ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
53.

opfordrer Kommissionen til at arbejde sammen med de lokale og regionale myndigheder og civilsamfundet i naboskabspartnerlandene for at forbedre situationen for menneskerettigheder, minoritetsrettigheder samt kvinders og børns rettigheder; opfordrer naboskabspartnerlandenes regeringer til at udvise større åbenhed over for bidrag fra civilsamfundet;
32.

konstaterer, at øget effektivitet i erhvervsuddannelsen ud fra en samfundsøkonomisk synsvinkel opnås ved at sikre, at den er bedre tilpasset arbejdsmarkedskravene, som i videnssamfundet er under konstant forandring. Det drejer sig navnlig om at fremme en højtkvalificeret arbejdsstyrke, som er i stand til at imødekomme globaliseringens udfordringer;
1. Hver medlemsstat vedtager en national handlingsplan. De nationale aktionsplaner fastsætter medlemsstaternes mål for, hvilken andel energi fra vedvarende energikilder skal udgøre inden for transport, elektricitet, opvarmning og nedkøling i 2020, og passende foranstaltninger til at nå disse mål, herunder nationale politikker til at udvikle eksisterende og mobilisere nye biomasseressourcer til forskellige anvendelser, samt de foranstaltninger der skal træffes for at opfylde kravene i artikel 12-17.

1. Hver medlemsstat vedtager en national handlingsplan på basis af energihandlingsplaner, der er udarbejdet på lokalt og regionalt niveau, og som er samordnet med regionale politikker og politikker for fysisk planlægning. Medlemsstaterne bør aktivt konsultere og inddrage de lokale og regionale myndigheder på et tidligt tidspunkt i udarbejdelsen af de nationale handlingsplaner. De nationale aktionsplaner fastsætter medlemsstaternes mål for, hvilken andel energi fra vedvarende energikilder skal udgøre inden for transport, elektricitet, opvarmning og nedkøling i 2020, og passende foranstaltninger til at nå disse mål, herunder anvendelse af offentlige grønne indkøb, opstilling af økologiske kriterier, således at de offentlige myndigheder i deres indkøb af energitjenester fremmer anvendelsen af vedvarende energikilder, og anvendelse af nationale politikker til at udvikle eksisterende og mobilisere nye biomasseressourcer til forskellige anvendelser, samt de foranstaltninger der skal træffes for at opfylde kravene i artikel 12-17.
31.

deler Kommissionens bekymringer med hensyn til forældreløse værker og ser det ligesom Kommissionen som et problem, at mange kunstnere fortsat tøver med at give tilladelse til distribution på internettet, fordi de er bange for at miste kontrollen med værkerne på grund af ulovlig kopiering. Dette er en hæmsko for etablering af nye markeder for europæiske kreative værker og for den kulturelle pluralisme i det digitale miljø; opfordrer derfor medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder til at fremme dialogen med de interesserede parter med henblik på at finde passende løsninger, hvad angår vilkårene for aftaler mellem rettighedshavere og internetdistributører, og styrke forpligtelserne til at gennemføre det europæiske charter for online-film (European Film Online Charter) fra 2006;
55.

gentager behovet for i langt højere grad at give romaerne del i arbejdsmarkedet og efteruddannelse samt at anerkende deres bidrag hertil og påpeger nødvendigheden af delt ansvar for at forbedre deres adgang til varer og tjenester som bolig og sundhed, mindske risikoen for fattigdom og for at blive udsat for vold og mishandling samt beskytte romabørn imod sygdom, børneprostitution, seksuelt misbrug og børnehandel;
29.

ser gerne, at der udfoldes større aktivitet for at skabe tillid mellem de forskellige etniske grupper i Kosovo, og at deltagelse i den lokale beslutningsproces stimuleres. Særligt foruroligende er den ringe deltagelse ved de lokale valg.
53.

er glad for, at man er begyndt at sende tv-programmer på kurdisk og har planer om at sende programmer på armensk. Henleder opmærksomheden på, at Tyrkiet ikke opfylder EU's standarder for kulturel og religiøs mangfoldighed. Regionsudvalget forventer derfor, at der træffes de nødvendige foranstaltninger for at opnå fuld anerkendelse af minoritetsrettigheder;
30.

