italiensk ordning på 800 mio. EUR om kompensation til lufthavne og ground handling-operatører for tab forårsaget af covid-19-pandemien, navnlig de rejserestriktioner, der indførtes for at begrænse spredningen af virus. Statsstøtte til luftfartsektoren I hele 2021 var luftfartsektoren fortsat en af de hårdest ramte af covid-19-pandemien. I løbet af 2021 vedtog Kommissionen 35 beslutninger om tilladelse til statsstøtte til virksomheder inden for luftfartsektoren med henblik på at dække deres likviditets- og kapitalbehov som følge af covid-19-pandemien. Disse statsstøtteforanstaltninger blev hyppigst godkendt på grundlag af de midlertidige rammebestemmelser for statslige foranstaltninger eller artikel 107, stk. 2, litra b), i TEUF. Kommissionen godkendte statsstøtte til luftfartselskaberne Air France, TUI, Scandinavian Airlines Systems, Finnair m.fl. Desuden vurderede Kommissionen adskillige rednings- eller omstruktureringsforanstaltninger for luftfartselskaber som TAP og Condor og godkendte statsstøtte for at sikre disse og andre luftfartselskabers rentabilitet på lang sigt.

I september 2021 vedtog Kommissionen to beslutninger vedrørende det italienske luftfartselskab Alitalia. Efter tilbundsgående undersøgelser af to statslån på i alt 900 mio. EUR ydet i 2017 konkluderede Kommissionen, at disse lån udgjorde ulovlig og uforenelig statsstøtte. I en anden afgørelse fastslog Kommissionen, at det nye italienske luftfartselskab ITA, der er indstillet på at overtage en del af Alitalias aktiver, ikke er Alitalias økonomiske efterfølger og derfor ikke forpligtet til at tilbagebetale den ulovlige støtte, som Alitalia har modtaget. Kommissionen fandt desuden, at kapitaltilførslen på 1,35 mia. EUR til ITA var i overensstemmelse med markedsvilkårene. Derfor udgjorde kapitaltilførslerne ikke statsstøtte i henhold til EU-reglerne. Genopretnings- og resiliensfaciliteten blev operationelle — Forberedelse af overvindelsen af krisen Genopretnings- og resiliensfaciliteten trådte i kraft den 19. februar 2021. Den anvendes til at finansiere reformer og investeringer i medlemsstaterne fra begyndelsen af pandemien i februar 2020 indtil den 31. december 2026. Genopretnings- og resiliensfaciliteten er kernen i NextGenerationEU, et midlertidigt genopretningsinstrument, der giver Kommissionen mulighed for at rejse midler til at afhjælpe de umiddelbare økonomiske og sociale skader, som covid-19-pandemien har forårsaget. Formålet med genopretnings- og resiliensfaciliteten er at begrænse de økonomiske og sociale konsekvenser af covid-19-pandemien og gøre EU mere bæredygtigt, robust og bedre forberedt på udfordringerne og mulighederne ved den grønne og den digitale omstilling. Genopretnings- og resiliensfaciliteten giver Kommissionen mulighed for at rejse midler til at hjælpe medlemsstaterne med at gennemføre reformer og investeringer, som er i overensstemmelse med EU's prioriteter. For at modtage støtte under genopretnings- og resiliensfaciliteten skal medlemsstaterne indsende genopretnings- og resiliensplaner til Kommissionen. Disse planer redegør for de reformer og offentlige investeringsprojekter, som hver medlemsstat har til hensigt at gennemføre med støtte fra genopretnings- og resiliensfaciliteten. GD for Konkurrence har udstukket retningslinjer, der skal ledsage og lette gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanerne for at sikre, at støttede investerings- og reformprojekter er forenelige med statsstøttereglerne. GD for Konkurrence ydede også praktisk vejledning til medlemsstaterne med henblik på en hurtig behandling af anmeldelser af statsstøtte inden for genopretnings- og resiliensfacilitetens rammer. 6. Fælles indsats for udformning af en europæisk og global konkurrencekultur 6.1. Politisk samhørighed gennem Det Europæiske Konkurrencenetværk I 2021 fortsatte Kommissionen med at sikre en sammenhængende gennemførelse af artikel 101 og 102 gennem ECN. To af de vigtigste mekanismer til støtte for samarbejde i forordning (EF) nr. 1/2003 er for det første de nationale konkurrencemyndigheders forpligtelse til at underrette Kommissionen om nye undersøgelser allerede efter det første formelle efterforskningsskridt, og for det andet at høre Kommissionen om påtænkte beslutninger. I 2021 blev der indledt 145 nye undersøgelser inden for netværket, og der blev forelagt 84 planlagte beslutninger. I tillæg til disse samarbejdsmekanismer, som er fastsat i forordning 1/2003, sikrer andre ECN-samarbejdsmekanismer en sammenhængende håndhævelse af EU's konkurrenceregler på tværs af jurisdiktioner. Medlemmerne af Det Europæiske