ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Indholdsfortegnelse

1. INDLEDNING

2. Retsgrundlag

3. METODE OG OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

4. OFFSHORESEKTOREN FOR OLIE OG GAS I EU

4.1 Anlæg og produktion

4.2 Offshore inspektioner, undersøgelser, håndhævelsesforanstaltninger og reguleringsramme

5. HÆNDELSESDATA OG SIKKERHEDSNIVEAU I FORBINDELSE MED OFFSHOREAKTIVITETER

6. KONKLUSIONER

1. INDLEDNING

Nærværende rapport er den anden rapport fra Europa-Kommissionen om sikkerheden i forbindelse med offshore olie- og gasaktiviteter i Den Europæiske Union (EU). Den første rapport omhandlede sikkerheden i 2016 og blev offentliggjort i august 2018.

Retsgrundlaget for rapporten er Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/30/EU af 12. juni 2013 om sikkerheden i forbindelse med offshore olie- og gasaktiviteter og om ændring af direktiv 2004/35/EF ("offshoresikkerhedsdirektivet"). Denne lovgivning siger mod at opnå et højt sikkerhedsniveau i offshore olie- og gasaktiviteter til fordel for: arbejdstagere miljø offshoreplatforme og -udstyr økonomiske aktiviteter såsom fiskeri og turisme. Direktivets bestemmelser vil, når de gennemføres i medlemsstaterne, bidrage til at: (i) forebygge større uheld (ii) reducere antallet af hændelser (iii) sikre en effektiv opfølgning på uheld og hændelser med henblik på at afbøde virkningen heraf.

I tråd med rapporten fra 2016 har denne årsrapport følgende formål: (i) at tilvejebringe data om antal anlæg og type i EU (ii) at oplyse om hændelser i forbindelse med — og sikkerhedsniveauet i — offshore olie- og gasaktiviteter. Når yderligere rapporter foreligger i fremtiden, skal serien af årsrapporter tjene som registrering af sikkerhedsniveauet i medlemsstaternes olie- og gasaktiviteter.

Rapporten er baseret på årsrapporter og data indberettet af medlemsstaterne i henhold til offshoresikkerhedsdirektivet. Kommissionen har modtaget data fra Bulgarien, Kroatien, Cypern, Grækenland, Nederlandene, Danmark, Tyskland, Irland, Italien, Polen, Rumænien, Spanien og Det Forenede Kongerige. Størstedelen af anlæggene findes i Nordsøen og Atlanterhavet (378 anlæg), mens der er 166 anlæg i Middelhavet, 8 i Sortehavet og 2 i Østersøen.

De kompetente myndigheder i medlemsstaterne har regelmæssigt foretaget inspektion af offshoreanlæggene under deres jurisdiktion i 2017. Efter en række hændelser har tre medlemsstater (Det forenede Kongerige, Danmark og Nederlandene) gennemført undersøgelser i rapporteringsperioden. Det Forenede Kongerige har gennemført 16 undersøgelser vedrørende sikkerhed og miljøhensyn og 2 undersøgelser vedrørende større uheld. En af undersøgelserne i Det Forenede Kongerige var stadig uafsluttet på tidspunktet for udarbejdelse af rapporten. Danmark og Nederlandene har hver gennemført 1 undersøgelse vedrørende et større uheld.

De tal, som medlemsstaterne har indberettet, navnlig vedrørende antal og omfang af de indberettede uheld i forhold til antallet af anlæg, indikerer, at den europæiske offshoresektor også i 2017 havde et højt sikkerhedsniveau.

