[pic] | EUROPA-KOMMISSIONEN |

Bruxelles, den 25.6.2010

KOM(2010)334 endelig

KOMMISSIONENS SYVENDE ÅRSBERETNING TIL EUROPA-PARLAMENTET

OVERBLIK OVER TREDJELANDES HANDELSBESKYTTELSESFORANSTALTNINGER OVER FOR DEN EUROPÆIS KE UNION (STATISTIK FREM TIL 31. DECEMBER 2009, MEN KOMMENTARERNE VEDRØRENDE SAGERNE SAMT TEKSTEN ER OPDATERET I MARTS 2010)

SEK(2010)772

KOMMISSIONENS SYVENDE ÅRSBERETNING TIL EUROPA-PARLAMENTET

OVERBLIK OVER TREDJELANDES HANDELSBESKYTTELSESFORANSTALTNINGER OVER FOR DEN EUROPÆIS KE UNION (STATISTIK FREM TIL 31. DECEMBER 2009, MEN KOMMENTARERNE VEDRØRENDE SAGERNE SAMT TEKSTEN ER OPDATERET I MARTS 2010)

Resumé

Trods de internationale forpligtelser til ikke at indføre protektionistiske foranstaltninger i kølvandet på den globale økonomiske krise var antallet af nye undersøgelser og indførte handelsbeskyttelsesforanstaltninger i 2009 meget højt. Desværre lader de anvendte standarder i en række foranstaltninger over for EU-eksportører en del tilbage at ønske. I år gjorde dette sig navnlig gældende for standarder for indledning af undersøgelser. Endvidere er den stadigt stigende brug af beskyttelsesinstrumentet bekymrende. Kommissionens overvågningsaktivitet i den sammenhæng har været meget vigtig. Kommissionen har ofte grebet ind for at bistå EU-eksportørerne og sikre, at deres adgang til udenlandske markeder ikke blev urimeligt begrænset af uberettigede foranstaltninger. Dette har ofte ført til positive resultater, men desværre var det ikke alle problemer, der kunne løses. Kommissionen vil fortsat gøre sig til talsmand for en forsigtig og mere disciplineret anvendelse af handelsbeskyttelsesinstrumenter for at fremme fri og fair handel verden over.

INDLEDNING

I sidste års årsberetning blev der sat fokus på de første tegn på den globale krise og dens indvirkning på handelsbeskyttelsesaktiviteter. I 2008 blev der indledt et betydeligt antal nye undersøgelser, navnlig i årets to sidste måneder. Trods G20's forpligtelse til at undgå handelsbegrænsende foranstaltninger fremgår det af denne rapport, at den tendens, der startede i 2008, er fortsat i 2009. Antallet af nyindledte undersøgelser og indførte foranstaltninger i 2009 er virkelig vokset betydeligt.

Så længe handelsbeskyttelsesinstrumenter anvendes i fuld overensstemmelse med WTO-reglerne, kan de ikke betragtes som et beskyttelsesværktøj. Formålet med dem er snarere at afhjælpe meget specifikke situationer i overensstemmelse med strenge regler. Desværre tyder de tendenser og problemer, som påpeges i denne beretning, på, at disse regler til tider blev anvendt på en fantasifuld måde. Uhensigtsmæssig brug af instrumenter og de alt for ofte lave standarder, der er blevet anvendt i forbindelse med undersøgelser af handelsbeskyttelsesforanstaltninger, som Kommissionen altid har taget afstand fra tidligere, har været mere fremtrædende i år.

Kommissionens fortsatte bestræbelser på at overvåge tredjelandes handelsbeskyttelsesforanstaltninger er blevet yderligere intensiveret i den forbindelse. Kommissionen bistod en lang række virksomheder i forbindelse med individuelle undersøgelser og greb også ofte ind mere generelt for at undgå afvigelser fra de relevante regler. Endvidere har det spanske formandskab peget på markedsadgang som en prioritet, hvilket har givet Kommissionens aktiviteter på dette felt øget prestige.

