KOMMISSIONEN FOR DE EUROPJEISKE FA:LLESSKABER 
)/,', ' Bruxelles, den 03.12.1997 
KOM(97) 623 endelig udg. 
~.''rd~1
· ·.· ... " ONVERGENSEN MELLEM 
~,~f:~.'.,zJELE·KOMMUNIKA TIO.NSSEKTOREN, . ~·;,_·; .< ' .. · ... · '.• ' < 
., MEDJESEKTOREN OG 
MATION;&iEKNOl!OGISEKTO.RE.NtOG~DE·· . 
:'.'.1,;/ .. <;:·.·",~ .·.···,.~: .. :::i&·:'~;~~;\~iJ~·f~_:./{~;~,,-~,.-,:., ·.·; .. · ·.-.: '·· . :,, .... :· ·: .. 
,)IN,1.NG~ f " •. ~J~.~·~H\11.RLl~~J.f!?N~~·:H.:~·~E:'i. 
'i ' ' . ':::~./. . ' . <-·'·:.-':; , .. ~. .. ' ' .::y:r,~ <: 
.-,~./ .. ;, . ' \·+-··, 
Moo EN INFORMATIONSSAMFUNDSSTRATEGI 
(Forelagt af Kommissionen) 

RESUME 
Der er almindelig enighed om, at der foregar en konvergensproces pa det 
teknologiske niveau. Det vii sige, at den digitale teknologi nu tillader udbud af bade 
traditionelle og nye kommunikationstjenester -hvad enten der er tale om tale, data, 
lyd eller billeder -over mange forskellige net. 
Den aktuelle aktivitet pa markedet tyder pa, at operat0rerne inden for de sektorer, der 
ber0res af konvergensen, reagerer pa de muligheder, som skabes af de teknologiske 
fremskridt, tit at udbygge deres traditionelle tjenester og sprede sig til nye aktiviteter. 
Telekommunikations- og medie-og informationsteknologisektorerne s0ger udvikling 
pa tvcers af produkter og platforme og medejerskab af virksomheder pa tvcers af 
sektorerne. Eksempler pa nye produkter og tjenester, som udbydes, er blandt andet: 
-Home-banking og home-shopping over lnternettet, 
-Taletelefoni over lnternettet; 
-Elektronisk post, data, og World Wide Web-adgang over mobiltelefonnet og 
anvendelse af tradl0se forbindelser til at forbinde private hjem og 
erhvervsvirksomheder med de faste telekommunikationsnet; 
-Datatjenester over digitale transmissionsplatforme; 
-Online tjenester kombineret med fjernsyn via systemer som Web-tv, samt 
levering via digitale satellitter og kabelmodemer; 
-Spredning over World Wide Web -"Webcasting" -af nyheder, sport, koncerter 
og andre audiovisuelle tjenester. 
Disse eksempler pa den teknologiske udvikling er konkrete eksempler pa udviklingen 
at et europceisk informationssamfund. De viser dets potentielle muligheder for at 
pavirke hver enkelt borgers liv. De markerer endvidere en betydelig cendring 
omfanget og diversiteten af traditionelle telekommunikations- og medietjenester. 
, Jloe · Hvad der er pa spil for Europa? 
Konsekvenserne af denne udvikling er vidtrcekkende. Konvergens handler ikke alene 
om teknologi. Den handler om tjenester og om nye mader at g0re forretninger pa og 
deltage i samfundet. De cendringer, som beskrives i denne grnnbog, rummer 
potentielle muligheder for i betydeligt omfang at forbedre livskvaliteten for de 
europceiske borgere, for bedre at integrere Europas regioner som et centralt element 
i den europceiske 0konomi, og for at g0re virksomhederne mere effektive og 
konkurrencedygtige pa de globale og nationale markeder. 
Fremkomsten af nye tjenester og videreudviklingen af eksisterende tjenester ventes 
at udvide det samlede informationsmarked og skabe nye veje ud til borgeren, baseret 
pa Europas rige kulturarv, potentiale for innovation og kreative ambitioner. 
Den globale karakter, som kendetegner vore dages kommunikationsplatforme, saarlig 
lnternettet, er en nCZJgle, som vii abne d0ren til yderligere integration af 
verdens0konomien. Dette vii skabe muligheder og udfordringer ikke alene for Den 
ii 
Europ~iske Union, men ogsa for vore naboer i Central- og 0steuropa, 
Middelhavsomradet og i udviklingslandene i almindelighed. Samtidig g0r den lave 
omkostning, som det krcever at etablere sig pa World Wide Web, det muligt for 
virksomheder af alle st0rrelser at fa en regional og global rcekkevidde, lige som 
forbrugerne far mulighed for at udnytte det st0rre udbud af varer og tjenester, som 
dermed er til stede. Globalisering vii derfor vrere det centrale tema i den fremtidige 
udvikling, efterhanden som rendringerne i Europa viser sig i udviklingen over hele 
verden. 
Hvis Europa kan tage disse rendringer til sig ved at skabe et milj0, som st0tter i 
stedet for at hremme forandringsprocessen, vii vi have skabt en strerk drivkraft til 
jobskabelse og vrekst, til at fornge forbrugernes valgmuligheder og fremme den 
kulturelle diversitet. Hvis Europa ikke er i stand til at g0re dette, eller ikke er i stand til 
at g0re det hurtigt nok, er der reelle risici for, at vore virksomheder og borgere vii 
blive tvunget til at k0re i krybesporet pa vejen mod den informationsrevolution, som 
virksomheder, brugere og regeringer rundt om i verden har taget til sig. 
Regeringer og politiske beslutningstagere vii spille en central rolle i at sikre, at et 
sadant milj0 etableres. Men ud over de rammer for lovgivningen, som er det centrale 
fokus for denne gr0nbog, vii der fortsat vrere behov for -saledes som det blev 
erkendt pa det nylige topm0de om beskreftigelsen -at arbejde pa at udstyre Europas 
arbejdsstyrke med de fcerdigheder, som informationssamfundet krcever. Der skal 
fortsat ydes st0tte til forsknings- og udviklingsaktiviteter. Regeringer, regionale og 
lokale myndigheder samt de europreiske institutioner skal vise et godt eksempel ved 
fuldt ud at tage de teknologier og tjenester, som konvergensprocessen muligg0r, til 
sig. 
:, •rende,betydning at etablere det rette lovgrundlag 
Det fremtidige lovgrundlag vii fa afg0rende betydning. Den Europreiske Union har 
allerede udviklet omfattende rammer for styring af telekommunikationssektorens 
overgang fra monopoliseret marked til at vrere et omrade med fuld konkurrence fra 1. 
januar 1998. Vi har endvidere etableret rammer, der st0tter et indre marked for radio­
og tv-spredning. Skabelse af det rette lovgrundlag skal ligeledes vcere en fast 
bestanddel af de eksisterende resultater. Samtidig reprresenterer denne grnnbog en 
milepcel, derved at den tillader Fcellesskabet at se ud over 1998-fristen og vurdere 
konsekvenserne for de sektorer, der bernres af konvergens. 
I denne grnnbog fremf0res det, at udviklingen af nye tjenester vii kunne hindres af en 
rCBkke forskellige barrierer, herunder lovgivningsbarrierer, pa forskellige 
markedsniveauer. Der er dog skiftende opfattelser af, i hvor h0j grad det eksisterende 
lovgrundlag er velegnet til at handtere det rendrede milj0. Et synspunkt er, at 
udviklingen af nye produkter og tjenester hremmes af lovgivningsmcessig usikkerhed 
-at de eksisterende regler oprindelig blev udarbejdet til et nationalt, analogt og 
enkeltmediebaseret milj0, men at tjenesterne i stadigt stigende grad breder sig pa 
tvcers af traditionelle sektorer og geografiske grcenser, samt at de vii kunne leveres 
over forskellige platforme. Dette rejser tvivl om det grundlreggende rcesonnement 
bag lovgivningsstrategierne inden for de forskellige sektorer, som bernres af 
konvergens. Fortalere for dette synspunkt vii hrevde, at en sadan lovgivningsmressig 
usikkerhed hremmer investeringerne og skader udsigterne for realisering af 
informationssamfundet. 
En alternativ opfattelse vii vcere, at de eksisterende separate sektorers specifikke 
karakteristika vii begrrense omfanget af tjenestekonvergens. Denne opfattelse vii 
iii 
yderligere bestride, at medieindustriens rolle som bcerer af sociale, kulturelle og 
etiske vcerdier inden for vort samfund er uafhcengig af den teknologi, som anvendes 
til at na forbrugeren. Dette vii betyde, at reguleringen af de 0konomiske betingelser 
og regulering af leveringen af informationstjenester skal adskilles for at sikre 
effektivitet og kvalitet. 
Disse sp0rgsmal skal dr0ftes og afklares. I bestrcebelserne pa at finde l0sninger ma 
man tage hensyn til alle interesser i de forskellige sektorer, der bernres af 
konvergens. Pa samme tid vii forandringspotentialet blive oplevet pa forskellig vis og 
pa forskellige niveauer (f.eks. teknologi, industri, tjenester og markeder). Selv om 
digitaliseringen betyder, at konvergensen er langt fremme pa det teknologiske 
niveau, antager denne grnnbog ikke automatisk, at konvergens pa et niveau 
uundgaeligt f0rer til samme grad af konvergens pa andre niveauer. Ligeledes 
antages det ikke, at konvergens inden for teknologier, tjenester og/eller markeder 
n0dvendigvis er ensbetydende med et behov for et ensartet lovgivningsmilj0. 
Denne gr0nbog er et svar pa kravet om debat. Den stiller sig bevidst i sp0rgerens 
rolle. Den analyserer sp0rgsmal, identificerer valgmuligheder og rejser videre 
sp0rgsmal til offentlig debat. Den tager ikke stilling eller drager konklusioner pa dette 
stadium. 
I kapitel I og II analyserer grnnbogen konvergensfcenomenet -dets teknologiske 
grundlag, den aktuelle udvikling pa markedet og den mulige konsekvens heraf pa 
telekommunikations-, medie-og informationsteknologisektorerne. 
I kapitel Ill identificeres aktuelle og potentielle hindringer for denne teknologiske og 
markedsmcessige udvikling. Visse af dem afspejler aktuelle markeds- eller 
industrisp0rgsmal inden for de sektorer, som bernres af konvergens, mens andre er 
resultatet af aktuelle indfaldsvinkler i lovgivningen. Nogle af disse sp0rgsmal 
behandles allerede i en rcekke fcellesskabsinitiativer (f.eks. inden for omraderne 
intellektuel ejendomsret, medieejerskab, elektronisk handel og digitale signaturer}, og 
hvor dette er tilfceldet, er de pagceldende initiativer anf0rt. I andre tilfcelde tjener disse 
hindringer som grundlag for at overveje behovet for eventuelt at tilpasse det 
eksisterende lovgrundlag pa baggrund af konvergensfcenomenet. 
kapitel IV indeholder en detaljeret drnftelse af sp0rgsmalene, som er knyttet til 
eksisterende og mulige fremtidige rammer eller strategier for lovgivningen. Disse 
sp0rgsmal kan grupperes under otte brede kategorier: 
• Definitioner 
• Markedsadgang og licenser 
• Adgang til net, adgangsstyringssystemer og· indhold 
• Adgang til frekvensspektrum 
• Standarder 
• Prisscetning 
• lndividuelle forbrugerinteresser. 
iv 
Kapitlet afsluttes med en dmftelse af malscatninger af almen interesse, 
valgmuligheder for fremtidige lovgivningsmodeller og sp0rgsmal, som rejses pa 
internationalt plan. 
Endelig prcasenteres i kapitel V en rcekke pnnc1pper for den fremtidige 
lovgivningspolitik i de sektorer, som bemres af konvergens, og mulighederne for 
fremtidige strategier i lovgivningen udpeges som debatgrundlag. 
Det er Kommissionens opfattelse, at den 5-maneders offentlige hCZJringsperiode vii 
give mulighed for bred deltagelse og debat vedrnrende emner, som er vigtige for 
borgerne og erhvervslivet og for informationssamfundets videre udvikling. 
Kommentarer kan indsendes i skriftlig eller elektronisk form, og de batten vii blive 
assisteret gennem etablering af en scerlig web-side, hvor man kan fa adgang til de 
elektroniske kommentarer1. Der vii endvidere blive afholdt offentlige hCZJringer i l0bet 
af h0ringsperioden. Pa grundlag af de indgaede kommentarer agter Kommissionen at 
udsende en meddelelse i juni 1998. 
Denne gr0nbog reprcesenterer et trin pa vejen mod at sikre fordelene ved 
konvergens for den europceiske sociale og 0konomiske udvikling. Juni-meddelelsen, 
som vii prcesentere resultaterne af den offentlige hCZJring, vii g0re det muligt for 
Europa-Parlamentet, Ministerradet, Det 0konomiske og Sociale Udvalg og 
Regionsudvalget at tage politisk stilling til sp0rgsmalene og at opstille klare 
malscetninger for den fremtidige politik. 
Med denne grnnbog igangscettes en ny fase i Den Europceiske Unions politiske 
strategi for kommunikationsmilj0et. Som sadan reprcesenterer den et centralt element 
i de overordnede rammer, som er opstillet for at st0tte udviklingen af et 
informationssamfund. Den bygger pa de aktuelle stcerke sider ved de opstillede 
rammer for telekommunikation (lanceret med den skelscettende 1987-grnnbog om 
telekommunikation2) og for medier ( etableret ved forskellige initiativer til 
fcellesskabslovgivning). Denne gmnbog bygger pa disse resultater og indbyder alle 
interesserede parter til at kommentere lovgivningens fremtidige udformning i 
kommunikationsmilj0et efter 1998 inden for de sektorer, som bemres af konvergens. 
Det f0rste trin sigter pa at bane vejen for udvikling af et hensigtsmcessigt 
reguleringsmilj0, som vii g0re det lettere at opna de fordele, informationssamfundet 
tilbyder, i Europas og de europceiske borgeres interesse ved starten pa det 21. 
arhundrede. 
1 World Wide Web-adressen er http://www.ispo.cec.be/convergencegp. Savel skriftlige som elektroniske 
kommentarer vii blive gjort tilg~ngelige i papirform samtidig med offentligg121relsen af meddelelsen om h121ringens 
resultat, i den udstr~kning dette ikke er i strid med anmodninger om fortroligholdelse. 
2 KOM(87) 290 endelig udgave 
v 
lndlednlng 
I. Konvergens -Definitioner og udvikling 
1. Konvergens -definition af omfanget 
2. Teknologiens fremmende rolle 
3. Den nuvcerende markedsudvikling 
4. Resume og spergsmal 
II. Konvergensens indvirkninger pa de bererte sektorer 
1. Den sociale og ekonomiske baggrund 
2. Markedstendenser 
3. Forbrugerperspektivet 
4. Resume og spergsmal 
Ill. Hindringer for konvergens 
1. Eksisterende hindringer 
2. Potentielle hindringer 
3. Spergsmal 
IV. Lovgivningsmcessige implikationer 
1. 
2. 
3. 
4. 
5. 
v. Udfordringer til de nuvcerende lovgivningsmcessige indfaldsvinkler 
Handtering af hindringerne -De lovgivningsmcessige spergsmal 
Opfyldelse af malscetninger af almen interesse 
Valgmuligheder med hensyn til en fremtidig lovgivningsmodel 
Spergsmal pa internationalt plan 
Principper og valgmuligheder for fremtiden vii 
1 
10 
18 
22 
41 
1. Principper for den fremtidige lovgivning inden for sektorer, der bereres af 
konvergens 
2. 
3. 
4. Valgmuligheder i forbindelse med lovgivningens udvikling 
Tidsplan for frenitidige aktiviteter 
Konklusioner 
Bilag: Eksisterende lovgivning 
vi 46 
lnformationssamfundet er ved at blive en 
realitet. Udviklingen heraf stimuleres af 
den hurtige teknologiske udvikling, der 
forandrer informationsindustrierne. Arten 
af denne forandring og den hastighed, 
hvormed den sker, kan stille de politiske 
beslutningstagere over for nye 
udfordringer. 
En af de mest betydelige faktorer er den 
stigende anvendelse inden for forskellige 
sektorer, scerlig telekommunikations-, 
mediesektor- og informationsteknologi­
sektorerne (IT), af de samme teknologier. 
Tegnene pa en sadan konvergens er 
blevet flere i de seneste ar med 
fremkomsten af lnternettet og de 
eksisterende nets stigende kapacitet til at 
bcere bade telekommunikationstjenester 
og radio-og tv-spredningstjenester. 