2. Retsgrundlag
Bestrålingsanlæg:

–Antal lande med anlæg: 14 medlemsstater og Norge

–Antal godkendte anlæg: 24

–Antal nedlagte anlæg: 2

–Antal lande, der anvender bestråling: 10 medlemsstater og Norge

Behandlingsdata:

–Mængde af behandlede produkter: 10 211 ton (-11,4 %) sammenlignet med 2015 i gennemsnit

–Primært behandlede varer: Frølår (57 %) og tørrede aromatiske urter, krydderier

–og

krydderurter (20,77 %)

–Primært sted for bestråling: Belgien (68 %) og Nederlandene (13 %)

Kontrol foretaget i markedsføringsleddet:

–Antal analyserede prøver: 11 162

–Antal prøver, der ikke opfyldte kravene: 87 (0,8 %)

–Primært analyserede varer: Urter og krydderier (42 %)

Korn, frø, grøntsager, frugt og

produkter heraf (22 %)

2.Baggrund

Bestråling af fødevarer er behandling af fødevarer ved en bestemt form for strålingsenergi, der er kendt som ioniserende stråling. Strålingsenergi har forskellige bølgelængder og grader af effekt og forsvinder, når energikilden fjernes. Bestråling anvendes til sundhedsmæssige og plantesundhedsmæssige formål for at dræbe bakterier (såsom Salmonella, Campylobacter og E. coli), der kan forårsage fødevareforgiftning, og for at eliminere skadegørere på planter eller planteprodukter som f.eks. insekter og andre skadedyr. Den anvendes også til at forsinke modning af frugter, til at forhindre grøntsager (såsom løg og kartofler) i at spire og i sidste ende til at forlænge fødevarers holdbarhed. Bestråling af fødevarer kan ikke erstatte korrekt håndtering af fødevarer, og bestrålede fødevarer kræver stadig passende køling og skal koges/steges forud for indtagelse, når det er nødvendigt.

EU's lovgivningsmæssige ramme for bestråling af fødevarer ("direktiver om bestråling af fødevarer") består således af:

–Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/2/EF (rammedirektiv) af 22. februar 1999 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om fødevarer og fødevareingredienser, som er behandlet med ioniserende stråling. I direktivet fastsættes der særlige bestemmelser for fremstilling, markedsføring og import af behandlede fødevarer og fødevareingredienser.

–Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/3/EF (gennemførelsesdirektiv) af 22. februar 1999 om opstilling af en fællesskabsliste over fødevarer og fødevareingredienser, som er behandlet med ioniserende stråling. Listen omfatter i øjeblikket én fødevarekategori: tørrede aromatiske urter, krydderier og krydderurter. Kommissionen offentliggør i Den Europæiske Unions Tidende listen over nationale godkendelser af fødevarer og fødevareingredienser, som det er tilladt at behandle med ioniserende stråling.

Fødevarer og fødevareingredienser må kun bestråles på godkendte bestrålingsanlæg. For anlæg i EU meddeles godkendelsen af medlemsstatens kompetente myndigheder. Medlemsstaterne skal i henhold til artikel 7, stk. 3, i direktiv 1999/2/EF meddele Kommissionen listen over deres godkendte bestrålingsanlæg.
RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

Årlig overvågningsrapport om gennemførelsen af støtteprogrammet for strukturreformer 2018

INDLEDNING

Siden 2017 har Europa-Kommissionen forvaltet støtteprogrammet for strukturreformer (SRSP), som er et særligt program med et budget på 222,8 mio. EUR, der har til formål at støtte medlemsstaterne i at udforme og gennemføre institutionelle, administrative og vækstfremmende reformer.

Strukturreformer er ifølge deres natur komplekse processer, og deres udformning og gennemførelse kræver højt specialiseret viden og specialiserede færdigheder på alle stadier. I nogle medlemsstater er kapaciteten til at iværksætte og gennemføre strukturreformer ofte ikke tilstrækkelig til at løse de administrative, økonomiske og sociale udfordringer, som denne type reformer medfører.

Formålet med SRSP er at hjælpe medlemsstaterne med at tackle disse udfordringer og styrke deres kapacitet til at udarbejde og gennemføre vækstfremmende reformer ved at bidrage til at styrke offentlige institutioner og forvaltninger og forbedre styringsprocesserne, effektiviteten og robustheden i økonomien og samfundet generelt. Målet er at styrke samhørigheden og forbedre konkurrenceevnen, produktiviteten, bæredygtig vækst samt jobskabelse og investeringer.

