17.2.92 DeEuropæiskeFællesskabersTidende Nr.C40/31
UdtalelseomKommissionens meddelelseomIndustripolitik ietåbentogkonkurrencebaseret
miljø
(92/C40/15)
Kommissionen forDeeuropæiskeFællesskaberbesluttededen21.december1990under
henvisningtilEØF-traktatens artikel198atanmodeomDetøkonomiskeogsocialeUdvalgs
udtalelseomdenovennævntemeddelelse .
DetforberedendearbejdehenvistestilØSU'ssektionforindustri,handel,håndværkog
tjenesteydelser ,somudpegedeJensPeterPetersentilordfører.Sektionenvedtogsinudtalelse
den6.november1991.
DetøkonomiskeogsocialeUdvalgvedtogpåsin291.plenarforsamling den27.november
1991,medetstortflertalafstemmerforog1hverkenforellerimod,følgendeudtalelse.
1.Indledning andrelandesindustriogdermedderesbeskæftigelse i
vanskeligheder .
ForKommissionen vardennationaleenegangianden
halvdelaf70'ernetilstrækkeliganledningtilattræffe
sektorspecifikke foranstaltninger påEF-planmedsigte
påenkelteerhvervsområder .Someksemplerkannæv­
nesstålsektoren ,skibsbygningsindustrien ,tekstilbran­
chensamtkemifiber-ogskoindustrien .Inæstenalle
tilfældekunneKommissionen påberåbesig,atderi
vissemedlemsstater varenudprægettendenstilat
reagerepåalvorligestrukturproblemer ogmærkbare
beskæftigelsesfald medstrukturbevarende foran­
staltninger,dervillemedførenyekonkurrencefor­
vridninger,udløseprotektionistiske reaktionerogisid­
steendeføretilopløsningafdetfællesmarked.Rom-Traktaten omfatterikkebestemmelser omenfæl­
lesindustripolitik ;elementerafensådanpolitikfindes
kuniTraktatenomoprettelseafDeteuropæiskeKul­
ogStålfællesskab .Imidtenaf60'ernetogKommissio­
nendeførsteskridttiludformningafensammenhæng­
endeindustripolitik .I1970fremlagdeKommissionen
etomfattendememorandum omFællesskabets industri­
politik(!),derskulletjenesomgrundlagformeredybt­
gåendedrøftelsermeddeandreEF-institutioner ogmed
EF'serhvervslivogarbejdsmarkedsparter .Medlemssta­
ternesforskelligartede økonomiskeogsocialesitua­
tionerogdenmanglendeviljetilatimødegåstrukturelle
tilpasningsproblemer ifællesskabvedhjælpafenmål­
rettetindustripolitik blokeredeforKommissionens for­
slagpådetteområde,hvormeddetindustripolitiske
memorandum isagensnaturikkeførtetilresultater.
Kommissionens forslagfra1971omatnedsætteet
udvalgforindustripolitik blevhelleraldriggennemført .
Kommissionens »Handlingsprogram forindustri-og
teknologipolitik «(2)af1973forblevogsåresultatløs .Kommissionen forsøgtepånyatsætteskubidenindu­
stripolitiskestrategidebat ,dadeni1981forelagdeRådet
sinmeddelelseom»Enfællesskabsstrategi forudvikling
afindustrieniEuropa»(4).Idennemeddelelseopfordre­
deKommissionen medlemsstaterne tilattagedeøkono­
misk-politiske ogbeskæftigelsespolitiske udfordringer
opvedatafstemmederesbestræbelserindenforen
fællesskabsramme ,dersikrerensammenhæng med­
lemsstaterneimellem:»Deoffentligemyndigheders in­
dustristrategimåidagilighedmedstrategienforde
storevirksomheder ogindustrikomplekser overskride
visserammermedhensyntilsammensathed ,omfang
ogvarighed,somiEuropakunfindespåEF-plan.Den
børsigtepåatgenskabetillidentilinnovations-og
ekspansionsfremmende investeringer isåveldestore
industrikoncerner somdesmåogmellemstorevirksom­
heder,hvisbidragtiloprettelsenaferhvervsmæssige
arbejdspladser ervelkendt.«Denneindtrængende op­
fordringvakteimidlertidogsåkunringegenklang,ogIslutningenaf1977gikDetøkonomiskeogsociale
Udvalgindidenindustripolitiske debatmedsinudtalel­
seom»Industrielleforandringerogbeskæftigelsen —
statusoverFællesskabetsindustripolitik ogfremtidsper­
spektiver»(3).ØSUpegedemedrettepå,atdeenkelte
medlemsstaters industripolitik imangelafenfælles
industripolitik villeudviklesigefterrentnationalekrite­
rierogendogkunnemodvirkehinandensomfølgeaf
densnævrerehorisont.Undervisseomstændigheder
villestrukturproblemer blivevæltetoverpånabostater­
ne.Foranstaltninger ,dertogsigtepåatstyrkeerhvervs­
livetogdermedbeskæftigelsen iétland,kunnebringe
t1)Dok.KOM(70)100endeligudg.
(2)Dok.SEK(73)3824endeligudg.
(3)EFTnr.C292af3.12.1977. (4)Dok.KOM(81)639endelig,udg.,s.2.

Nr.C40/32 DeEuropæiskeFællesskabersTidende 17.2.92
hellerikkedennegangblevderbrudtigennemtilen
omfattendeogfremtidsorienteret industripolitik påEF­
plan.ogteknologiskeudviklingpålangsigt.Hovedansvaret
foratopnåindustrielkonkurrenceevne hvilerpåvirk­
somhederneselv.Deoffentligemyndighederskalfrem­
foraltværekatalysatorogprimusmotorforinnova­
tion,ogvirksomhederne måkunneforvente,atmyn­
dighedernefastsætterklareogforudsigeligerammerfor
deresaktiviteter .
Retbeset—hererØSUfuldtudenigmedKommissio­
nen—hardebattenom»denfællesindustripolitik «i
mangeårsavnetentilstrækkeligbegrebsmæssig afkla­
ring.Ogsåbegrebetglobalkonkurrenceevne ,somofte
fremføressomindustripolitikkens sigte,ervagtogtve­
tydigt.ØSUbifalderderfor,atKommissionen isin
senestemeddelelse »Industripolitik ietåbentogkon­
kurrencebaseret miljø«tagertilløbtilatudvikleret­
ningslinjerneforenmoderneogdynamiskindustripoli­
tik.Fællesskabetsinteressertjenersomreferencepunkt
fordisseindustripolitiske retningslinjer .Dennepositive,åbneogpånærhedsprincippet baserede
strategiharKommissionen udledtaftidligereårserfa­
ringer.Navnlig70'erneog80'erneharvist,atinterven­
tionistiskesektorspecifikke politikkerikkeereteffek­
tivtmiddeltilatfremmestrukturtilpasningen .Disse
politikkerharikkeformåetatøgeindustrienskonkur­
renceevne.Sådannepolitisketiltagkanganskevistvære
enmidlertidighjælp,mendeindebæreruvægerligen
risikoforatsinkestrukturtilpasninger ogdermedfor
tabafarbejdspladser ifremtiden;debinderressourcer,
somkunneanvendesmereproduktivt .Gennemåben­
hedidetinternationalehandelssamkvem ogrespektfor
degældendespillereglersendesderettesignalertil
økonomien .Erfaringsmæssigt eretkonkurrencebaseret
miljø,dergælderforallepåligevilkår,denbedste
garantiforenstærkogkonkurrencedygtig industri. 2.Hovedpunkterne iKommissionens meddelelse
Situationenideforskelligeindustrisektorer ideneuro­
pæiskeøkonomierimidlertidikkestatisk,såfratidtil
andenskalmanpåEF-planellernationaltplandrøfte
ogløseproblemer,dervedrørerbestemtesektorer.Også
idissetilfældeerdetdogafafgørendebetydning,at
alleforanstaltninger erifuldoverensstemmelse med
EF'sgenerelleindustripolitiske principper.
Strukturtilpasning oginternationalkonkurrenceevne
hængertætsammen.Endynamiskeuropæiskindustri­
politikskalderfortagesigtepåeneffektivogkonse­
kventgennemførelse afalleaktiviteter,derkanlette,
sikreogfremmeerhvervslivetsstrukturtilpasninger .
SomfølgeheraflæggerKommissionen navnligvægtpå
trefaseristrukturtilpasningen ,mellemhvilkeFælles­
skabetsindustripolitik skalskabedenrettebalance:Ibådepolitiskogøkonomiskhenseendetagerdeneuro­
pæiskesamlingsproces merefart.Vedudgangenaf1992
nåsdetførstemålmedetableringenafdetindremarked.
IfølgeKommissionen vildetpåafgørendevisbidrage
til,atvirksomhederne ogmedlemsstaterne måtænke
oghandlestrategiskpåtværsafdenationalegrænser,
ogatglobalevirksomhedsstrategier fårstadigstørre
betydning.Derbegyndersamtidigataftegnesigvedva­
rendeændringerirammevilkårene forEF'serhvervsliv :
deninternationale konkurrencebliverhårdere,teknisk
knowhowkræverstadigstørreinvesteringer ,produk­
terneslivscyklusbliverstadigkortere,ogdemakroøko­
nomiskeforholdforringersituationenfordeproduktive
investeringer .Denneudviklingsætterhurtigtgrænser
fordenationalepolitikkerognødvendiggør ,atdeaf­
stemmesogkoordinerespåEF-plan.Ikkealenepådet
økonomisk-politiske ,menogsåpådetindustripolitiske
områdekrævesderenhøjeregradafkonsensusiEuro­
pa,hvisderesultater,derernåetindenforEF,skal
konsolideresogudbygges.Hvismannægteratsedette
iøjnene,oghvismaninsistererpåfortsatattænkeog
handleinationalebaner,givermanafkaldpåvækstmu­
ligheder,beskæftigelsesmuligheder ogøgetvelstand.
ØSUdelerdenoverbevisning ,atkunetkonkurrence­
dygtigterhvervslivvilkunnetagefremtidensudfordrin­
geropoggøredetmuligtforEFatsikreogstyrke
sinpositionpåverdensmarkedet .Detgrundlæggende
elementiFællesskabetsindustripolitik erderforviljen
tilatsikre,atmarkedernefungererbedstmuligt.Set
fraKommissionens sidedrejerdetsigialvæsentlighed
omatskabe»gunstige«rammebetingelser forvirksom­
hederne,somsikrerenoptimalfordelingafressourcerne
gennemmarkedskræfterne ,øgertempoetistrukturtil­
pasningen,forbedrerdeteuropæiskeerhvervslivskon­
kurrenceevneogopstillerrammerfordenindustriellei)Nødvendigeforudsætninger forstrukturtilpasning
—Tilvejebringelse afstabileøkonomiskerammebetin­
gelser,navnligmedhenblikpåatøgevirksomheder­
nesinvesteringslyst .