Konvergensfcenomenet er relativt nyt, og 
der er mange forskellige meninger om, 
hvilke implikationer det vii fa for samfundet 
og pa den 0konomiske aktivitet. Der er 
bred enighed om, at udviklingen inden for 
digital elektronik og software skaber det 
teknologiske potentiale for en ny 
indfaldsvinkel til formidling og brug af 
informationstjenester. Der er mindre 
enighed om, i hvor vid udstrcekning denne 
udvikling vii cendre den nuvcerende 
praksis, og hvornar det vii ske. Nogle 
mener, at konvergens vii f0re til en 
fuldstcendig og hurtig forandring af de 
eksisterende telekommunikations-, medie­
og informationsteknologitjenester pa en 
sadan made, at disse i 0jeblikket separate 
grupper af tjenester vii smelte sammen og 
i vcesentlig grad udviske de tidligere sa 
klare grcenser mellem dem. 
Andre mener, at de eksisterende separate 
sektorers specifikke karakter vii begrcense 
omfanget af konvergens af tjenester, og at 
medieindustrien spiller en rolle som bcerer 
af sociale, kulturelle og etiske vcerdier 
inden for vort samfund, uafhcengigt af den 
teknologi, som benyttes til at na kunden. 
Dette betyder i givet fald, at regulering af 
de 0konomiske vilkar og af vilkarene for 
indholdet af informationstjenester skal 
adskilles for at sikre effektivitet og kvalitet. 
Atter andre mener, at hvis konvergensen 
opstar, vii den udvikle sig i l0bet af et 
lcengere tidsrum. 
vii Det er ikke desto mindre klart, at 
implikationerne af denne udvikling 
potentielt er vidtrcekkende. Fremkomsten 
af nye tjenester og udviklingen af 
eksisterende tjenester ventes at udvide det 
samlede informationsmarked. Dette vii 
skabe nye muligheder for 0konomisk 
vaakst og beskceftigelse. Samtidig vii det 
nye milj0 for kommunikationstjenester 
ogsa skabe mulighed for at forbedre de 
europceiske borgeres livskvalitet ved at 
fornge forbrugernes valgmuligheder, lette 
adgangen til informationssamfundets 
fordele og fremme den kulturelle diversitet. 
Der er derfor tale om positive tendenser i 
den europceiske 0konomiske og sociale 
udvikling, som b0r opmuntres. Den 
offentlige politik skal sikre et milj0, som 
underst0tter konvergensen, for at sikre, at 
de potentielle muligheder kan udnyttes i 
rette tid. 
Hvad der nu er behov for, er en 
vidtraakkende og detaljeret debat om 
konvergensfaanomenet og de ts 
konsekvenser, der kan tjene som bidrag til 
formuleringen af en sadan politik. Formalet 
med denne gr0nbog er at igangscette en 
sadan debat. 
Denne debat skal ses i sammenhceng med 
andre vigtige Kommissionsaktiviteter inden 
for telekommunikations-, medie- og 
informationsteknologisektorerne. I 
scerdeleshed er denne debat central for 
det fremtidige kommunikationsmilj0 efter 
den fuldstcendige liberalisering af 
telekommunikationstjenester og 
infrastruktur pr. 1. januar 1998. Den 
proces, som igangscettes med grnnbogen 
skal sikre, at der under den overordnede 
gennemgang af effekten af 1998-
lovgivningspakken for telekommunikation 
(som finder sted i slutningen af 1999) 
tages fuldt ud hensyn til konvergensens 
indvirkning pa denne sektor. Desuden er 
kabelvurderingen, der udf0res pa 
baggrund af liberaliseringen og mere 
specifikt som et resultat af det 
engagement, som er et resultat af 
kabeldirektivet3 og direktivet om 
fuldstaandig (telekommunikations) 
konkurrence4 emnet for en separat 
3 Kommissionens direktiv nr. 95/51/EF, EFT nr. 
L256, 26.11.95 
4 Kommissionens direktiv nr. 96/19./EF, EFT nr. 
L74, 223.96 
meddelelse fra Kommissionen. 
Gennemgangen sigter pa at skabe en 
aben og konkurrencefremmende 
markedsstruktur i udbuddet af 
telekommunikations- og tv-net, som kan fa 
en betydelig indvirkning pa markederne, 
som ben2'res af konvergens. Scerlig vii den 
tilskynde til konkurrence og hindre, at der 
opstar nye konkurrencehcemmende, 
protektionistiske holdninger eller 
flaskehalse. Kraftig konkurrence pa disse 
omrader vii tilskynde til udvikling af 
innovative nye tjenester til gavn for 
forbrugerne i De Europceiske 
Fcellesskaber og vii give europceiske 
industrivirksomheder og tjenesteudbydere 
den forn0dne ekspertise til at konkurrere 
pa de globale markeder. 
Pa baggrund af bestrcebelserne pa at sikre 
en konkurrenceprceget basis­
markedsstruktur er denne grnnbogs 
betimelighed en f01ge af, at der hurtigt kan 
udvikles nye markeder, og at disse 
markeder grundlceggende vii vcere af 
global karakter. Hvis det gceldende 
lovgrundlag i de enkelte medlemsstater 
eller i Europa som sadan ikke svarer til 
udviklingen af disse nye markeder eller 
endog hindrer udviklingen af disse, kan 
Europa komme til at sta i en 
konkurrencemcessigt ufordelagtig position i 
forhold til sine mere fleksible globale 
konkurrenter. Dette vii kunne begrcense 
forbrugernes deltagelse ved at indskrcenke 
valgmulighederne og svrekke forbrugernes 
tillid til de nye tjenester og fa negative 
konsekvenser for den 0konomiske vcekst 
og jobskabelsen i Europa. 
Gr0nbogen behandler 
konvergensfcenomenets karakter og 
fokuserer pa udbuddet af tjenester og de 
net, over hvilke de distribueres. Den 
beskceftiger sig endvidere med 
konsekvenserne for savel form som 
indhold af den lovgivning, som 
konvergensen vii kunne give anledning til. 
Selv om gr0nbogen omhandler visse 
aspekter af rammerne for lovgivning om 
udbud af tjenesterne, vii alle fremtidige 
initiativer pa dette felt blive gennemf0rt 
uden prcejudice for Kommissionens 
igangvcerende arbejde eller 
implementeringen af eksisterende 
fcellesskabslovgivn ing. 
Gr0nbogen indtager ingen 
holdninger med hensyn til definitive 
de nye 
viii lovgivningsmcessige strukturer. Faktisk 
erkender den, at konvergensen kan fr21re til 
mind re lovgivning inden for 
telekommunikationssektoren og 
mediesektoren, og at den ikke b0r f0re til 
mere lovgivning pa omrader sasom IT. 
Den analyserer derimod 
konvergensfcenomenet, som det optrceder 
pa markedet, den identificerer emner i 
relation til lovgivningen, som denne 
udvikling giver anledning til, og den stiller 
sp0rgsmal vedrnrende disse emner. 
Alie interesserede parter opfordres til at 
bidrage til debatten ved at svare pa disse 
sp0rgsmal og ved at indsende ethvert 
bidrag om dette emne, de matte 0nske. 
Hr21ringsperioden er fastsat til fem maneder 
fra datoen for offentligg0relse af denne 
grnnbog. Det er hensigten, at der inden 
Juni 1998 skal udarbejdes en rapport om 
hr21ringen. 
Bidrag kan sendes via e-mail, fax eller 
post (venligst 4 eksemplarer) til: 
European Commission, DG XIII A4 
Att. Mr. E. Lalor 
200 rue de la Loi, BU31 0/62 
B-1049 BRUXELLES 
Belgien 
og/eller 
European Commission, DG X C1 
Att. Mr. G. Paulger 
200 rue de la Loi, L-102 5/25 
B-1049 BRUSSELS 
Belgium 
Fax: (+32.2) 299 9201 
og/eller 
E-post: convergencegp@cec.be 
Papirudgaver af alle bidrag vii blive stillet 
til radighed ved hr21ringens afslutning, 
medmindre der modtages en anmodning 
om fortrolighed. Der er blevet abnet en 
web-side for fremsendelse at bade 
gr0nbog og modtagne bidrag. Web­
adressen er: 
http://www. ispo. cec. belconvergencegp 
Denne gnzmbog reprresenterer endnu et 
skridt i retning af realiseringen af et 
informationssamfund i Europa. Den 
unders0ger en rrekke centrale politiske 
sp0rgsmal med relation . til den 
overordnede infrastruktur mden for 
telekommunikations-, medie- og 
informationsteknologisektorerne, der i en 
stor del af dette dokument for nemheds 
skyld betegnes de 'relevante' sektorer. 
Gn2Jnbogen unders0ger ikke politiske 
sp0rgsmal med relation til det . mere 
omfattende sret af tjenester, som vii g0re 
informationssamfundet til en realitet -
tjenester sasom elektronisk handel, der 
omfatter en rrekke forskellige aktiviteter 
med potentiel evne til at revolutionere sa 
forskellige sektorer som detailhandel, 
rejser og finansielle tjenesteydelser. De 
politiske sp0rgsmal med relation til dette 
bredere udvalg af tjenester omfatter 
sp0rgsmal, hvor Frellesskabets aktiviteter 
allerede er langt fremskredne, f.eks. inden 
for omrader som intellektuel ejendomsret, 
ophavsret og beslregtede ret~igh~der, 
mediepluralisme, beskyttelse af pnvathvets 
fred og databeskyttelse, kryptering o~ 
digitale signaturer. Disse indgar som led 1 
de bredere rammer, der er ved at vise sig 
for de nye tjenester og aktiviteter inden for 
informationssamfundet. De opfattes derfor 
som vrerende uden for grnnbogens 
rammer, og der vii kun blive refereret kort 
til dem, hvor dette matte vrere relevant for 
behandlingen af de foreliggende emner. 
I stedet koncentrerer gn~nbogen sig om 
den underliggende infrastruktur, som vii 
bidrage til at skabe og lever~ 
informationssamfundets tjenester t1I 
kunderne. Denne infrastruktur bestar af de 
systemer af komponenter, net og tjenester, 
som er knyttet til de relevante sektorer. 
lnden for alle tre sektorer undergar 
sadanne systemer for 0jeblikket 
fundamentale rendringer, primrert som 
f0lge af anvendelsen af digital teknologi. 
Dette vii sandsynligvis fa savel politiske 
som lovgivningsmressige konsekvenser. 
Gr0nbogen fokuserer pa online levering af 
tjenester og beskceftiger sig for eksempel 
kun med offline spredning i det omfang, 
1 den udg12Jr et potentielt marked for online 
virksomheder. 
Gnzmbogen beskceftiger sig med de brede 
fremtidsperspektiver og g0r ikke fors09 pa 
at definere markeder med henblik pa 
anvendelsen af Fcellesskabets 
konkurrencelovgivning. Standpunkter, som 
debatteres i denne gr0nbog, kan ikke 
g0res gceldende over for standpunkter'. 
som Kommissionen matte tage I 
vurderingen af igangvcerende eller 
fremtidige sager i hen hold til 
konkurrencelovgivningen. 
Ud fra dette perspektiv beskriver kapitel I 
konvergensfcenomenet og den 
teknologiske udvikling, der ligger til grund 
for det. Det identificerer ligeledes den 
nuvcerende udvikling pa markedet -og 
hvordan leverand0rer, tjenesteydere og 
forbrugere reagerer pa den -som en 
indikation af den mulige retning, som 
eventuelle fremtidige cendringer vii tage. 
Som ved enhver overvejelse af nye 
markeder, giver leverand0rers og 
tjenesteudbyderes aktiviteter den f0rste 
indikation af, hvordan tingene kan trenkes 
at udvikle sig. Deres reaktioner modereres 
af reaktionerne hos kunderne, der ma 
acceptere og optage de nye tjenester, f0r 
der er tale om reelle markeder. 
1.1; Kc>ov,.rgens 
omfa~getJ.: definition af 
Ordet konvergens har ikke nogen prcecis 
definition, men beskrives almindeligvis 
som: 
• forskellige netplatformes kapacitet til at 
bcere start set ens tjenester, eller 
• sammensmeltning af forbruger-
apparater sasom telefon, fjernsyn og 
PC. 
Denne sidstncevnte beskrivelse af 
konvergens er den, der ofte ncevnes i 
populcerpressen -den er nem at forsta for 
forbrugerne, og den har den yderligere 
interesse, at den afspejler en mere generel 
kamp mellem computer-, 
telekommunikations- samt radio-og tv­
spredningsindustrierne om kontrollen med 
fremtidens marked. 
Til trods for dette populrere billede er en 
konvergens mellem forbrugerapparater 
Alctivitel imidlertid langt mindre en realitet end 
netkonvergens. 
Telekommunikationsoperat0rerne tilbyder 
allerede audiovisuelle programmer over 
deres net ( omend pa fors0gsbasis) og er 
blevet vigtige akt0rer inden for savel 
udbud af adgang til Internet som 
grundlreggende infrastruktur. Radio-og tv­
selskaber har i nogle ar tilbudt 
datatjenester over deres net, og disse 
tjenester vii blive udbygget i l0bet af de 
kommende 12-18 maneder som f0lge af 
mulighederne for digital transmission af 
bade radio og fjernsyn og tilf0jelsen af 
interaktive funktioner. 
Kabeloperat0rer tilbyder en rrekke 
telekommunikationstjenester, herunder 
taletelefoni i en rrekke medlemsstater, og 
er begyndt at distribuere kabelmodemer 
med henblik pa at tilbyde h0jhastigheds 
lnternet-adgang i tillreg til deres 
traditionelle forretningsaktiviteter i form af 
distribution af fjernsynsprogrammer. Ud 
over udbuddet af tjenester til 
offentligheden er bade audio- og 
videoteknologier begyndt at finde 
anvendelse inden for virksomhedernes 
'intranet' som et yderligere medium til 
distribution af realtidsinformation. Sadanne 
anvendelser begynder endvidere at vise 
sig pa web-sider, rettet mod potentielle 
kunder5. 
Netplatformen og forbruger-/brugermilj0et 
udg0r to elementer af leveringen eller 
vrerdikreden, der gar fra indholdsskabelse 
over markedsf0ring, levering af tjenester til 
den endelige levering til forbrugerne Uf. 
fig.1 ). Vrerdikreden er et nyttigt begreb i 
forbindelse med analyse af 
virksomhedernes og markedernes adfrerd i 
lyset af konvergens. 
Lev. al indhold Tolpuning & 
varemmrlm. Platform & 
konnektivitet Levering Adgangsstyring 
Fig. 1: Den fremkommende vrerdikrede 
5 Se Webcasting and convergence : Policy 
implications. (Webcasting og konvergens: 
Politiske konsekvenser) OECD, 
DSTl/ICCPITISP(97)6 -offentligg1zJres i december 
1997 
2 Ki/de: Squires Sanders Dempsey LLP and Analysys 
Ltd. 
I dag er virksomhederne som regel at finde 
i et eller flere af vaardikaadens elementer. 
Nogle hrevder, at en rendring mod 
konvergens vii fa mange af de nuvaarende 
akt0rer til at overveje at udbygge deres 
aktiviteter ud over deres kerneforretning, 
og det pastas, at denne tendens allerede 
har manifesteret sig i nogle af de seneste 
fusioner og virksomhedsopk0b ( se 
herunder). 
De potentielle aandringer som resultat af 
konvergensfcenomenet kan opleves pa tre 
forskellige niveauer (teknologi, industri, 
tjenester og markeder) (se Fig. 2), selv om 
det ikke automatisk kan forudsaattes, at 
konvergens pa et niveau n0dvendigvis 
f0rer til den samme grad af konvergens pa 
andre niveauer, eller at konvergens inden 
for teknologier, industrier, tjenester eller 
markeder n0dvendigvis vii f0re til et behov 
for et ensartet lovgivningsmilj0. 
Teknologikonvergens, som illustreres af 
... ovennaavnte eksempler, er baseret pa en 
faalles anvendelse af digitale teknologier 
pa systemer og net, der er tilknyttet 
levering af tjenester. Som det fremgar af 
afsnit 1.2 finder den teknologiske 
konvergens allerede sted, og fortsatte 
teknologiske fremskridt vii yderligere 
konsolidere processen i forbindelse med 
de forskellige elementer i vrerdikaaden. 
Mange kommentatorer identificerer en 
tendens hen imod industriel konvergens, 
der ses som alliancer, fusioner og joint 
ventures, der kan bygges pa partnernes 
tekniske og kommercielle knowhow med 
henblik pa at udnytte eksisterende eller 
nye markeder. Sadanne alliancer, fusioner 
og joint ventures vii fortsat blive n12Jje 
gransket i forhold til Frellesskabets 
konkurrencelovgivning. Mange sadanne 
alliancer er "horisontale", dvs. de etableres 
mellem virksomheder, der arbejder inden 
for den samme del af vaardikreden. De 
alliancer, der sigter pa de potentielle 
muligheder, som markedskonvergensen 
medf0rer, omfatter generelt virksomheder, 
der opererer inden for forskellige dele af 
vrerdikreden, hvilket resulterer i en 0get 
vertikal integration. Nogle af disse alliancer 
er st0dt pa startproblemer, hvilket 
illustrerer markedernes usikkerhed og de 
involverede risici. 