I denne årsberetning gives en beskrivelse af de generelle tendenser, de indkredsede problemer og de opnåede resultater. Heri findes også en detaljeret analyse af tendenser og bestemte sager for de vigtigste brugere af instrumentet.

GENERELLE TENDENSER

Tredjelandes aktivitet i forbindelse med handelsbeskyttelsesinstrumentet i 2009 var meget intens, navnlig for så vidt angår nyindledte undersøgelser . Den voksende tendens, der var blevet observeret siden slutningen af 2008, er sandelig fortsat. Ikke mindre end 45 nye undersøgelser blev indledt i 2009, hvilket er en drastisk forøgelse i forhold til de 33 nyindledte undersøgelser i 2008 (hvoraf næsten halvdelen fandt sted i sidste kvartal) og ikke mindst i forhold til de 19 nyindledte undersøgelser i 2007.

Beskyttelsesforanstaltninger er mere end nogensinde det oftest brugte instrument i forbindelse med nye undersøgelser. Med 31 nyindledte undersøgelser af beskyttelsesforanstaltninger vedrører mere end to ud af tre nye sager dette instrument. Selv om EU ikke altid, jf. beskyttelsesforanstaltningers generelle karakter, eksporterer den undersøgte vare, forbliver denne tendens en årsag til alvorlig bekymring. Indien har ganske vist været den vigtigste bruger med 9 nyindledte undersøgelser i 2009, men det bør bemærkes, at Tyrkiet har forlænget 4 beskyttelsesforanstaltninger ud over deres oprindelige anvendelsesperiode på tre år.

Den samlede stigning i antallet af nyindledte undersøgelser siden slutningen af 2008 har naturligvis ført til et højere antal af indførte foranstaltninger i 2009: Der blev indført 33 nye foranstaltninger i forhold til 18 i 2008. Indien var igen den vigtigste aktør (7 indførte foranstaltninger) efterfulgt af Kina (4 foranstaltninger), Israel og Ukraine (3 foranstaltninger hver). Næsten halvdelen af disse foranstaltninger var beskyttelsesforanstaltninger, nemlig 15 ud af 33 foranstaltninger i 2009 (i forhold til 6 ud af 18 foranstaltninger i 2008).

Trods ovennævnte tendens voksede det samlede antal gældende foranstaltninger kun ganske lidt. Ved udgangen af 2009 var der 136 gældende handelsbeskyttelsesforanstaltninger, hvilket kun er 3 foranstaltninger flere end ved udgangen af 2008. Dette skyldes, at et ikke ubetydeligt antal foranstaltninger er udløbet eller er blevet ophævet i løbet af 2009.

Antidumping er fortsat det instrument, som er årsag til flest gældende foranstaltninger (93 foranstaltninger over for 91 i 2008) efterfulgt af beskyttelsesforanstaltninger (med 37 foranstaltninger over for 32 i 2008) og antisubsidieforanstaltninger (6 foranstaltninger over for 10 i 2008).

Den vigtigste bruger af instrumenter over for den Europæiske Union er stadig USA med 23 gældende foranstaltninger, selv om der ikke i 2009 var aktivitet i retning af nye foranstaltninger eller nyindledte sager. Indien er fortsat den næststørste bruger med 15 gældende foranstaltninger og har været meget aktiv i 2009 som forklaret ovenfor. Kina har nu næsten indhentet Indien og ligger nu sammen med Tyrkiet på tredjepladsen med 12 gældende foranstaltninger over for EU i 2009. De andre vigtige brugere er Brasilien med 11, tæt fulgt af Ukraine med 9 gældende foranstaltninger

VERSERENDE PROBLEMER

Kommissionens indgreb har ofte ført til forbedringer i enkeltsager eller til, at de er blevet afsluttet uden indførelse af foranstaltninger. De problemer, der er blevet beskrevet i tidligere beretninger, findes dog stadig. På grund af det pres, som er fulgt i kølvandet på den vanskelige økonomiske situation, lader det til, at visse problemer blev forværret i 2009. Dette gælder navnlig indledningskriterier af lav standard og den til stadighed voksende brug af beskyttelsesinstrumentet. Den manglende gennemsigtighed forblev også et vigtigt anliggende. I de værste tilfælde har der endog været tale om en kombination af disse tre anliggender.

