Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

- »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Den videre udvikling inden for mobil- og trådløs kommunikation - Udfordringer og valg for Den Europæiske Union«, og - »Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Strategi og politisk orientering vedrørende den videre udvikling inden for mobil- og trådløs kommunikation (UMTS) - Resultat af den offentlige høring og forslag til skabelse af et gunstigt miljø« (98/C 73/27)

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 3. juni 1997 og den 23. oktober 1997 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om henholdsvis om de ovennævnte emner.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Transport og Kommunikation, som nedsatte en studiegruppe og udpegede Michael Mobbs til ordfører.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg udpegede på sin 350. plenarforsamling af 10. og 11. december 1997, mødet den 11. december 1997, Michael Mobbs til hovedordfører og vedtog enstemmigt følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. Gennem de sidste ti år har mobilkommunikationsområdet kunnet registrere en enestående vækst, som har gjort det muligt for såvel erhvervs- som private brugere at foretage og modtage telefonopkald, sende og modtage telefaxer samt benytte sig af e-post eller Internettet uden at være afhængige af en fast netforbindelse. Denne vækst har ført til en ekspansion på hele telemarkedet. Adgangen til mobile roaming-tjenester i både højt udviklede regioner og mange regioner i udvikling har i høj grad bidraget til øget brug af alle former for telekommunikation i stort set alle erhvervssektorer. De udbredte muligheder for personkommunikation har også bidraget til at bygge bro over tidszoner og andre barrierer for international handel og virksomhed. Mobilkommunikationen forventes at fortsætte sin hurtige fremmarch, men samtidig vil der fortsat være efterspørgsel efter faste netinstallationer, fordi der i stadig større omfang stilles krav om hurtigere datatransmission og større transmissionskapacitet til særdeles lave priser. Efterhånden som priserne på mobiludstyr og -tjenester falder, forventes væksten inden for mobilnet at overhale væksten inden for faste net, især når den europæiske telesektor er blevet fuldt liberaliseret i de fleste medlemsstater pr. 1. januar 1998. Brugen af telekommunikation inden for alle områder, såvel erhvervsmæssigt som privat, vil blive stimuleret yderligere, hvis brugerne kan beholde deres telefonnumre, uanset om de benytter mobiltelefoner eller faste netforbindelser.

1.2. Det store antal brugere vidner om væksten inden for mobilkommunikation i Europa; der er 37 millioner brugere af mobilkommunikation, 4,5 millioner brugere af personsøgningssystemer og 3 millioner mobildatabrugere (). Hertil kommer, at Europa har haft stor succes med sin digitale GSM ()-teknologi, der betragtes som andengenerationsteknologi (med den analoge teknologi som første generation), og som har udviklet sig til en verdensstandard for mobilkommunikation. GSM-teknologiens gennembrud som fælles system giver mulighed for roaming i det meste af Europa og har dermed skabt grundlag for et ægte tværeuropæisk tjenestenet, nedbrudt de nationale barrierer og øget konkurrencen og brugernes valgmuligheder. Alt dette har sammen med de beslægtede teknologier DCS-1800 og PCS-1900 (alment kendte som GSM1800 og GSM1900) gjort det muligt at tilføre det lokale net effektiv konkurrence og markedsdynamik.

1.3. Næsten 200 mobilnet med flere end 55 millioner brugere er et konkret vidnesbyrd om GSM-systemets succes og dets anerkendelse som verdensstandard. Der er dog ikke tid til at hvile på laurbærrene, idet den globale nye GSM-standard udsættes for hård konkurrence fra forskellige standarder i USA og varianter i Japan, efterhånden som europæisk industris konkurrencestilling udvikler sig.

1.4. UMTS () kan beskrives som et mobilkommunikationssystem, der via et konvergent netværk af faste, celleopbyggede og satellitbaserede komponenter kan sikre alle brugere på et konkurrencepræget marked adgang til mobil personkommunikation, herunder multimedietjenester af høj kvalitet, uanset hvor brugeren befinder sig, og hvilket netværk og terminaludstyr der er tale om. UMTS er et europæisk koncept, som promoveres af ETSI (), CEPT (), UMTS-forummet () og Kommissionen, og sigter som det første system mod roaming på verdensplan. Det støttes af de største europæiske fastnet- og mobiloperatører såvel som af produktionsindustrien. De nye teknologier, der vinder frem, vil gøre det muligt at udnytte jord- og satellitbaserede systemer mere effektivt og rationelt til gavn for brugerne. Især vil UMTS give øget adgang til Internettet.