understreger, at søtransport er en bæredygtig transportform, som yder et afgørende bidrag til bekæmpelsen af klimaændringer og luftforurening og mere generelt til grønnere transport. Udvalget anser udvikling af mere miljøvenlige transportformer for en politisk prioritet. Efter Regionsudvalgets opfattelse vil et skift til søtransport gøre det muligt både at opfylde den stigende efterspørgsel efter transport (af passagerer så vel som af varer) og de krav, der stilles som led i bekæmpelsen af klimaforandringerne. Navnlig beklager udvalget, at den internationale skibsfart endnu ikke er omfattet af Kyoto-protokollen og tidsplanen for mindskelse af udledningerne af drivhusgasser. Derfor opfordrer Regionsudvalget IMO til navnlig under hensyntagen til FN's klimakonference i København i december 2009 snarest at foreslå bindende regler for udledningen af drivhusgasser fra alle skibe uanset flag med endelig vedtagelse i 2011 som mål. Kommissionen bør søge at fremme ensartede og gennemsigtige miljøcertifikater for skibe og havne i stil med det miljøindeks for skibe (ESI — Environmental Ship Index), som er blevet udviklet i forbindelse med World Ports Climate Initiative. For så vidt muligt at forhindre, at der opstår konkurrencemæssige ulemper for den europæiske søfartsindustri bør EU som en prioriteret opgave arbejde for, at bindende regler vedtages på internationalt plan. Derudover bør det undersøges, hvilke konsekvenser det vil have at indføre havneafgifter, der er differentieret efter skibets miljøbelastning;
27.

foreslår, at disse »nye partnerskaber« skal være af kvalitativ art, og påskønner den støtte, der gives til forslaget i en tidligere udtalelse fra Regionsudvalget om at indføre en mekanisme, der skal fremme udvekslingen af information; den »børs« for decentraliseret samarbejde, der nævnes i meddelelsen, bør udformes som et instrument til permanent dialog med og mellem lokale og regionale myndigheder i alle områder af verden, der deltager i decentraliserede samarbejdsaktiviteter. Regionsudvalget har derfor til hensigt i samarbejde med Kommissionen at etablere og drive denne »børs« som en internetportal, der på sin vis skal være en virtuel forlængelse af de årlige dage for decentraliseret samarbejde. Ved udformningen af denne »børs« vil udvalget tage hensyn til eksisterende initiativer for at undgå risiko for overlapning;
25.

er yderst tilfreds med Kommissionens tilsagn om at sikre, at det indre marked og konkurrencereglerne fremmer udviklingen af sociale tjenester, der er tilgængelige for alle og af høj kvalitet. Det er således vigtigt at sikre et stabilt retsgrundlag for forsyningspligtydelser og skabe de fornødne mekanismer for en åben diskussion og løsning af problemerne med koordination af de sociale tjenester og reglerne for det indre marked. De regionale og lokale myndigheders erfaringer bør indsamles systematisk for at sikre, at den fornødne viden er tilgængelig, og at man i vidt omfang benytter gennemprøvede metoder. Denne forpligtelse omfatter imidlertid ingen omfattende rapporteringspligt for medlemsstaterne, og de lokale og regionale myndigheder skal ikke pålægges en uforholdsmæssig stor forvaltningsmæssig byrde i den forbindelse;
1.