Indledningskriterier af lav standard

Mange erhvervsgrene verden over har lidt og lider stadig under den vanskelige økonomiske situation siden slutningen af sidste år. I den forbindelse kan aktører blive fristet til at se sig om efter et værn mod konkurrence udefra, f.eks. beskyttelsesforanstaltninger. Derfor skal nationale myndigheder, når de modtager anmodninger, være særlig påpasselige med at indføre handelsbeskyttelsesforanstaltninger. Undersøgelser bør kun indledes, når der foreligger reel dokumentation for, at de retlige vilkår for indledning er opfyldt.

Selv om presset for at indlede undersøgelser er meget højt, bør det kun være tekniske grunde, som danner udgangspunkt herfor. Desværre var dette ikke altid tilfældet i 2009. Dette førte til en stigning i nyindledte sager på over 80 % i forhold til 2008, dvs. at 33 nye undersøgelser blev indledt i 2009 i forhold til 18 i 2008. For de fleste af disse nyindledte sager byggede f.eks. beviserne vedrørende skade kun på nogle få negative finansielle indikatorer, som dækkede en meget kort periode (ofte kun et kvartal). Analyserne af spørgsmålet om årsagssammenhæng var også mangelfulde, eftersom virksomhederne prøvede at tilskrive dumpingimport, subsidieret eller øget import de negative virkninger af finanskrisen og dermed belejligt overså andre årsager end import, der havde en negativ indvirkning på deres situation.

Skønt disse undersøgelser ikke altid førte og fører til foranstaltninger, har indledningen af dem allerede en forstyrrende indvirkning på handelsmønstret, fordi den skaber en usikkerhed i erhvervsmiljøet. Endvidere medfører samarbejde i forbindelse med en undersøgelse en betydelig investering i menneskelige og finansielle ressourcer for de berørte økonomiske aktører. Derfor burde nyindledte sager, der ikke opfylder WTO-kriterierne, helt undgås, fordi de er ulovlige, og især i denne sammenhæng fordi de lægger unødigt ekstra pres på de virksomheder, der allerede lider under den nuværende økonomiske krise.

Ud over ovennævnte spørgsmål er en ny tendens dukket op i 2009. I en række tilfælde er det blevet konstateret, at efter Europa-Kommissionens indførelse af antidumpingforanstaltninger er der blevet indledt undersøgelser vedrørende lignende varer af det land, som er målet for foranstaltningerne. Skønt det er for tidligt at konkludere, at dette er en etableret tendens, er det vanskeligt at tro på et rent sammenfald. Kommissionen følger spørgsmålet nøje.

Omfattende brug af beskyttelsesforanstaltninger

I 2009 bogstavelig talt eksploderede brugen af beskyttelsesinstrumentet efter en allerede voldsomt voksende brug heraf i 2008. Der blev indledt 31 nye undersøgelser af beskyttelsesforanstaltninger, og der blev indført 15 nye foranstaltninger i 2009. Dette udgør over to tredjedele af alle nyindledte undersøgelser og næsten halvdelen af alle nyindførte foranstaltninger.