1.5. Det er tanken, at UMTS skal indgå i IMT2000-familien af globale mobilkommunikationsstandarder af tredje generation (IMT2000 = International Mobile Telecommunications 2000 - International mobiltelekommunikation 2000). Som led i IMT2000-programmet udarbejder ITU () anbefalinger, der skal støtte de relevante administrationer i deres arbejde med tredjegenerationssystemer, og arbejder for øjeblikket på udviklingen af tredjegenerationsmobilkommunikationssystemer inden for områderne radiokommunikation (ITU-R) og telekommunikation (ITU-T). ITU forventes at afslutte arbejdet i 1999.

1.6. For Europa betyder UMTS ikke blot en udfordring, men også en mulighed for at udnytte EU's førende position på dette marked og drage optimal fordel af den fulde liberalisering i de fleste medlemsstater samt åbningen af verdensmarkederne for grundlæggende telekommunikation via Verdenshandelsorganisationen WTO (). UMTS kan især tænkes at give mobil adgang til en række videobaserede kommunikations-, informations- og underholdningstjenester og dermed øge synergien mellem markederne for hhv. tv-/radiotransmission og telekommunikation. Eftersom on-line-indhold til interaktive multimedietjenester er et særdeles vigtigt element, vil IT-industrien også skulle spille en fremtrædende rolle, når det gælder om at sikre en vellykket indførelse af UMTS.

1.7. UMTS vil fungere i både jordbaserede og satellitbaserede miljøer. Dette vil være vigtigt for driften af UMTS i tyndt befolkede områder. Tidligere i år offentliggjorde Kommissionen dokumentet »EU-handlingsplan: Satellitkommunikation i informationssamfundet« (), som indeholder en mere sammenhængende strategi for satellitkommunikation. ØSU afgav en generelt positiv udtalelse herom ().

1.8. Mobilkommunikation er blevet en så stor succes, og udviklingen i den beslægtede teknologi går så hurtigt, at der efter Kommissionens opfattelse må træffes visse politiske og strategiske beslutninger for at sikre den fortsatte vækst.

2. Kommissionens meddelelser

2.1. Den første meddelelse (maj 1997) er Kommissionens svar på Rådets og Europa-Parlamentets respektive anmodninger om en rapport om udviklingen inden for mobilkommunikation.

2.2. Her skitserer Kommissionen den nuværende situation og mener, at detaljerne om de fremtidige tjenestekoncepter og fremtidige brugerbehov må afklares, før det bliver muligt at udforme strategier for regulering, frekvenstildeling og standardisering på europæisk og nationalt plan.

2.3. Kommissionen kommenterer emnet i enkeltheder og sammenfatter sine synspunkter i fem nøglespørgsmål, og den fremsætter selv bemærkninger hertil, før de berørte parter har afgivet deres svar.

- Er dette det rigtige tidspunkt til at definere en strategi for indførelsen af UMTS, eller vil det være for tidligt at gennemføre reguleringstiltag i dag?

- Er der i Europa konsensus om begrebet UMTS eller tredjegenerationsmobilkommunikation? Vil der blive tale om en ny, enkeltstående teknologi eller en række interoperable løsninger baseret på forskellige teknologier?

- Hvilken rolle skal henholdsvis den private sektor og de offentlige myndigheder spille i overgangen til UMTS?

- Hvilken indflydelse kan UMTS få på europæisk industris konkurrenceevne?

- Hvordan sikrer man, at der tages hensyn til de bredere sociale og samfundsmæssige interesser i udviklingen af »det trådløse informationssamfund«?

2.4. Kommissionen anmodede oprindeligt om, at de interesserede parter indsendte deres kommentarer senest den 15. juli 1997, men på anmodning fra Rådet (telekommunikation) blev fristen forlænget til september.