Fig. 2: Stadier i konvergensen 
Det er ligeledes vanskeligt at vcere prcecis 
omkring de tjenester, der opstar som et 
resultat af konvergensen. Mange nye 
tjenester vii vcere et resultat af 
teknologiske fremskridt inden for en given 
sektor, og er maske slet ikke resultatet af 
tvcersektoriel aktivitet. Andre vii vcere et 
direkte resultat af udveksling mellem 
sektorer, f.eks. telekommunikation og 
radio-og tv-spredning. Hvor der er tegn pa 
sidstncevnte, vii begrebet "konvergerende 
tjenester'' blive anvendt i dokumentet. Hvor 
en mere generel reference er passende vii 
der i dokumentet blot blive refereret til 
begrebet "nye tjenester" uden, at der deri 
ligger nogen prrecis juridisk definition. 
1.2 Tekf)ologlens fremmende rolle 
Denne gr12mbog beskreftiger sig ikke 
direkte med teknologi. Den behandler 
derimod de nye virksomheder og 
markedsfcenomener, som den 
teknologiske udvikling fremmer, og som 
cendrer de traditionelle forhold mellem 
leverand12ff og forbruger. En forstaelse af 
arten af denne udvikling kan f0re til en 
st0rre vrerdscettelse af potentialet for 
rend ring. 
Digitale teknologier underbygger 
konvergens 
Som allerede anf0rt er den underliggende 
tendens de relevante sektorers fcelles 
indf0relse af digitale teknologier. Digitale -
teknologier dcekker en rcekke omrader, der 
generelt associeres med computer- og 
telekommunikationsteknologier -digital 
mikroelektronik, software og digital 
transmission. Anvendt hver for sig inden 
for hver af de relevante sektorer har disse 
teknologier allerede vist deres st0rre 
effektivitet, fleksibilitet og 
omkostningseffektivitet, og de har vist, 
3 hvordan de kan 0ge det kreative potentiale 
og fremme innovation. 
Computerteknologi spiller nu en central 
rolle i skabelse og produktion af indhold 
bade i film-og tv-verdenen. De mader, 
hvorpa audiovisuelt materiale produceres, 
formidles og forbruges, udvikler sig. 
lndholdet bliver "skalerbart, sa det kan 
anvendes i forskellige milj0er og leveres 
via forskellige netinfrastrukturer. Det 
grundlceggende fundament er MPEG­
familien af standarder for digital kodning af 
levende billeder.6 Nar billeder er kodet i 
dette format, kan de rendres, manipuleres 
eller transmitteres pa samme made som 
enhver anden form for digital information. 
De systemer cg net, der handterer en 
sadan information, er naturligvis 
uafhcengige af arten af kildematerialet, 
uanset om der er tale om billede, lyd eller 
tekst. Digital kildekodning udg0r saledes 
grundlaget for teknologisk konvergens. 
Digital transmission kan forega over radio-
og tv-net eller over jordbaserede 
kabelinfrastrukturer eller tradl0se 
infrastrukturer. Nar digitalisering anvendes 
pa radio-og tv-spredningsnet, er den 
vcesentligste virkning af digitaliseringen 
den umiddelbare udvidelse af kapaciteten, 
der effektivt fjerner en knaphed, der har 
begrcenset sektorens vcekst siden 
begyndelsen. Men behandlingskraft og 
software bidrager ligeledes til en generel 
udbredelse af forbrugerenheder sasom 
enheder til brug af Internet pa tv. 
lndf0relse af funktionalitet i software 
bidrager til at overvinde problemerne med 
produktets livscyklus i forbindelse med 
hardware, hvilket nedbringer markedets 
trceghed cg fremmer innovation. Det giver 
ligeledes sadanne enheder et 
intelligensniveau, der g0r det muligt for 
radio-og tv-spredningsnet at konkurrere 
med den omstillingskapacitet, man normalt 
forbinder med telekommunikation. For 
eksempel kan operat0rer af satellitbaseret 
betalings-tv i dag henvende sig til 
individuelle kunder ved hjcelp af 
adgangsstyringssystemer ofte kombineret 
med jordbaserede telekommunikationsnet 
6 MPEG -Motion Picture Experts Group. Familien 
af standarder strcekker sig fra MPEG-1 til MPEG-
4, hvor MPEG-2 (fjernsyn af studiekvalitet og 
multiple audiokanaler af CD-kvalitet) er de mest 
udbredte. 
for at levere en "hybrid" retursti for 
interaktive tjenester. 
Netteknologier som grundlag for 
konvergens. 
Efterhanden som alternative telekom­
munikationsinfrastrukturer bliver mere 
udbredte, vii h0jhastighedsnet baseret pa 
optiske fibre snart vaere i stand til sammen 
med moderne serverteknologi at operere 
pa en omkostningseffektiv made i et 
virtuelt radio-og tv-spredningsmilj0.7 De 
h0je datahastigheder og den spektrale 
effektivitet, der kan opnas gennem digital 
transmission, abner mulighed for at levere 
audio-og videosignaler af h0j kvalitet over 
en raekke forskellige netinfrastrukturer. 
Transmissionsteknologier sasom 
smalbands ISDN8, xDSL 9 og ATM10 vii 
sikre, at bade eksisterende og nye 
infrastrukturer kan spille en rolle som 
baerere af nye tjenester. De eksisterende 
nets kapacitet 0ges ligeledes via de 
kompressionsteknikker, der ligger implicit i 
MPEG-standarderne, hvilket g0r det muligt 
for net med begraenset 
transmissionskapacitet at b~re tjenester, 
der tidligere kun blev anset for mulige pa 
avancerede og dyrere bredbands­
infrastrukturer. 
Dette betyder, at det samme indhold leveres til 
mange kunder, men pa individuel anmodning og 
ikke ne.1dvendigvis pa samme tid. 
ISDN -Integrated Services Digital Network. 
Smalbandsversionen er blevet standardiseret 
over de seneste 30 ar af 
telekommunikationsoperat0rer, der 0nskede at 
digitalisere forbrugernettet. Den lange 
udviklingsperiode har skabt risiko for teknisk 
foraeldelse, der er blevet afb0det af andre 
teknologier (navnlig datakompression) og 
fremkomsten af egnede applikationer (navnlig 
lnternet-adgang). 
xDSL -x-Digital Subscriber Loop hvor x er den 
aktuelle teknologi. Der er her tale om teknologier, 
der udnytter de eksisterende 
telekommunikationsnets kobberkabler til 
h0jhastigheds datatransmission. ADSL (A fo~ 
asymmetrisk) fungerer typisk ved 1.5Mbps . 1 
nedadgc\ende retning og HDSL (H for 
he.1jhastighed) ved 6Mbps. Disse erstattes nu af 
teknologier med h0jere hastighed. 
10 ATM -Asynchronous Transfer Mode, en 
h0jhastighedsomstillingsteknologi, der opererer 
pa et grundlEeggende transportniveau. Dette star 
i modsEetning til h21jniveau-applikationsprotokoller 
sc\som IP (Internet Protocol), der kan 
transmitteres oven pa transportprotokoller sasom 
ATM. 
4 ATM er af stor interesse som multimedie-
transportteknologi. Det er en 
h0jhastighedsteknologi, der kan 
transportere telekommunikationstrafik med 
forskellige karakteristika (taletelefoni, data, 
video) over det samme net og er blevet 
udformet af ITU som grundlag for 
bredbands-ISDN, efterf0lgeren til 
smalbandet. 
Denne fortsatte konkurrence mellem 
forskellige teknologier kan cendre den ene 
eller den anden teknologis succes, hvilket 
g12>r det svaert at forudsige fremtidens 
netarkitektur. Dette kan vise sig at v~re et 
relativt lille problem, eftersom de 
eksisterende applikationer og tjenester i 
stigende grad bliver uafhcengige af den 
underliggende infrastruktur, der bcerer 
dem. 
lnternet-teknologi ferer til 
uafhamgighed af platform 
Det mest relevante eksempel pa en sadan 
uafhrengighed af platform er lnternet­
protokollen (IP). IP har udviklet sig til de 
facto-netvrerksprotokollen for I nternettet, 
der kan formidle og transportere alle 
elementer af en multimedietjeneste (tekst, 
billede, video og lyd). IP anvendes 
ligeledes i lntranetprodukter, idet den 
leverer en infrastruktur for multimedie­
applikationer i en virksomhed eller andre 
lukkede brugergrupper. 
lnternettet kan bedst beskrives som et net 
af net, der er forbundet indbyrdes pa et 
abent grundlag ved hjrelp af IP, og som 
normalt fungerer over 
transmissionsforbindelser leaset af tele­
kommunikationsoperat0rer (TO). Det har 
udviklet sig meget hurtigt over de seneste 
ti ar fra et stort set akademisk og 
regeringsfinansieret net med en 
grundlaeggende kapacitet pa 56kbit/s i 
1986, 0get til 45 Mbit/s i 1993 og til 
155Mbit/s i 1996. Denne enorme rendring i 
lnternet-infrastrukturens kapacitet er sket 
som svar pa den bemcerkelsesvcerdige 
stigning i antallet af lnternet-brugere, og 
rrekken af applikationer og software­
redskaber, der er udviklet hertil. 
Den abne og ikke-ejendomsbaserede 
indfaldsvinkel til standarder for lnternettet 
har gjort det nemt for virksomheder at 
drage fordel af og bygge videre pa de 
fremskridt, som andre inden for industrien 
har gjort. For eksempel vii mange pasta, at 
den hurtige udvikling af World Wide Webs 
(WWW) kapacitet skyldes den abne 
holdning til udvikling af browsere, som 
producenter sasom Netscape, Microsoft og 
Sun har indtaget. lnternettet vii blive 
yderligere udviklet som vektor for 
multimedietransport via udviklingen af flere 
forbedrede eller nye protokoller, som 
lnternet-serviceudbydere forventer at 
implementere inden for de kommende 3 
ar. 
Denne korte gennemgang af den mest 
hlJjnefaldende teknologiske udvikling skal 
ikke opfattes som udt0mmende men i 
stedet som en illustration af teknologiens 
rolle som drivkraft i forandringen. 
Teknologien udvikler · sig konstant. Dens 
anvendelse inden for innovative tjenester 
og markedsf0ringen af disse tjenester 
giver l0fter om endnu mere dramatiske 
rendringer fremover. 
Betydelige rendringer finder nu sted 
gennem anvendelsen af ny teknologi pa de 
enkelte sektorer, og disse vii blive 
behandlet hver for sig. Sadanne rendringer 
er ikke i sig selv tegn pa konvergens, men 
som tidligere nrevnt kan den anvendte 
teknologis udbredelse danne grundlag for, 
at konvergens kan udvikles. 
Digitale spredningstjenester pa 
fjernsyns- og radioomradet amdrer det 
aktuelle audiovisuelle landskab 
I begyndelsen af 1990'erne stod det klart, 
at digital teknologi effektivt og 
omkostningseffektivt kunne anvendes til 
levering af fjernsyns- og lydsignaler. Af 
srerlig interesse var muligheden for at 
sende langt flere programmer over den 
samme infrastruktur (kabel-tv, 
satellittranspondere, det jordbaserede 
spektrum) ved at anvende digital 
kompression frem for eksisterende analog 
transmission. 
ldet man inden for fjernsynsomradet har 
bygget pa det arbejde, der er blevet 
gennemf0rt under Digital Video Broad­
casting (DVB) projektet11, og pa baggrund 
11 DVB er et organ, der bestar af mere end 200 
organisationer fra 30 lande i Europa og resten af 
verden. Det omfatter tv-selskaber (bade offentlige 
og private), fabrikanter (af udstyr til forbrugere og 
professionelt udstyr), operat0rer (af satellit-, 
kabel-og jordbaserede net) og lovgivere. DVB 
har defineret et fuldstamdig r~kke af 
5 af de lovgivningsmressige rammer, der er 
fastsat i direktivet om fjernsyn uden 
grrenser, direktivet om tv-standarder og 
and re foranstaltninger, 12 er der for nylig 
blevet lanceret digitale tv-tjenester i 
Europa. Andre lande rundt om i verden 
anvender ogsa DVB teknologi og 
europreiske standarder. De f0rste 
kommercielle tjenester startede i Frankrig i 
april 1996. Andre digitale tjenester fulgte 
hurtigt efter, og i skrivende stund er mere 
end 200 digitale tv-kanaler rettet mod 
seere i Frankrig, Tyskland, Spanien, 
ltalien, Benelux-landene og Norden. I 
st0rrelsesordenen en million digitale 
modtagere sk0nnes at vrere i brug i 
Europa pa nuvrerende tidspunkt -et tal, 
der vii kunne fordobles inden udgangen af 
1998. 
Selv om vi befinder os i de tidlige faser af 
udviklingen af dette marked, opstar der en 
rrekke interessante frenomener -som 
enten er nye for tv-mediet eller en 
betydelig udvikling af tidligere praksis -
efterhanden som digital kompression 
omkostningseffektivt reducerer kapacitets­
begrrensningerne: 
-Programpakker og. tematiske kanaler 
-radio-og tv-selskaberne markedsf0rer 
deres digitale tjenester i form af 
"pakker" af programkanaler. "Pakken" 
supplerer de generelle tv-kanaler med 
tematiske kanaler, der koncentrerer sig 
om nyheder, sport, film osv., hvorved 
seerne tilbydes st0rre valgmuligheder 
og st0rre drekning af omrader af scerlig 
interesse for dem. Tematiske kanaler, 
der allerede sas i den analoge periode, 
vii vokse i antal og na endnu finere 
segmenteringsniveauer med digital 
teknologi. Sadanne kanaler ma s0ge et 
bredere publikum for at vrere 
0konomisk levedygtige, og 
paneuropceisk drift kunne vcere en af 
maderne, hvorpa dette publikum kan 
sikres. 
specifikationer for digital TV-udsendelse over en 
lang r~kke medier, herunder kabel, satellit, 
jordbaserede og mikrob0lgeradiodistributions­
systemer. Disse specifikationer er siden blevet 
omdannet til ETSl-standarder. 
12 Direktivet om Fjernsyn uden grrenser fra 1989 
(89/552/E0F) blev for nylig rendret og ajourf0rt 
som direktiv 97/36/EF. Direktivet om tv­
standarder (95/47/EF) blev vedtaget i oktober 
1995. 
-Near Video-on-demand -Adgangen til 
en betydelig transmissionskapacitet til 
rimelige priser vii snart muligg0re "near 
video-on-demand" (NVOD) tjenester. 
Eksempel: Med 60 satel/itkanaler vii ti 90-
minutters film saledes kunne sendes samtidigl, 
idet de hver isll.!r starter med et kvarters 
mellemrum. 
-Pay-per-view -Pa samme made er det 
muligt at markedsf0re specifikke 
arrangementer eller filmforevisning pa 
et individuelt grundlag. Sadanne pay­
per-view (television med betaling pr. set 
udsendelse) tjenester find es i Det 
Forende Kongerige pa analoge kanaler 
(boksemesterskaberne) og i Spanien i 
digitalt format (fodboldligakampe). Det 
digitale fjernsyns st0rre kapacitet g0r 
det muligt samtidigt at transmittere flere 
sadanne begivenheder ( det mest 
indlysende tilfcelde er kampe, der 
spilles i en fodboldliga), sa seerne far 
mulighed for at fa adgang til en bestemt 
begivenhed pa 'pay-per-view' basis. 
Disse famomener, der er et vcesentligt 
skridt vcek fra de traditionelle 
programbaserede udsendelser, kan 
forbedre forbrugernes valgmuligheder. Da 
den digitale kanal i sagens natur er mere 
fleksibel end den analoge kanal, kan den 
endvidere levere andre tjenester i form af 
data, grafik, levende billeder eller 
kombinationer af disse. Digitalt fjernsyn 
har disse egenskaber tilfcelles med digital 
lydspredning, som ligeledes tilbyder 
lytterne en lydkvalitet tcet pa CD-kvalitet. 
"Multimediedatatransmission" abner 
allerede mulighed for at downloade 
(overf0re) computerprogrammer, herunder 
videospil og datafiler, og for at etablere 
direkte adgang til lnternettet via tv­
apparatet eller en netvcerkscomputer. 