—Bevarelseafetkonkurrencebaseret miljøgennem
årvågenhedoverformegetstorevirksomheds­
sammenslutninger oggennemstrengkontrolmed
offentligestøtteordninger .

17.2.92 DeEuropæiskeFællesskabersTidende Nr.C40/33
—Skabelseafdenødvendigeforudsætninger forud­
viklingafdynamiskeogkonkurrencedygtige tjenes­
teydelser(førstogfremmestaffinansielart)for
virksomhederne .
Kommissionen understreger ,atdenforeslåedeindustri­
politikhvilerpåenklarkonsensusogikkeeretkompro­
mis,dererbragtnedpådenlavestefællesnævner ,
somallekanacceptere.Industripolitikken byggerpå
frihandelsprincippet ogmåunderingenomstændighe­
deropfattessomen»laissez-faire«-politik .Denskal
betragtessomenintegrerendedelafenpolitiktilaktiv
udformningafenramme,somskalsikredetnødvendige
spillerumformarkedskræfterne ogdenfriekonkurren­
ceogsåindenforindustrien.—Sikringafethøjtuddannelsesniveau ,someren
forudsætningforudviklingogtilegnelseafnyetek­
nologierogorganisationsmetoder .
—Fremmeaføkonomiskogsocialsamhørighedmel­
lemEF'sregionermedsærligvægtpåstrukturfonde­
nesbetydningfordemindregunstigtstillederegio­
ner.Arbejdstagerinformation ,-høringog-medbe­
stemmelse iforbindelse medvirksomhedsbe­
slutningeromstrukturtilpasningsforanstaltninger .
—Opnåelseafethøjtniveauimiljøbeskyttelsen med
henblikpåatbevaremennesketssundhedogdet
naturligemiljø,menogsåmedhenblikpåatskabe
nyemarkedersomenkonkurrencebaseret kildetil
»ren«vækst.
3.Bemærkninger
ii)Foranstaltninger tilsikringafstrukturtilpasning
3.1.EF'sindustripolitiske strategi —Detindremarkedsvirkeliggørelse ,navnliggennem
udbygningafeuropæiskstandardisering ogpro­
duktkvalitet ,liberaliseringafoffentligeindkøb,af­
skaffelseafnationaleimportkvoteordninger (EØF-
traktatensartikel115),oprettelseafetsammen­
hængenderetsgrundlagogetableringaftranseuro­
pæiskenet.
—Enåbenhandelspolitik sometnødvendigtsupple­
menttilåbningenafdetindremarked,hvorde
aftalteinternationale spilleregleroverholdesnøje
afallesamhandelspartnere påverdensplan ;dette
forudsætterbåde,atderikkeanvendesunfairhan­
delspraksis,ogatEFharviljetilatskrideeffektivt
indoverforensådanpraksis.
iii)FremmeafstrukturtilpasningenØSUerenigmedKommissionen i,atdenkontinuerlige
fortsættelseogvidereudvikling afdeneuropæiskeinte­
grationsproces ogsåindebærer,atindustripolitiske pro­
blemerskalløsespåEF-plan,ogatderskaltageshensyn
tildetfællesmarkediforbindelsemedstrukturtilpas­
ningsforanstaltninger .Kommissionen harogsåreti,
atkunenkonkurrencedygtig industrikanbidragepå
passendevistildenøkonomiskeogsocialeudviklingi
Fællesskabet .IdenforbindelseantagerØSU,atbegre­
bet»europæiskindustri«,somKommissionen anvender
fleregange,ikketagersigtepåejendomsforholdene i
forbindelsemed»europæiskevirksomheder «.
Derfindesikkenogetrealistiskalternativtildengrund­
læggendetankebagKommissionens industripolitiske
oplæg,nemligskabelseafetåbentogkonkurrencebase­
retmiljø.Detteeretindustripolitisk målafhøjeste
prioritet.IndkapslingafEF'smarkedogdefensive
strukturbevarende politikkererikkeegnedemidlertil
atmestredeudfordringer ,EFhargivetsigselvisine
Traktaterogfremovervilgivesigselvpåvejenmod
DenpolitiskeUnion.
ØSUmåimidlertidbeklage,atoplæggetikkeitilstræk­
keligtomfangtilgodeserdenfællesindustripolitiks re­
gionaleogsocialeaspekter.Styrkelsenafdeeuropæiske
virksomheders konkurrenceevne erikkeisigselvnoktil
atsikre,atdenindustrielleudviklingimindreudviklede
regionerfremmes,elleratallesocialebehovtilgodeses.
Isitindustripolitiske oplægskalKommissionen derfor
navnligredegøreendnutydeligerefordetilbagestående
regionersinteresser,ogdisseskalindarbejdespåmere
overbevisende mådeidenpolitiskeproces.Deterikke
gjortmedengenerelhenvisningtilEF'sstrukturfonde .
Udsagnetom,atdialogogpartnerskabmellemer­
hvervslivetogdeoffentligemyndighederspilleren»af­—Fremmeafvirksomhedernes tekniskekapacitetved
hjælpafgunstigererammebetingelser forplanlæg­
ning,udvikling,udbredelseogudnyttelseafavance­
retteknologi.
—Endynamiskpolitikoverforsmåogmellemstore
virksomheder ,idetmanbegrænserdeadministrati­
vebyrder,intensiverersamarbejdetmellemvirk­
somhederneogletteradgangentilEF'smarkederog
verdensmarkederne .
—Bedreudnyttelseafdemenneskeligeressourcerog
lettereindførelseafnyeteknologierogarbejdsmeto­
der,idetdermedhenblikherpåtræffesforan­
staltningertiluddannelseogomskolingafarbejdsta­
gerne.

Nr.C40/34 DeEuropæiskeFællesskabersTidende 17.2.92
lovgivningspolitiske principper,nårundtagelsenbliver
reglen.Sålængedetteikkeertilfældet,kanmanbetrag­
teundtagelsensomenbekræftelseafreglen.gørende«rollemedhensyntilatfremmedensociale
samhørighed ,eruklartogbørihøjgraduddybes.
HeltkonkretgårØSUindfor,atderikkeblotskal
værepladstilhorisontaleforanstaltninger medhenblik
påatlettestrukturomlægningerne ogforbedrevirksom­
hedernestilpasningsevne ,menogsåtilindustripolitiske
foranstaltninger ,sompåéngangfremmernødvendige
tilpasningsprocesser påproblemområder (regionaltog
sektorielt)ogafbødersocialekonsekvenserafstruktur­
omlægningervedhjælpafegnedeogindbyrdesafstemte
overgangsforanstaltninger .Ensådanpolitikomfatter
f.eks.følgendeelementer,derdelvistoverlapperog
samtidigbetingerhinanden :
—enregionalpolitik ,somtagersigtepåatudjævne
forskelle,ogsomstyrkerdemindregunstigtstillede
regionerspotentialeogudviklingsevne ,
—enregionalpolitik ,somtagersigtepåatudjævne
forskelle,tilfordelforregioner,derharproblemer
medtilpasningaferhvervsstrukturerne ,
—tilpasningsfremmende foranstaltninger medhenblik
påatkompensereforsocialekonsekvenserafstruk­
turkriserellerrationaliseringsforanstaltninger .Hvadangårdeprocespolitiske rammedata,børman
efterØSU'smeningførstdrøfteogkonkretisereviften
aføkonomisk-politiske målsætninger .Somreference­
punkttjenerEØF-traktatens artikel104,ifølgehvilken
denenkeltemedlemsstatskalføreensådanøkonomisk
politik,somernødvendigforatsikreligevægtenpådens
globalebetalingsbalance ogforatopretholdetillidentil
densvaluta,idetdensamtidigpåser,atdersikresen
højbeskæftigelsesgrad ogetstabiltprisniveau.Derer
bestemtikketaleomenfuldstændigvifteafmålsætnin­
ger.Sommålsætningsavnesførstogfremmestden
økonomiskevækst,dererafafgørendebetydningfor,
aterhvervslivetsstrukturtilpasninger kangennemføres
medheld.Idenforbindelsebørkvantitativeogkvalita­
tivehensynbetingeogsupplerehinandenpåmenings­
fyldtvis.Enkvantitativvækstpålangsigtforudsætter,
atmanbeskyttermiljøetogskånernaturressourcerne .
3.2.Forudsætninger forstrukturtilpasningsprocessen
3.2.1.Makroøkonomiske rammebetingel­
serogfleksibilitetDetermedlemsstaternes opgaveattræffedeforan­
staltninger,dereregnedetilatopfyldedemakroøkono­
miskemålsætninger ,ogatdoseredempåensådan
måde,atmanikkehæmmer,menderimodfremmerog
styrkervirksomhedernes initiativerogtilpasningsevne .
Hvisdervedtagesformangeforskrifter,derikketager
tilstrækkeligtsigtepåøkonomiskekriterier,ogsomer
forkomplicerede ,erderaltidenrisikoforatindsnævre
virksomhedernes beslutningsspillerum ,svækkemarke­
detsevnetilselvreguleringoghindredennødvendige
fleksibilitet—navnligiforbindelsemedsmåogmellem­
storevirksomheder .Fremtidensøkonomiskeudfordrin­
gerogdenskærpedekonkurrencepåverdensplankræ­
ver,atvirksomhederne hurtigtkantilpassesigstruktu­
relleændringer—markedetblivermindreogmindre
tolerantoverfortidsmæssigeforskydninger idenhense­
ende.ØSUerenigiKommissionens bemærkninger
hertil,menvildogsamtidigunderstrege,atsikringen
afvirksomhedernes nødvendigefleksibilitetikkemå
forringearbejdstagernes socialebeskyttelse .Et»til­
strækkeligudbyggetsocialtsikringssystem «giver—
ogsåifølgeKommissionen —et»sikkerhedsnet ,der
mindskerderisici,dererforbundetmedforandring,og
...fremmermobiliteten«.Kommissionen fremhævermedrette,atgunstigeog
pålidelige (makroøkonomiske )rammebetingelser for
virksomhederne erafstorbetydning,ogatEF'spolitik
skalopfyldedettekrav.Derudoverspillerogsådegene­
rellepolitiskerammebetingelser ,hvisindvirkningerpå
strukturudviklingen ofteignoreres,envigtigrolle.ØSU
havdegerneset,atKommissionen havdelagtstørre
vægtpådetindbyrdessamspilmellemkonsekvenserne
pådetpolitiske,økonomiskeogsocialeområde.