2.5. Den anden meddelelse (oktober 1997) fra Kommissionen indeholder en sammenfatning af de indkomne kommentarer og bidrag. De vigtigste spørgsmål, hvor man ønskede en hurtig indsats fra myndighedernes side, drejede sig om en klar præcisering af den godkendelsesordning, der vil blive benyttet ved tildeling af UMTS-licenser, samt en vished om, at der i god tid vil findes et tilgængeligt radiofrekvensspektrum. Der var næsten enighed blandt medlemsstaterne og industrien om, at dette ville skabe de gunstigste betingelser for udviklingen af UMTS og dermed være medvirkende til at bevare den europæiske industris konkurrenceevne. Samtidig fandt medlemsstaterne og operatørerne det nødvendigt at sikre grundlæggende forbrugerinteresser såsom tværeuropæisk roaming for mobile multimedietjenester på basis af en fælles, åben og internationalt konkurrencedygtig ætergrænsefladestandard, for at de europæiske borgere kan nyde godt af det »trådløse informationssamfund« uden grænser på samme måde, som de i dag nyder godt af GSM.

2.6. I den anden meddelelse behandles følgende centrale emner:

- Industriens og myndighedernes syn på centrale og lovgivningsmæssige spørgsmål.

- Kommissionens vurdering af konsensusområder og spørgsmål til videre debat.

- Orienteringen i det offentliges politiske målsætninger, anbefalinger til videre initiativer samt foreslåede mål, handlingsplan og tidsplan.

2.7. Kommissionen foreslår følgende handlings- og tidsplan:

- WCR-97: forberedelse af dagsordenen for WRC-99 (skal indeholde spørgsmålet om UMTS-spektrumallokering): 10/1997.

- Rådets resolution om nærværende meddelelse, der fastsætter de politiske prioriteter: 12/1997.

- Forslag om en UMTS-beslutning om spektrum- og licensbetingelser : 1/1998.

- Gennemførelse af det 5. rammeprogram om forskning og udvikling: 1998.

- Vedtagelse af UMTS-beslutningen: i starten af 1999.

- Mandat til ERC () vedrørende yderligere spektrumallokering: 2/1999.

- MRA ()-forhandlinger: løbende.

- WRC-99: udvidelse af UMTS-spektrumallokeringen: 10/1999.

- Gennemgang af lovgivning vedrørende telekommunikation: slutningen af 1999.

3. Generelle bemærkninger

3.1. ØSU hilser Kommissionens meddelelse velkommen som et nødvendigt tiltag for at bane vejen for en europæisk politik for indførelse af UMTS. ØSU glæder sig især over, at den anden meddelelse blev offentliggjort så tidligt, at ØSU kunne nå at blive hørt og få tid til at udarbejde en udtalelse herom.

3.2. ØSU er enig med Kommissionen (første meddelelse) i, at der er behov for et klart og relativt detaljeret billede af UMTS, før det bliver muligt fuldt ud at definere, hvilke aktiviteter der vil være behov for på europæisk plan for at bidrage positivt til den fremtidige udvikling inden for mobil- og trådløse teknologier.

3.3. Den seneste meddelelse er et kærkomment bidrag til opfyldelsen af to centrale målsætninger, nemlig kortlægningen af industriens syn på sagen og skitseringen af forskellige tiltag og en tidsplan, der kan skabe gunstige vilkår for UMTS. ØSU er enig i Kommissionens udpegelse af vigtige konsensusområder. Under de detaljerede bemærkninger i punkt 4 uddybes visse af disse konsensusområder.

3.4. Meddelelserne bliver særlig vigtige, når man ser på den teknologiske udvikling, der stiller overgangen til et miljø med personkommunikationstjenester i udsigt. I grønbogen om mobil- og personkommunikation () definerede Kommissionen personkommunikation som »opkald direkte fra person til person, uafhængigt af, hvor man befinder sig, hvilken terminal man benytter, hvilken transmissionsform der bruges (fast eller trådløs forbindelse), og hvilken teknologi der er valgt«.