Eksempe/: Hughes Olivetti Telecom /ancerede 
i 1996 DirecPC -en satellitbaseret lnternet­
tjeneste. Den forbinder omkring 2000 steder i 
Europa ti/ lnternetlel med hastigheder op ti/ 20 
gange hurtigere end traditione//e moderner. 
Fremkomsten af digital radio skaber 
spcendende muligheder for kombination af 
radio og billeder eller forbindelser ("links") 
til Internet-sider, der markedsf0rer CD'er 
eller billetter til koncerter med de orkestre, 
6 som transmitteres13. Radio-og tv­
selskaber som CNN og BBC er begyndt at 
stille dele af deres transmissionsindhold til 
radighed pa Internet, hvorved de udvider 
deres normale geografiske rcekkevidde, 
mens en ny gruppe at 'webcasters' -
lnternet-nyhedsformidlere -er begyndt 
transmittere live-begivenheder over 
Internet, f.eks. sportsdcekning, koncerter 
og andre st0rre begivenheder. 
Eksempel: Dll.!kningen a/ det seneste valg i 
Irland var ti/gll.!ngelig for irske borgere over 
he/e verden via en webcast-side 
(www.itv.com). 
Andre nyskabelser inden for tv­
spredningsomradet er Widescreen-tv, der 
anvender 16:9 format, der giver teknisk 
mulighed for billeder med h0jere 
opl0sn ing,. 
Liberaliseringen af telekom­
munikationen f/Jger valgmulighederne 
og samker priserne 
Pa mindre end ti ar har den europreiske 
telekommunikationssektor oplevet en 
radikal cendring fra en sektor med 
infleksible og ineffektive monopoler til en 
sektor, der star over for fuldstrendig og 
stor konkurrence med den totale 
liberalisering af tjenesterne og 
infrastrukturen, som skal finde sted i de 
fleste medlemsstater fra januar 1998. 
Denne rend ring tager delvist 
udgangspunkt en tidligere 
konvergensfase, nemlig konvergensen 
mellem telekommunikation og 
databehandling, for over ti ar siden. 
Teknologisk konvergens forte hurtigt til 
markedskonvergens og til 
"vrerdifor0gende"-tjenester -nyskabende 
tjenester, der lante koncepter fra begge 
sektorer, og som gjorde det muligt for 
virksomhederne at udvide deres 
databehandlingskraft ud over de 
geografiske grrenser, som deres 
umiddelbare beliggenhed satte. 
De lovgivningsmressige traditioner inden 
for telekommunikationssektoren stod i 
skrerende kontrast til de frie 
markedsvilkar, under hvilke 
databehandlingsindustrien havde udviklet 
sig, og deres fusion bet0d, at der var 
behov for nogen rationalisering at disse, 
13 Radio with Images, Financial Times, 11 . 
november 1997 
hvis de nye tjenester skulle udvikle sig og 
vokse. I gn~nbogen fra 198714 
konkluderede man, at en st"me 
harmonisering og en gradvis abning af 
markedet for telekommunikation ville 
skabe det mest frugtbare milj0 for en 
sadan vcekst. De f0rste foranstaltninger 
blev indledt i 1988 og kulminerede med 
indf0relse af den fulde liberalisering af 
telekommunikationssektoren fra 1. januar 
199815. Denne trinvise liberalisering af 
telekommunikationssektoren og abning af 
verdensmarkedet giver allerede 
erhvervslivet og forbrugerne betydelige 
fordele i form af lavere priser, forbedret 
service og nyskabende tjenesteudbud. 
Alligevel har det generelle prisniveau og 
den generelle prisstruktur fortsat stor 
indflydelse pa, i hvor vid udstrcekning nye 
tjenester accepteres. 
Mobilkommunikationsindustrien er scerlig 
dynamisk. 
Eksempel: nCEsten hver tredje indhygger i 
Skandinavien har en mohiltele.fon, og der 
jindes over 37 millioner brugere af 
mobiltelefoner i Europa. 
Sadanne mobilsystemer tilf0jer i stigende 
omfang en multimediekomponent. Et af 
aspekterne af konvergensen inden for 
telekommunikationssektoren er 
konvergensen mellem fastnettelefoni og 
mobiltelefoni, idet mobiltelefonerne hos 
bestemte grupper af befolkningen (f.eks. 
studerende og sma virksomheder) i visse 
medlemsstater er ved at erstatte de taste 
telefonforbindelser. 
Men dette praktiske eksempel pa, hvordan 
taste net og mobilnet konvergerer, er kun 
en del af en bredere tendens i retning af 
fuld integration af kabelbaserede og 
tradl0se teknologier, hvilket er 
hovedmalscetningen for den nceste 
generation af digitale mobilkom­
munikationssystemer. Dette vii give 
brugerne en platform, hvorpa de uden 
vanskelighed vii kunne modtage en rcekke 
forskellige taletelefoni-, data-, multimedie­
og audiovisuelle tjenester, uanset hvor de 
14 En mere dynamisk europceisk 0konomi, grranbog 
om etablering at et fcelles marked for 
teletjenester og -udstyr, KOM(87)290, Bruxelles, 
30.06.1987 
15 Kommissionens direktiv nr. 96/19/EC og 
lovkomplekset vedtaget af Europa-Parlamentet 
og R~det. Nogle medlemsstater tillades visse 
yderligere overgangsperioder. 
7 befinder sig. Denne vision, som har vigtige 
konsekvenser for samtlige sektorer, der 
ber0res af konvergens, blev f0rste gang 
papeget i 1994-grnnbogen om 
mobilkommunikation 16 og er senest taget 
op igen i Kommissionens to meddelelser 
om universal mobilkommunikation17. 
lnternettet bringer nye tjenester ti/ 
erhvervslivet og ti/ den brede 
befolkning 
Det er imidlertid i en tredje sektor, nemlig 
lnternettet, at cendringer har vceret mest 
radikale. lnternettet er bade den 
symbolske og vigtigste drivkraft bag 
konvergens. Det er et medie, der leverer 
bade eksisterende tjenester (f.eks. 
elektronisk post, video, lyd, taletelefoni) og 
helt nye tjenester (f.eks. World Wide Web) 
til brugerne. Det har hurtigt udviklet sig fra 
et regeringscentrereUakademisk net til en 
magtfuld kommunikations- og 
handelsplatform. lnternettet, der er 
karakteriseret af en hidtil uset vcekstrate i 
kommunikationsteknologiernes historie 
(antallet af brugere fordobles hvert ar), er 
begyndt at pavirke en rcekke 121konomiske 
sektorer med fremkomsten af en hurtigt 
voksende elektronisk handel. 
Internet trceder i stedet for traditionelle 
computernet og er begyndt at vise de 
f0rste tegn pa, hvordan det kan udg0re en 
platform, som med tiden vii kunne erstatte 
traditionelle handelsmetoder. For 
eksempel viger traditionel handel mellem 
to virksomheder pa lukkede 
virksomhedsnet nu for multidimensionel 
handel pa globale abne net. lnternettet 
viser sig endvidere som en alternativ 
metode til at tilbyde grundlceggende 
telekommunikationsydelser (selv om 
forskelle i kvaliteten fortsat bevirker 
forskelle mellem de to tjenester) gennem 
udbud af lnternet-telefoni, i visse tilfcelde 
uden at nogen af parterne 
telefonsamtalen beh0ver at have en 
computer. Internet udg0r desuden en 
vcesentlig platform for 
transmissionstjenester. 
16 Grranbog om en fcelles strategi inden for mobil­
og personkommunikation i Den Europceiske 
Union, KOM(94) 145 endelig udgave. 27.4.94 
17 KOM(97) 217, 29.5.97 og KOM(97) 513, 
15.10.97 
Eksempel: I dag jindes der 650 Wehcast­
radiostationer og 270 "Real Video "-sider pa 
Internet, 111 som tilbyder videomateriale .fra 
nuvtl!rende europt.eiske og amerikanske rudio­
og tv-selskaher. 
Nye lnternet-teknikker, f.eks. 'multitasking', 
dvs. 'handtering af flere opgaver samtidigt', 
giver mulighed for at levere audiovisuelt 
indhold til op mod 50.000 brugere ad 
gangen i stedet for som 50.000 individuelle 
meddelelser, hvorved grrenserne mellem 
tidligere adskilte sektorer udviskes. Mange 
mener, at Internet vii blive en vigtig kanal 
for distribution af video og lyd ( srerlig 
musik). 
Men Internet som platform betragtet har 
udviklet sig anderledes end traditionelle 
transmissions- og telekom-
munikationsplatforme. Det har alt 
vresentligt vrere brugerdrevet med 
brugerejet udstyr (de sakaldte 'routers' har 
udf0rt centrale fremfor perifere 
netfunktioner), og brugerne selv fortsretter 
med at generere en vresentlig del af 
indholdet. lnternettets decentraliserede 
karakter betragtes af mange som den 
vigtigste enkeltarsag til dets succes, og 
som en lrerestreg for det konvergerende 
milj0. Et kendetegn ved lnternettet er, at 
det samtidigt fungerer som medium for 
udgivelse og kommunikation. I 
modsretning til de traditionelle medier 
underst0tter lnternettet pa samme tid en 
lang rrekke forskellige 
kommunikationsformer bade i form af 
transaktioner og i form af transmission: en­
til-en, en-til-mange, mange-til-mange. En 
lnternet-bruger kan skiftevis "tale" eller 
"lytte", hvorved offentlig kommunikation 
(hvis indhold -i hvert fald hvad angar det 
transmitterede indhold -traditionelt er 
reguleret -ved lov) blandes med privat 
kommunikation ( der traditionelt ikke er 
reguleret) ved et tryk pa en tast. Dette 
konstante skift mellem offentlig90relse og 
privat kommunikation, der reguleres 
gennem meget forskellige principper, 
udg0r en af de vigtigste udfordringer i 
forbindelse med lovgivningen omkring 
lnternettet. 
18 www.timecast.com citeret i OECD-report op cit 
note 5. 
8 Fusioner og alliancer omdanner 
eksisterende industrier 
Den igangvrerende konvergensproces, 
abningen af telekommunikationssektoren 
for fuld konkurrence bade i Europa og pa 
globalt plan samt den hurtige vrekst i 
lnternettet og online tjenester f0rer til 
skabelsen af nye markedsstrukturer og 
nye roller for markedsakt0rerne. I 1996 
blev over 15% af den samlede vrerdi af 
fusioner og opk0b pa internationalt plan 
($1 billion) skabt af aktivitet, i hvad der 
bredt kan betegnes som informations- og 
kommunikationsindustrierne. Sadanne 
foretagender reprresenterer en lang rrekke 
transaktioner lige fra horisontale 
transaktioner med risikodeling, som samler 
frerdigheder, der supplerer hinanden, til 
vertikal integration, efterhanden som 
akt0rerne i et markedssegment fors0ger at 
fa indflydelse pa den teknologiske 
konvergens, udvide til andre segmenter 
med h0jere vrerdi eller udvikle 
stordriftsfordele. En unders0gelse 
gennemf0rt for Europa-Kommissionen 
fortolkede motivationen bag nogle af de 
vigtigste typer af transaktioner (ikke alle 
afsluttet med held), som er vist i tabel 1 og 
2 nedenfor.19 Skf'mt de ikke n0dvendigvis 
afspejler Kommissionens synspunkter og 
ikke kan ses som en vurdering i relation til 
F rellesskabets konkurrencelovgivning, 
giver de dog et nyttigt fingerpeg om 
markedssituationen, som den udvikler sig. 
Tabel 1: Horisontale fusioner og al/iancer 
Baggrund Eksempler 
0get gennemslags- Vebacom -Urbana 
kraft pa markedeU Systemtechnik, Cable and 
erhvervelse af en Wireless Communications, 
effektiv minimums- Demon -Cityscape 
st,melse 
H0je omkostninger til Canal Plus -Nethold 
nye (digitale) 
teknologier 
Uvis eftersp0rgsel Multimediabetriebsgesellschaft 
efter nye tjenester (Kirch, Bertelsmann, etc.) 
lnternationalisering BT~MCI, Global One, UUNet -
Unipalm Pipex 
Muligheder, der opstar MFS/Worldcom, Telenet 
pa grund af Flanders, NYNEX/Bell Atlantic 
lovg ivningsmeessig 
reform 
19 Unders0gelse om Adapting the EU Regulatory 
Framework to the Developing Multimedia 
Environment (Tilpasning af EUs lovgrundlag ti/ 
udviklingen af et multimediemilj0), Squire, 
Sanders & Dempsey LLP and Analysys Ltd., 
offentligg0res i december 1997. 
Tabel 2: Vertikale fusioner og alliancer 
Baggrund Eksempler 
Uvished omkring Hughes Olivetti Telecom 
efterspll'Jrgslen (DirecPC), @Home 
Markedspositionering og Bertelsmann -AOL, BBC 
adgang til nye WorldWide -ICL, STET -IBM 
faerdigheder 
Opnaelse af kontrol med BT -BSkyB, Disney -ABC -
kanaler til forbrugeren Capital Cities 
Flytning ind i omrader af Microsoft Network -NBC 
vaerdikaeden med heJjere (MSNBC Internet new 
indtaegtsmargen channel) 
Afvaerge konkurrence fra US West -Time Warner, 
selskaber pa tilknyttede Oracle -Sun -Netscape 
markeder (Network Computer) 
Den samme unders0gelse konkluderer, at 
der kan udpeges to tendenser i sadanne 
aktiviteter. Den ene gar i retning af en 
konsolidering af aktuelle aktiviteter, og den 
anden gar i retning af diversifikation som 
svar pa de nye muligheder, som 
liberaliseringen af EU-markedet og 
verdensmarkedet abner for, og med 
henblik pa de muligheder, der viser sig 
med konvergensen. Vertikale fusioner ses 
som en mere betydningsfuld indikator for 
en rendring i industristrukturerne som svar 
pa konvergensfrenomenet. 
Grundlreggende for denne analyse er den 
realitet, at fa -om nogen -af akt0rerne pa 
markedet i dag vii have de n0dvendige 
frerdigheder eller ressourcer til at sprede 
sig over hele vrerdikreden inden for et 
konvergeret milj0, hvorfor fremkomsten af 
st0rre akt0rer inden for sektorerne, som 
benares af konvergens, uundgaeligt vii 
bygge pa forskellige grader af samarbejde 
mellem akt0rerne. I den sammenhreng vii 
konkurrencelovgivningen fortsat spille en 
vresentlig rolle i vurderingen af nye 
selskaber, efterhanden som de viser sig. 
Konkurrencepolitik: Behovet for at 
opretholde markedskonkurrencen 
Tidligere har Kommissionen anvendt 
Frellesskabets konkurrencelovgivning pa 
en rrekke konvergenssager2°, herunder 
nogle af de sager, som er nrevnt i 
ovenstaende tabel. Global One og BT/MCI 
er eksempler pa sager, hvor 
Kommissionen efter rend ringer i 
arrangementerne for at beskytte 
20 Se Europa-Kommissionens arsrapport om 
konkurrence for 1994, 1995 og 1996 for 
yderligere oplysninger. 
9 konkurrencen i henhold til konkurrence­
lovgivningen har kunnet godkende aftaler, 
der blev betragtet som fremmende for de 
teknologiske fremskridt. Men 
Kommissionen har ogsa grebet ind over 
for arrangementer, som uretmressigt 
monopoliserede markederne og derfor var 
uforenelige med Frellesskabets 
konkurrencelovgivning. Blandt sadanne 
tilfrelde skal isrer nrevnes MSG og Nordic 
Satellite Distributions aktiviteter, hvor 
kombinationen af markedsakt0rer pa de 
konvergerende markeder og de 
markedspositioner, som de med 
sandsynlighed ville indtage fremover, pa 
lrengere sigt ville have f0rt til en 
monopolisering af markedet. Dette ville 
sandsynligvis senere have f0rt til 
overpriser samt tab af fornyelse og 
produktvariation til skade for den hurtige 
udvikling af disse markeder i Europa. Da 
det ikke var muligt at afhjrelpe dette 
gennem rendringer i arrangementerne, 
blev arrangementerne forbudt. 
Fremover vii Kommissionen fortsat vrere 
mest positivt stemt over for aftaler, der 
fremmer de teknologiske fremskridt og 
fremmer indtrreden pa markedet. Omvendt 
vii Kommissionen ikke tillade aftaler eller 
fusioner, der kan f0re til monopolisering af 
markederne eller en styrkelse eller 
skabelse af dominerende positioner eller 
kan give parterne mulighed for at nregte 
nye akt0rer adgang. Ligeledes vii 
Kommissionen hindre markedsakt0rer, 
som i forvejen indtager en dominerende 
rolle, i at misbruge denne dominerende 
rolle, sadan som tilfreldet var i Microsoft­
sagen eller i forbindelse med 
telekommunikationsoperat0rerne pa de 
liberaliserede markeder. 