Konkurrencenetværk mødes regelmæssigt for at drøfte nyligt indledte sager, politiske spørgsmål og forhold af strategisk betydning. I 2021 blev der afholdt 37 møder i horisontale arbejdsgrupper og sektorspecifikke undergrupper, hvor konkurrencemyndighederne udvekslede synspunkter og erfaringer. I 2021 overvågede og bistod Kommissionen medlemsstaterne i deres indsats for at gennemføre ECN+-direktivet i national lovgivning. Dette skulle ske senest den 4. februar 2021. I marts 2021 indledte Kommissionen overtrædelsesprocedurer mod 22 medlemsstater, fordi de ikke havde meddelt, at de havde gennemført ECN+ -direktivet inden fristens udløb. Af de 22 medlemsstater gav 14 efterfølgende meddelelse om gennemførelsen inden udgangen af 2021. Inden overtrædelsesproceduren afsluttes, vil Kommissionen kontrollere, at ECN+-direktivet er blevet korrekt gennemført. I 2021 fortsatte Kommissionen med at bistå de resterende medlemsstater med at få færdiggjort gennemførelsen af direktivet. 6.2. Konkurrencepolitisk samarbejde i hele verden Multilaterale forbindelser I 2021 fortsatte Kommissionen sit aktive engagement i internationale konkurrencerelaterede fora som f.eks. OECD Competition Committee, International Competition Network (ICN) og FN's Konference for Handel og Udvikling (UNCTAD). På møder i OECD's konkurrencekomité i 2021 bidrog Kommissionen til drøftelser om håndhævelse af konkurrencereglerne og lovgivningsmæssige alternativer, programmer til sikring af konkurrencereglernes overholdelse, potentiel konkurrence, metoder til måling af markedskonkurrence, miljøhensyn i forbindelse med håndhævelse af konkurrencereglerne og fremme af konkurrencemæssig neutralitet fra konkurrencemyndighedernes side. Som medformand for Det Internationale Konkurrencenets arbejdsgruppe om ensidig adfærd fortsatte Kommissionen et flerårigt projekt til vurdering af dominans og markedsstyrke på digitale markeder. I 2021 deltog Kommissionen i det 19. møde i den mellemstatslige ekspertgruppe (IGE) om konkurrenceret og konkurrencepolitik under UNCTAD. Kommissionen fortsatte sine bestræbelser på at forbedre de internationale regler om subsidier. En reform af reglerne om subsidier er en af EU's vigtigste prioriteter i forbindelse med revisionen af Verdenshandelsorganisationens handelsregler som bekræftet i den fælles erklæring fra EU, USA og Japan. Bilaterale forbindelser I december 2021 indledte Kommissionen og de amerikanske konkurrencemyndigheder EU's og USA's fælles teknologi- og konkurrencepolitiske dialog om at udvikle fælles tilgange og styrke samarbejdet om konkurrencepolitik og håndhævelse af konkurrencepolitikken inden for teknologisektorerne. Kommissionen var i tæt kontakt med den koreanske og den japanske konkurrencemyndighed i forbindelse med de respektive samarbejdsaftaler. I 2021 fortsatte Kommissionen forhandlingerne med Japan om "anden generation" af en samarbejdsaftale om konkurrence. Hvad angår udkastet til anden generation af samarbejdsaftalen mellem EU og Canada er Kommissionen i regelmæssig kontakt med de canadiske konkurrencemyndigheder for at finde en løsning vedrørende databeskyttelsesstandarderne i Canada, som er i overensstemmelse med de standarder, der er fastlagt i Domstolens udtalelse om aftalen mellem den Europæiske Union og Canada om passagerlisteoplysninger fra 2014. Endelig fortsatte Kommissionen sit tætte samarbejde inden for konkurrencepolitik med Kinas statsforvaltning for markedsregulering på grundlag af samarbejdsaftalerne fra 2019. Kommissionen bestræber sig på at medtage bestemmelser om konkurrence og statsstøttekontrol i forbindelse med forhandlingerne om frihandelsaftaler. I 2021 fortsatte Kommissionen forhandlingerne om frihandelsaftaler med Australien, Aserbajdsjan, Chile, Indonesien, New Zealand og Usbekistan. Hvad angår kandidatlandene og de potentielle kandidatlande er Kommissionens vigtigste politiske mål at bistå dem, når de retlige rammer for konkurrencepolitikken vedtages, velfungerende operationelt uafhængige konkurrencemyndigheder etableres og solide håndhævelsesresultater opnås. I 2021 fortsatte Kommissionen med at overvåge, om kandidatlandene og potentielle kandidater opfylder deres forpligtelser i henhold til stabiliserings- og associeringsaftalerne. For at udvikle samarbejdet på konkurrenceområdet fortsatte Kommissionen også med at samarbejde med en række nationale og regionale myndigheder i Afrika. I 2021 var Kommissionen vært for en række fælles workshopper med de sydafrikanske konkurrencemyndigheder om digitale aspekter af konkurrencepolitikken og om samarbejde mellem konkurrencemyndighederne.