Offentliggørelse af det ændrede enhedsdokument efter godkendelse af en mindre ændring i overensstemmelse med artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

(2020/C 73/10)

Europa-Kommissionen har godkendt denne mindre ændring i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, tredje afsnit, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 (1).

Ansøgningen om godkendelse af denne mindre ændring kan findes i Kommissionens eAmbrosia-database.

ENHEDSDOKUMENT

»WEST COUNTRY LAMB«

EU nr.: PGI-UK-0667-AM02 – 1. august 2018

BOB ( ) BGB (x)

1. Betegnelse

»West Country Lamb«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Det Forenede Kongerige

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.1. Kød (og slagteaffald), fersk

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»West Country Lamb« er navnet, som anvendes for slagtekroppe og udskæringer af lammekød fra får, der er født og opvokset i West Country-området i England og slagtet i overensstemmelse med Meat South West (MSW) eller tilsvarende standarder.

Fårets alder må på slagtetidspunktet ikke overstige 12 måneder. Kød fra dyr, som blev i) født før den 1. oktober i et givent år og ii) slagtet mellem den 1. januar og den 30. april i det følgende år, skal modnes. Det kan omfatte mindst fem dages nedkøling mellem slagtning og salg til den endelige forbruger eller en af de modningsprocesser, der er specificeret i kød- og husdyrskommissionens (Meat & Livestock Commission) retningslinjer for lammekød fra 1994 (disse omfatter elektrisk stimulering og ophængning i bækkenknogle). Den endelige slagtevægt skal ligge mellem 9 kg og 26 kg.

Den specifikke fodring med græsafgrøder forbedrer den kemiske sammensætning af muskelmassen i lammekødet (se tabel 1 nedenfor) samt kødets organoleptiske kvaliteter sammenlignet med får, der fodres med kraftfoder.

Tabel 1.

Fedtsyreindhold (mg/100 g) og indhold af E-vitamin (mg/kg) i lændemuskel fra lam

Græs Kraftfoder 18:2 (2) 98 143 18:3 (3) 52 29 EPA (4) 23 15 DHA (5) 6,5 4,9 E-vitamin 4,6 1,9 18:2/18:3 1,9 5

Dette gør kødet mere velsmagende og giver en fremragende smagsoplevelse. Fedtets farve kan variere fra hvid til cremefarvet, men den specifikke ernæring fremmer cremefarven. Kødets farve varierer fra rosa til mørkerød. Modningsprocessen giver kødet en mørkere rød farve. For at opnå den bedste spisekvalitet bør slagtekroppe med følgende klassificering (ifølge EUROP-systemet) anvendes:

Slagtekroppe med kropsbygning O eller bedre og et fedtindhold mellem klasse 2 og 3H. Slagtekroppens størrelse kan variere efter markedets præferencer og typen af får.

Større fedtindhold => Bedre kropsbygning => 1 2 3L 3H 4L 4HL 5 E U R O P

Efter slagtning kan »West Country Lamb« markedsføres i følgende forskellige former:

— Hel slagtekrop uden ikke-spiseligt slagteaffald, skind, hoved og fødder. Nyrer og dertilhørende fedt kan forblive på stedet.

— Hel side: halvdelen af slagtekroppen delt på langs.

— Primære udskæringer: produceret ved at opdele slagtekroppe/sider i mindre, velkendte dele (for at imødekomme forbrugerpræferencer). Disse udskæringer kan tilbydes udbenet eller ikke-udbenet i beskyttende emballage.

— Spiseligt slagteaffald fjernet før klassificering.

»West Country Lamb« kan sælges ferskt (kølet) eller frosset.

3.3. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Lammene kan fodres med tilskud under fravænningen og slutfedningen. I så fald registrerer avleren ingredienserne og indkøbet, og disse oplysninger kontrolleres af kvalitetsinspektørerne for at sikre, at indtaget af grønfoder er mindst 70 %. Ordningen kræver et omfattende system med en passende græsningsperiode, som typisk er på to måneder, før slagtning.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Lammene skal være født, opdrættet og slutfedet i West Country-området.