ØSU'sønskergåriretningafenklaradskillelseafden
økonomiskepolitikslovgivnings-ogprocespolitiske ele­
menter.Denlovgivningsmæssige politikafstikkerram­
mebetingelserne fordenøkonomiskeudvikling.Kom­
missionenbørderforklarttilkendegivesitsynpåmålet
medogudformningen afdemakroøkonomiske lov­
givningsrammer ,udarbejdedegrundlæggende princip­
peroginsisterepå,atmedlemsstaterne skaloverholde
disseprincipper,nårdetræfferindustripolitiske be­
slutninger.Samtidigskaldisselovgivningsrammer —
indenforvissegrænser—kunnetagehøjdeforden
løbendeudvikling.Detteindebærer,atmanbevidst
acceptererberettigedeogtidsbegrænsede undtagelser,
idetderkunergrundtilatfrygteenudhulingafdePåEF-planforudsætterdeøkonomisk-politiske foran­
staltningerenhøjeregradafkoordineringogafstem­
ning.Kungennemenfælles,målrettetindsatskander
opnåsenhøjeregradafkonvergens imedlemslandenes
makroøkonomiske udvikling.Alleredei1974vedtog
mankonvergensdirektivet ,somskulleforbedreogop­
strammesamordningenafEF-landenesøkonomiskepo­
litik.Idenhenseendehardenøkonomisk-politiske
»hverdag«påEF-planimidlertidikkebragtosmeget

17.2.92 DeEuropæiskeFællesskabersTidende Nr.C40/35
politiskeinstansertilidetmindsteattagehensyntil
deneuropæiskedimensionvedvurderingenafdefaktisk
relevantemarkeder .»Denfortsatteeksistensafnationa­
leøkonomiskeområdererenanakronisme ,nårdet
drejersigomatopnåentilstrækkeliggradafreel
konkurrenceevne «,understregede ØSUalleredeisin
udtalelseomKommissionens 15.beretningomkonkur­
rencepolitikken ;ØSUtilføjede:»Denmindstemulige
geografiskemålestokeridagFællesskabet ,udenat
mandogmåsebortfradeninternationale dimen­
sion.«(2)USAogJapanharforlængstindstilletderes
konkurrencepolitik pågrænseoverskridende markeder,
ellerenddapåverdensmarkeder .videre.ØSUmåsættespørgsmålstegn vednyttenafde
fyndigeerklæringer (ogsåfraDeteuropæiskeRåd)om
denfællesøkonomiskepolitikogvednyttenafEF-
Kommissionens talrigeforslagomøkonomisk-politiske
helhedsstrategier (detmestimponerende eksempel
herpåvarsamarbejdsstrategien forvækstogbeskæfti­
gelsefra1985,somogsåblevhilstvelkommenafar­
bejdsmarkedsparterne ),hvisde,derharansvaretfor
denøkonomiskepolitikimedlemslandene ,kuntøvende
ellersletikkerettersigderefter.Isidsteinstanshardet
altidknebetmeddenpolitiskeviljetilatfastsættede
økonomisk-politiske målsætninger ifællesskab,tilat
prioriteredisseog—ikkemindst—tilatgivedetrufne
aftalerenmerebindendekarakter.
DetøkonomiskeogsocialeUdvalgharisinseneste
(tillægs)udtalelseomDenøkonomiskeogmonetære
Unionpånyunderstreget ,atdeternødvendigtatnå
tilenighedomfællesøkonomisk-politiske retningslinjer
ogmålsætninger (*).Påbasisafenevalueringafden
økonomiskeudviklingimedlemslandene børKommis­
sionenopstilleflerårigeretningslinjerfordenøkonomi­
skepolitik,somØKOFIN-Rådet samtDeteuropæiske
Rådskalvedtageefterdenprocedure,derfastlæggesi
EØF-traktatens planlagteartikel102C;disseretnings­
linjerskaltilpasseshvertårogisæromhandlefinanspo­
litikken,arbejdsmarkedspolitikken ogstrukturpolitik­
ken.Foratdelande,derersvagtstilledeistrukturel
henseende,kanindhentederesefterslæbidentilstræbte
konvergens idenøkonomiskeudvikling,børEFstøtte
disselandesegneøkonomisk-politiske reformprogram­
merogtagehensynhertilunderudarbejdelsen afEF's
økonomisk-politiske retningslinjer .Samtidigbørman
styrkedenmultilateraleovervågning ,derpåbegyndtes
i1990ogomfatteralleaspekterafdenøkonomiske
politik,somervigtigeforEF(pris-ogomkostningsud­
vikling,konkurrenceevne ,beskæftigelse ,regionaludvik­
ling,offentligefinanser).Skulledethellerikkedenne
ganglykkesatfåEF'sforslaggennemførtmedfuld
effekt,såmanglerdenfællesindustripolitiske strategi
efterØSU'smeningénafsinehjørnesten.SamtidigslogØSUtillydforetableringafEF-kontrol
medvirksomhedssammenslutninger meddetformålat
bevaredeteuropæiskekonkurrencesystems funktions­
evneogatsikre»denbedstmuligebalancemellemde
krav,deninternationalekonkurrencestiller,ogønsket
omatopretholdeligekonkurrencevilkår ...påhjemme­
markedet«.ØSUforholdtsigprincipieltpositivttilRå­
detsforordningomkontrolmedvirksomhedssammen ­
slutninger,derblevvedtagetidecember1989,idetfor­
ordningenbidragertilatmindskeretsusikkerheden på
vissepunkter(artenogomfangetafKommissionens
beføjelser—afgrænsningen mellemeuropæiskogna­
tionallovgivning).Forordningengiverdogstadiganled­
ningtilenrækkebetænkeligheder ,navnligiforbindelse
medden(altforhøje)interventionstærskel på5milliar­
derECU;denkanhverkenansesforberettigetudfra
etøkonomiskelleretkonkurrencemæssigt synspunkt.
»Altforhøjetærskleridenindledendefasevilgøre
detvanskeligere ,forikkeatsigeumuligtforsamtlige
medlemsstater atføreenkonkurrencepolitik ,som
håndhævesensartet—ihvertfaldpådevigtigsteområ­
der.»(3)Ogsåiforbindelsemeddemateriellekontrol­
kriterier—detandetvæsentligekritikpunkt—bekla­
gerØSU,atvigtigekontrolelementer —udviklingsstade
ogomstruktureringsbehov ibestemteområderafEF—
kuneratfindeiprotokolerklæringerne ,ogdermedikke
harnogenbindendevirkning.Afindustri-ogarbejds­
markeds-ogsocialpolitiske grunde,ogikkemindst
foratreddearbejdspladser ,somstrukturudviklingen
bringerifare,burdedissekontrolkriterier heltklart
væremedtagetigrundforordningen .
3.2.2.Konkurrence
ØSUernaturligvisklarover,atdemangfoldigeøkono­
miske,socialeogarbejdsmarkedsmæssige problemer,
somkanværeforbundetmedvirksomhedssammen ­
slutninger,ikkeallekanløsesindenfe.rammerneaf
enforordningomkontrolmedvirksomhedssammen ­
slutninger,somerbaseretpåkonkurrencepolitiske
overvejelser .Såmegetdesvigtigereerdetderfor—
sompåpegetafØSUalleredeiudtalelsenomgrundfor­
ordningen—atkonkurrencelovgivningen afstemmesMarkedernesglobaliseringogdenstigendegradafind­
byrdesøkonomiskafhængighedmellemmedlemsstater­
nekanikkeundgåatudløsestrukturelletilpasningspro­
cesser.Virksomhedssammenslutninger erétafdemid­
ler,derkananvendesmedhenblikpåatklareudfordrin­
genpåvirksomhedsniveau ogtilpasseerhvervslivet i
EF.ØSUhargentagnegangepegetpådissetendenser
ogopfordretde(såvelnationalesomEF's)konkurrence­
(•)EFTnr.C102af18.4.1991,s.24.(2)EFTnr.C333af29.12.1986,s.86.
(3)EFTnr.C208af8.8.1988.

Nr.C40/36 DeEuropæiskeFællesskabersTidende 17.2.92
efterandrepolitikområder ,f.eks.denregionaleogsek­
tormæssigestrukturpolitik ,forsknings-ogudviklings­
politikkensamtforbrugerpolitikken .grænsetogdegressivogskaltagesigtepåopfyldelsen
afdeformål,denydestil.OgsåvedtildelingafEF-
støtteskaldissekriterieroverholdes;destemmerivid
udstrækningoverensmeddekriterier,somOrganisatio­
nenforøkonomiskSamarbejdeogUdvikling's (OECD)
ministerrådalleredei1978vedtogindenforrammerne
afkonceptetvedrørendepositivstrukturtilpasning .Konkurrencepolitikken skaliøvrigtlevnedeeuropæ­
iskevirksomheder tilstrækkeligtspillerumtilsamar­
bejdsprojekter medhenblikpåeffektivtatimødegåde
internationale konkurrenceudfordringer .Samarbejdet
indenforforskningogudviklingersærligvigtigt.Græn­
seoverskridende teknologioverførsel ogteknisksamar­
bejdebørikkehæmmesafaltforstrengekonkurrence­
regler.Hertilydesderetvæsentligtbidraggennem
gruppefritagelsesforordningerne forforskningssamar­
bejde,som—ilysetafdestadighøjerekrav—bør
udbyggesyderligere .OgsåKommissionen børhavein
mente,atgrænseoverskridende teknologioverførsel i
højgradstyrkerEF'ssamledekonkurrenceevne over
fortredjelandeogbidragertilatundgåurentableover­
lapningerpåforsknings-ogudviklingsområdet ,ogat
overførselafknowhownetopforsmåogmellemstore
virksomhederudgøretuundværligtinstrumenttilstyr­
kelseafkonkurrenceevnen ogbidragertilsikringenaf
eksisterendesamtoprettelsenafnyearbejdspladser .IdenforbindelseopfordrerØSUKommissionen tilat
udnyttestøttekontrolinstrumentet (EØF-traktatens ar­
tikel93)fuldtud,tilnøjeatkontrollereogfortløbende
atovervågedenationalefinansiellestøtteforan­
staltningersamttilatgøredissetilstrækkeligtgennem­
sigtige.Detvilleværeskæbnesvangert ,hvisvirksomhe­
derneskonkurrence blevafløstafenkonkurrence mel­
lemstatskasserne .ØSUkonstaterermednogenbekym­
ring,atdefirestørstemedlemsstater ifølgerapporten
omstatsstøtte(')tegnedesigforgennemsnitligt ca.88%
afdensamledestatsstøtte iårene1981-1986 .Deførste
statistiskedataforårene1986-1988tyderikkepå,at
detteharændretsigvæsentligt.ØSUopfordrerderfor
medlemsstaterne —isærdefirestorestater—tilendelig
atkastelysoversubventionsjunglen ogreducerestats­
støttenbetydeligt.Kommissionen harfleregangegjort
opmærksompå,atdebeløb,derydesistatsstøttetil
virksomhederne indenforEF,ervæsentlighøjereend
destøttebeløb,derydesafEF'sstrukturfonde .Ibetragt­
ningafdenindbyrdesøkonomiskeafhængighed ,dernu
ermellemEF'smedlemsstater ,børmanefterØSU's
opfattelsehurtigstmuligtudarbejdeenfuldstændig
oversigtoverallestøtteydelserogafstemmedemefter
hinandenisamarbejdemedmedlemslandene .3.2.3.Statsstøtte
Strengstøttedisciplin —somEF-Kommissionen med
rettetalerom—erenforudsætningfordenøgede
konkurrence,udenhvilkendegevinster,derforventes
afdetindremarked,kunvilkunnerealiseresimeget
beskedentomfang.Ogsådettebørmedlemsstaterne
haveinmente.Deteriøvrigtikkemindstdeeuropæiske
virksomheder ,derstilleskravtil:debørundladeat
rettenødråbtilstatenogatkrævestatsgarantiforderes
egeneksistens.Socialmarkedsøkonomi skalgenintro­
duceressomsamfundetsgrundlæggende leveregelog
måikkeudvandestilentomfloskel.ØSUbifaldereftertrykkeligt Kommissionens
synspunktervedrørendestatsstøttepolitikken .Med
EØF-traktatens artikler92og93råderKommissionen
overetmiddeltilatbeskyttekonkurrencen modfor­
vridningersomfølgeafstatsstøtteogimødegåkunstig
strukturbevaring .Dererikketaleomengenerelafskaf­
felseafstatsstøtte,somabsoluterforeneligmeddet
indremarkedidetilfælde,dereromhandlet iartikel
92,stk.2og3,ogforsåvidtogsåeretlegitimt
industripolitisk instrument .Fremoverbørstatsstøtte
imidlertidikkeanvendestilstrukturbevarende formål,
menderimodmedhenblikpåatlettestrukturtilpas­
ningsprocesserne ogstøtteopbygningenafnyeindustri­
strukturer.Dererbehovforendirekte(problemoriente­
ret)ydelseafstøttetilafhjælpningafflaskehalse :infra­
strukturer,uddannelse ,erhvervsområder ,saneringaf
gamlemiljøskaderoggrundforskning .Dertilkommer,
atetregionaltorienteretstøttesystemprincipielterlangt
bedreendetsektorieltsystem;denstyrendeeffektog
uønskedestrukturbevaringseffekter ermindre,nårman
fremmerdenramteregionfremfordennødlidende
branche.Detteudelukkerikke,atderisærtilfældeogså
måydesbrancheorienteret støtteforaltialtatsikreen
fyldestgørende tilpasningtilændredestrukturer.3.2.4.Uddannelse
EfterØSU'smeningerenhøjnelseafuddannelsesni­
veauetiheleEFenafdevigtigsteforudsætninger for
envellykketgennemførelse afstrukturtilpasninger .