1.4 Reaume,og ·•pergamll:: 
I dette kapitel er der gjort fors0g pa at 
definere konvergensfrenomenet mellem 
telekommunikationssektoren, 
mediesektoren og IT-sektoren. Det 
indeholder en beskrivelse af de 
teknologier, der danner grundlag for 
konvergens, og den made, hvorpa 
konvergensen oprindeligt kom til udtryk i 
netplatforme i tilknytning til online 
distribution og levering af tjenester. I 
kapitlet konkluderes det, at, selv om der er 
bred enighed om begrebet teknologisk 
konvergens, sa er der mindre sikkerhed 
omkring sandsynligheden for og/eller 
timingen af fuld konvergens mellem 
tjenester og markeder. 
·· j~r:tera:e~.~Jtd\fl~kg &!Q>at 
i ~,,U~n.·:1 ;<ta~f~t ', '.'. ;) · ./ 
·ar:, .. · P.i't~···kar~kt~~~n af 
: J~n~~:1~.d.en ·teknologieke. 
mssi'1'e.:. tidvikling; og . :hvad 
~nde. er · pj spil I · pol~tisk 
:fQpa~• 
/, .. -·~Ji/:;·:/ A 
(A) Mens konvergensen viser sig pa 
det teknologiske niveau, i hvor stort 
omfang og med hvor stor hastighed sker 
dette pa industri-, tjeneste- og 
markedsniveauerne? 
(8) Mrerkes effekterne af 
konvergensen allerede i erhvervslivet og i 
vort dagligliv, og hvis dette er tilfreldet, pa 
hvilken made? 
10 Kapitel II 
Konvergensens indvirkninger pa 
de bererte sektorer . 
Etter en drnftelse af den sociale og 
0konomiske baggrund for konvergens, 
unders0ger kapitel II markedstendenserne 
for at vurdere konvergensens potentielle 
indvirkninger pa de bernrte sektorer. 
Kapitlet slutter med en drnftelse af, 
hvordan forbrugerne kan reagere pa 
denne udvikling. 
11.1 Den sociale og 0konomiske 
bagg_rund 
Sociale aspekter 
lnformationssamfundet danner den 
politiske baggrund for konvergens. 
lnformationssamfundet gennemsyrer de 
nuvrerende overvejelser omkring den 
fremtidige 0konomiske udvikling og 
forventes at fa den samme indvirkning pa 
samfund og beskreftigelse, som den 
industrielle revolution havde for et 
arhundrede siden. 
I denne sammenhreng har de nye 
tjenester og aktiviteter, som er muliggjort 
gennem de ovennrevnte teknologiske og 
markedsmressige tendenser, potentiale til 
at pavirke alle aspekter af vort liv, fra hjem 
til arbejdsplads, fra den made, vi g0r 
forretninger pa, og til den made, vi lrerer 
pa, fra adgang til sundhedspleje og til 
administration og levering af offentlige 
tjenester samt den made, hvorpa borgerne 
deltager i et demokratisk samfund. I dag 
bruger borgerne allerede telefonbaserede 
tjenester visse medlemsstater pa 
om rad er sasom bankforretninger, 
forsikring og bestilling af computere eller 
teaterbilletter. Der er kun et relativt lille 
skridt til det tidspunkt, hvor levering af 
sadanne tjenester bliver almindeligt over 
fjernsynet eller via en PC. Et vresentligt 
element i denne sammenhreng er at sikre, 
at brugerne er fortrolige med og f01er sig 
trygge ved at bruge de nye teknologier og 
tjenester, mens lovgrundlaget, som det vii 
fremga senere, spiller en rolle i at sikre 
brugernes tillid til det nye milj0. 
En rrekke frellesskabsinitiativer har s0gt at 
konkretisere pavirkningen fra informations­
samfundets sociale og samfundsmressige 
konsekvenser pa baggrund af den 
skelscettende hvidbog fra 1993, 21 og 
Bangemann-rapporten, udgivet aret efter. 22 
P~ samme tid blev lignende markante 
initiativer taget i USA og andre dele af 
verden, og en international dimension blev 
tilf0jet i 1995, da G7-landene m0dtes i 
Bruxelles for at udforme en global strategi 
for udvikling hen imod 
informationssamfundet. 
Fcellesskabsinitiativer til 
informationssamfundet 
Brede sociale aspekter behandles i en rcekke 
initiativer, som Kommissionen er involveret i. 
Disse omfatter Forum for 
informationssamfundet23, en gruppe af 
hejtstaende eksperter inden for omradet 
informationssamfundets sociale aspekter24, 
Kommissionens hvidbog om undervisning og 
uddannelse,25 Grnnbogen om liv og arbejde i 
informationssamfundet26 og en genindkaldt 
Bangemann-gruppe, der gennemgik, hvilke 
fremskridt der er gjort siden rapporten fra 1994. 
Kommissionen erkendte pa et tidligt tidspunkt 
konvergensens betydning for Europas 
audiovisuelle programindustri, der er en 
fremtrcedende vektor for sociale og kulturelle 
vcerdier.27 To nyere dokumenter fra 
Kommissionen, det ene en gnanbog, det andet 
en meddelelse, omhandlede spergsmal 
omkring ulovligt indhold og indhold, der kan 
vcere skadeligt for mindrearige.28 Europa-
21 Hvidbog om va:Jkst, konkurrenceevne og 
beska:Jftigelse -Udfordringer og veje ind i det 21. 
/Jrhundrede, KOM(93) 700, Bruxelles, 5. 
december 1993 
22 Europa og det globale infonnationssamfund, 
henstillinger fra Bangemann-gruppen til Det 
Europaeiske RAd, 26. maj 1994 
23 F0rste Arsrapport fra Forum for 
informationssamfundet til Europa-Kommissionen: 
Net for mennesker og samfund -Juni 1996 
24 Building the European lnfonnation society for us 
all (Opbygning af det europa:Jiske 
informationssamfund for a/le), endelig rapport fra 
den hejtstAende ekspertgruppe, april 1997. 
25 Om at lcsre i informationssamfundet 
Handlingsplan for et europa:Jisk initiativ p/J 
uddannelsesomradet, (96) 471, 2. oktober 1996 
26 Grmnbog Liv og arbejde i 
informationssamfundet: Mennesket i centrum, 
KOM(96) 389, 22. juli 1996 
27 Gr0nbog om Strategiske muligheder for at styrke 
programindustrien forfamgelse af den 
europcsiske unions audiovisuelle politik, 
KOM(94)96, 6. april 1994. 
211 Se Grmnbog om beskyttelse af mindrearige og 
den menneskelige vEBrdighed i forbindelse med 
audiovisuelle tjenester og infonnationstjenester, 
KOM (96) 483, 16. oktober 1996, og Meddele/se 
fra Kommissionen om skadelig og illegal brug af 
lntemettet KOM(96) 487, 16.10.97. 
11 Parlamentet29 og Radet30 har vceret aktive pa 
dette omrade, og i en meddelelse vedtaget for 
nylig beskrives, hvordan 
informationssamfundet ma strcekke sig over en 
tang raekke EU-politikker.31 
De mange initiativer, der nu er pa vej med 
henblik pa at fremme 
informationssamfundet, samles i en 
rullende handlingsplan32, der udg0r anden 
fase af Kommissionens svar pa 
Bangemann-rapporten. Den f0rste fase 
omfattede de lovgivningsmcessige 
rammer, aspekterne omkring nettet, 
tjenester og indhold samt de sociale og 
kulturelle sp0rgsmal. 33 Anden fase, der er 
et resultat af Korfu-topm0det, 34·35 er 
baseret pa en ajourf0rt rcekke af 
prioriteter: erhvervsklimaet, undervisning 
og uddannelse, beskyttelse af den almene 
interesse og den internationale dimension. 
Pavirkningen af den ekonomiske og 
industrielle konkurrenceevne 
· Konvergensdebatten, som rejses af denne 
grnnbog, er meget mere end blot en 
akademisk eller teoretisk 0velse. Det 
Europceiske Fcellesskabs evne til at 
udnytte konvergensen, samtidig med at 
den tilpasses den europceiske udgave af 
et informationssamfund, vii vcere 
grundlceggende for vcekst, 
konkurrenceevne og jobskabelse i de 
kommende ar. Faren er, at safremt man i 
Europa ikke er i stand til at udnytte de 
29 Herman-rapporten, 19. september 1996 
30 RAdets resolution af 21. november 1996 om Nye 
politiske prioriteter i forbindelse med 
infonnationssamfundet, EFT nr. C 386, 12.12.96, 
s.1 
31 Kommissionens meddelelse om 
infonnationssamfundets betydning for EU­
politikkeme -nreste skridt, KOM(96)395, 
24.07.1996 
32 Kommissionens meddelelse om Europa i spidsen 
for det globale infonnationssamfund: rul/ende 
handlingsplan, KOM(96) 607, endelig udgave 
27.11.1996. 
33 Europa pa vej mod infonnationssamfundet: En 
handlingsplan, KOM (94) 347, 19. juli 1994 
34 Kommissionens meddelelse til Radet, Europa­
Parlamentet, Det 0konomiske og Sociale Udvalg 
og Regionsudvalget vedr12Jrende 
lnfonnationssamfundet: Fra Korfu ti/ Dublin -De 
nye prioriteringsomrader, KOM (96)395, 24. juli 
1996. 
35 Kommissionens meddelelse 
"lnformationssamfundets betydning for EU­
politikkeme -nreste skridt". KOM (96) 395, 24. 
juli 1996 
muligheder, som tilbydes af konvergensen, 
risikerer Europa at sakke agterud, 
efterhanden som de andre store 
handelsblokke h0ster fordelene af en mere 
positiv strategi. 
De social0konomiske og erhvervs­
m~ssige f0lger af informationssamfundet 
unders0ges nu i forskellige fora pa 
f~llesskabsplan.36 lndvirkningerne af de 
nye markedsstrukturer og tjenester, som 
konvergensen medf0rer, vii kunne m~rkes 
i hele 0konomien savel som i selve de 
relevante sektorer. 
Det mest betydningsfulde eksempel pa 
f0rstn~vnte er det nye omrade elektronisk 
handel. Dette omfatter bade indirekte 
(elektronisk bestilling af handgribelige 
varer) og direkte (online bestilling og 
levering af uhandgribelige varer og 
tjenester) former. Elektronisk handel g0r 
det muligt at handle til lave priser pa tvcars 
af regionale og nationale gr~nser. 
En nyere meddelelse fra Kommissionen 
omhandlede de enorme potentielle 
muligheder, som elektronisk handel abner 
for forbrugerne og virksomhederne i 
Europa, s~rlig de sma og mellemstore 
virksomheder37. I meddelelsen sk0nnede 
man, at indt~gterne fra elektronisk handel, 
bade de direkte og de indirekte, ville stige 
til 200 milliarder ECU pa verdensplan i ar 
2000. I meddelelsen understregede man 
ligeledes, at fastlreggelse af favorable 
lovgivningsmressige rammer bade pa EU­
plan og pa internationalt plan er en 
foruds~tning for videreudviklingen af 
elektronisk handel. 
Med hensyn til konvergensens 
indvirkninger pa komponentsektorerne 
viste en unders0gelse, at indtregterne i de 
relevante sektorer kunne falde med 
omkring 40% inden ar 2005, hvis markedet 
ikke udvikler sig i en retning, der drager 
fuld nytte af konvergensen.38 For at give en 
38 Jf. f.eks. En indsats for beska1ftigelsen i Europa: 
En tillidspagt, CSE/1262/96 EFT nr. C56, 24. 
februar 1997, og Samh(IJrighed og 
informationssamfundet, KOM(97)7/22, januar 1997. 
37 Kommissionens meddelelse -Et europa1isk 
38 initiativ inden for elektronisk handel, 
KOM(97)157, Bruxelles, april 1997. 
Se KPMG-rapport, Public Policy Issues arising 
from Telecommunications and Audiovisual 
Convergence (Sp(IJrgsmal i den offentlige politik 
som f(IJ/ge af konvergens i telekommunikation og 
den audiovisuelle sektor) , September 1996 
12 ide om omfanget viser fig. 3, at de 
relevante sektorer reprresenterede 
omkring 1 750 mia. ECU i 1996, hvoraf 
508 mia. ECU kunne tilskrives EU­
markederne. 39 
Udvidelse af markedet for tjenester og 
midlerne til distribution af disse vii 
sandsynligvis fa en afsmittende virkning pa 
indholdsproduktionen, omend ofte som et 
resultat af lovgivningsmressige 
forpligtelser, der palregges bestemte 
radio-og tv-selskaber. Der er f.eks. tegn 
pa, at succesen med Canal+ betalings-tv i 
Frankrig har haft en positiv indvirkning pa 
den franske biografindustri. Pa samme 
made oplevede uafhrengige 
indholdsproducenter i Det Forende 
Kongerige en stigning, da kanal 4 kom pa 
banen. 
Den fremtidige udvikling kan pavirke 
opfyldelsen af den offentlige 
tjenesteforpligtelse. For det f0rste ma 
operat0rerne, efterhanden som markedet 
for betalings-tv udvikler sig, eventuelt 0Qe 
deres investeringer i lokalt indhold for at 
opretholde kvaliteten og produkt­
differentieringen. F.eks. er den britiske 
satellitbetalings-tv operat0r BSkyB nu en 
stor investor i den britiske filmindustri, og 
Canal+ erhverver rettigheder i franske 
biografbiblioteker. For det andet vii 
konkurrencen inden for transmissions­
formerne Uordbaseret, kabel, satellit osv.) 
sandsynligvis, navnlig i et digitalt milj0, 
flytte flaskehalsen fra levering til indhold 
med en deraf f0lgende stigning i priserne 
for rettigheder til indhold. 
39 Kilde: Market developments in 
telecommunications and integrated 
communications services to the year 2010 
(Markedsudvik/ing i telekommunikation og 
integrerede kommunikationstjenester indtil ar 
2010), unders(IJgelse gennemf0rt af /DATE for 
Kommissionen, 12197 
Fig. 3: 1996 fordelingen af indtagterne pa verdensplan (1 750 mia. ECU) for de relevante 
sektorer 
lndvirkning pa beskaeftigelsen 
De signaler, dette sender til markedet, vii 
f0re til st0rre investeringer og dermed 
beskceftigelse i indholdsindustrien for at 
im0dekomme den stigende eftersp0rgsel. 
Europa har gode muligheder for at tage 
denne udfordring op ved at knytte sin 
kreative kapacitet sammen med sin 
kulturelle diversitet. Men EU-produktionen 
vokser ikke hurtigt, og EU ma derfor styrke 
sine virksomheders konkurrenceevne 
saledes at offentligheden kan fa st0rst 
muligt udbytte af de muligheder, som de 
nye medier giver, og saledes at 
markedsvceksten kan forvandles til 
arbejdspladser, hvorved antallet af 
beskceftigede inden for denne industri i 
Europa (1,8 millioner) kan komme tcettere 
pa det tilsvarende antal i USA (2,6 
millioner). 
Helt bortset fra multiplikatoreffekterne, 
som genereres af konvergensen i dens 
rolle som en fremmende faktor for 
informationssamfundet, vii der 
sandsynligvis ske en direkte og positiv 
indvirkning pc\ beskceftigelsen inden for de 
relevante sektorer. Markedsekspansionen 
?9 den ledsagende eftersp0rgsel efter nyt 
indhold og nye tjenester vii generere et 
behov for medarbejdere med de 
n0dvendige kreative talenter. Dette vii man 
opleve bade i store virksomheder, der 
s0ger at cendre kurs i retning af de nye 
markeder, og i sma og mellemstore 
13 (Ki/de /DA TE) 
virksomheder, der s0ger at udnytte 
nichemarkederne. De sma og mellemstore 
virksomheder vii kombinere deres brug af 
standardiserede digitale platforme som 
f.eks. Internet med specifikke 
softwarefcerdigheder for at udvikle 
programmer og tjenester, rettet savel mod 
professionelle brugere som private 
forbrugere. Opgaven vii besta i at udnytte 
den teknologiske konvergens fuldt ud ved 
at integrere de forskellige komponenter fra 
telekommunikations-, medie- og IT­
sektorerne, sa der produceres innovative 
tjenester. 
Omskoling af medarbejdere vii vcere et 
vigtigt krav. At tilpasse sig de nye 
markeder vii krceve medarbejdere med 
?en rette blanding af fcerdigheder, hvilket 
1gen vii krceve specialiseret uddannelse. 
Kommissionen har igangsat en rcekke 
initiativer inden for omraderne 
undervisning og uddannelse, scerlig 
handlingsplanen Om at lcere i 
informationssamfundet40) samt visse 
aktiviteter inden for programmerne 
Leonardo (uddannelse) og Socrates 
(undervisning). 