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område består af de seks amter Cornwall, Devon, Dorset, Gloucestershire, Somerset og Wiltshire, som sammen udgør West Country-området i England.

5. Tilknytning til det geografiske område

Det geografiske områdes egenart:

Forbindelsen mellem »West Country Lamb« og det geografiske område er baseret på en bestemt kvalitet og andre kendetegn ved produktet.

West Country-området i England beskrives som en halvø præget af græsmarker. Sondringen mellem græsmarker og agerjord skyldes til dels de forskellige jordbundstyper. West Country-området har forholdsvis meget grå- og brunjord, som er gunstig for græsvækst, men ikke ideelt til agerbrug. Agerbrugsarealer består i større omfang af ler- og sandjord, som lettere kan drænes. Ydermere har West Country-området i England de højeste gennemsnits-, minimums- og maksimumstemperaturer i Det Forenede Kongerige.

West Country-området er det største landbrugsområde i England. Områdets miljø er et af de mest righoldige i Det Forenede Kongerige. Bedrifterne i området skønnes at opdrætte 21 % af alle får i England, og dette har sammen med en andel på 24 % af landets oksekødsproduktion hjulpet området med at bevare sit landskab og sin kulturarv. Den store husdyrtæthed har fremmet udviklingen af en stor kødforarbejdningssektor, som skaber hårdt tiltrængte beskæftigelsesmuligheder i området.

West Country-områdets kombination af varme og milde temperaturer, jævnt fordelt regn gennem hele året og dyb, fugtholdig jord gør, at græs og foderplanter kan dyrkes og afgræsses næsten hele året rundt. Der vokser græs i store dele af området i over 300 dage om året. Denne helårige vegetationsperiode er normen for West Country-området og er grunden til, at husdyropdræt er så udbredt. Derudover ligger over 25 % af West Country-områdets græsmarker enten i nationalparker eller fredede områder, og området omfatter over 57 % af Det Forenede Kongeriges blomsterenge. Forskning fra universitetet i Bristol viser, at lammekød får en dybere og mere eftertragtet smag, når ernæringen består af græsafgrøder frem for kraftfoder.

Ydermere kan der på grund af det unikke, milde klima og den helårige græsvækst i området produceres lam gennem hele året.

Produktets egenart:

Der fodres i stort omfang med frisk græs og konserveret græs i West Country-området. Det har en karakteristisk effekt på lammekødets kvalitet og næringsværdi, hvad angår fedtsyresammensætningen, indholdet af E-vitamin og sensorisk kvalitet. Videnskabelige eksperimenter har klart påvist denne effekt. De påviste en forskel i fedtsyresammensætningen mellem lam, som blev fodret med kornbaseret kraftfoder, og lam med en græsbaseret ernæring (tabel 1). De lam, som blev fodret med græs, havde en markant anderledes fedtsyreprofil end de lam, som blev fodret med kraftfoder. Der blev fundet mere linolsyre og dets afledte produkt (arachidonsyre), som begge er n-6-fedtsyrer (omega-6), i muskelmassen fra lam, som blev fodret med kraftfoder. Der blev fundet mere linolensyre og de deraf afledte fedtsyrer (eicosapentaensyre (EPA) og docosahexaensyre (DHA)), som alle er n-3-fedtsyrer (omega-3), i muskelmassen fra lam, som blev fodret med græs. Der blev fundet betydeligt større mængder n-6-fedtsyrer i forhold til n-3-fedtsyrer i de husdyr, som blev fodret med kraftfoder. Til menneskers kost anbefales det, at mængden af n-6-fedtsyrer ikke overstiger 4 gange mængden af n-3- fedtsyrer. Dette forholdstal blev let opnået ved lam, der blev fodret med græs, men ikke af lam, der blev fodret med kraftfoder. Et enkelt forholdstal mellem 18:2 og 18:3 illustrerer forskellen mellem lam, der blev fodret med græs, og lam, der blev fodret med kraftfoder: Som det fremgår af tabel 1, er forholdet 1,9 til 1 for lam med græsbaseret ernæring og 5 til 1 for lam med kraftfoderbaseret ernæring.