3.5. Europas succes med lanceringen og etableringen af GSM-systemet kan tilskrives rettidig og vellykket koordinering og samarbejde mellem industrien og de offentlige myndigheder i EU. ØSU henstiller indtrængende, at man vedtager at lægge en tilsvarende strategi til grund for spørgsmålet om overgangen til UMTS. GSM-teknologiens succes skyldes også, at der var tale om en åben standard, som gav ubegrænsede roaming-muligheder på tværs af grænserne. GSM har udviklet sig til en de facto-verdensstandard for mobilkommunikation, som nu anvendes af mere end 200 operatører eller netværk, hvoraf de fleste findes uden for Europa.

3.6. Man skal holde sig for øje, at mobiludstyrsproducenterne har stor betydning for europæisk økonomi, konkurrenceevne og beskæftigelse. De europæiske producenter af GSM-udstyr indtager en førende stilling på verdensmarkedet, og det er bydende nødvendigt, at Europa med overgangen til UMTS bevarer sin førerposition i denne sektor.

3.7. ØSU er sig også bevidst, at Europas succes med GSM har demonstreret over for resten af verden, hvor stort markedet for mobil- og trådløs kommunikation er, og de, der blev overhalet i første runde, vil anstrenge sig til det yderste for at holde trit denne gang. Det er derfor højst sandsynligt, at den globale udvikling af UMTS ikke kun vil afhænge af de tekniske løsninger, men i lige så høj grad af de største europæiske mobiludstyrsproducenters markedsstrategi og internationale alliancer. Et stærkt hjemmemarked ville efter al sandsynlighed sikre europæisk industri de bedste muligheder for at konkurrere i andre dele af verden.

3.8. Efterhånden som det trådløse informationssamfunds markeder bliver stadig mere globale, vil beslutninger om F& U, udvikling, produktion og andre former for investering i stigende grad bygge på verdensomspændende forretningsstrategier. Eftersom tredjelandemarkeder, især i Asien og Stillehavsområdet, forventes at vokse endnu stærkere end de europæiske markeder, vil alle disse elementer skulle indgå i de europæiske producenters overvejelser.

3.9. Som svar på den anden meddelelse mener ØSU, at EU's politik nødvendigvis skal støtte den europæiske industris konkurrenceevne, men samtidig skal sikre det indre markeds fortsatte eksistens ved at garantere, at de fordele ved europadækkende roaming, GSM-teknologien har givet os, vil fortsætte i det trådløse informationssamfund.

4. Særlige bemærkninger

4.1. Følgende bemærkninger uddyber de vigtigste konsensusområder, Kommissionen har kortlagt.

4.1.1. Frekvensspektrum. Tildelingen af et hensigtsmæssigt frekvensspektrum er afgørende for en vellykket indførelse af UMTS. ØSU er enig med Kommissionen i, at et tilstrækkeligt omfattende frekvensspektrum, som skal aftales i CEPT- og WRC-regi (WRC = World Radio Conference), må og skal stilles til rådighed, hvis UMTS skal kunne udvikle sig i takt med markedets efterspørgsel. Derudover er det vigtigt at sikre, at der er et tilstrækkeligt spektrum til rådighed under overgangen fra andengenerationssystemerne, dvs. GSM, DCS-1800 og PCS-1900.

4.1.2. Tildeling af frekvensbånd. Det må undersøges, hvordan det er mest hensigtsmæssigt at tildele radiofrekvenser. Skal dette gøres via auktion, og er der i givet fald en risiko for at nå et resultat, der er til skade for almenhedens interesser, herunder ikke mindst konkurrencen på markedet?

4.1.3. Licenser. ØSU mener, at tiltag på dette område skal tilgodese industriens forventninger om, at de første UMTS-tjenester skal stå til rådighed omkring 2002, og at der skal være en vidtrækkende, global dækning omkring 2005. For at denne tidsplan kan holde, skal der etableres en EU-ramme, så det sikres, at de nationale myndigheder via objektive, gennemsigtige og ikke-diskriminerende procedurer tildeler licenser i så god tid, at produktionen kan gennemføres, begyndende allerede i slutningen af 1998. Af hensyn til tidsplanen må EU også sikre, at radiofrekvenserne tildeles tilstrækkeligt tidligt set fra operatørernes synspunkt.