Der bør mindes om, at beskyttelsesforanstaltninger er det mest restriktive handelsbeskyttelsesinstrument, fordi de vedrører importerede varer, der handles på rimelige vilkår (dvs. hverken dumpingimport eller subsidieret import) fra alle oprindelseslande, samt import, som ikke er skadevoldende for producenterne på hjemmemarkedet. De fjerner således ensidigt og midlertidigt de toldindrømmelser, som er blevet givet under de forskellige GATT/WTO-forhandlingsrunder. Derfor har panelerne og Appelinstansen altid fortolket WTO-regler vedrørende beskyttelsesforanstaltninger meget strengt. Der kan sættes spørgsmålstegn ved, om alle de foranstaltninger, som blev indført i 2009, faktisk er i overensstemmelse med de strenge retlige standarder. Hvad vigtigere er, vil der være en forstyrrrende indvirkning på handelsmønstret i løbet af undersøgelsen, selv om foranstaltningerne på grund af indledningskriteriernes meget lave standard i sidste ende ikke indføres. Endvidere har visse lande (Tyrkiet og Rusland) i 2009 for første gang udvidet beskyttelsesforanstaltninger ud over deres oprindelige anvendelsesperiode på 3 år. Dette er også årsag til bekymring, fordi importen i nogle af disse tilfælde var næsten helt forsvundet på grund af foranstaltningerne, og den indenlandske erhvervsgren var kommet på fode igen. I andre tilfælde var den indenlandske erhvervsgren stadig i en svag situation enten som følge af den økonomiske krise, eller fordi foranstaltningerne var ineffektive. I alle disse tilfælde burde foranstaltningerne være blevet ophævet.

Europa-Kommissionen har grebet ind i mange tilfælde for at påpege uoverensstemmelser med WTO-reglerne, og som det fremgår af nedenstående kunne foranstaltninger undgås i visse tilfælde, mens i det mindste EU-eksporten i andre tilfælde blev forskånet. Dette er imidlertid langt fra tilfredsstillende, da beskyttelsesforanstaltninger blev det oftest benyttede instrument i 2009.

Proceduremæssige aspekter

Den manglende gennemsigtighed i forbindelse med undersøgelser af handelsbeskyttelsesforanstaltninger er et tilbagevendende problem, og den forvolder skade, fordi den fratager interesserede parter deres legitime ret til at forsvare sig.

De oftest forekommende problemer opstår i forbindelse med spørgsmål om fortrolighed. Selv om det er klart, at oplysninger, som parter afgiver fortroligt, ikke må komme frem, har alle interesserede parter ret til at modtage tilstrækkelige oplysninger til at være i stand til at forstå indholdet af de oplysninger, som er afgivet fortroligt. I offentligt tilgængelige udgaver af ansøgninger indgivet af erhvervsgrenen og/eller offentlige meddelelser om foreløbige eller endelige afgørelser er alle tal imidlertid ofte ganske enkelt slettet, uden at der gives en opsummering af disse oplysninger. Desuden betragtes oplysninger som f.eks. aggregerede tal vedrørende mere end tre virksomheder ofte med urette som fortrolige, da fremlæggelse af oplysningerne ikke ville have nogen skadevoldende indvirkning på den part, som indgiver dem.

Andre proceduremæssige mangler gør undersøgelser af handelsbeskyttelsesforanstaltninger unødigt byrdefulde. Dette vedrører navnlig overdrevne anmodninger om oplysninger af den art, der ses i forbindelse med stikprøver, hvor eksportører anmodes om at indgive oplysninger, der er mere detaljerede end nødvendigt for at udvælge en stikprøve. I andre tilfælde er der blevet anmodet om omfattende oplysninger (herunder om salg, omkostninger, salg til tredjelande osv.) for en alt for lang undersøgelsesperiode på to år eller mere. Af og til anmodes eksportører om at indgive meget detaljerede oplysninger, som ikke er nødvendige for konstatering af dumping, men betragtes som en forretningshemmelighed, f.eks. bestemte omkostningselementer i produktionsprocessen. Disse overdrevne anmodninger kan afskrække virksomheder fra at samarbejde, hvilket uvægerligt får negative konsekvenser sædvanligvis i form af højere told.

Kommissionen forsøger at afhjælpe sådanne situationer ved at tage direkte kontakt til undersøgelsesmyndighederne og ved at yde bistand til de berørte parter. Skønt indsatsen i mange tilfælde bar frugt, var dette desværre ikke altid tilfældet. Kommissionen vil derfor fortsætte med at tage disse spørgsmål op i forbindelse med bilaterale kontakter og under møder i WTO's relevante komitéer i Genève med det formål at sikre, at brugerne af instrumenterne anvender WTO-reglerne og høje standarder.