Denne rapport giver et overblik over den støtte, der er finansieret under SRSP i 2018. Den beskriver forløbet for udvælgelse og gennemførelse af projekter og redegør for de resultater, der indtil videre er opnået under SRSP 2017 og 2018. I rapporten beskrives desuden forløbet for udvælgelse og gennemførelse af støtteforanstaltninger, der finansieres gennem frivillige overførsler til SRSP fra Grækenland og Bulgarien.

GENNEMFØRELSE AF SRSP I 2018

2018 var det andet år for gennemførelsen af aktiviteter under SRSP. Ligesom det første år viste det andet år, at der er stor efterspørgsel efter programmet fra medlemsstaterne — 24 medlemsstater indsendte 444 anmodning om støtte for et beløb svarende til ca. det femdobbelte af det disponible SRSP-budget for 2018.

Kommissionen har ved behandlingen af støtteanmodningerne under SRSP i 2018 vurderet dem ud fra de principper og kriterier, der er fastlagt i SRSP-forordningen. På dette grundlag blev der udvalgt 146 anmodninger fra 24 medlemsstater.

Fordelingen af de udvalgte anmodninger på tværs af de overordnede politikområder var som følger:

·24 % vedrørende skatteforvaltning og offentlig finansforvaltning

·23 % vedrørende vækst og erhvervsklima (herunder klima og miljø)

·21 % vedrørende arbejdsmarked, uddannelse, sundhed og socialpolitik

·21 % vedrørende styring og offentlig administration og

·11 % vedrørende finansielle tjenesteydelser og adgang til finansiering.

I overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning blev der givet prioritet til anmodninger, hvor der var mulighed for hurtigt at yde støtte og hurtig praktisk gennemførelse af reformer, samt til anmodninger vedrørende fastlagte mål med høje forventninger om konkrete resultater.
Følgende tekst tilføjes:

Denne bevilling skal dække uddannelsesområdet under programmet Erasmus+ under indirekte forvaltning. Den skal støtte de tre nøgleaktioner og Jean Monnet-aktionerne.

Nøgleaktion 1: Læringsmobilitet

På uddannelsesområdet støtter programmet følgende aktioner: a) mobilitet for studerende og undervisere på videregående uddannelser, b) mobilitet for lærende og undervisere på erhvervsuddannelser c) mobilitet for elever og lærere i skoler/gymnasier d) mobilitet for undervisere på voksenuddannelser e) muligheder for sprogindlæring, herunder dem, der støtter mobilitetsaktiviteter.

Nøgleaktion 2: Samarbejde mellem organisationer og institutioner

På uddannelsesområdet støtter programmet følgende aktioner: a) partnerskaber med henblik på samarbejde og udveksling af bedste praksis, herunder mindre partnerskaber for at fremme en bredere og mere inklusiv adgang til programmet b) ekspertisepartnerskaber, navnlig Europauniversiteter, erhvervsekspertisecentre og fælles mastergrader c) innovationspartnerskaber med sigte på at styrke Europas innovationskapacitet d) onlineplatforme og -værktøjer til fremme af virtuelt samarbejde, herunder støttetjenester til eTwinning og til den elektroniske platform for voksenuddannelse i Europa.

Nøgleaktion 3: Støtte til politikudvikling og samarbejde

På uddannelsesområdet støtter programmet følgende aktioner:

a) udarbejdelse og gennemførelse af Unionens generelle og sektorspecifikke uddannelsesdagsordener, herunder støtte til Eurydice-netværket eller aktiviteter i andre relevante organisationer b) støtte til EU-værktøjer og -foranstaltninger, der fremmer kvalitet, gennemsigtighed og anerkendelse af kompetencer, færdigheder og kvalifikationer c) politisk dialog og samarbejde med vigtige interessenter, herunder EU-dækkende netværk, europæiske ngo'er og internationale organisationer på uddannelsesområdet d) foranstaltninger, der bidrager til kvalitet og inklusivitet i gennemførelsen af programmet e) samarbejde med andre EU-instrumenter og støtte til andre EU-politikker f) formidlings- og oplysningsaktiviteter om Unionens politiske resultater og prioriteter samt om programmet.