4.1.4. Lovgivning. Medlemsstaterne vil skulle træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre fuld implementering og anvendelse af EU-lovgivningen og de beslutninger om frekvensspørgsmål, der er truffet i Den Europæiske Radiokommunikationskomité. Der er ingen tvivl om, at EU's nuværende lovgivning inden for telekommunikation også gælder for UMTS. F.eks. gælder EU's lovgivning og politik på områder som tildeling af licenser, sammenkobling og roaming lige så vel for UMTS som for andre telekommunikationsaktiviteter, det være sig via faste net eller mobilnet. Spørgsmålet om roaming mellem UMTS og eksisterende andengenerationssystemer (f.eks. GSM, DCS-1800 og PCS-1900) skal dog behandles mere indgående.

4.1.5. UMTS-afgørelsen. Den foreslåede EU-afgørelse om UMTS bør bidrage til at afklare rammelovningen for UMTS (f.eks. licenstildeling og samtrafik), men skal også udvide denne rammelovgivning til at omfatte roaming og en vished for, at der er et tilgængeligt radiofrekvensspektrum.

4.1.6. Standardisering. Åben standardisering vil have afgørende betydning for en vellykket indførelse af UMTS på verdensplan. Samarbejdet mellem Kommissionen og medlemsstaterne og med de relevante organisationer på europæisk og internationalt plan bør sigte mod at sikre, at EU vedtager en fælles UMTS-strategi og dermed øger mulighederne for, at denne strategi accepteres i videst muligt omfang på det globale marked (). Alle større industriaktører, såvel repræsentanter for fremstillingsindustrien som for operatørerne, skal inddrages i fuldt omfang i standardiseringsprocessen, så problemer med intellektuel ejendomsret minimeres.

4.1.6.1. ETSI har som medlem af ITU's IMT2000-gruppe ansvaret for UMTS-standardiseringen og må nødvendigvis varetage Europas interesser i en global kontekst. ETSI skal derfor vedtage en fælles, åben og internationalt konkurrencedygtig ætergrænseflade, som kan anvendes globalt. Det vil naturligvis være en fordel, hvis den af ETSI fastlagte UMTS-standard er fleksibel, men fleksibilitetskravet må nødvendigvis modereres med et krav om, at standarden er tilstrækkelig veldefineret til at give UMTS-operatørerne tillid til, at den vil blive udbudt af en lang række producenter, og at al udstyr vil være kompatibelt. Åbne ETSI-standarder vil minimere risikoen for, at der fastlægges forskellige standarder, som fragmenterer det europæiske marked. Denne fremgangsmåde vil tillige minimere risikoen for markedsfragmentation som følge af, at der anvendes multifunktionelle håndsæt med flere ætergrænseflader - et perspektiv, der ikke er tiltalende (som følge af mulige tekniske vanskeligheder og høje omkostninger).

4.1.6.2. Det er vanskeligt at se, hvordan konkurrence blandt standarder (inden for UMTS-frekvensspekteret) skulle kunne fungere, uden at markedet bliver ustabilt. USA's erfaringer med konkurrerende standarder synes at bekræfte dette. Det er generelt accepteret, at et af nøgleelementerne i GSM-teknologiens succes netop har været den meget stabile standard og det store antal producenter, der støtter denne standard, der i vid udstrækning er åben. Konkurrence mellem standarder ville uvægerligt betyde ejerstandarder, som for operatøren og hans finansielle bagland er forbundet med den store ulempe, at de binder operatøren til en bestemt producent i mange år.

4.1.6.3. UMTS forventes at skabe langt større konvergens i telekommunikations- og IT-industrien. Det er derfor i høj grad ønskeligt, at IT-industrien inddrages mere aktivt i standardiseringsarbejdet.

4.2. F& U. ØSU støtter forslaget om at videreføre F& U-støtten til de tekniske UMTS-løsninger inden for rammerne af det femte rammeprogram om forskning og udvikling (1998-2002) ().