har til opgave at sikre, at alle, som ønsker forsyningspligtydelser i forbindelse med elektronisk kommunikation (e-kommunikation), får adgang til disse ydelser, da de er afgørende for udvikling af og deltagelse i samfundet, og glæder sig over den anden periodiske nyvurdering af forsyningspligtens omfang i forbindelse med elektroniske kommunikationsnetværk. Dette er et vigtigt skridt for en nyvurdering af den lige adgang, integrering og deltagelse i handel i hele EU. Bredbånd er en forsyningspligtydelse, som kan sammenlignes med forsyning af vand og elektricitet, og betragtes derfor mere og mere som den fjerde forsyningstjeneste. Regionsudvalget har inden for rammerne af EU's fornyede Lissabonstrategi konstateret, at IKT er en vigtig drivkraft for øget konkurrenceevne og bedre offentlige tjenesteydelser i betragtning af, at: — informations- og kommunikationsteknologierne understøtter et informationssamfund, som er åbent for alle og opfylder alle behov for samfundets borgere, herunder også handicappede, ældre mennesker og alle, som risikerer social udstødelse — den elektroniske kommunikation sætter fokus på de borgere, som bor i regionerne, herunder navnlig i landdistrikterne, og som derfor ikke har tilfredsstillende adgang til informationer via kommunikationsnetværk og -tjenester — den fremtidige digitale kløft mindskes ved hjælp af en forsyningspligt for elektroniske kommunikationer, som skal sikre en bestemt minimumydelse af en nærmere angivet kvalitet eller hastighed for alle brugere — forsyningspligten skal opdateres, idet den stort set ikke er blevet ændret siden ikrafttrædelsen og stadig er begrænset til en enkelt forbindelse — internetanvendelsen formentlig vil vokse i fremtiden. I EU er anvendelsen ikke begrænset af forhold som stigende mangel på IP-adresser eller sikkerhedsspørgsmål. I den forbindelse glæder Regionsudvalget sig over Kommissionens høring om »tingenes internet« og ønsker at fremhæve behovet for et skifte fra internetprotokollen IPv4 til den opgraderede IPv6, som vil lette internettets udbredelse med umiddelbar positiv effekt for Europas konkurrenceevne.
40.

anerkender betydningen af, at SMV'erne nedbryder de primære forhindringer for adgang til markedet for offentlige indkøb, eftersom de SMV'er, der opnår de bedste resultater, ofte er dem, der har størst erfaring med udbudsprocedurerne, og opfordrer derfor indtrængende til, at SMV'erne får bedre information om mulighederne på markederne for offentlige indkøb for at sikre, at de på et veloplyst grundlag kan udvikle en strategi for at skaffe sig adgang til markedet;
20.

anbefaler, at der udvikles nye redskaber og ikke mindst indikatorer på baggrund af behovet for at skabe territorial samhørighed (3), bl.a. ved hjælp af subregionale analyser. Udviklingen af hensigtsmæssige regionale strategier og politiske løsninger gør det nødvendigt at tilvejebringe de rette instrumenter, som gør det muligt at tage højde for de regionale skævheder i de offentlige politikker (f.eks. disponibel indkomst pr. indbygger for at tage hensyn til overførsler og derudover BNP pr. indbygger, skatteprovenu, adgang til forskellige tjenesteydelser (transport, energiforsyning, sundhed, uddannelse), demografisk struktur, befolkningens lokalisering (data over spredningen af befolkningen, aldringsgraden og antallet af afhængige), eller endda at oprette et samlet indeks for menneskelig udvikling (4));
41.

for så vidt angår forslaget om at udvide det europæiske luftfartssikkerhedsagenturs beføjelser anser indførelse af god lovgivning for vigtig: — foranstaltningerne i forbindelse med, om luftfartstjenester opfylder ICAO's specifikationer, skal vurderes, — der må i forslaget til forordning om det europæiske luftfartssikkerhedsagenturs beføjelser eller i forordningerne om et fælles europæisk luftrum ikke findes nogen overlapninger eller overlappende procedurer, f.eks. hvad angår flyveledercertifikater, — der bør være tilstrækkelige overgangsregler eller andre måder at sikre, at certifikater tildelt på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/23/EF om et EF-flyveledercertifikat, der foreslås ophævet, også kan gælde efter den nye forordnings ikrafttræden, — definitionen af flyvepladsers udstyr, der er omfattet af forordningen, præciseres, så det begrænses til luftfartssikkerhedsudstyr, — kravet til flyvepladsoperatører om, at »der skal udarbejdes relevante data om flyvepladsen og de tjenester, der tilbydes, og dataene skal opdateres«, skal specificeres, så det kun gælder data, som er af betydning for piloter, — kravet til flyvepladsoperatøren om at godtgøre, at der er udarbejdet og iværksat procedurer for påfyldning af luftfartøjer med brændstof, skal ændres, så flyvepladsoperatøren ikke pålægges tilsynsførende opgaver, som henhører under myndighedernes beføjelser.
41.