Jean Monnet-aktioner

Programmet støtter undervisning, læring, forskning og debatter vedrørende den europæiske integration gennem følgende aktioner: a) Jean Monnet-aktionen vedrørende videregående uddannelse b) Jean Monnet-aktionen vedrørende andre uddannelsesområder c) støtte til følgende institutioner, der forfølger et mål af europæisk interesse: Det Europæiske Universitetsinstitut, Firenze, herunder Skolen for Tværnational Forvaltning Europakollegiet (afdelingerne i Brügge og Natolin) Det Europæiske Institut for Offentlig Forvaltning, Maastricht Det Europæiske Retsakademi, Trier Det Europæiske Agentur for Inklusion og Specialundervisning, Odense, og Det Internationale Center for Europæisk Uddannelse, Nice.
RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

Om udøvelse af beføjelsen til at vedtage de delegerede retsakter, der er tillagt Kommissionen i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2203 af 25. november 2015 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning vedrørende kaseiner og kaseinater til konsum og om ophævelse af Rådets direktiv 83/417/EØF



Indhold

1. Directive (EU) 2015/2203 of the European Parliament and of the Council of 25 November 2015 on the approximation of the laws of the Member States relating to caseins and caseinates intended for human consumption and repealing Council Directive 83/417/EEC

1.1. Introduction

1.2. Legal Basis

1.3. Exercise of Delegation

1.4. Conclusions

1.Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2203 af 25. november 2015 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning vedrørende kaseiner og kaseinater til konsum og om ophævelse af Rådets direktiv 83/417/EØF

1.1.Indledning

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2203 indeholder bestemmelser om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning vedrørende kaseiner og kaseinater til konsum for at lette den frie bevægelighed for varer i det indre marked og samtidig sikre et højt niveau for beskyttelse af sundhed.

Ved artikel 5 tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter med henblik på at ændre de standarder, der er fastsat i bilag I og II, for at tage hensyn til udviklingen i de relevante internationale standarder og den tekniske udvikling.

1.2.Retsgrundlag

Rapporten kræves i henhold til artikel 6, stk. 2. I henhold til denne bestemmelse tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 5, for en periode på fem år fra den 21. december 2015. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.

1.3.Udøvelse af de delegerede beføjelser

Kommissionen har ikke vedtaget nogen delegeret retsakt i henhold til artikel 5, da Kommissionen ikke har konstateret, at der er behov for at ændre de standarder, der er fastsat i bilag I og II. Kommissionen har ikke på nuværende tidspunkt til hensigt at anvende beføjelsen i den nærmeste fremtid. Det kan dog ikke udelukkes, at det kan blive nødvendigt at anvende den.
4.Forbruget af formålsbestemte indtægter til EGFL

5.Konklusioner

bilag 1: Foreløbigt forbrug af EGFL-bevillinger pr. 31.1.2020

1.EGFL-budgetproceduren 2020

Den 27. november 2019 vedtog Europa-Parlamentet Den Europæiske Unions almindelige budget for 2020. Budgettet omfattede forpligtelses- og betalingsbevillinger til Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) på henholdsvis 43 410 mio. EUR og 43 380 mio. EUR til direkte betalinger og markedsrelaterede udgifter.

Forskellen på beløbsstørrelsen for de to typer bevillinger skyldes, at der anvendes opdelte bevillinger til visse foranstaltninger, der gennemføres direkte af Kommissionen. Disse vedrører hovedsagelig salgsfremstød for landbrugsprodukter, politisk strategi og koordineringsforanstaltninger.

2.Formålsbestemte indtægter til EGFL

Indtægter fra finansielle korrektioner i henhold til afgørelser om regnskabsafslutning og afgørelser om efterprøvende regnskabsafslutning og indtægter fra uregelmæssigheder udgør formålsbestemte indtægter, der skal anvendes til finansiering af EGFL-udgifter, jf. bestemmelserne i artikel 43 i forordning (EU) nr. 1306/2013.

I henhold til nævnte bestemmelser kan formålsbestemte indtægter dække finansieringsbehovene for alle former for EGFL-udgifter. De indtægter, der eventuelt ikke anvendes i regnskabsåret, vil automatisk blive fremført til det følgende regnskabsår .