DE VIGTIGSTE RESULTATER

Kommissionens rolle i forbindelse med sager vedrørende tredjelande går langt ud over blot at overvåge undersøgelserne. Kommissionen yder faktisk rådgivning og bistand til berørte EU-eksportører og tager direkte kontakt til myndigheder i tredjelande i sagsspecifikke og systemiske spørgsmål. Denne indsats har til formål at støtte de berørte virksomheder, men også generelt at øge disciplinen blandt handelspartnere, når de benytter handelsbeskyttelsesinstrumenter. I den sammenhæng fortsætter Kommissionen også med at arrangere specialiserede handelsbeskyttelsesseminarer for at sprede bedste praksis i handelskredse.

Skønt resultaterne på disse områder ikke altid er lette at måle, har Kommissionens vedholdenhed båret frugt, og i en række tilfælde har udfaldet for virksomhederne været mere favorabelt, end det ville have været, hvis Kommissionen ikke havde grebet ind, navnlig for så vidt angår:

Indien: afslutning af 7 undersøgelser af beskyttelsesforanstaltninger

Indien indledte 9 undersøgelser af beskyttelsesforanstaltninger i 2009. Det er ca. en tredjedel af alle de undersøgelser af beskyttelsesforanstaltninger, der blev indledt det år, og også et ekstraordinært højt antal i forhold til de 10 undersøgelser af beskyttelsesforanstaltninger, som er blevet indledt af Indien i de foregående 10 år. 7 af disse sager vedrørte varer eksporteret fra EU til en beregnet værdi på ikke mindre end 500 mio. EUR pr. år og omfattede f.eks. stål-, papir- og kemikaliesektoren. Alle disse sager blev indledt på meget spinkle grundlag. Kommissionen var sammen med eksportørerne meget imod procedurerne og greb ind på forskellige niveauer. Disse indgreb førte til positive resultater, og trods anbefalingen fra de indiske myndigheder om at indføre midlertidige foranstaltninger, afsluttedes alle de undersøgelser, som direkte vedrørte EU-eksport, uden indførelse af nogen foranstaltninger. Man skal dog huske på, at i næsten et år havde igangværende undersøgelser, som slet ikke burde være indledt, en negativ indvirkning på handelen.

New Zealand: afslutning af udløbsundersøgelsen af udligningsforanstaltningerne vedrørende ferskner på dåse

Denne sag er vigtig, fordi den vedrører den nye ordning, der blev indført som led i reformen af EU's fælles landbrugspolitik, og som betragtes som værende i fuld overensstemmelse med WTO-standarderne og derfor ikke burde være omfattet af udligningsforanstaltninger. I forbindelse med den udløbsundersøgelse, der blev indledt i 2008, accepterede New Zealand de argumenter, som Kommissionen fremkom med, hvilket viste, at den nye ordning ikke har nogen handelsforvridende virkninger og derfor ikke er udligningsberettiget. Som følge heraf blev den told, som havde været gældende i over 10 år, ophævet.

Kroatien: ophævelse af beskyttelsesforanstaltningen vedrørende ost og osteerstatning

Kroatien indførte midlertidige foranstaltninger vedrørende disse varer i juni 2009 på et meget spinkelt proceduremæssigt grundlag og med manglende gennemsigtighed (der var ingen fremlæggelse af oplysninger, som viste, at de retlige vilkår for indførelse af foranstaltninger var opfyldt). Den årlige EU-eksport, som der oprindeligt var tale om, var på ca. 80 mio. EUR. I betragtning af sagens betydelige økonomiske konsekvenser og alvorlige mangler har Kommissionen grebet ind både på det tekniske og det politiske plan. Som følge heraf blev anvendelsesområdet betydeligt begrænset. De typer af ost, som blev udelukket, udgjorde 80 % af EU's eksport, og de pågældende foranstaltninger blev ophævet og beløbene tilbagebetalt. For de øvrige varer blev der kun indført foranstaltninger i seks måneder, som udløb i januar 2010.