Forskning og udvikling 
Den europceiske st0tte til kooperativ 
forsknings- og udviklingsaktivitet gennem 
ACTS (Advanced Communications 
40 Op. cit Note 25 
Technologies and Services)-, Esprit-og 
Telematikprogrammerne har spillet en 
vigtig rolle i mange af de teknologiske 
udviklinger, der har gjort konvergens­
feenomenet muligt. Den har bidraget til 
styrken af de europreiske IT-, 
telekommunikations- og softwareindustrier. 
En stor del af dette arbejde har 
underst0ttet udviklingen af tekniske 
standarder, som derefter er blevet 
accepteret og · formaliseret af europreiske 
standardiseringsorganer og har bidraget til 
udviklingen af tekniske platforme og 
redskaber tit st0tte for elektronisk handel. 
Aktiviteter under programmet for forskning 
og teknologisk udvikling (RTD) i l0bet af 
det fjerde rammeprogram har pa 
tilsvarende vis opmuntret til st0rre 
deltagelse af sma og mellemstore 
virksomheder, som for eksempel kan 
drage fordel af systemer og tjenester, der 
stimulerer fjernarbejde. Et specifikt 
eksempel pa en integreret strategi for 
systemer og tjenester til gavn for sma og 
mellemstore virksomheder er Integrated 
Applications for Digital Sites. 41 (integrerede 
applikationer til digitale arbejdssteder). Her 
leverer online og offline multimedie­
applikationer integrerede tjenester fra 
central-/lokalmyndighederne -inden for 
transportadministration, telemedicin, 
undervisning og uddannelse til 
ldkalsamfundets borgere, virksomheder og 
andre organisationer pa en omkostnings­
effektiv og brugervenlig made. 
Efter vedtagelsen af forslaget om det 
femte rammeprogram i april 1997 har 
Kommissionen gennemgaet forsknings­
aktiviteter inden for IT, telekommunikation 
og telematik med henblik pa at samle dem 
i et enkelt integreret program. lnden for 
rammerne af konvergens omfatter dette 
F&U-aktiviteter inden for omraderne 
multimedier og audiovisuelt indhold.42 
41 Genstand for en forslagsindkaldelse i 1997 under 
programmet for anvendt telematik. Digitale 
arbejdssteder ("Digital sites") er fysiske steder i 
geografiske omrader, eksempelvis landomrader, 
smabyer, byer eller regioner, hvor de lokale 
behov hos borgere og virksomheder kan opfyldes 
gennem IT-og telekommunikations­
multimedieapplikationer. 
42 Se KOM(97)553, endelig udgave af 5.11.97, 
Femte rammeprogram, Forskning og teknologisk 
udvikling (1998-2002), Kommissionens 
arbejdsdokument om de specifikke programmer: 
Udgangspunkter for diskussion. 
14 11.2 Markedstendenser 
I dette afsnit ses pa markedstendenserne 
uden at der dog gives en vurdering i 
forhold til Frellesskabets 
konkurrencelovgivning. Markeds-
akt0rernes aktiviteter og 
investeringsstrategier som reaktion pa den 
nye udvikling bliver nu tydelig og giver et 
godt fingerpeg om, hvordan disse akt0rer 
opfatter de , fremtidige tendenser. En 
indikator for konvergens er 
markedsakt0rernes vilje til at udnytte de 
muligheder, som de nye platforme -srerlig 
lnternettet -tilbyder, for at udvide deres 
aktiviteter ud over grrenserne for deres 
traditionelle kernemarkeder i savel 
geografisk som produktmressig 
henseende. 'Webcasting', som er omtalt 
ovenfor, er et eksempel herpa. 
Telekommu n ikationsoperat0rernes 
indtrreden pa omradet udbud af lnternet­
tjenester og lnternet-taletelefoni kan siges 
at vrere et andet eksempel. Sadanne 
tjenester er kun nye, fordi de 
reprresenterer et skridt ind pa omrader, 
der er nye for den pagreldende udbyder. 
Men nogle tjenester er nye for alle. 
Nye tjenester 
Den digitale informations fleksibilitet 
skaber mulighed for flere og mere 
varierede konventionelle tjenester (f.eks. 
digitalt fjernsyn og radio og 
mobilkommunikation i bedre kvalitet), samt 
en lang rrekke nye tjenester og 
anvendelser. Disse nye tjenester varierer 
lige fra elektroniske aviser, online 
supermarkeder og kataloger, home­
banking og brug af multimedie-websider til 
bade international kommunikation og som 
centralt vrerkt0j for erhvervslivet. 
Eksempler: 
• Radio-og lv-selskaher. clc:r ekspanclerer ti/ 
nye omrc."'ula .,.,1 .. wm data11d'ic11dclsc. 
nyhed~formicl/ing over /11temell<.'/ 
('wehcasting ') samt telckom-
munikationstransport og -tjenester. 
• Telekommunikationsoperaterer, der /everer 
audiovisuelle tjenester sasom beta/ings-tv 
og kabel-tv. 
• Internet-tjenesteudbydere, der begyncler at 
distribuere audiovisuelt materia/e, og 
udhyclere qf lnternet-adgang, der leverer 
taleteleJimikupacilet. 
Til trods for de nuvcerende begrcensninger, 
lukker en rcekke applikationer hullet 
mellem smart television og video Internet. 
Det omrade, hvor disse to omrader 
konvergerer, udg0r nu det mest frugtbare 
grundlag for innovation og 
ivcerkscetteraktivitet -samt for skabelse af 
helt nye typer af indhold. Innovative former 
for grafikrige "lnternet-kanaler'' bygger pa 
kreativiteten i de tidligere adskilte sektorer 
videoproduktion, grafisk edb og 
informationsforvaltning. Pa samme made 
skaber videospil etableret i net 
passionerede grupper af spillere pa tvcers 
af nationale grcenser. I et grcensel0st og 
skalerbart digitalt milj0 fremkommer der 
innovative hybride multimedie­
applikationer, sasom digitale fjernsyns­
"informationsreklamer'' med lnternet­
svarmekanismer (til 0jeblikkelig bestilling), 
CD-ROM kataloger med lnternet­
forbindelser (til ajourf0ring af indhold eller 
priser) og kommercielle web-sider med 
lokale CD-ROM udvidelser (til 
hukommelsesintensive multi-medie-
demonstrationer). 
I leveringsenden af vcerdikceden bevceger 
akt0rerne sig ind pa det, der for dem er 
nye aktivitetsomrMer. Nye trcek tilf0jes 
tjenester pa alle net Derudover cendrer 
selve tjenesterne sig, idet de kombinerer 
trcek fra hidtil separate tjenester. 
Fjernsynsprogrammer er saledes 
"dataforstcerkede" via den parallelle 
adgang til tekst og grafik. Et pilotprojekt 
supplerer f.eks. udsendelser af 
hestevceddel0b med informationstekst og 
faciliteter til online spil pa hestene. Digital 
radio tilbyder samme muligheder. 
15 Nye aktBrer 
Efterhanden som konvergensen g0r det 
muligt for de traditionelle akt0rer inden for 
telekommunikationssektoren og radio-og 
tv-spredningssektoren at udvide deres 
roller, markerer den ligeledes fremkomsten 
af ~agtful.de nye akt0rer fra udgivelses- og 
IT-mdustnerne. For informations-
leverand0rer sasom udgivere, 
databaseoperat0rer og finansielle 
informationstjenester er lnternettet en 
betydningsfuld udvidelse af deres 
traditionelle knowhow og et ideelt middel til 
genanvendelse og anvendelse af rige 
lagre af information til andre formal end de 
oprindelige. 
Pa samme made ud0ver IT­
virksomhederne en betydelig indflydelse 
pa udformningen af det nye marked for 
tjenester i Europa -efterhanden som de 
bevceger sig hen imod en generel online 
distribution af software og 
~ultime?ieindhold, foretager betydelige 
mvestermger i kabel-og tv-selskaber og 
fungerer som centrale akt0rer inden for 
integrering af avancerede tv-fors09 i 
Europa. IT-industrien, der underst0ttes af 
en eksponentiel vcekst i data­
behandlingskraften og er blevet holdt pa 
tceerne af de hurtige produktcykler, er vant 
til ubarmhjertig konkurrence, og har 
traditionelt ikke har vceret underlagt 
sncerende lovgivningsmcessige band, og 
dens bidrag til og potentiale til f0rst at virke 
som drivkraft bag og derncest drage fordel 
af konvergensen b0r ikke undervurderes. 
Fig.4: De vigtigste akterers placering i vcerdikceden og forholdet mellem dem 
lndholdsskabelse 
Markedsfering 
Udbud af tjenester 
Udbud af infra­
strukturer 
Salg af terminaler 
vending TO Radio-og tv­
selskab 
- Hovedaktivitet 
- Delvis kompetencc Elektronisk Internet service- lndholds-
udgiver udbyder skaber Software 
udvikler 
[-_--=] Eksisterende forb. eller kontraktuel forb. 
----. Potcnticl kontraktual forb. til en andcn aktor 
(Ki/de: Squires, Sanders Dempsey LLP and Analysys Ltd.) 
Nye markedsstrukturer 
Den betydelige aktivitet inden for fusioner, 
opk0b og alliancer (M&A), der er 
beskrevet i kapitel I, er motiveret af en 
rcekke kommercielle og strategiske 
faktorer. Tendensen i retning af 
konvergens ville vcere en -emend meget 
vigtig -af disse. Nogle hrevder, at de nye 
markedsstrukturer afspejler et betydeligt 
skift i vrerdikreden, idet vrerdien flytter sig 
fra en simpel levering til produktion og 
markedsf0ring af indhold eller tilbud om 
online tjenester og transaktioner. 
Liberalisering og konkurrence g0r sammen 
med digitalisering og betydelige for0gelser 
i . netkapaciteten for bade radio-og tv­
spredningsnet og telekommunikationsnet 
transmission og levering af tjenester til et 
produkt og omdanner det til en forretning 
med hraj omsretning og lav 
indtjeningsmargin. Virksomheder, der i 
0jeblikket opererer i de lavere dele af 
vcerdikceden, s0ger derfor at . rage 
omfanget af deres centrale aktiviteter 
gennem horisontale alliancer eller vrekst 
ind pa nye geografiske markeder. 
Samtidig bevreger de sig opad i 
vcerdikceden til aktiviteter med hrajere 
indtjeningsmargin gennem vertikal 
koncentration. Telef6nica's opk0b af 
Antena3 TV i Spanien, STET koncernens 
16 skabelse af Stream i ltalien og Microsoft's 
opk0b af kabel-tv-operat0ren Comcast i 
USA er alle eksempler pa virksomheder, 
der bevceger sig pa tvrers af sektorerne 
lige sa meget af strategiske arsager som 
af kommercielle, profitmotiverede arsager. 
Fig. 4 skitserer disse strategier fordelt efter 
typen af markedsakt0r og efter, hvilke 
elementer i vcerdikceden der g0res brug af. 
Figuren viser endvidere de typer 
kommercielle forhold, der viser sig, mellem 
forskellige akt0rer. Det skal dog 
bemrerkes, at der er tale om en skematisk 
gengivelse, og at det til tider er vanskeligt 
at opstille en klar skelnen mellem 
indholdsskabelse, markedsf0ring og 
tjenesteudbud. 
Situationen forstcerkes af fremkomsten af 
nye industrier, der udfylder hullerne 
mellem sektorer, der st0der op til 
hinanden. Nogle af de nystartede 
virksomheder, der for ti ar siden var 
pionerer inden for computernetworking­
tjenester, er vokset til koncerner i 
multimilliarddollarklassen i dag. 
CompuServe og America On-line er to 
eksempler herpa. Den nylige etablering af 
forbindelser mellem disse to virksomheder 
og Worldcom er et yderligere eksempel 
pa, hvor flydende de aktuelle 
markedsstrukturer er. 
Arten af og den potentielle vcekst i 
markedseftersp0rgslen efter nye tjenester 
er den st0rste usikkerhed, som 
markedsakt0rerne star overfor. Signalerne 
fra markedet er modstridende. lndikatorer 
pa forsyningssiden i form af fusioner og 
virksomhedsovertagelser og investering i 
udvikling af nye tjenester giver et positivt 
indtryk af markedspotentialet. Men selv om 
vceksten i lnternet-tjenesterne er 
imponerende, anvender kun omkring 8% 
af de europceiske borgere lnternettet pa 
arbejde, og 4% anvender det hjemme. 
Dette reprcesenterer en lille andel af det 
samlede forbrug af audiovisuelt materiale, 
hvor tv-apparatets indtrcengen overstiger 
telefonens. Endvidere anser mange den 
passive brug af familiefjernsynet for at 
vcere den drivende kraft bag det 
audiovisuelle forbrug i en forudsigelig 
fremtid.43 
Der er imidlertid nogle tegn pa potentielle 
cendringer i forbrugsm0nstrene for 
tjenester og i hjemmemilj0et. Nogle af 
disse kommer fra markedsudviklingen i 
Nordamerika, hvor brugen af PC'er i 
private hjem for 0jeblikket er langt st0rre 
end i Europa. Derfor er det kun muligt at 
drage paralleller til det amerikanske 
marked i den udstrcekning, at brugen af 
PC'er kan na samme niveau i Europa. 
Forbrugsmenstre under aendring 
Forbrugerne vii sandsynligvis kun bruge 
de nye produkter og tjenester, som 
konvergensen medf0rer, i det omfang 
sadanne tjenester er nyttige for dem. Nye 
tjenesters afscet kan derfor ikke 
udelukkende vcere drevet af udbuddet, 
men ma ogsa tage hensyn til eftersp0rgsel 
og navnlig til forbrugerens synspunkt. 
Dette afspejles i forbrugstendenserne, der 
begynder at udvise de f0rste tegn pa 
konvergens i hjemmet: 
-i 1998 vii der for f0rste gang blive solgt 
flere PC'er end fjernsynsapparater i 
hele verden; dette skal naturligvis ses 
pa baggrund af tv's meget h0je 
43 Se Economic Implications of New 
Communication Technologies on the audio visual 
markets (0konomiske konsekvenser af de nye 
kommunikationsteknologier for de audiovisuelle 
markeder), undersllJgelse gennemfllJrt for Europa­
Kommissionen af Norcontel (Irland) Ltd., marts 
1997. 
17 penetration i hjemmet og det faktum, at 
PC'er scelges bade til virksomheder og 
til private; 
·-i 1995 tilbragte amerikanerne under 
halvdelen af deres "skcermtid" foran 
computere; nyere amerikanske 
markedsunders0gelser viser, at web­
brugere allerede tilbringer 59% mindre 
tid foran fjernsynet end 
gennemsnitsseeren, og det sk0nnes, at 
tv-apparatets andel af "skcermtiden" vii 
vcere halvdelen af PC'ens andel af 
"skcermtiden" i 2005; pa den anden 
side viser seertal for 1995/96, at den 
gennemsnitlige daglige tv-forbrugstid i 
Europa steg med 4 minutter 
sammenlignet med et fald pa 2 minutter 
i USA; 
forskning i, hvilke aktiviteter der 
fortrcenges af den 0gede brug af 
personlige computere, viser, at 
fjernsynet er taberen og ikke andre 
aktiviteter sasom lcesning af b121ger og 
tidsskrifter eller videospil; i henhold til 
Price Waterhouse tilbringer unge i USA 
mellem 18 og 35 ar, der tidligere 
tilbragte 4 timer dagligt foran tv­
skcermen, nu en af disse timer med at 
surfe pa nettet. 
Udtrykt i tilradighedstaende fritid og 
udgifter vcelger de unge segmenter 
allerede interaktion. I henhold til Arthur 
Andersen udg0r videospil alene ncesten 
20% af de 16-ariges samlede 
medieforbrug pa nogle markeder44• 
Hjemmemiljeet under amdring 
En central faktor i, hvorvidt og i hvor h0j 
grad nye tjenester accepteres og bruges, 
vii vcere penetrationen af PC'er -herunder 
scerlig multimedie- og lnternet-udstyrede 
PC'er -i de private hjem. Mens PC­
penetrationsniveauer pa op til 30% er 
almindelige i de fleste medlemsstater, er 
penetrationen af multimedie-PC'er 
betydeligt lavere, og brugen af Internet i 
hjemmet er som ncevnt ovenfor i vcekst, 
men det sker fra et lavt udgangspunkt. 
Omvendt er den gennemsnitlige levetid for 
en PC 3 ar, hvilket peger pa, at den 
aktuelle bestand af PC'er relativt hurtigt vii 
blive i stand til at udnytte multimedier, 
44 "He who hesitates has no audience", ("Den, der 
te.iver, har ikke noget publikum") Jolyon Barker, 
Broadcast, 10. maj 1996 
mens stigende fortroligg0relse med disse 
teknologier pa arbejdspladserne og i 
skolerne vii bidrage til yderligere at srette 
fart i den private anvendelse. 