ØSUerenigmedKommissionen i,atmanvedtildeling­
enafoffentligstøtteskalbevareogstyrketilskyndelsen
tilselvhjælp,såvidtmuligtskalundgåkonkurrencefor­
vridningerogikkemåforskelsbehandle offentligeog
privatevirksomheder ;samtidigskalstøttenværetidsbe(1)Kommissionens andenrapportomstatsstøtteindenforFæl­
lesskabettilfremstillingsvirksomhed ogvisseandresektorer
(Kommissionen ,1990).

17.2.92 DeEuropæiskeFællesskabersTidende Nr.C40/37
EFogdelsdeugunstigtstilledeområdersefterslæb.
Dettemålkanvanskeligtsporesidetindustripolitiske
oplæg.Livsvariguddannelseogfremforaltviljentilløbende
attilpassesinkunnenogvidentildeskiftendekraver
væsentligefaktorertilatsikreoghøjnekvalitetenaf
demenneskeligeressourcer.Udbredelsenafdata-og
informationsteknikker indenforalleerhvervs-ogsam­
fundsområdergøransvarligomgangmednyeteknikker
tiletvigtigtelementistadigfleremenneskerslivog
fremtid,menstillerogså90'ernesuddannelsessystem i
allemedlemslande overfornyeudfordringer .Fordet
førsteskalsystemettagehøjdefordeændredeogoftest
højerekvalifikationer ,somdentekniskeudviklingnød­
vendiggør,delsbidragetil,atderalleredeiskolerne
giveseninformationsteknisk grunduddannelse .Fordet
andetskalgrundstenenfordenpsykologiskeacceptaf
denneudviklinglæggesiuddannelsen .
Denyeinformationsteknikker givermennesketdetailvi­
deniethidtilukendttempoogomfang.Evnentilat
sorteredetaljeroggennemskuesammenhænge bliver
derforstadigvigtigere.Alleredenuertalrigeerhvervs­
grenemereellermindrestærktberørtaftekniskeom­
stillinger,ogindenmidtenaf90'ernevillangtover
halvdelenafalleerhvervsaktive ifølgeforskelligeforsk­
ningsinstitutter havebrugforgrundlæggende databe­
handlingskundskaber .Deterderforabsolutnødvendigt
atgennemføreetkvalifikationsfremstød medtomålfor
øje:
—personer,hvismulighederpåarbejdsmarkedet hidtil
harværetdårlige,skalbibringeskvalifikationer ,
—derskalistormålestoktageshøjdefordeændrede
oghøjerekvalifikationer ,somdentekniskeudvik­
lingnødvendiggør .
ØSUopfordreralleansvarligepåuddannelsesområdet ,
såvelpåEF-plansomimedlemsstaterne ,tilatøgederes
politiskebestræbelser isåhenseendeogtilatbidrage
til,atbeståendehullermellemkvalifikationsudbuddet
ogkvalifikationsefterspørgslen udfyldesidekommende
år.Kunhvisdetlykkesatforetageenbedreafstemning
mellemuddannelses-ogbeskæftigelsessystemet ,kan
manundgåspændingerogskævtrækninger påarbejds­
markedet.ØSUvildogsamtidigadvaremod,atarbejds­
tagerneiforhøjgradspecialiseres ,fordimandermed
begrænserderesindplaceringsmuligheder ,nårstruktu­
rerneændrersig,hvilketkanmedførebetydeligesociale
problemer .Iforbindelsemedderegionalpolitiske kommentarer
måØSUf.eks.undresigover,atKommissionen har
skænketsineegneundersøgelservedrørendedetindre
markedogdeneuropæiskeindustrisålidtopmærksom­
hed,somtilfældeter.NavnligdenafEF-Kommissionen
offentliggjorterapportomindustriellestrukturændrin­
gerpåEF'sindremarkedogtilpasningsbehovet imed­
lemsstaterne(*)udviserresultater,somihøjgrader
relevanteforudviklingenafenfællesindustripolitisk
strategi.Undersøgelsen ,derindeholderomhyggelige
analyserogbyggerpåetempiriskgrundlag,viserpå
overbevisendemåde,atdeudfordringer ,detindremar­
kedstillerdemestindustrialiserede landeoverfor,stort
setikkeerafsektorielart.Fordemindreudviklede
medlemslandes vedkommendepræsenterestoscenarier,
sombestemtkanmedføre(muligvisendogdybtgående )
sektorielleomlægninger :entenøgetspecialiseringinden
fordetraditionelleindustrigrene ,hvordestårforholds­
visstærkt,ellerudviklingafnyesektorer,hvorteknolo­
gienspillerenstørrerolle.Idetførste(tværindustrielle )
scenariumerindbyggetenkraftigereorienteringmod
industrigrene ,hvorstigningeniefterspørgselen måfor­
modesatbliveretbeskeden.Idetandet(brancheinter­
ne)scenariumvilledesydligeEF-landestyrkederes
positionindenforindustrigrene ,somtilsikrerstørre
vækstmuligheder ,ogsom—idetmindstepåmellem­
langsigt—villebevirke,atdisselandehurtigerekunne
indhentederesefterslæb.Naturligvisvilderipraksis
ikkeblivetaleometenten/eller,ogdetforventesheller
ikke,atgennemførelsen afdetindremarkedvilindebæ­
remarkanteforskydningermellemforskelligegeogra­
fiskeområder.ØSUfinderdetdognødvendigt,atder
tageshøjdeforbeggescenarieriKommissionens indu­
stripolitiskekoncept,atdeanalyseresgrundigt,ogat
der—isamrådmedEF-medlemsstaterne —drages
procespolitiske konklusioner .Dettesynessærligvigtigt,
dasandsynligheden afdetoscenarier—efterKommis­
sionensmening—ogsåvilafhængeafdenpolitik,der
førespåEF-plan.Andetstedsanføresdetkryptisk,at
strukturfondenes rollekanudformesigforskelligtidet
eneellerdetandettilfælde.
EF-Kommissionens kommentarertildensocialeogar­
bejdsmarkedsmæssige samhørighed ivirksomhederne
erogsålidetfyldestgørende .Udsagnsom»engodbalan­
cemellemdeforskelligepartersbehovspillerenafgø­
3.2.5.Økonomisk ogsocialsamhørighed
Kommissionens oplægtil»fremmeaføkonomiskog
socialsamhørighed «leverlangtfraoptilØSU'sfor­
ventninger .DeterentydigtfastsatiEØF-traktatens
artikel130A,atFællesskabetudviklerogfortsætter
sinindsatsforatstyrkesinøkonomiskeogsociale
samhørighedmedhenblikpåatfremmeenharmonisk
udviklingafFællesskabetsomhelhed.Isærbørman
mindskedelskløftenmellemdeforskelligeregioneri(')»IndustriellerStrukturwandel imeuropäischenBinnenmarkt :
Anpassungsbedarft indenMitgliedstaaten .«(Europäische
Wirtschaft ,Sondernummer 1990).

Nr.C40/38 DeEuropæiskeFællesskabersTidende 17.2.92
rendekonstruktivrolle...«erforvageogbringeros
ikkevidere.Deforskelligeinteressegrupper ,dererre­
præsenteret iØSU,harfleregangeudtaltsigkonkret
omdensocialesamhørighed .Isæriforbindelsemed
arbejdstagernes fællesinteresserepræsentation ivirk­
somhederneogderesmedindflydelse vedbestemtevirk­
somhedsbeslutninger harØSUgentagnegangebekræf­
tetsinprincipiellegodkendelseogunderstreget ,atar­
bejdstagernesmedindflydelse erenvigtigforudsætning
forudviklingenafetdemokratisksamfund.Hvisman
ikketagerhensyntildemenneskeligefaktorerien
virksomhed ,lukkermanøjnenefordeøkonomiske ,
samfundsmæssige ,historiskeogjuridiskerealiteter.Ar­
bejdstagernesmedindflydelse ivirksomhederne skalud­
møntesigienåbendialog,somimidlertidogsåforud­
sætter,atvirksomhedsejerne indtagerklareholdninger
ogeropmærksomme påvirksomhedsaktiviteternes
samfundspolitiske dimension .Dettekravmåmanogså
stilletilKommissionen ,somopfordrestilattagede
relevantedeleafsitindustripolitiske oplægoptilforny­
etovervejelseoguddybederesindhold.Tilvejebringelsen afnyemarkederlettes,hvismanfast­
sætterdemiljøpolitiske målsætninger ,menoverlader
dettilerhvervslivetatvælgedebedstemidlertilopfyl­
delseheraf.Detteerforudsætningen for,atderkan
opståetinnovativtmiljø,somfremmerdeteknologiske
fremskridtoggiverimpulsertilenpositivvækst-og
beskæftigelsesudvikling .IdenforbindelseharEFog
medlemsstaterne envigtigopgave:debørunderinddra­
gelseafalleberørtekredsefastsættedetønskedemiljø­
beskyttelsesniveau ,såderpådettegrundlagkantræffes
egnedeforanstaltninger tilopfyldelseafdeøkologiske
målsætninger .