er enigt med Kommissionen i, at der bør træffes foranstaltninger for at mindske støjgenerne fra godstransport på jernbanerne og bifalder de af Kommissionen foreslåede tiltag. Særligt indsatsen for at udstyre godsvogne med mindre larmende bremser ser ud til at give gode resultater, og de hermed forbundne udgifter er relativt beskedne. Regionsudvalget opfordrer til, at der i den tekniske specifikation for interoperabilitet omhandlende støj fra rullende materiel (TSI-Noise) også fastlægges støjgrænseværdier for eksisterende materiel og en tidsplan for ombygningen. Kommissionen bedes undersøge, om der skal fastlægges grænseværdier for den evt. udledning af skadelige stoffer i forbindelse med bremsernes nedslidning, så det kan forhindres, at der på langt sigt opstår problemer langs jernbanerne som følge af bremsernes nedslidning. Regionsudvalget beder Kommissionen være opmærksom på, at man ved hjælp af moderne driftsmetoder og kapacitetsforøgende infrastrukturtiltag kan reducere togenes anvendelse af friktionsbremser. Dermed kan jernbanetransportens energieffektivitet forbedres yderligere samtidig med at støjemissioner og nedslidning reduceres.
27.

Det vil være nyttigt at fremme beskyttelsen af BOB og BGB også inden for WTO. Man bør endvidere aktivt arbejde for indgåelse af bilaterale aftaler med forskellige tredjelande om gensidig anerkendelse af betegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer. I betragtning af det stigende antal anmodninger fra tredjelande om anerkendelse af geografiske betegnelser foreslås det at undersøge mulighederne for oprettelse af et europæisk agentur for landbrugsprodukters kvalitet. Såvel de produkter, der eksporteres, som dem, der ikke eksporteres, bør kunne nyde godt af en anerkendelse fra EU's side. Graden af international beskyttelse kan eventuelt afpasses efter risikoen for reelt misbrug af produkterne. Det kunne overvejes at yde ekstra stor beskyttelse til produkter, som er særligt udsatte for misbrug, og som eksporteres, for hvilke der ville være behov for international beskyttelse inden for WTO. For produkter, som er mindre udsatte for misbrug, og som sælges på et lokalt marked, kunne man foreslå en mere forenklet procedure med en anerkendelse fra medlemsstatens side, som meddeles Bruxelles (svarende til den nuværende midlertidige beskyttelse) med retlig beskyttelse i EU-regi. Det er også vigtigt at sørge for, at de geografiske betegnelser beskyttes inden for EU ved at forpligte medlemsstaterne til at anmelde tilfælde af misbrug eller kopiering af produkter med beskyttede betegnelser. Det foreslås at indføje en specifik bestemmelse herom i artikel 13 i forordning 510/06. Den lovpligtige beskyttelse bør forsvares af Kommissionen på internationalt plan og især inden for EU.
19.

understreger i lighed med Kommissionen betydningen af det indre markeds miljømæssige og sociale dimension. Udvalget mener, at indsatsen på miljøområdet bør forstærkes for at imødegå klimaændringerne. Udvalget peger imidlertid ligeledes på, at der skal findes passende løsninger på omkostningsspørgsmålet i forbindelse med strategien for en bæredygtig udvikling for ikke at pålægge borgerne for store byrder og for at give de virksomheder, der allerede har investeret i meget høje miljøstandarder, mulighed for at blive i Europa. Hvis europæiske virksomheder med høje miljøstandarder flytter til regioner uden for Europa uden disse høje miljøstandarder, kan det risikere at gå ud over de globale klimaændringsmål;
64.