En star rendring i hjemmet har vreret 
skiftet fra kollektiv familiekigning af to til tre 
generelle tv-kanaler til det enkelte 
familiemedlem, der ser alene og vrelger fra 
den meget bredere rrekke af kanaler, som 
det aktuelle multi-kanalmilj0 tilbyder. Multi­
kanalmilj0et selv konkurrerer med 
pakkemedier, der anvendes pa videoband­
optagere eller videospillemaskiner. Alt 
dette vii konkurrere i stigende grad med 
computeren, srerlig med dens online brug. 
Tv-og databehandlingsindustrierne er klar 
over rendringerne i forbrugsm0nstrene og 
kappes om seernes opmrerksomhed. Tv­
selskaberne og tv-producenterne 0ger 
deres tjenesters og udstyrs interaktive 
kapacitet. De nuvrerende digitale 
enheder, der giver adgang til Internet ved 
hjrelp af tv-apparatet, kombinerer allerede 
tv med telekommunikationsfunktioner. 
Digitale tv-apparater kan allerede fungere 
som monitorer for lnternet-applikationer 
med lave omkostninger. Mange inden for 
elektronikindustrien forudser, at tv­
apparater med indbygget PC-kapacitet, 
herunder lnternet-opkobling, vii blive en 
vigtig del af forbrugermarkedet pa kart sigt. 
Fra den anden ende af spektret tilbyder 
computerindustrien allerede multimedie­
PC'er, der g0r det muligt at se tv-kanaler. 
Hybrid WebTV-enheder til tilslutning i tv­
apparater kombinerer lnternettet og digital 
tv-modtagelse med lagerfaciliteter, der g12Jr 
det muligt at manipulere videoindhold, 
hvorved applikationer sa forskellige som 
downloading af film eller transmission af 
videoklip som e-mail bliver mulige. 
Om PC/tv eller tv/PC vii vinde denne kamp 
er endnu ret uklart. Det er imidlertid 
sikkert, at forbrugernes "hjemmeplatform" 
vii underga en betydelig udvikling i de 
kommende fa ar. Pa samme tid og 
para lie It hermed vii 
forbrugereftersp0rgslen og behovet for 
bedre adgang til information dog ogsa 
muligg0re konvergens mellem de 
telekommunikations-, medie, og 
informationsteknologiprodukter og 
tjenester, der s0ger at tilfredsstille omrader 
af almen interesse sasom undervisning, 
sundhed, milj0 og transport. 
18 11.4 Resume og spergsmil 
Dette kapitel drnftede den generelle 
politiske og 0konomiske baggrund for 
konvergens, idet den blev stillet op imod 
informationssamfundet, og rrekken af EU­
aktiviteter pa dette omrade blev beskrevet. 
Derefter gik det over til at drnfte 
markedstendenserne ud fra bade et 
udbudssynspunkt og et 
eftersp0rgselssynspunkt, idet de 
optimistiske syn pa den fremtidige 
gennemf0relse af konvergens blev 
ledsaget af et realistisk syn pa de aktuelle 
forbrugsm0nstre og de relative 
udgangspunkter for forskellige platforme 
sasom lnternettet og "frit i luften" radio-og 
tv-spredning. 
: mhsver . konv$rg~nsens 
9b~.d~r t,o~::.ah;~, ,, ·, ·.·. d~Ug 
··~rnft).r1aet/.:6e~"' .. .,~1sjn;: 
· . · kohkurrence·~vri . · hos 
'. J;urqpa; · · qg •. ~~fl ·1 ~d :; vejen 
· ·· i.l'· ·:ef: :varieretk:ku4t)ud · ,: at 
. atip~, ' underh:ol~~lng :,69 
' . -~ .,, 
(A) Vil konvergensen fa betydelig 
indvirkning pa jobskabelsen og pa 
undervisning og uddannelse Den 
Europreiske Union? Hvordan vii 
konvergensen sandsynligvis pavirke vores 
made at arbejde pa? Vil dens virkninger 
vrere ens hele Det Europreiske 
Frellesskab? 
(8) Hvilken virkning vii den aktuelle 
udvikling med sandsynlighed have pa 
telekommunikations-, medie- og IT­
sektorerne set i forhold til disse sektorers 
underliggende 0konomi, de udbudte 
tjenester og de sandsynlige tjeneste­
udbydere? 
(C) Hvilket bevis er der for, at der vii 
ske rendringer i Europa i den made, 
hvorpa brugerne far adgang til tjenester, 
information, underholdning og kultur i 
hjemmet og pa kontoret? Hvilke 
konsekvenser vii de aktuelle niveauer for 
PC-penetration, lnternet-brug og tv­
penetrationen have for optagelsen af nye 
tjenester? Hvilke ( eventuelle) aktiviteter 
krreves der for at overvinde lave niveauer 
at multimediecomputerpenetration og 
I nternet-brug? 
(D) Hvilke former for F&U-programmer 
skal Frellesskabet ivcerkscette i forbindelse 
med sp0rgsmalet om konvergens pa 
baggrund af de holdninger, som blev 
prcesenteret i Kommissionens arbejds­
dokument vedrnrende det femte 
rammeprogram45? 
45 Op. Cit. Note 42 
19 Konvergens viser allerede tegn pa at vcere 
den centrale drivkraft bag den nuvcerende 
udvikling inden for telekommunikations-, 
medie-og IT-industrierne. Den udvikling 
og de tendenser, der blev identificeret i 
kapitel I og II ovenfor, har muligheden for 
at fa en betydelig indvirkning pa 
informationssamfundets start i Europa. 
Det er vigtigt for at kunne formulere et 
passende svar pa den nuvcerende 
udvikling, at der lanceres en bred debat 
om, hvilke eventuelle hindringer -aktuelle 
eller potentielle -der kan holde tendensen 
mod konvergens tilbage. 
Kapitel Ill fors0ger at identificere sadanne 
hindringer og opfordrer til indsendelse af 
kommentarer om deres indvirkning. lkke 
alle de identificerede hindringer er af 
lovgivningsmcessig art, og en 
lovgivningsmcessig l0sning er heller ikke 
den eneste mulige l0sning pa potentielle 
problemer. Alligevel forekommer det 
hensigtsmcessigt inden for denne 
grnnbogs generelle rammer at opfordre til 
indsendelse af overvejelser omkring en 
lang rcekke faktorer, der vii kunne indvirke 
pa konvergensprocessen. 
Pa omrader, hvor lovgivningsmressige 
hindringer er identificeret, b0r det saledes 
ikke automatisk antages, at der er behov 
for en lovgivningsmressig l0sning. Som 
tidligere anf0rt er anvendelsen af 
konkurrencelovgivning inden for denne 
sektor vigtig, og markedsl0sninger, som 
fjerner hindringer for konvergens inden for 
deres egen sammenhreng, vii ofte vrere 
mere hensigtsmressige. Pa 
frellesskabsplan ma faktiske eller 
potentielle hindringer vurderes pa 
baggrund af de grundlreggende mal i 
traktaten, sasom etableringen og 
funktionen af et indre marked, fremme af 
et system uden konkurrenceforvridning, 
gennemf0relse af transeuropreiske net 
eller opretholdelse af en h0j standard for 
forbrugerbeskyttelse. De ma ligeledes 
unders0ges pa baggrund af de specifikke 
frihedsrettigheder, der er fastlagt i 
traktaten, sasom regler vedrnrende 
friheden til at levere tjenester eller den frie 
etableringsret. 
Regler, der etablerer restriktioner, ma 
f01ge overordnede malsretninger af almen 
interesse (som fastlagt i EF-traktaten eller 
at Domstolen) og ska I sta i rimeligt forhold 
til sadanne malscetninger for at vcere 
acceptable. Samtidig skal enhver 
frellesskabsaktivitet (herunder aktivitet 
med det formal at harmonisere 
divergerende national lovgivning) fors0ge 
at leve op til disse overordnede 
malscetninger af almen interesse og vrere 
underlagt subsidiaritetsprincippet. 
111.t,J.lili:ft'.rende hind ringer. 
I de f01gende afsnit fors0ger vi at 
identificere centrale faktiske og potentielle 
hind ringer for udviklingen af 
konvergensfrenomenet og i sidste ende for 
indf0relsen af informationssamfundet i 
Europa. 
Adgang ti/ brugerne. Fremgangsmaderne 
med hensyn til ejerskab og drift er 
forskellige fra sektor til sektor. Dette 
betyder, at mange tjenester vii have et 
begrrenset udvalg af veje til forbrugeren. 
Selv hvor lovfrestede monopoler er blevet 
opgivet, kan 0konomien i den lokale sl0jfe 
give de nuvrerende telekommunikations­
og kabel-tv-netejere en fremtrcedende rolle 
med hensyn til etableringen af forbindelser 
til forbrugerne pa mange markeder. Hvor 
flaskehalsfaciliteter kontrolleres af vertikalt 
integrerede akt0rer, er der mulighed for at 
begrcense konkurrencen pa tjenesteplan. 
Lovgivningsmaessige begraensninger i 
brugen af infrastruktur. De nuvcerende 
begrcensninger i nogle medlemsstater ( og 
ikke i andre) med hensyn til, hvilke typer 
tjenester der kan formidles over de 
forskellige infrastrukturer, kan g0re det 
vanskeligt for operat0rerne at formulere 
ensartede strategier for de paneuropceiske 
markeder. Det kan ogsa forhindre 
stordriftsfordele. De deraf f01gende h0jere 
enhedsomkostninger og dermed tariffer, 
kan holde leveringen af innovative 
tjenester tilbage. 
Priser for telekommunikationsydelser. 
H0je priser for telekommunikationsydelser 
og for den underliggende netinfrastruktur, 
der anvendes til levering af sadanne 
tjenester, kan indvirke betydeligt pa 
eftersp0rgslen efter tjenester. Blandt de 
indberettede arsager til lnternettets succes 
i Nordamerika er den omfattende 
anvendelse af en enhedsprisstruktur, der 
tilbyder "gratis" lokalopkald, og det faktum, 
at konkurrence har f0rt til lavere 
20 omkostninger for leasing af netkapacitet. 46 
Dette resulterer i betydeligt lavere 
omkostninger for udbydere af adgang. 
Tilgaengelighed af indhold. Som anf0rt i 
afsnit 11.1 kan den udvidelse af 
leveringsmetoderne, som forbedringer i 
teknologien og konvergens har medf0rt, 
flytte flaskehalsen fra levering til indhold 
og f0re til en mangel pa passende indhold 
pa mellemlangt sigt. Kvalitetsindhold er 
allerede en central succesfaktor bade pa 
de digitale og de analoge tv-markeder. 
Vedvarende mangel kan forhindre 
nyindtrcedelser pa markedet og dermed 
konkurrence og innovation. 
Fragmentering af EU-markedet. 
Ekspansionen i antallet af tv-kanaler vii 
sandsynligvis ske pa bekostning at de 
nuvrerende tv-selskabers markedsandele. 
F aldende markedsandele kan opvejes at 
en udvidelse af malpublikummet uden for 
de nationale grrenser. Efterhanden som 
nye tjenester udvikles, vii megen 
innovation ligeledes komme fra sma 
akt0rer, der udnytter nichemarkeder, eller 
fra store akt0rer med store F&U budgetter. 
Under alle omstrendigheder vii de begge 
fa brug for st0rre publikummer, end de 
nationale markeder kan give, for at dcekke 
deres omkostninger. Mens tv-kanalerne frit 
kan s0ge st0rre publikum som f0lge af 
direktivet om Fjernsyn uden grrenser, kan 
den vcesentligste udfordring for dem vcere 
de flersprogede, multietniske publikums­
grupper, fremfor potentielle hindringer for 
etablering i de lande, hvor de 0nsker at 
vcere kommercielt reprcesenteret. 
Utilstraekkelig beskyttelse af intellektuel 
ejendomsret. lndholdsudbydere vii kun 
vcere villige til at stille indhold til radighed, 
safremt deres intellektuelle ejendomsret er 
tilstrcekkeligt beskyttet. Pa samme made 
vii udgivere og operat0rer kun investere i 
innovative tjenester, hvis de har tillid til, at 
nye metoder til levering ~f information 
og/eller tjenester giver en passende 
beskyttelse af deres organisationers og 
deres indholdsleverand0rers intellektuelle 
og industrielle indsats. Den utilstrcekkelige 
beskyttelse er allerede en hindring for 
offline elektronisk indhold, og dette vii 
46 I henhold til en CECO-rapport fra 1997 koster 20 
timers lnternet-brug $38 i Finland, $64 i Det 
Forenede Kongerige og $74 i Tyskland 
sammenlignet med $29 i USA 
kunne smitte af pa online milj0et. Nyere 
WIPO-aftaler, der omtales senere i 
dokumentet, bidrager til en klarlceggelse af 
den nuvcerende situation. 
Pa grund af den fremskredne status for 
aktuelle fcellesskabsinitiativer, der tilpasser 
det eksisterende lovgrundlag inden for 
dette omrade til det digitale milj0, 
behandler denne gr0nbog ikke 
lovgivningsmcessige sp0rgsmal 
henseende til ophavsrettigheder og 
beslcegtede rettigheder. Disse sp0rgsmal 
er behandlet omfattende i grrz>nbogen om 
ophavsret og beslcegtede rettigheder i 
informationssamfundet og i dens 
opf01gningsmeddelelse47, og den deraf 
f0lgende strategi tager forn0dent hensyn til 
udviklingen af teknologier i retning af 
konvergens. 
11t21~,hli.bil!~dnuei/t::; .. ,,. 
Lovgivningsmmssig usikkerhed. 
Lovgivningsmcessig usikkerhed som f0lge 
at omfanget af de nuvcerende definitioner, 
den made, hvorpa de anvendes, eller 
hvorvidt de passer ind i markedsstrukturer 
eller tjenester under cendring, kan udg0re 
en vigtig hindring for markedsakt0rernes 
investering. Mens mange definitioner i dag 
(bade pa nationalt plan og pa 
fcellesskabsplan), sasom for tjenester 
inden for telekommunikation, taletelefoni, 
tv-spredning el/er informationssamfundet, 
fortsat vii forblive gyldige for mange 
aktiviteter, vii leveringen af tjenester 
alligevel kunne holdes tilbage, hvor disse 
definitioner efterlader virksomhederne med 
en usikkerhed med hensyn til den 
lovgivningsmcessige behandling, som 
deres tjenester vii fa. 
I nogle. tilfcelde kan dette simpelthen vcere 
en risiko for, at lovgiverne pa trods af de 
aktuelle definitioner pa fcellesskabsplan af 
savel transmissions- som telekommuni­
kationsaktiviteter i nogle medlemsstater 
kan henf0re en bestemt ny tjeneste under 
en lovgivningsmcessig ordning, mens den 
opfattes som h0rende ind under en anden 
ordning i andre medlemsstater.48 
47 Hhv. KOM(95) 383 19.7.95 og KOM(96) 568, 
20.11.96. 
48 Et eksempel er bestillings-tv {Video-on-Demand), 
der i henhold til Squire Sanders Dempsey­
unders1ZJgelsen enten behandles som en 
vcerdiforeget telekommunikationstjeneste eller 
endnu ikke er blevet formelt kategoriseret i alle 
21 lnden for medlemsstaterne vii . der 
endvidere kunne opsta hindringer, hvis 
ensartede tjenester, henh0rte under 
forskellige lovgivninger f.eks. pa grundlag 
at den platform, over hvilken de leveres. 
I andre tilfcelde kan tjenesternes fremtidige 
karakteristika betyde, at de strcekker sig 
over mere end et lovgivningsmcessigt 
omrade pa grundlag af de nuvcerende 
definitioner. Dette kan resultere i en 
uforholdsmcessig lovgivningsmcessig 
byrde pa visse tjenester. 
Endelig kan de teknologiske tendenser og 
markedstendenser, der blev identificeret i 
kapitel I og 11, ligeledes scette 
sp0rgsmalstegn ved det nuvcerende 
grundlag for fastlceggelse af definitionerne. 
Et eksempel pa lovgivningsmcessig 
usikkerhed viste sig under den nylige 
valgkampagne i Frankrig, hvor reglerne, 
der forb0d offentligg0relse af 
meningsmalinger i ugen op til valget, fandt 
anvendelse pa offline medier, men ikke pa 
malinger, offentliggjort pa Internet. En 
rcekke redakt0rer valgte under disse 
omstcendigheder at se bort fra forbudet, 
der stillede traditionelle medier darligere49. 