IdenforbindelsehenviserØSUtilsinudtalelseom
»Miljøpolitikken ogdetindremarked«,hvorØSUisær
harundersøgtmulighederne foratanvendemarkeds­
økonomiskeinstrumenterogbehandlettilskyndelserne
tilmiljøvenligtforbrug(2).
IøvrigtbørEFudnyttesinebeføjelsertilatudstede
miljøbeskyttelsesstandarder fuldtud,afstemmedenød­
vendigeforanstaltninger mednationalemiljøaktiviteter
ogsamtidigarbejdepåatharmoniseremiljøbeskyttel­
sesforskrifterog-bestemmelser ,dervariererframed­
lemslandtilmedlemsland .Manskalisærreducere
grænseoverskridende emissionafskadeligestofferog
fjernemiljøpolitiskbetingedekonkurrenceforvridning ­
er.IdenforbindelsemåEFikkevælgedenmindste
fællesnævner ,mensskaltværtimodgennemføredet,der
ernødvendigt iøkologiskogøkonomiskhenseende .
Dertilhørerogså,atmanvedhjælpafegnedeadmini­
strativeoglovgivningsmæssige foranstaltninger skal
sikre,atvedtagneforanstaltninger gennemføres ihele
EF—oftekniberdetmedviljentilatføremiljøbeskyt­
telsenudilivet.
3.3.Foranstaltninger tilsikringafstrukturtilpasningen3.2.6.Miljø
LigesomKommissionen menerØSU,atmiljøbeskyttel­
seneretvigtigtelementiindustripolitikken .Miljøbe­
skyttelseerengrænseoverskridende opgave,somingen
medlemsstatkanløsepåegenhånd.Miljøpolitikken
måderforbetragtessomenEF-opgave,derskalløses
gennemforebyggelseogsamarbejde ;miljøpolitikken
skaldesudenomhyggeligtafstemmesmedpolitikkenpå
andreområder(f.eks.regionalpolitik ellerforsknings­
ogudviklingspolitik ).Deterpåkrævet,atmanomgås
miljøressourcerne skånsomtogrationelt.Manskalpå
ettidligttidspunktforetageenkorrektvurderingaf
miljørisiciene ogkortlæggesandsynligekædereaktio­
ner.Detteforudsætteretsnævertogtillidsfuldtsamar­
bejdemellempolitiske,erhvervsmæssige ogvidenskabe­
ligekredse.Derskalogsåtageshensyntilforbrugernes
adfærd,derpåmangemåderpåvirkesafmiljøpolitiske
foranstaltninger .Miljøpolitikken kan—efterØSU's
mening—»havestorindflydelsepåforbrugernesinter­
esser(priser,skatterogafgifter,udbudsviften ,sundhed
ogsikkerhed);pådenandensidekanforbrugerpolitik­
kenogsågennemdevalg,dertræffes,fåenmereeller
mindrenegativindflydelsepåmiljøet«(1).Manskal
derforværemereopmærksompåberøringsfladen mel­
lemforbrugerpolitik ogmiljøpolitik .
Økonomiskudviklingerenforudsætningforeffektiv
miljøbeskyttelse ,fordimankunderigennemkantilveje­
bringemidlernetilatdækkemiljøbeskyttelsesom ­
kostningerne .Samtidigskabermiljøbeskyttelsesforan ­
staltningernye»miljøbeskyttelsesmarkeder «meden
bred,heterogenvifteafprodukterogtjenesteydelser .3.3.1.Detindremarked
ØSUerfuldtudenigmedKommissionen i,atprogram­
metforvirkeliggørelse afdetindremarkedskaberet
»hjemmemarked «afbetydeligstørrelseogkvalitet.Det
måderforbetragtessometgevaldigtindustripolitisk
tiltag.ØSUhenviseridenforbindelsetilsineforskellige
positiveudtalelseromdetindremarkedogfremhæver
pånyforventningenom,atdetindremarkedvilindebæ­
refordeleforalle—forbådearbejdstagere ,virksom­
heder,forbrugereoginvestorer.
Dekonkreteøkonomiskeogsocialeogarbejdsmarkeds­
mæssigefølgerafprogrammetfordetindremarkedvil
(')Dok.ØSU1115/91. (2)EFTnr.C332af31.12.1990,s.107.

17.2.92 DeEuropæiskeFællesskabersTidende Nr.C40/39
genogsammenhængen ,atfremlæggeforslagtilpriori­
tetersamtatfremmegennemsigtigheden ogdeberørte
partersinddragelse iudformningen afeuropæiskestan­
darder,herunderpånationaltplan(2).ihøjgradafhængeaf,hvorvidtogihvilketomfang
initiativernevedrørendedetindremarkedomsættes i
praksisimedlemsstaterne .Hererderstadigmangler
ogtalrigehuller.Isinsjetterapportomgennemførelsen
afhvidbogenomvirkeliggørelsen afdetindremarked(!)
konstatererKommissionen ganskevist,atgennemførel­
sestaktenerstegetfra69%idecember1990tilmere
end73%imaj1991,menogså,atenkeltemedlemsstater
stadigharetstortefterslæb.ØSUvilderforikkeblot
opfordreKommissionen tilyderligereatøgesinebe­
stræbelserpåhurtigtatindledeovertrædelsesprocedu ­
rer,menogsåopfordremedlemsstaterne tilatbidrage
aktivttildetindremarkedsvirkeliggørelse vedatfrem­
skyndeoptagelsenafEF-bestemmelserne idennationale
lovgivning.ØSUanmoderdesudenKommissionen om
påettidligttidspunktatsørgefor,atenkeltemedlems­
statersforsømmelighed pådettepunktikkebringer
gennemførelsen afdetfrieindremarkedfra1993ifare.
3.3.1.1.Standardisering ogproduktkvalitet3.3.1.2.Offentligeindkøb
ØSUkantilsluttesigKommissionens udsagnom,at
liberaliseringen afoffentligeindkøbpåalleområderer
etiindustripolitisk henseendemegetvigtigtelement
iprogrammetfordetindremarked.Erhvervslivet i
medlemsstaterne kankunvoksesammentilethele,hvis
manopgiverdenoftepraktiseredeoffentligeindkøbspo­
litik,hvor»nationalefavoritter«givesfortrinsret.Alle­
redeihvidbogenfrajuni1985(3)skrevKommissionen ,
atdenfortsatteopsplitning inationalemarkederfor
offentligeindkøbvarénafdemestiøjnefaldende hin­
dringerpåvejenmodvirkeliggørelsen afetegentligt
indremarked.
Dedirektiver,derhidtilervedtagetmedhenblikpåen
EF-dækkendeliberaliseringafoffentligeindkøb,udgør
etbetydeligtfremskridt .ØSUmådogbeklage,atsmå
ogmellemstorevirksomheder stadigikkeersikrettil­
strækkeligadgangtilmarkedetforoffentligeindkøb.
Forbedringerersærligtpåkrævedeindenforunderleve­
randørvirksomhed ,hvorderihvertenkelttilfældebør
sættesenøvregrænse.FremoverbørEFogsåihøjere
gradpressepåforatliberalisereoffentligeindkøbpå
verdensplanefterprincippetomgensidigåbningafmar­
kederne.
Enyderligereforbedringafsmåogmellemstorevirk­
somhedersadgangtilmarkedetforoffentligeindkøb
påtværsafgrænsernekunneopnåsved,atdergennem­
føresenbranchespecifik inddelingafTED-databanken ,
somforøjeblikketergenstandfordettyskepilotprojekt
POINT(PublicOrdersInformationNetwork).POINT
erentjenesteydelse ,sompåethøjttekniskniveau
skalsikresmåogmellemstorevirksomhederpålideligt
udvalgteoplysningeromaktuelleoffentligeindkøb
indenforEF.Kommissionen børfremmedettepilotpro­
jektogsørgefordetsvidereudbredelsepåtværsaf
grænserne,nårdetengangerafsluttet.Europæiskestandardererenafgørendeforudsætning
forenEF-dækkendemarkedsintegration ogafvæsentlig
betydningforindustrienskonkurrenceevne .Defjerner
tekniskehandelshindringer ogharenderegulerende
virkning,hvorveddeletterdetgrænseoverskridende
industrisamarbejde oggørdetmuligtatudnyttestor­
driftsfordele ivirksomhederne .Vedfastlæggelsenafde
væsentligekrav,produkterneskalopfylde,skalKom­
missionensikreetbeskyttelsesniveau ,derersåhøjtsom
muligt.Detgældernavnligbeskyttelsenafsundhedog
sikkerhed (isærpåarbejdspladsen )samtforbruger-og
miljøbeskyttelsen .
Trodsdeubestridtefordelevedeuropæiskestandarder
tegnerdersigikkeethelttilfredsstillende billedeaf
standardiseringsarbejdet iEF.Derfindesstadigtalrige
nationalestandarderogdermedipraksisogsåhindrin­
gerformarkedsadgangen påEF-plan.Hermedbliver
detfremforaltvanskeligtforsmåogmellemstore
virksomheder atfåadgangtilandremedlemsstaters
markederforoffentligeindkøb.Antalletafnyeeuro­
pæiskestandardererganskevist—ifølgeKommissio­
nen—stegetdrastiskfra19i1985til150i1989,men
detteerheltklartutilstrækkeligt ibetragtningafde
krav,programmetfordetindremarkedstiller.ØSU
opfordrerKommissionen tilatøgesinebestræbelserfor
atharmoniserestandarderneogsamtidigtilatarbejde
på,atderistørreomfangtilvejebringeseffektiveproce­
durerforanvendelseafstandarder iEF.Idennesam­
menhænghenviserØSUendnuengangtiltankenom
atopretteenorganisation istilmedDeteuropæiske
Standardiseringsråd ,somKommissionen harforeslået,
ogsomskullehavetilopgaveatforbedrekoordinerin­3.3.1.3.Afskaffelseafnationalebeskyttelsesforan­
staltninger
Medgennemførelsen afEF'sindremarkedskulledet
blivestadigmindrerelevantatanvendeTraktatens
artikel115.Nationalebeskyttelsesforanstaltninger er
uforeneligemedprincipperne ienåben,konkurrenceba­
seretindustripolitik .ØSUbifalderderfor,atKommis­
sionenhartilhensigtatafskaffedissebeskyttelsesforan­
staltninger,sådenationalemarkederlæggesåbnefor
enhøjeregradafeuropæiskogglobalkonkurrence ,
(')Dok.KOM{91)237endeligudg.(2)EFTnr.C120af6.5.1991,s.28.