finder det endvidere nødvendigt, at Kommissionen herefter stiller denne oversigt til rådighed for de ansvarlige nationale, regionale og lokale myndigheder. Oversigten kunne bl.a. omfatte bedste praksis på følgende områder: — børn: deltagelse fra den tidligst mulige alder i læringsaktiviteter med omfattende fremme af sprogfærdigheder og diagnose af sprogproblemer, der er tilpasset individuelle behov, samt eventuelt deltagelse i talepædagogiske støtteprogrammer; — børn og unge: sprogstøtteforanstaltninger under den obligatoriske skolegang på alle uddannelsestrin, eventuelt i form af midlertidige sprogklasser for børn og unge med store mangler i undervisningssproget, indtil de har indhentet deres efterslæb; oprettelse af netværk af frivillige hjælpere, der skal støtte børn og unge i skole- og uddannelsesforløbet; — forældre: systematisk og målrettet information om mulighederne i uddannelsessystemet på basis af flersprogede informationsbrochurer udarbejdet af de ansvarlige uddannelsesmyndigheder; udvidelse af sprogundervisningsmulighederne for især indvandrerforældre, her i betragtning af mødernes særlige stilling ved navnlig at give mødre, der ikke har et tilstrækkeligt kendskab til deres børns undervisningssprog, mulighed for at forbedre deres sprogfærdigheder; afprøvning af muligheden for at ansætte og oplære flersprogede frivillige, der skal hjælpe forældrene med at overvinde sproglige, kulturelle og sociale vanskeligheder; — lærere: nøje hensyntagen til indvandringsrelevante aspekter i læreruddannelsen (grundlæggende og videregående uddannelse); tiltag, der skal opmuntre personer med indvandrerbaggrund til at uddanne sig til lærer, således at de kan være et eksempel for børn og unge med indvandrerbaggrund på de muligheder, som findes i uddannelsessystemet; — skoler: målrettet støtte til skoler med mange indvandrerelever, navnlig ved at åbne op for mindre klasser, støtte lærerne med socialpædagoger fra ungdomsforsorgen, arrangere lektiehjælp efter undervisningen og etablere tutorsystemer ved at trække på ældre elever og studerende med eller uden indvandrerbaggrund samt eventuelt udvikle skolespecifikke tværkulturelle profiler og præsentere dem i skolelivet, i hvilken forbindelse indvandreres sprog som arbejdsfællesskabssprog kunne spille en særlig rolle; — ungdoms- og socialarbejdere: bygge en stærkere bro til skolerne for at følge børn og unge fra familier, der har en indvandrerbaggrund, og som samtidig oplever sociale og økonomiske vanskeligheder;
16.

bakker helhjertet op om Kommissionens argumenter for at skabe bedre undervisningstilbud til børn i førskolealderen. Udvalget stiller sig udtrykkeligt bag synspunktet om, at en »forbedring af førskoleundervisningen og en øget adgang hertil« potentielt er »det vigtigste bidrag fra skolesystemerne for at forbedre mulighederne for alle og for at nå Lissabonmålene«. I førskoleinstitutionerne skabes der væsentlige forudsætninger for en vellykket læringsproces gennem hele skoleforløbet. Dette gælder ikke kun for børn fra vanskeligt stillede samfundsgrupper, men for alle. Førskoletilbud til børn gør det muligt at formidle elementær viden, forudsat at der i kraft af en social og pædagogisk indsats fra barnets allertidligste år er skabt grundlag for en positiv holdning til andre mennesker, engagement, læring og inddragelse af familien i børnenes uddannelse. De innovative pædagogiske metoder, der anvendes i førskoleinstitutionerne, kan videreudvikles på de efterfølgende uddannelsestrin. Undervisning på førskoleniveau gavner alle. Udvalget gør imidlertid opmærksom på, at selv en optimal tilrettelæggelse af førskoleperioden ikke fritager de lærere, der er involveret i det efterfølgende uddannelsesforløb, fra ansvaret for at vedligeholde og videreudvikle elevernes opdagelses- og lærelyst;
ERI'er skal have et vedtægtsmæssigt hjemsted på en ERI-deltagers territorium, som enten kan være en medlemsstat eller et land, der er associeret et EF-program for forskning, teknologisk udvikling og demonstration.

ERI'er skal have et vedtægtsmæssigt hjemsted på en ERI-deltagers territorium, som enten kan være en medlemsstat, en region eller et land, der er associeret et EF-program for forskning, teknologisk udvikling og demonstration.
32.

understreger, at de europæiske og nationale rammer har betydning for, om den lokale indsats bliver en succes, og fremhæver særligt, at Kommissionen har undladt at følge op på og opdatere handlingsplanen fra 2006 for energieffektivitet. Dette vil være nødvendigt for at anspore medlemsstaterne og deres regioner og byer til at yde en ekstra indsats for at opnå en effektivisering, der er bedre end EU's mål om 20 %;
30.