Israel: ingen indførelse af beskyttelsesforanstaltninger

Israel blev en betydelig bruger af handelsbeskyttelsesinstrumenter i 2009. Der blev bl.a. indledt en undersøgelse af beskyttelsesforanstaltningerne over for importen af stålprodukter . Sagen blev indledt på et spinkelt grundlag, og der blev indført midlertidige foranstaltninger, på trods af at importen dalede i 2009, og de gennemsnitlige importpriser voksede. Efter en række indgreb, herunder fra Kommissionen, blev foranstaltningerne suspenderet, og tolden tilbagebetalt. Kommissionen overvåger imidlertid fortsat denne sag, da undersøgelsen desværre ikke er afsluttet endnu. Det er imidlertid vanskeligt at se, hvordan Israel fremover vil være i stand til at berettige indførelse af foranstaltninger.

Rusland: afslutning af antidumpingundersøgelsen vedrørende fladvalset stål beklædt med polymerer og midlertidig ikke-anvendelse af beskyttelsesforanstaltningerne vedrørende mejetærskere

Antidumpingundersøgelsen vedrørende importen af fladvalset stål beklædt med polymerer fra Belgien og Finland blev afsluttet i september 2009. Kommissionen havde grebet ind for at fremhæve de svagheder, der var blevet påpeget i sagen, som f.eks. manglende skade og gennemsigtighed. Dernæst havde undersøgelsesmyndighederne i november 2009 foreslået ikke at indføre foranstaltninger som følge af en negativ afgørelse af spørgsmålet om skade.

Kommissionen og EU-erhvervsgrenen har også været meget aktive i forbindelse med sagen om beskyttelsesforanstaltninger vedrørende mejetærskere på grund af dens betydelige økonomiske interesse (110 mio. EUR i 2007). Betingelserne for at indføre beskyttelsesforanstaltninger var ikke opfyldt, og Rusland har derfor besluttet ikke at anvende beskyttelsesforanstaltninger. Desværre blev importtolden hævet i stedet, hvilket vanskeligere kan anfægtes fra et juridisk synspunkt. Muligheden for, at Rusland indfører beskyttelsesforanstaltninger på et senere tidspunkt, kan ikke udelukkes, nemlig hvis tolden justeres i nedadgående retning, og Kommissionen forbliver derfor opmærksom på spørgsmålet.

Marokko: liberalisering af EU-kvoterne i forbindelse med beskyttelsesforanstaltningerne over for keramiske fliser

I 2009 indledte Marokko en undersøgelse for at vurdere behovet for at forlænge de beskyttelsesforanstaltninger, der blev indført i 2006. Kommissionen greb sammen med erhvervsgrenen aktivt ind i denne sag. Skønt en forlængelse af foranstaltningerne ikke kunne undgås, er EU-eksportørernes kvote blevet betydeligt liberaliseret i forhold til de oprindelige foranstaltninger, og betingelserne for at opnå importlicens er blevet forbedret. Som følge heraf har EU-eksportørerne adgang til det marokkanske marked igen.

Afslutning af undersøgelser eller fravær af foranstaltninger i en række tilfælde

For så vidt angår sagen om olieudvindingspumper , der blev indledt af Argentina i maj 2008 vedrørende importen fra Rumænien, førte Kommissionens og erhvervsgrenens fortsatte indgreb til accept af tilsagn fra den berørte rumænske eksportør. Kommissionen støttede også aktivt EU-erhvervsgrenen i en undersøgelse af beskyttelsesforanstaltninger, der blev indledt af Ukraine vedrørende flydende chlor og en antidumpingundersøgelse indledt af Tyrkiet vedrørende tekstilvarer . Begge undersøgelser blev afsluttet uden indførelse af foranstaltninger i 2009.

Markedsøkonomisk status - de nye medlemsstater

Der mindes om, at i juni 2009 efter en langvarig og vanskelig indsats og talrige indgreb fra medlemsstaterne og Kommissionen blev Bulgarien og Rumænien endelig også indrømmet markedsøkonomisk status af Brasilien.