(3)Dok.KOM(85)310endeligudg.

Nr.C40/40 DeEuropæiskeFællesskabersTidende 17.2.92
ogmultimodalstrategi,somgørdetmuligtatfastlægge
referencerammerne ,nedbringeinvesteringsrisiciene ,
øgedefælles,nationaleogregionaleaktionerseffektivi­
tetogtagehøjdeforbehovenepålangsigt(3).hvilketforberederdembedrepådeglobaleudfordrin­
ger.Detmådogantages,atderimangetilfældevilvære
behovforstrukturpolitiske ledsageforanstaltninger ,så
denødvendigestrukturtilpasninger kangennemføresså
problemløstsommuligt.
3.3.2.Åbenhandelspolitik
Gennemdesenesteårtiererdersketvæsentligefor­
skydninger ideninternationale arbejdsdeling :derer
opståetnyeindustriknudepunkter ognyeøkonomiske
centreogområder—tildemestiøjnefaldendehører
Stillehavsområdet ,USA'svestkyst,Japansamtlandene
iSydøstasienogSydamerika .Ide»gamle«industrire­
gionererdersketstrukturændringer ,hvormanmedet
mereavanceretproduktudbud harnåetnyestadieri
tekniskogorganisatoriskhenseende.Dennegennemgri­
bendeomlægningerikkesketgnidningsløst ,ogdener
fortsatforbundetmedrisiciogfarer,somstillerikke
blotregeringerogcentralbanker ,menogsåvirksom­
hederogkoncerneroverforkompliceredetilpasnings­
ogkonfliktløsningsopgaver .3.3.1.4.Etsammenhængende retsgrundlag
Ensartedejuridiskerammebetingelser erafafgørende
betydningfor,ateuropæiskevirksomhederuhindret
kanopererepåtværsafgrænserneiFællesskabet .Iden­
tiskefænomenergøresstadigtilgenstandforforskellige
vurderingerogmodstridendelovgivning.Ideforløbne
årharEFganskevistgjortmærkbarefremskridt,hvad
angårtilnærmelsenaflovgivningerne ,mendererstadig
behovforenlangrækkeforanstaltninger ,ikkemindst
indenforselskabsretten .Dererdeltemeningerom,i
hvilkenudstrækningselskabsretten skalharmoniseres ,
mendererformentligenighedom,atdetfællesmarked
forudsætterenvistilnærmelseafdenationaleselskabs­
lovgivninger .Derudoverbørderistigendeomfangstil­
lestværnationaleretsformer—somf.eks.Europæiske
ØkonomiskeFirmagrupper (EØFG)—tilrådighed,
somhvilerpåenselvstændigeuropæisklovgivning.
IforskelligeudtalelserharØSUopfordretRådetog
Kommissionen tilat»intensiverederesindsatspåområ­
der,hvordererforsinkelser,ogudformeentilfredsstil­
lendelovgivning»(1).Detteomfatterogsåenyderligere
forbedringafbeskyttelsenafdenintellektuelleogindu­
strielleophavsret .Deeuropæiskevirksomheder har
brugforstørrespillerumogflereorganisationsmu­
ligheder,foratdekanforbedrederesegenkonkurrence­
evne,imødegådetvoksendepresframultinationale
virksomheder itredjelandepåfleksibelvissamtskabe
ogsikrevarigearbejdspladser .PågrundafsinøkonomiskebetydningbærerEFenstor
delafansvaretforverdenshandelen .Artikel110iEØF-
traktatenforpligterudtrykkeligtEFtil»ifællesinteresse
atbidragetilenharmoniskudviklingafverdenshande­
len,engradvisafskaffelseafrestriktionerne ideninter­
nationalehandelogensænkningaftoldskrankerne «.
ØSUbifalderderforKommissionens bemærkningom,
atenåbenhandelspolitik eretnødvendigtsupplement
tilåbningenafdetindremarked.Liberaliseringen af
markederneindadtilgennemprogrammetfordetindre
markedmåledsagesafenåbningafmarkederneudadtil
gennemenåbenhandelspolitik .Detvilleværemereend
skæbnesvangert ,hvisEFselvskabtespændingerog
forstyrrelser ideninternationale handel.3.3.1.5.Transeuropæiske net
Kommissionen læggermedrettevægtpå,attranseuro­
pæiskeneterabsolutnødvendigeforvirkeliggørelsen
afdetindremarkedogenvigtigforudsætningfor
integrationenafEF'smarkeder.Deudfylderlakuneri
eksisterendenet,fremmerudviklingenafEF'sperifere
regioner,letteretableringenafdeteuropæiskeøkono­
miskesamarbejdsområde ogstøttersamtidigdenøko­
nomiskeudviklingiCentral-ogØsteuropa .
PåbaggrundherafharØSUgentagnegangeunderstre­
getnødvendigheden afatetablereogudbyggetrans­
europæiskenet,førstogfremmestindenfortransport,
telekommunikation ,energiogerhvervsuddannelse .Isin
udtalelseomEF'shandlingsprogram foreneuropæisk
infrastruktur (2)gårØSUindforenglobal,integreretDogerderforuroligendediskrepansermellempåden
enesidedehandelspolitiske retningslinjer ,somKom­
missionenafstikkerisitindustripolitiske oplæg,ogpå
denandensidedefaktiskeforholdpåverdensplan .
Administrative handelshindringer ,konkurrenceforvri ­
dendestøtteordninger ogkonkurrencebegrænsende
strategier—kedeligtkendtunderslagordet»laserbe­
aming«-stårpådagsordenenogskaberkraftigeforstyr­
relseriverdenshandelen .Hertilkommerdenvidere
udbredelseafregionalesammenslutninger .Ikkekuni
Europa,menogsåiandredeleafverdenerdersket
sammenslutninger aflande,hvisøkonomiskemålsæt­
(J)EFTnr.124af21.5.1990,s.34.
(2)»Modtranseuropæiske net—EF'shandlingsprogram «[Dok.
KC)M(90)585endeligudg.]. (3)Dok.ØSU1282/91.

17.2.92 DeEuropæiskeFællesskabersTidende Nr.C40/41
spændinger iverdenshandelen kunkanundgås,hvis
tillidsfuldtinternationalt samarbejdeoghensyntagen
gørestildetvigtigstebud.Dererikkelængerepladstil
nationalenegang.Ententræfferverdenshandelspartner ­
nederesfremtidigeafgørelser istørresamdrægtighed ,
ellerogsåmånogletagetetenogandrefølgetrop,og
prisenherforbliverensmertefuldtilpasningsproces .ningereridentiskeellerlignerhinandenmeget.Det,der
vedetableringenafDenalmindeligeoverenskomst om
ToldogUdenrigshandel (GATT)vartænktsomen
undtagelse,erendtmedatbliveregelen.Dermedbliver
detmultilateraleorganisationsprincip iverdenshande­
lenstadigmerefarceagtigt .Istigendegraddomineres
deninternationalearbejdsdelingafdestoreøkonomiske
interessesfærer ,ognavnligtriadenEuropa,USAog
Japan.Idennetriadefindesdevigtigstemarkeder,og
herraserdenvoldsomstekonkurrence .
3.4.Fremmeafstrukturtilpasningen
Kommissionen fremhæver,atstrukturtilpasningsevnen
skalfremmesgennemledsagendepolitikker.Derlægges
særligvægtpåforsknings-ogteknologipolitikken samt
enmeredynamiskpolitikoverforsmåogmellemstore
virksomheder .Såmegetdesvigtigereerdet—ogsåhererØSUenig
medKommissionen —atspillereglernefølgesafalle
handelspartnere ,eftersomEF'søkonomiitaktmedden
stadigtvoksendeåbningbliverstadigmeresårbarover
forovertrædelserafspillereglerne .Ibetragtningafden
stadigeovertrædelseafdissespillereglerkandetnæppe
overraske,atkravetom»gensidighed «fremføresmed
voksendestyrke.Talsmændene forgensidighedfremfø­
rer,atdetteerdenenestemåde,hvorpåmankan
»sikre,atogsåJapans,Sydkoreas,Taiwansogdeøvrige
asiatiskelandesmarkederbliverendelaftriadenssam­
ledemarked,ogikkeendersomafsondredehjemmeba­
ser,hvorfradejapanskeogøstasiatiskevirksomheder
kanerobreAmerikasogEuropasmarkeder«(1).3.4.1.Teknologisk ydeevne
Underhenvisningtildelatentetruslermoddenverdens­
økonomiskearbejdsdelingretterØSUenindtrængende
appeltilEF-instanserne omfortsatatsættealtindpå
atoverbeviseverdenshandelspartnerne omfordelene
vedfriemarkedermedfairkonkurrencevilkår samtat
arbejdepå,atmanifællesskabfårafsluttetGATT's
Uruguay-runde medetpositivtresultat.Dentiltagende
globaliseringafselvmindrevirksomheders aktiviteter
forudsætteretstabiltregelsætideninternationale ar­
bejdsdeling .Fremforalterdetnødvendigtmedstørre
troværdighedogmerediscipliniverdenshandelen .Det
erikkelængerenokmeddehøjtideligeløfter,somde
vestligehandelspartnere gentageristadigmereordrige
formuleringer iOECD-regiellerpå»verdensøkono­
misketopmøder«.AfGATT-forhandlingerne forventer
ØSUikkeblotsamtligeGATT-medlemmers konkrete
tilsagnomudenundtagelseatoverholdedeeksisterende
GATT-regler ;dermåogsåstilleskravomenklar
forbedringafregelsættetpåkritiskeområder(f.eks.
statsstøtte,anvendelseafbeskyttelsesklausuler ),lige
somnyeområdermåinddragesiGATT-systemet (f.eks.
tjenesteydelser ,beskvttelseafintellektuelejendomsret).OgsåØSUmenerprincipielt,atdeneuropæiskeindu­
stristeknologiskekonkurrenceevne spillerencentral
rolleogerafgørendefor,omdeeuropæiskevirksom­
hederkanklaresigpåverdensmarkedet .ØSUvilgerne
fremhæveendnutydeligereendKommissionen ,atfor­
anstaltningertilforbedringafkonkurrenceevnen ikke
måbegrænsestilatomfatteenkeltehøjteknologisekto­
rer,mentværtimodogsåskalomfattebredereteknolo­
gier.Dertilkommer,atmankunkansikreenharmonisk
udviklingafEF'sindustri,hvisogsåvirksomheder i
mindregunstigtstillederegionerkananvendedisse
teknologier .Herstårmedlemsstaterne overforvigtige
opgaver.DeterafgjortpåkrævetatfremmeEF'stekni­
skekapacitet,navnlignårdetdrejersigomprækonkur­
rencemæssigforskningogteknologioverførsel tilsmå
ogmellemstorevirksomheder ogtilmindregunstigt
stillederegioner.ØSUpåpegerimidlertid,atnærheds­
princippetogsåskalrespekteresindenforforskningspo­
litikken.EFbørkunstøtteforskningpåområder,hvor
derikkeertilstrækkeligenationalemidler,ellerhvor
derkanopnåsklarefordeleforheleEF.Samtidigskal
detgrundlæggende elementindenforforskningogud­
viklingstadigvære,atvirksomhederne selvharansva­
ret.Virksomhederne kanbedreendstatenafgøre,hvor
enforskningsindsats kanbetalesig,ogihvilketomfang
dennekangennemføresogvidereudvikles tilmarkeds­
klareprodukter .Ibetragtningafdefaktiskeverdensøkonomiske ogpoli­
tiskeforholdkrævesdergenereltenstørreerkendelse
af,atfremtidensopgaverkunkanløses,ogatnye
3.4.2.Småogmellemstore virksomheder
Deterfortsatenvigtigmålsætningatfremmeforsk­
ningenogudviklingenindenforsmåogmellemstore
virksomheder ,bl.a.gennemforbedretinformationog
rådgivningpånyeteknologiområder samtforbedret(MK.Seitz,Diejapanisch-amerikanische Herausforderung :
Deutschlands Hochtechnologie-Industrien kämpfenums
Überlehen .2.Auflage,München :BonnAktuell,1991.