EGFL-budgettet for 2020 omfatter:

·Kommissionens seneste skøn over de bevillinger, der er behov for til finansiering af markedsforanstaltninger og direkte betalinger

·skønnene over de formålsbestemte indtægter, der vil blive opkrævet i løbet af regnskabsåret

·fremførslen af saldoen af de formålsbestemte indtægter, der er til rådighed fra det foregående regnskabsår.

Kommissionen tog i sit forslag til bevillinger til opførelse på EGFL-budgettet for 2020 hensyn til de samlede forventede formålsbestemte indtægter og anmodede i forslaget til budget for 2020 om et bevillingsniveau, der er beregnet ved at trække de anslåede formålsbestemte indtægter fra det anslåede behov. Budgetmyndigheden vedtog EGFL-budgettet under hensyntagen til de forventede formålsbestemte indtægter.

Ved udarbejdelsen af budgettet for 2020 anslog Kommissionen de disponible formålsbestemte indtægter til 1 071 mio. EUR bestående af:

·de formålsbestemte indtægter, der forventes genereret i løbet af regnskabsåret 2020, og som anslås til 719 mio. EUR (henholdsvis 592 mio. EUR fra korrektioner som følge af efterprøvede regnskabsafslutning og 127 mio. EUR fra uregelmæssigheder)

·de formålsbestemte indtægter, der skal fremføres fra 2019, og som anslås til 352 mio. EUR.
1.Forord

I overensstemmelse med artikel 7, stk. 3, i den interne aftale om 11. EUF og artikel 19, stk. 4, i Rådets forordning (EU) 2018/1877 om finansforordningen for 11. Europæiske Udviklingsfond (i det følgende benævnt "finansforordningen for 11. EUF") fremlægger Kommissionen under hensyntagen til Den Europæiske Investeringsbanks ("EIB") overslag i dette dokument en redegørelse for forpligtelser, betalinger og bidrag i 2019 og for 2020 og 2021.

Dette dokument omhandler den finansielle gennemførelse af EUF'erne (8.-11.) for 2019 og overslagene for gennemførelsen for 2020 og 2021.

Medlemsstaterne betaler deres bidrag til de instrumenter under 9., 10. og 11. EUF, som EIB forvalter (investeringsfaciliteten og rentegodtgørelser), direkte til EIB.

2.Indledning

Kommissionen og EIB har ajourført deres overslag over forpligtelser og betalinger for 2020 og 2021 for hvert enkelt af landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet ("AVS") og de oversøiske lande og territorier ("OLT"). Navnlig overslagene over betalingerne er blevet udarbejdet med henblik på at hjælpe medlemsstaterne til så nøjagtigt som muligt at vurdere de beløb, de skal afsætte i deres nationale budgetter, og samtidig sikre, at der er tilstrækkelige finansielle ressourcer til rådighed for EUF, således at problemer med manglende likviditet kan undgås.

I overensstemmelse med artikel 7, stk. 3, i den interne aftale om 11. EUF og artikel 19, stk. 4, i finansforordningen for 11. EUF er skønnene over forpligtelser og betalinger blevet ajourført på basis af de seneste overslag.

Nedenstående graf giver et generelt overblik over udviklingen i bruttoforpligtelser og -betalinger fra 1999 til 2019 og den forventede udvikling for perioden 2020-2021 (kumulerede beløb for både Kommissionen og EIB).





Bruttoforpligtelser og -betalinger: udviklingen i perioden 1999-2021 (mio. EUR)

* Overslag for perioden 2020-2021.

Bemærk: Tal for gennemførelsen af de europæiske udviklingsfonde indtil 31. december 2019 (forpligtelser og betalinger) og overslag for 2020-2021.

3.Faktiske tal for 2019 og overslag for perioden 2020-2021 (mio. EUR)

Følgende tabel indeholder en ajourført oversigt over forpligtelser, betalinger og bidrag baseret på Kommissionens seneste overslag.