Regionsudvalget anser det for særdeles vigtigt, at Kommissionen planlægger at udnytte byers erfaringer med validering og afprøvning af idéer samt ønsker at indgå i et samarbejde med dem og eksisterende regionale og kommunale netværker. På grund af deres mange forskellige funktioner (eksempelvis som lovgiver, forbruger, tjenesteudbyder, bruger og leverandør af energi, initiativtager, ekspert og forbillede) er der mange grunde til, at kommuner og regioner bør give deres fulde støtte til en storstilet udnyttelse af IKT med henblik på at øge energieffektiviteten. Regionsudvalget vil søge at bruge alle forhåndenværende midler til at øge bevidstheden hos netværkene af byer og lokale og regionale myndigheder om disse muligheder og vil tilskynde dem til at deltage i partnerskabsprocesser.
39.

vil indlede en drøftelse med Kommissionen for nærmere at beskrive sin egen deltagelse i de tematiske platforme om demokrati, god regeringsførelse og stabilitet og mellemfolkelig kontakt. Regionsudvalget bør tage initiativ til at oprette nogle særlige paneler (østpartnerskabets fjerde operationelle niveau), som tager sig af spørgsmål, der er tæt forbundet til de lokale og regionale myndigheders centrale dagsorden, med henblik på at støtte østpartnerskabets tematiske platforme (tredje operationelle niveau). Kommissionen kunne omvendt indbyde repræsentanter for lokale og regionale myndigheder til om nødvendigt at deltage i de tematiske platformes og/eller særlige panelers arbejde. Der er behov for yderligere drøftelser med henblik på at beskrive Regionsudvalgets rolle nærmere i de ovennævnte to tematiske platforme samt for bedre koordination med Kommissionen;
I artikel 5 foretages følgende ændringer: Stk. 2, litra a), affattes således: »a) en velunderbygget analyse af sammenhængen mellem afskedigelserne og de gennemgribende strukturelle ændringer i verdens handelsmønstre eller den internationale finansielle og økonomiske krise og dokumentation for antallet af afskedigelser samt en redegørelse for afskedigelsernes uforudseelighed. Afskedigelser, der fandt sted før eller efter perioden i artikel 2, stk. 1, litra a), eller som er omhandlet af en ansøgning indgivet i henhold til artikel 2, stk.1, litra c), fordi kriterierne i artikel 2, stk. 1, litra a), ikke er opfyldt, kan være omfattet af de samfinansierede foranstaltninger, forudsat at afskedigelserne fandt sted efter den generelle meddelelse om de planlagte afskedigelser, og det kan fastslås, at der er en åbenbar sammenhæng med den begivenhed, der udløste afskedigelserne i referenceperioden.«

I artikel 5 foretages følgende ændringer: Stk. 1 affattes således: 1. Medlemsstaten indgiver efter aftale med den pågældende lokale og/eller regionale myndighed samt med arbejdsmarkedsparterne inden for 10 uger efter den dato, som der i artikel 2 er fastlagt betingelser om med henblik på mobilisering af Globaliseringsfonden, en ansøgning til Kommissionen om økonomisk støtte fra Globaliseringsfonden. Ansøgningen kan derefter suppleres af den berørte medlemsstat. Stk. 2, litra a), affattes således: »a) en velunderbygget analyse af sammenhængen mellem afskedigelserne og de gennemgribende strukturelle ændringer i verdens handelsmønstre eller den internationale finansielle og økonomiske krise og dokumentation for antallet af afskedigelser samt en redegørelse for afskedigelsernes uforudseelighed. Afskedigelser, der fandt sted før eller efter perioden i artikel 2, stk. 1, litra a), eller som er omhandlet af en ansøgning indgivet i henhold til artikel 2, stk.1, litra c), fordi kriterierne i artikel 2, stk. 1, litra a), ikke er opfyldt, kan være omfattet af de samfinansierede foranstaltninger, forudsat at afskedigelserne fandt sted efter den generelle meddelelse om de planlagte afskedigelser, og det kan fastslås, at der er en åbenbar sammenhæng med den begivenhed, der udløste afskedigelserne i referenceperioden.«