Nr.C40/42 DeEuropæiskeFællesskabersTidende 17.2.92
overførselafknowhowogteknologi.Deterogsånød­
vendigt,atmellemstorevirksomheder ihøjeregrad
inddragesidebeståendeforskningsprogrammer (på
bådenationaltplanogEF-plan),ogatstøtteprocedurer­
neforenkles.Kunderigennemkanmellemstorevirk­
somhederleveoptilderescentralerolleiindustriens
tilpasningsproces .Ientidsaldermedøgetarbejdsdeling
indenforindustrienerEF'sindustrimereendnogen
sindeafhængigaffleksibleoginnovationsdygtige mel­
lemstorevirksomheder .Støtteprogrammer kanimidler­
tidikkeerstatteenpolitik,dertagersigtepåatforbedre
rammebetingelserne (f.eks.påbeskatningsområdet )og
atnedbringedeadministrative omkostninger .
Kommissionen fremhæver idenforbindelsemedrette
uddannelsensbetydning .ØSUtilsluttersig,attruende
mangelpåkvalificeretarbejdskraftogetstadighurtige­
reinnovationstempo gørdenerhvervsmæssige til­
pasningsevneogarbejdskraftens erhvervskvalifikatio ­
nertilnøglefaktorer forindustrienskonkurrenceevne ,
somdeudvikledelandesøkonomierfremoverskalsatse
100%på.Samtidigfårsondringenmellemhøjteknolo­
giskoglavteknologisk industristadigmindrebetydning .
Forskning,udviklingoguddannelseskalsikrespåbred
basisindenforallesektorerogregioner.enrolle,menlangtmeregraverendeerdogdestruktu­
rellesvagheder,somforstærkerhinandenindbyrdes:
—denkraftigeopsplitningafEF'smarkeder,
—uligekonkurrencevilkår iverdensmarkedets forskel­
ligeregioner,
—finansieringsbetingede handicap,
—mangelpåhøjtkvalificeretpersonale,
—svagepunkteriproduktionsapparatet ,
—utilstrækkelige virksomhedsstrategier .
Deforanstaltninger ,somernødvendigeforatafhjælpe
destrukturellesvaghederogforbedrekonkurrenceev­
nen,skalifølgeKommissionen iførsterækketræffesaf
virksomhederne selv.DerimoderdetEF'sogmedlems­
staternesopgaveunderanvendelseafnærhedsprincip­
petattilvejebringegunstigerammevilkårforvirksom­
hederneogidenforbindelseattagehøjdefor,hvilket
potentialeedb-ogelektronikindustrien frembyderfor
Fællesskabet .Medudgangspunkt heriharKommissio­
nenformuleretethandlingsprogram medfempunkter,
somskalsupplereogstyrkevirksomhedernes initiativer .
Deforeslåedeforanstaltninger vedrørerefterspørgsel ,
uddannelse,forbindelserudadtilogvirksomhedsmiljø .
Isinudtalelse(2)udtrykkerØSUtilfredshedmedKom­
missionensindustripolitiske initiativerogkarakteriserer
handlingsprogrammet sometegnetgrundlagfor—
sammenmedvirksomhederne —atskabekonkurrence­
dygtigestrukturerideneuropæiskeedb-ogelektronik­
industriogsamtidigåbnefremtidsorienterede beskæfti­
gelsesmuligheder medgodearbejdsvilkår .Denseneste
tidsnegativeudviklingstendenser ,herundertabetaf
markedsandele tildeøstasiatiskekonkurrenter inden
forforbrugerelektronikken ogdeaktuellemarkedspro­
blemerforhalvledereogedb-industri ,hargivetetklart
signalom,atdetnuhastermedtiltagfraEF'sside.Efter
ØSU'smeningliggerdestrategiskvigtigerammevilkår
fremforaltindenforforskningogteknik,infrastruktur ,
produktionskapacitet ,uddannelseogkvalifikationer .
PådisseområderforeslårØSU,atKommissionens
pakkeafforanstaltninger suppleresmedenbredvifte
afyderligeretiltag,somskalfølgesopafFællesskabet
ogmedlemsstaterne ogkonkretiseres ietsætaframme­
vilkårforvirksomhederne .
DetøkonomiskeogsocialeUdvalgbifalderdenresolu­
tionomelektronik-,edb-ogkommunikationsteknolo ­
gi(3),somRådetvedtogden18.november1991.De
grundlæggende holdninger iresolutionenharmonerer
medbemærkninger idenneudtalelseogfaldersamtidig
itrådmedbemærkninger iØSU'sudtalelseomden
europæiskeedb-ogelektronikindustri .4.Denindustripolitiske strategisanvendelsepåfor­
skelligeerhvervssektorer
PådetsenesteerKommissionen begyndtatanvende
denåbne,horisontaleogoffensiveindustripolitiske hel­
hedsstrategipåenkelteerhvervssektorer .Detdrejersig
delsomsektorer,somkanvaretageennøglefunktion
forudviklingenafdeneuropæiskeindustri—f.eks.
elektronik-ogedb-industrien ellerbioteknologi—
Kommissionens interesseerdesudenrettetmodområ­
der,derpåverdensplanfårstadigstørrebetydningi
økologiskogøkonomiskhenseende (f.eks.mineralud­
vindingpåhavbunden).Derudoverskalderudvikles
strukturerede EF-strategierforsektorer,der—som
f.eks.tekstil-ogbeklædningsindustrien —indtageren
vigtigpladsiEF'serhvervsstruktur ,menindenfor
hvilkemanifremtidenmåpåregneretsågennemgriben­
destrukturtilpasninger .
4.1.Fællesskabetsedb-ogelektronikindustri (!)er
fortidensvagtrepræsenteret pånøgleområder som
f.eks.halvledere,periferiudstyrogforbrugerelektronik ,
menssituationenpådetinformationstekniske område
måbetegnessomusikker.IKommissionens analyseaf
desvagepunkterspillerkonjunkturelle faktorerogså
(2)Dok.ØSU1392/91.
(3)Nr.9298/91(Presse208)af18.november1991. (')Dok.SEK(91)565endeligudg.

17.2.92 DeEuropæiskeFællesskabersTidende Nr.C40/43
4.2.Bioteknologien erafstrategiskbetydning,når
detdrejersigomattackledestoreudfordringer ,som
industri-ogudviklingslandene ståroverpåernærings­
ogsundhedsområdet samtiforbindelsemedmiljøbe­
skyttelseogbefolkningstilvækst .Bioteknologien beteg­
nerdettværfagligearbejdsfeltmellemkemi,biologiog
procesteknik ,hvorlevendecellersbiokemiskesyntese­
evneudnyttestilatfrembringeelleromdannestoffer
indenforrammerneafindustrielleproduktionsproces ­
ser.Bioteknologien frembyderstoremulighederforen
langrækkeerhvervsgrene ,spændendefraenergipro­
duktionovermetaludvinding ,bortskaffelseafaffaldog
kemitilbioelektronik .Denneteknologiharimidlertid
etdårligtomdømme ioffentligheden .Dernæresnavnlig
betænkeligheder overfordefølger,somenuforsvarlig
anvendelseafbioteknologikanhaveformenneskersog
dyrssundhedogsikkerhed.
Pågrundafbioteknologiens voksendebetydning—
ogsåforEF'søkonomiskefremtid—harKommissio­
nenudarbejdetetsærskiltpapirombioteknologiog
foreslåettalrigeinitiativer,somdækkerheledetbiotek­
nologiskeområde(1).Formålethermederatstyrke
konkurrenceevnen fordevirksomheder ,somarbejder
medbioteknologi ,attilpassedelovgivningsmæssige
rammer,atopstillenormerforbioteknologi ,atsystema­
tiserebeskyttelsenafdenintellektuelleejendomsret
samtatbidragetilfinansieringen afforskningogudvik­
ling.SamtidigmåmanifølgeKommissionen tagefat
påbioteknologiens etiskeproblemerpåsåvelnationalt
someuropæiskplanoggøredemtilgenstandforen
dybtgåendediskussionindenforrammerneafenåben
dialog.
MerepræcistopstillerKommissionen følgendepriorite­
redemål:
—Opbygningafeninformationsinfrastruktur pådet
bioteknologiske område,somskalomfatteforsk­
ningsprogrammer ,informationspolitik oginterna­
tionaltsamarbejde .
—Gradvisudbygningafforsknings-ogudviklings­
fremmeindenforbioteknologi (muligvisudover
detpræ-konkurrencemæssige stadium).
—FastlæggelseafetklartogpræcistmandatforDen
europæiskeStandardiseringsorganisation's (CEN)
aktiviteterpådetbioteknologiske område.
—VedtagelseafEF-lovgivningen ombeskyttelseaf
intellektuelejendomsretogoptagelseafEF-lov­
givningeninationallovgivning .
—Tilvejebringelse afbioteknologi-statistikker (indu­
stri*ogproduktstatistik ).
—Intensiveringafdebilateraleogmultilateralekon­
takter.Nedsættelseafarbejdsgrupper [GATT,
OECD,DeneuropæiskeFrihandelssammenslutning
(EFTA)]tilfastlæggelseafmålsætningerforsund­
heds-ogmiljøbeskyttelse .—Etableringafenegnetrådgivningsinstans påEF-
planforetiskespørgsmålitilknytningtilbiotekno­
logi,f.eks.spørgsmåldervedrørerlivetogden
menneskeligeidentitet.