Faktiske tal 2019

Overslag for perioden 2020-2021 (*) 2019 2020 2021 Forpligtelser Kommissionen 3 986 3 372 0 EIB 1 314 962 0 I alt 5 300 4 334 0 Betalinger Kommissionen 3 911 4 386 3 700 EIB 454 588 590 I alt 4 365 4 974 4 290 Bidrag Kommissionen 4 400 4 400 3 700 EIB 300 300 300 I alt 4 700 4 700 4 000

* Bruttobeløb, dvs. uden fradrag af frigjorte eller inddrevne/tilbageførte beløb. Denne fremgangsmåde svarer til den, der anvendes i forbindelse med EU's almindelige budget.

4.Ikkebindende skøn over bidrag for perioden 2022-2023 (mio. EUR)
EU-bistandsfrivillige omfatter statsborgere i EU-medlemsstater og tredjelandsstatsborgere med lovligt ophold i en EU-medlemsstat. Deltagelsesfrekvensen fordelt på de frivilliges nationalitet var i 2019 uændret. Som det fremgår af nedenstående graf, har frivillige fra 24 medlemsstater, hvoraf Italien, Spanien og Frankrig tegner sig for den største andel frivillige, indtil nu deltaget i initiativet.

Siden iværksættelsen af initiativet er 205 opgaver, som frivillige har meldt sig til online, blevet offentliggjort, heraf 62 i 2019. De opgaver, der hyppigst blev anmodet om, omfattede oversættelse, korrekturlæsning og grafisk design.

Eksempler på frivilligt arbejde i forbindelse med projekter, der blev gennemført i 2019

Projektet "Humanitarian Volunteers in Action: Challenges & Opportunities" involverer tre sendeorganisationer fra Frankrig og Slovakiet, der arbejder sammen om at udsende 18 EU-bistandsfrivillige til humanitære bistandsaktiviteter i ni værtsorganisationer i hhv. Albanien, Marokko, Algeriet, Ecuador, Georgien og Tyrkiet. I Albanien tilbydes der som led i projektet ernæringsydelser til sårbare grupper i kommunen Tirana, heriblandt børn, personer i nød og personer med kroniske lidelser.

En juniorfrivillig, der arbejder med ernæring, beretter om sin rolle i Albanien, hvor hun har afholdt workshopper om gode ernæringsvaner for børn og unge med handicap: "Under min udsendelse som frivillig har jeg som diætist haft mulighed for at arbejde med forskellige centre og skoler. Én gang om ugen besøger jeg centret "Femejet e Botes ne Shqiperi", der fungerer som skolefritidsordning for 10 børn, samt centret "Fondacioni Ndihmoni Jeten" i Prush, der tager sig af unge med mentale handicap, herunder en særlig gruppe af unge, som lærer at blive så uafhængige som muligt. Med disse to grupper var det muligt for mig at opbygge en god kontakt og afholde workshopper baseret på ernæringsundervisning."

( https://webgate.ec.europa.eu/echo/eu-aid-volunteers_en/nutritional-education-food-pyramid_en )

Som led i projektet "EU Aid Volunteers for resilience and response capacity of vulnerable communities through deployment and capacity building activities" arbejder sendeorganisationer fra Italien og Spanien sammen om at udsende 32 frivillige til 13 ikkeeuropæiske lande.

En juniorfrivillig, der er udsendt til Filippinerne, fortæller om sine oplevelser som EU-bistandsfrivillig inden for logistik. Siden Taalvulkanens udbrud har det primære fokus for hans arbejde været den logistiske koordinering af beredskabsindsatsen i området:

"Efter de seneste ugers jordskælv gennemfører vi nu flere projekter med fokus på husly, WASH (vand-, sanitets- og hygiejnefaciliteter) og kontant bistand. Vi er de sidste to måneder også blevet ramt af en stærk tyfon, Kammuri, der er den 20. tyfon i år, men som heldigvis ikke har været så ødelæggende som frygtet. De lader til at have ret, når de siger, at der altid er travlt i denne periode!"
EUROPA-KOMMISSIONEN

Bruxelles, den 27.7.2020

COM(2020) 300 final

FORSLAG TIL Unionens årlige budget for regnskabsåret 2021

- Almindelig gennemgang









- Samlet oversigt over udgifter









- Samlet oversigt over indtægter









- Oversigt over indtægter og udgifter efter sektion