Græs i både frisk og konserveret form indeholder α-linolensyre, der kan omdannes i dyrekroppen til langkædede n-3 (omega-3) flerumættede fedtsyrer, som er vigtige næringsstoffer i den menneskelige kost. Græs indeholder også E-vitamin, og både n-3-fedtsyrer og E-vitamin findes i højere koncentrationer i får, som er blevet fodret med græs. Disse næringsstoffer påvirker også kødets smag.

En græs- og grønfoderbaseret ernæring fører tydeligvis til en karakteristisk fedtsyreprofil i muskelmassen, som adskiller den fra ernæring baseret på kraftfoder. Værdier på ca. 1,5 % linolensyre, 0,7 % EPA og > 0,2 % DHA er karakteristisk for lam, som er opdrættet på græs. Disse tal er procentværdierne for de tilstedeværende fedtsyrer, hvilket er måden, hvorpå sammensætningen af fedtsyrer ofte beskrives. Denne effekt er gavnlig for West Country Lamb. E-vitamin, som findes naturligt i græs, optages af fårs muskel- og fedtvæv. Får, der blev fodret med græsensilage, havde en mindst dobbelt så høj koncentration af E-vitamin i muskelmassen som får, der blev fodret med kraftfoder. Dette gør, at kødet bibeholder sin kraftige, røde farve længere, når den udbydes i detailhandlen.

Britiske studier har konkluderet, at smagen af lammekød er bedre, hvis det kommer fra lam, der er blevet fodret med græs frem for korn. Kødet fra lam, der fodres med græs, ligger højere på skalaen for lammekøds smag end kød fra lam, der fodres med kraftfoder. Kødet fra lam med græsbaseret ernæring ligger ligeledes lavere på skalaen for afvigende smag.

En uafhængig undersøgelse viser, at de særlige egenskaber består i et lavt forhold af n-6-fedtsyrer til n-3-fedtsyrer og en høj koncentration af E-vitamin.

— Forholdet mellem 18:2 og 18:3 er mindre end 4 til 1.

— Indholdet af E-vitamin > 3 mg pr. kg i lændemusklen.

Polled Dorset- og Dorset Horn-racerne er blot to eksempler på områdets fåreracer, der har udviklet sig til at udnytte den næsten helårige græsvækst i området. Mange avlere benytter disse racer på grund af deres naturlige reproduktionsegenskaber, som betyder, at de også er i stand til at læmme om efteråret. Dermed kan avlere have lam parate til markedet allerede fra slutningen af januar. Andre lavlandsflokke læmmer i januar og februar, hvorimod der læmmes i april og maj på gårdene i højlandsområderne Bodmin Moor, Dartmoor og Exmoor. Dermed er der naturlig produktion og udbud af lam gennem hele året.

På grund af dets klima, topografi, geologi og den frodige græsvækst, som følger deraf, videregiver West Country-området i England særlige egenskaber til de får, der opdrættes i området, og dermed i kødet fra disse dyr. En stor del af områdets dyrkede arealer er græsmarker, som er ideelle til fåreavl og også kan bruges i produktionen af tilskudsfoder.

Der er en velfunderet og objektiv videnskabelig begrundelse for, at lam, der opdrættes og forarbejdes i West Country-området i England, har egenskaber, der er tæt forbundet med det geografiske område på grund af større tilgængelighed til og brug af græs i ernæringen, hvilket fører til højere koncentrationer af n-3-flerumættede fedtsyrer og E-vitamin i kødet.

Græsvæksten påvirkes af faktorer som jordtype, temperatur, regnmængde og solskin. En yderligere vigtig faktor er topografien, dvs. højden, hvor græsvæksten aftager, efterhånden som højden stiger. Det mere gunstige klima i West Country-området øger antallet af dage med græsvækst i området i forhold til andre områder. Der er græsvækst i over 220 dage om året i hele West Country-området, og i visse dele er der græsvækst i over 300 dage om året, hvilket ikke gælder for andre dele af Storbritannien.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014)

https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/762856/west-country-lamb-pgi-spec.pdf

(1) EFT L 179 af 19.6.2014, s. 17.

(2) linolsyre

(3) linolensyre

(4) eicosapentaensyre

(5) docosahexaensyre