Paralleltmedsinepolitiskeinitiativerogforskningspro­
grammerpådetbioteknologiske områdevilKommis­
sionenogsåfremoverforetageensocial,økonomisk
ogteknologiskkonsekvensvurdering .Desudenvilden
regelmæssigtevaluereEF'sbioteknologiske industris
udviklingogkonkurrenceevne foratsikre,atdetfast­
lagterammekoncept kanleveoptilsinopgave.For
Kommissionen stårdetsometubestrideligtfaktum,at
fremtidigsuccespåmarkedetivæsentliggradvilafhæn­
geafdestrategier,somvirksomhederne formulererog
konkretsøgeratrealisere.
ØSUforbeholdersigrettentilatafgivesærskiltudtalel­
seomKommissionens bioteknologi-oplæg .
4.3.Maritimespørgsmålfårstadigstørrebetydning
påinternationaltplaniøkologisk,økonomiskogpoli­
tiskhenseende.IfølgeKommissionens meddelelseom
demaritimeerhverv(2)kræverdetteenaktivindsats
fraEF'sside.Pågrundafdenindbyrdesafhængighed
mellemrenholdelsenafoceanerneoghavressourcerne
samtmellemskibsfart,skibsbygningoghavressourcer­
nemåalledisseenkeltområder ganskevistanskuesog
behandlessomdeleafétsamletmaritimtproblemkom­
pleks.Kommissionens meddelelseomfatterderfor
samtligemaritimeområder,såledesatderogsåbanes
vejforenbedreudnyttelseafeksisterendeogfremtidige
samspilsmuligheder mellemdemaritimediscipliner .
Kuneffektivtfungerendemaritimeerhvervkansikre,
atEFpåpassendevisogmedpositivtresultatkan
deltageiverdenshandelen ogudnytteverdenshavene .
Kommissionen haralleredetidligerepåbegyndtogfore­
slåetenrækkeforanstaltninger ,menindtilnuhardet
skortetpåensamletindfaldsvinkel tildetmaritime
område.Deterderfornødvendigtmedennyogeffektiv
overordnetstrategi.Idenforbindelsedrejerdetsigpå
ingenmådeomattageinitiativetfravirksomhederne .
EF'sopgavebestårderimodiattræffeegnedehorisonta­
leforanstaltninger ,somkanstyrkedemaritimeer­
hvervskonkurrenceevne :
—forbedrederammevilkår (fjernelseafhandelshin­
dringer),
—størresikkerhedtilsøs(navigationssikkerhed ,sik­
kerhedombord,sikkerhedpåarbejdspladsen ),
—fastlæggelseafenintegreretEF-strategiformaritim
forskningogudvikling,
—udviklingafetkombinerettransportnetogudbyg­
ningaftransportinfrastrukturerne ,
(MDok.SEK(91)629. (2)Dok.KOM(91)335endeligudg.

Nr.C40/44 DeEuropæiskeFællesskabersTidende 17.2.92
—bedreuddannelseogvidereuddannelse afperso­
nalet,
—udviklingaffællesmaritimemiljøstrategier ,
—ensartedekonkurrencevilkår mellemmedlemssta­
terne.
Gennemførelsen afdeforeslåedehorisontaleforan­
staltningergivervirksomhederne idemaritimeerhverv
chancenforatholdetritmeddensenesteudviklingog
udnyttedetindremarkedsfordeleifuldtomfang.Dette
forudsætterimidlertidenbedreinternpolitisksamord­
ningogenstørreforståelsemellemvirksomhederne i
deenkeltesektorer,deforskelligemaritimeerhverv,
medlemsstaterne ogEF-Kommissionen .Sidstnævntefo­
reslårderfor,atderoprettesetdiskussionsforum med
deltagelseafrepræsentanter fordeforskelligeerhverv
ogforskningsinstitutter ,medlemsstaternes erhvervs-og
maritimemyndighedersamtEF-Kommissionen .Dette
forumskullehavetilopgave:
—nærmereatfastlæggerækkeviddenafdetglobale
oghorisontaletiltag,
—atidentificereområderogforanstaltninger ,som
kanforbedrekonkurrenceevnen fordemaritime
erhverv,
—atudvikleegnedemetodertilgennemførelse afde
påkrævedeforanstaltninger .
Forumetskalsenestnimånedereftergodkendelsenaf
Kommissionens meddelelseaflæggerapportoverfor
Kommissionen ,somdereftertræfferafgørelseom,hvil­
kekonkreteforanstaltninger affællesinteresseforde
maritimeerhvervdetmåtteværenødvendigtatforeslå.
ØSU—énafdennemeddelelsesadressater—vilafgive
særskiltudtalelseomEF'smaritimesektor.harforanledigetfleremedlemsstater tilatbebudeeller
udarbejdeegne(nationale)handlingsplaner .Disseakti­
viteterindebærerefterKommissionens opfattelseen
risikofor»ugunstigeresultaterpåEF-planimangelaf
etnøjeafgrænsetområde«.Afdennegrund,menogså
foratunderstregehvilkenbetydningEFtillæggerde
økonomiskeogsocialeproblemerindenfortekstil-og
beklædningsindustrien ,harKommissionen isinmedde­
lelseom»ForbedringafEF'stekstil-ogbeklædningsin­
dustriskonkurrenceevne »(*)udarbejdetenpakkeaf
foranstaltninger ,derskalydeeteffektivtbidragtil
moderniseringen afdeberørtevirksomheder ogstyrkel­
senafdereskonkurrenceevne .Idenforbindelseskal
detbemærkes,atdeterenyderstvanskeligopgaveat
sikreogstyrkevirksomhedernes konkurrenceevne selv
iregioner,hvoromstruktureringen ogmoderniseringen
afindustrienliggerpåethøjtniveau.
EfterKommissionens opfattelseskaldenødvendigeEF-
foranstaltninger opfyldetobetingelser :deskalværei
overensstemmelse medEF'sgenerelleindustripolitiske
ramme,ogdeskaltagehøjdefordeenkelteregioners
særligeforhold.Dettestillerkravomenafbalanceret
»policy-mix«,mensamtidigerdetstadigvirksomheder­
ne,derbærerhovedansvaret forstrukturtilpasningen .
DemangeEF-foranstaltninger ,derskalstøttevirksom­
hedernestilpasningsproces ,omfatterbl.a.:
—fremmeogforbedringafkommunikation oginfor­
mationsudveksling ,
—øgettransparensogkohærensiforbindelsemed
statsstøtte ,
—forbedringafarbejdstagernes grunduddannelse og
videreuddannelse ,
—intensiveringafforskningogudvikling,
—aktionerindenforstrukturfondenes rammertilfor­
delforberørteregioner.
EF'stekstil-ogbeklædningsindustri erstærktpræget
afdenhøjegradafinternationalisering .Industripoliti­
skeEF-foranstaltninger skalderforogsåtagehøjdefor
udviklingenpåverdensmarkederne .Deterenpresseren­
deopgaveatstyrkeEF'sindustripolitiske strategimed
densåbenhedudadtil,menderskalogsåskabesbalance
mellemrettighederogpligteriforbindelsemedkonkur­
rence-oghandelsreglernes anvendelse .Pådetkonkrete
plannævnerKommissionen følgendeidenhandelspoli­
tiskedelafmeddelelsen :
—størreåbningafmarkederne itredjelande,
—eksportfremme ,
—internationalisering afvirksomhederne ,
—anti-dumping -oganti-subventionsforanstaltninger ,4.4.Tekstil-ogbeklædningsindustrien spillerenvig­
tigrolleiEF'serhvervsstruktur ,ikkeblotmedhensyn
tilafsætning,produktionogarbejdspladser ,menogså
pågrundaferhvervetserfaringsrigdom ogkreativitet .
Dennesektormåpånyregnemedetbetydeligttil­
pasningspres idenæsteår.Dekommendeudfordringer
—herunderisærMiddelhavslandenes ogØsteuropas
integration—tvingertekstil-ogbeklædningsindustrien
tilatfremskyndeenomlægningafstrukturerneog
stillersamtidigkravomaktivsolidaritetfraEF'sside.
Kravetomsolidariteteryderstvigtigt,forditekstil-og
beklædningsindustrien eraltafgørendefornogleafEF's
meretilbagestående regioner,førstogfremmestiPortu­
gal,SpanienogGrækenland .
IdenseneretidharKommissionen medstigendeop­
mærksomhednoteret,atdeaktuelleproblemermed
derespotentiellestrukturelleogsocialekonsekvenser (')Dok.KOM(91)399endeligudg.

17.2.92 DeEuropæiskeFællesskabersTidende Nr.C40/45
EF-industripolitik tilefterretning .Detbifaldesnavnlig,
atRådetgårindforenfællesindustripolitik ,der»tager
højdeforsituationenssammensattekarakter,både
indenforogudenforEF'sgrænser,ogsomgiver
mulighedforenmereligeligudviklingogenstørre
økonomiskogsocialsamhørighedindenforEF»(').
EfterØSU'sopfattelsevilledetværelogiskatindføje
vigtigemålsætningerforogelementerafenfællesindu­
stripolitikiUnionstraktaten ,fordermedatsikremed­
lemsstaternes virksomheder denødvendigeforud­
sætningerforatdragefuldnytteaffordeleneveddet
indremarked,DenøkonomiskeogmonetæreUnion
samtdenfællesforsknings-ogteknologipolitik .Derud­
overbørderfastsættesbestemmelserom,atindustripo­
litiskebeslutningerpånationaltplanskalkoordineres
ogafstemmesmedtilsvarendetiltagpåEF-planunder
inddragelseafDetøkonomiskeogsocialeUdvalg.—samarbejdemellemtoldmyndighederne indenfor
EF,
—beskyttelseafvaremærker ,designogmodeller,
—anvendelseafhandelspolitikkens instrumenter .
SamtidigopfordrerKommissionen medlemslandene til
atsikreenfællesogsupplerendeindsats.Kommissionen
erihvertfaldfastbesluttetpåatkoordinereanvendel­
senafsineegneinstrumenterogpolitisketiltagfor
effektivtatfremmestrukturtilpasningen itekstil-og
beklædningsindustrien samtstøttediversificeringen af
erhvervsstrukturerne .
DetøkonomiskeogsocialeUdvalgforbeholdersigret
tilatafgiveensærskiltudtalelseomKommissionens
meddelelse .
5.Afsluttendebemærkninger
ØSUharmedtilfredshedtagetMinisterrådets konklu­
sionervedrørendeKommissionens retningslinjerforen(')Jf.Rådetskonklusioneraf26.november1990(dok.10159/
90,Presse198-G)vedrørende »Industripolitik ietåbentog
konkurrencebaseret miljø«.
Bryssel,den27.november1991.
FrançoisSTAEDEL1N
Formandfor
DetøkonomiskeogsocialeUdvalg