4.3. Konkurrenceevnen. Industrien bør føre an i udviklingen af UMTS. F& U-målsætninger for en EU-politik for UMTS bør fastlægges i et snævert samarbejde mellem Kommissionen og industrien. UMTS forventes at gøre det lettere for små tjenesteleverandører at udvikle sig og derved fremme konkurrencen. Det er dog nødvendigt at anvende EU's konkurrencelovgivning for at undgå, at etablerede operatører af mobile og faste net skaber barrierer for adgangen til de nye UMTS-markeder.

4.4. Samfundsmæssige spørgsmål. UMTS bør øge valgmulighederne og udbudet af lavpristjenester, idet fordelene ved avancerede telefaciliteter gøres tilgængelige på massemarkedet. Men ud over de traditionelle områder vil UMTS også stimulere og muliggøre nye økonomiske aktiviteter, herunder telearbejde, telematik og elektronisk handel. Sådanne aktiviteter skulle kunne bidrage til at øge den økonomiske aktivitet i landdistrikter og lette miljøpolitikkens gennemførelse. Udviklingen, opbygningen og driften af UMTS vil skabe et stort jobskabelsespotentiale i hele Europa og samtidig åbne betydelige eksportmuligheder. Andre samfundsmæssige spørgsmål omfatter de spørgsmål, der er relevante for telesektoren som helhed, herunder især mobilsektoren: databeskyttelse, kryptering, svindel og anden kriminel aktivitet, pligt til at levere almene tjenester, det fysiske miljø og menneskets omgivelser i det hele taget (herunder sundhedsmæssige aspekter). Især i forbindelse med indførelsen af nye teknologier bør producenterne overveje omhyggeligt, om de - i det omfang det er muligt - er egnede til handicappede, f.eks. hørehæmmede. Hvis sådanne spørgsmål løses på et tidligt tidspunkt, vil det bidrage til at skabe et gunstigt miljø for markedsvæksten.

4.5. Fremtiden. Den seneste meddelelse fra Kommissionen indeholder en oversigt over anbefalede initiativer og en tidsplan. ØSU bifalder og støtter handlingsplanen (jf. punkt 2.6) og imødeser Kommissionens konkrete lovgivningsforslag.

Bruxelles, den 11. december 1997.

Tom JENKINS

Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg

() Se Kommissionens meddelelse punkt 2.1.

() GSM = Global System for Mobile (globalt mobilsystem).

() UMTS = Universal Mobile Telecommunications System (det universelle mobiltelesystem).

() ETSI = Det Europæiske Institut for Telestandarder.

() CEPT = Den Europæiske Konference af Post- og Teleadministrationer.

() UMTS Forum blev formelt etableret den 16. december 1996 på grundlag af arbejdet i UMTS Task Force. Dette forum samler reguleringsorganer, operatører, producenter, satellitoperatører og andre interesserede parter og organisationer, såsom ETSI, ERO og ETO. Forummet finansieres af sine 70 medlemmer og har et årligt budget på ca. 500 000 ecu.

() ITU = Den Internationale Telekommunikationsunion.

() WTO = World Trade Organization (Verdenshandelsorganisationen).

() Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget - EU-handlingsplan: Satellitkommunikation i informationssamfundet (KOM(97) 91 endelig udg.).

() EFT C 355 af 21.11.1997.

() ERC = Den Europæiske Radiokommunikationskomité.

() MRA = Gensidig anerkendelsesaftale.

() Kommissionens grønbog om en fælles strategi for mobil- og personkommunikation i Den Europæiske Union (KOM(94) 145 endelig udg., afsnit III.1, punkt 7, s. 12). ØSU's udtalelse: EFT C 393 af 31.12.1994, s. 64.

() De fire førende europæiske producenter af mobiludstyr (Ericsson, Nokia, Siemens og Alcatel) har allerede offentligt erklæret deres støtte til en ny fælles europæisk platform for UMTS, som skal standardiseres af ETSI.

() »Fifth Framework Programme for Research and Technological Development (1998-2002) - Commission Working Paper on the Specific Programmes: Starting Points for Discussion« (KOM(97) 553 endelig udg.) - O.a.: Foreligger d.d. ikke på dansk.