4.9 USA: nulstilling

EU anfægtede denne nulstillingspraksis i to WTO-tvistbilæggelsessager: DS 294 og DS 350. Panelets afgørelse var til EU's fordel i begge tilfælde, men USA efterkom ikke panelets afgørelser inden for en rimelig tidshorisont. Derfor anmodede EU om et efterlevelsespanel i det første tilfælde (DS 294), modtog bekræftelse på visse påstande og appellerede visse aspekter af panelets yderligere konklusioner. Den endelige afgørelse blev, at USA straks skulle stoppe denne urimelige praksis. Eftersom USA stadig ikke har efterlevet afgørelserne, indførte EU sanktioner. En voldgiftsmand er i øjeblikket ved at fastsætte niveauet for disse sanktioner.

I den anden nulstillingssag (DS350) bekræftede appelorganet de væsentligste påstande, der lå til grund for EU's appel, afviste alle de påstande, der lå til grund for USA's appel, og bekræftede panelets konklusioner om, at USA misligholdt sine WTO-forpligtelser ved at anvende nulstilling i de periodiske revisioner. EU overvejer nu yderligere skridt også i denne sag for at få USA til at efterleve den endelige afgørelse.

KONKLUSION

Som forudsagt i sidste års beretning har aktiviteten i forbindelse med handelsbeskyttelsesinstrumentet i tredjelande været meget intens i 2009. Den voksende tendens i antallet af nyindledte sager, som begyndte i slutningen af 2008, fortsatte i 2009, og antallet af indførte foranstaltninger voksede betydeligt i forhold til de foregående år. Den relativt begrænsede stigning i antallet af gældende foranstaltninger ved årets udgang afspejler derfor ikke den aktuelle situation fuldt ud. I virkeligheden er det store antal nye foranstaltninger delvis blevet opvejet af, at mange foranstaltninger er udløbet i 2009. Desuden er visse undersøgelser enten endnu ikke blevet afsluttet eller er blevet afsluttet, uden at der er blevet indført foranstaltninger. Som forklaret ovenfor forholder det sig imidlertid sådan, at selv om en undersøgelse afsluttes, uden at der indføres foranstaltninger, har en igangværende undersøgelse ikke desto mindre en forstyrrende indvirkning på handelsmønstret, fordi udfaldet af undersøgelsen er usikkert. Endvidere burde undersøgelserne i mange tilfælde slet ikke være blevet indledt i første omgang, fordi der manglede den krævede dokumentation for at iværksætte en procedure.

Den samlet set voksende aktivitet er bekymrende i sig selv, og visse aspekter af den er særligt foruroligende. Især indledningskriterier af lav standard og den udbredte brug af beskyttelsesinstrumentet er fortsat problematisk. Det lader til, at den økonomiske situation siden slutningen af 2008 har ført til en særlig bred fortolkning af WTO-reglerne. Derfor øgede Kommissionen sine bestræbelser på at forebygge afvigelser fra disse regler, når det var muligt.

I den forbindelse greb Kommissionen ind i mange tilfælde, og der har været en lang række kontakter med virksomhederne. Disse bestræbelser har ofte båret frugt, og undersøgelserne blev enten afsluttet, uden at der blev indført foranstaltninger, eller foranstaltningerne forvoldte ikke EU-eksporten unødig skade. Dette viser, at Kommissionens overvågningsaktivitet i disse økonomisk vanskelige tider er af særlig betydning. At sikre legitim markedsadgang for EU-producenter er så meget desto mere vigtigt i krisetider.

Der er virkelig et behov for at bibeholde og endog udvide Kommissionens bestræbelser. Kommissionen forsøger hele tiden at forbedre sin indsats, og den største udfordring i de kommende år bliver – ud over at bistå de berørte EU-eksportører i de igangværende undersøgelser – at forsøge at foregribe og undgå indledning af uberettigede nye undersøgelser. At intensivere udvekslingerne med andre undersøgelsesmyndigheder for at højne standarderne og øge gennemsigtigheden og forudsigeligheden kunne medvirke til at nå dette mål.