Mange lovgivningsorganer. Processen 
med indhentning af lovgivningsmcessig 
autorisation i alle medlemsstater og 
potentielt fra forskellige lovgivningsorganer 
at en bestemt pakke af tjenester kan give 
anledning til betydelige omkostninger for 
dem, der 0nsker at operere pa 
paneuropreisk plan. Leveringen af 
tjenester kan blive hcemmet, nar markeds­
akt0rerne er underlagt en rcekke 
lovgivningsmcessige ordninger eller ma 
have kontakt med mange 
lovgivningsorganer, f.eks. nar et net skal 
godkendes bade som en 
telekommunikationsinfrastruktur og som et 
tv-spredningsnet (fordi det bruges til at 
udbyde begge tjenester). 
Markedsadgang og autorisation. Der 
find es forskelle ind en for 
telekommunikationssektoren, 
mediesektoren og IT-sektoren med hensyn 
til, hvorvidt markedsadgang er 
medlemsstater, undtagen i Frankrig og Det 
Forenede Kongerige, hvor den henh1ZJrer under 
tv-spredning, og i Tyskland, hvor den falder inden 
for den nye kategori "teletjenester". 
49 OECD op cit note 5 
ubegrcenset, begrcenset eller underlagt 
monopolrettigheder eller sc:Erlige 
rettigheder. IT-sektoren er generelt fri for 
autorisationsprocedurer. 
Enhver brug af autorisation eller en hvilken 
som heist lovgivningsmoossig 
begrcensning markedsadgangen 
reprcesenterer en potentiel hindring for 
leveringen af tjenester, for investering og 
for fair konkurrence og b0r derfor 
begrcenses til berettigede tilfcelde. 
Tendensen b0r navnlig ga i retning af en 
begrcensning af lovgivningen, hvor der 
findes potentielle hindringer, frem for at 
udvide en tungere lovgivning til sektorer 
med en lettere lovgivning for at 
harmonisere markedsvilkarene. 
Hvor licens fortsat er vigtig, er der 
betydelige forskelle mellem sektorer og 
mellem medlemsstaterne med hensyn til 
den tid, det tager, at opna autorisation, 
procedurernes transparens, 
autorisationernes varighed og de gebyrer, 
der skal betales. Mange autorisationer til 
telekommunikations- og tv-spredningsnet 
er nationale, men andre scerlig 
vedr0rende levering af kabel-tv -er 
regionale eller lokale. Alie disse faktorer, 
der er acceptable i forbindelse med 
specifikke sektorer, kan g0re det svcerere 
eller dyrere for organisationer at udbyde 
en integreret pakke af tjenester, navnlig 
over grcenserne. Dette kan udg0re en 
uforholdsmcessig byrde, da teknologien 
fremmer en sadan integration, og der efter 
al sandsynlighed vii vcere en voksende 
eftersp0rgsel fra bade erhvervsliv og 
forbrugere efter en sadan integration. 
Adgang ti/ net, adgangsstyrings­
systemer og indhold. Sp0rgsmalet om 
adgang er principielt genstand for 
kommerciel forhandling og underlagt de 
generelle sikkerhedsforanstaltninger i 
konkurrencereglerne. Alligevel er der i 
0jeblikket en ubalance, derved, at der kun 
er opstillet adgangsregler for visse net 
(f.eks. reglerne om samtrafik og abne net, 
som gcelder for 
telekommunikationsnettene, men ikke for 
infrastruktur, der bruges til radio/tv­
spredningsaktiviteter. Tilsvarende findes 
der rammer for adgangsstyringssystemer 
til digitalt fjernsyn, men ikke for alle typer 
af digitale tjenester (Bemcerk, at hvad 
angar sidstncevnte forhold gennemf0rer 
Det Forenede Kongerige i 0jeblikket 
22 h0ringer om udviklingen af feelles rammer 
for adgangsstyringssystemer for alle 
digitale tjenester). 
Hvor markedsakt0rerne kontrollerer 
adgangen til kunderne f.eks. gennem 
ejerskab af den lokale sl0jfe eller gennem 
kontrol med adgangsstyringsteknologier, 
kan den pagceldende virksomhed 
diskriminere til fordel for dets egne 
tjenester. 
Med hensyn til adgangssp0rgsmal knyttet 
til indhold finder normale kommercielle 
pnnc1pper generelt anvendelse. En 
undtagelse er dog behandlingen af visse 
former for "kvalitets"-indhold 
medlemsstaterne sasom nationale 
sportsbegivenheder, hvor a3ndringen af 
direktivet om fjernsyn uden grcenser har 
sikret gensidig anerkendelse i hele 
Fcellesskabet af begivenheder, som 
medlemsstaterne har friholdt til "frit-i­
luften" -fjernsynstransmissioner. 
Ti/deling · af radiofrekvens og andre 
ressourcer. Leveringen af ydelser ( og 
udviklingen af en egentlig konkurrence) vii 
afha3nge af tilgcengeligheden af 
tilstrcekkelig netkapacitet, hvilket for 
mange tjenester er ensbetydende med 
adgang til radiospektret. Den parallelle 
udvidelse af fjernsynstransmissions-, 
mobilmultimedie- og 
taletelefonianvendelser og brugen af 
tradl0se teknologier inden for taste net vii 
f0re til en betydelig vcekst i eftersp0rgslen. 
Hvor der findes forskelle i, hvilken del af 
spektret der er tilgcengelig, eller i den 
made, hvorpa det tildeles, er der 
sandsynlighed for, at der vii opsta 
hindringer, som vii fa indvirkning pa det 
underliggende omkostningsgrundlag for 
netdriften inden for de forskellige sektorer, 
hvilket potentielt tilskynder til 
konkurrencemcessig indtrceden i en sektor 
frem for i en anden. 
Forskellige indfaldsvinkler ti/ opnaelse 
af malsaetninger af a/men interesse. De 
lovgivningsmcessige rammer for hver 
enkelt af de sektorer, der bernres af 
konvergens indeholder en lang ra3kke 
foranstaltninger, der s0ger at sikre scerlige 
malscetninger af almen interesse, som er 
specifikke for disse sektorer, og som er i 
overensstemmelse med 
fcellesskabsmalscetningerne. Saledes 
lcegger Kommissionen star vcegt pa 
leveringen af tjenester af almen 
interesse50, scerlig med henblik pa at sikre 
den sociale og regionale sammenhreng 
inden for F cellesskabet, mens de skridt, 
som pa nationalt plan er taget pa 
telekommunikationsomradet for at sikre 
forsyningspligten, nu udl0ber af rammer, 
som er fastlagt pa fcellesskabsplan. 
Alligevel udg0r den made, hvorpa sadanne 
malscetninger forf0lges (snarere end 
malsretningerne selv) en potentiel byrde 
for organisationer, der er underlagt 
forpligtelser i forbindelse · med 
gennemf0relsen af dem. I relation til 
grcenseoverskridende levering af tjenester 
kan spcendinger mellem forskellige 
strategier sektorerne og · medlemsstaterne 
imellem afskrrekke fra en sadan levering 
af tjenester eller investering i innovative 
tjenester eller net. 
Befolkningens ti/lid ti/ det nye mi/jfJ. 
Hvor forbrugerbeskyttelsesniveauet, 
beskyttelsesniveauet for juridisk 
behandling af elektroniske transaktioner 
eller databeskyttelse og beskyttelse af 
privatlivets fred varierer de enkelte 
sektorer imellem, har brugere og 
forbrugere maske ikke tillid til de tjenester 
og systemer, der stilles til radighed, hvilket 
lcegger en dcemper pa udviklingen af 
konvergerede tjenester. 
Mangel pa standarder, der steJtter inter­
operabilitet og indbyrdes 
sammenkobling at konvergerende net. 
Malet om at sikre, at en hvilken som heist 
bruger kan kommunikere med en hvilken 
som heist anden bruger, hindres, hvor 
markedsmekanismerne ikke kan levere 
produkter og tjenester, der er 
interoperable. Specielle standarder, der 
kontrolleres af dominerende akt0rer, kan 
begrrense en sadan interoperabilitet. 
IJJ~'.:. ~aWilfilAI 
'm,il' 3.: · Hlndrlnger fpr · · 
:J(Qnvergena 
·t,};;.,,;i,b,~d-~ .. ~~-~k~elle og 
f.kq~verg~~s. 
.' ;h:,~-,, . ,, ;, ~,. . ; < .' l~ 
Hvilken sandsynlig indvirkning vii de 
udpegede hindringer fa, og er der andre 
hindringer eller faktorer, som kan have en 
betydelig indvirkning pa 
konvergensprocessen i Europa? 
so Se KOM(96)443 
23 Kapi~t 1y.·· <: 
Lovgivnlngsmcesslge 
lmpllkatloner · 
Ved unders0gelsen af den indvirkning, 
som de ovenfor identificerede hindringer 
har, unders0ger kapitel IV f0rst, hvorvidt 
den nuvrerende lovgivning inden for 
telekommu nikationssektoren, 
mediesektoren og IT-sektoren for at 
vurdere, hvorvidt visse trrek ved 
konvergensfrenomenet skaber nye og 
specifikke udfordringer for lovgivningen. 
Afsnit IV.2 udpeger mulige indfaldsvinkler 
til udviklingen af en central lovgivning. 
Afsnit IV. 3 behandler sp0rgsmalet om at 
opfylde malsretninger af almen interesse, 
og afsnit IV.4 unders0ger 
valgmulighederne for en mulig fremtidig 
lovgivningsmodel. Afsnittet slutter med en 
oversigt over relevante internationale 
sp0rgsmal. 
IV.1 Udfordringer. tll de nuvcerende 
lovglvnlngsmaesslge lndfaldsvinkler 
De omrader, hvor konvergensfrenomenet 
vii kunne skabe problemer for de 
eksisterende lovgivningsmressige 
indfaldsvinkler, er identificeret nedenfor. 
Disse udfordringer grelder bade 
lovgivningens indhold og dens praktiske 
gennemf0relse. Mulige l0sninger pa disse 
sp0rgsmal dmftes i afsnit IV. 3 til IV. 5. 
Lovgivningens rolle 
Lovgivningen er ikke i sig selv et mal. 
Derimod er den blot et middel pa linje med 
brugen af markedskrrefterne til at opna 
bredere sociale, 0konomiske og 
overordnede politiske malsretninger 
svarende til dem, der blev fremhrevet i 
kapitel 11. Dette blev allerede anerkendt i 
Kommissionens meddelelse om 
elektronisk handel, som fremsatte 
princippet om "ingen lovgivning for 
lovgivningens skyld''. 51 Dette pnnc1p 
grelder i lige sa h0j grad inden for alle 
konvergensomrader. De grundlreggende 
malsretninger, der ligger til grund for 
s1 Op. cit. De tre eJvrige pnnc1pper, som 
prCBsenteres i denne meddelelse er ligeledes 
vigtige i sammenhCBng med konvergensen. De 
gar ud pa, at enhver lovgivning skal baseres pa 
friheden inden for Det lndre Marked, skal tage 
hensyn til realiteterne i erhvervslivet og skal 
opfylde malsCBtninger af almen interesse 
effektivt. 
lovgivningen i medlemsstaterne, 
undermineres ikke af konvergens. Disse 
malscetninger er forskelligartede og 
skrceddersyet til de forskellige sektorers 
specifikke behov, men omfatter nationale 
mal sasom fremme af effektiviteten, 
0konomisk velfcerd samt almen interesse 
og forbrugernes interesse. Pa 
fcellesskabsplan afspejles lignende mal i 
bestemmelserne og malsa:!tningerne i EF­
traktaten. 
Alligevel b0r konvergensens art og 
karakteristika, som unders0ges nedenfor, 
samt det registrerede behov blandf de 
industrielle akt0rer for en begra:!nset og 
meget malrettet lovgivning foranledige de 
offentlige myndigheder pa bade nationalt 
plan og fcellesskabsplan til endnu en gang 
at unders0ge lovgivningens rolle og va:!gt 
pa et konvergeret marked. Tre 
hovedemner kan fremha:!ves: 
• Markedskra:Jfternes ro//e. Nogle 
kommentatorer la:!gger scerlig vcegt pa 
behovet for at fa:!ste st0rre lid til 
markedskrcefternes kapacitet ti.I at sikre 
lovgivningsmcessige malscetninger. De 
fremf0rer, at denne filosofi afspejles i 
den indfaldsvinkel til forsyningspligt 
inden for telekommunikation eller inden 
for IT-og radio- og tv­
spredningsverdenen, der er ved at 
udvikle sig i medlemsstaterne via den 
industriledede udvikling af interoperable 
standarder og software. Andre stiller sig 
tvivlende over for markedskrcefternes 
evne til at stille passende forhands­
garantier over for forbrugerne og 
tillcegger lovgivningen en vigtig rolle i 
henseende til beskyttelsen af 
malscetninger af almen interesse. 
• Balancen mellem sektorspecifik 
lovgivning og konkurrenceregler. Et 
andet centralt emne er balancen 
mellem konkurrencereglerne og den 
sektorspecifikke lovgivning, hvor 
mange slar til lyd for, at man skal 
lcegge st0rst vcegt pa at anvende 
konkurrencereglerne pa enkelttilfcelde i 
et konvergeret milj0, fremfor at 
videreudvikle en omfattende lovgivning. 
• Brugbare /0sninger. Hvor lovgivningen 
er til stede, ma den fungere pa en 
brugbar og relevant made. lnternettets 
globale karakter eller en satellit­
transmitteret tjenestes region ale 
karakter vidner om de potentielle 
24 problemer med at handhoove en 
medlemsstats regler i andre lande. 
Mens de hurtige oondringer med 
hensyn til tjenester og markeder, der 
males i maneder og uger, udg0r en reel 
udfordring for enhver, der s0ger en 
lovgivningsmoossig l0sning pa et 
specifikt problem, har sadanne 
l0sninger pa fcellesskabsplan tendens 
til at kunne males i maneder og ar. 
Udfordringen til lovgivningens 
konsekvens 
Et centralt tra:!k ved et konvergeret milj0 er 
muligheden for, at ethvert net kan 
anvendes til at levere en meget bredere 
rookke tjenester, end det er tilfooldet pa 
nuvoorende tidspunkt. Det f01ger ikke 
automatisk heraf, at levering af forskellige 
tjenester over et enkelt net eller via en 
enkelt serviceplatform g0r disse tjenester 
ens, eller at de malscetninger af almen 
interesse, der ligger til grund for 
lovgivningen, automatisk lader sig overf0re 
fra den ene tjeneste til den anden. 
En film, en sang, en togk0replan og en 
telefonsamtale kan alle transmitteres i 
digital form, men dette betyder ikke, at 
brugeren betragter disse forskellige 
tjenester/aktiviteter som voorende 
ombyttelige. Pa samme made vii de 
lovgivningsmcessige indfaldsvinkler til hver 
enkelt af disse tjenester samtidig med, at 
de potentielt baseres pa ensartede 
generelle principper, sandsynligvis fortsat 
blive skrceddersyet til disse forskellige 
tjenesters specifikke karakteristika. 
Som anf0rt i kapitel Ill kan forskellig 
lovgivning for hovedsageligt ens tjenester, 
navnlig pa grundlag af den teknologi, der 
anvendes til at transmittere tjenesten, dog 
reprcesentere en forskelsbehandling, der 
kan hindre konkurrence, investering og 
leveringen af tjenester. Ovenfor er allerede 
ncevnt et eksempel pa behandlingen af 
meningsmalinger under den franske 
valglov. Et andet eksempel kunne vcere 
det begrcensede omfang af de aktuelle 
samtrafikregler inden for telekommuni­
kation, som ville give samtrafikrettigheder 
til en organisation, der driver et offentligt 
telekommunikationsnet, men ikke til en, 
der driver et transmissionsnet. 
Samtrafikken mellem disse to kan have 
sa:!rlig betydning i forbindelse med 
tjenester, der bruger transmissionsmedier 
til at overf0re information og tjenester, men 
som benytter sig af telekom-
munikationsnettet som returkanal. 
Ved vurderingen af sadanne forskelle i 
behandlingen bade pa tvcers af sektorer og 
mellem medlemsstaterne ma enhver 
analyse pa fcellesskabsplan overveje, 
hvorvidt de fortsatte forskelle er i 
overensstemmelse med de malscetninger 
~f almen interesse, som er fastlagt i 
traktaten og af Domstolen, og hvorvidt de 
fastlagte regler star i rimeligt forhold til det 
mal, der emskes opnaet. Hvor svaret pa 
begge sp0rgsmal er nej, vii de 
pagceldende regler kunne blive indbragt for 
Domstolen. 
Hvor hindringerne er resultatet af 
foranstaltninger, som er fuldt ud forenelige 
med traktaten, og hvor principper om 
gensidig anerkendelse ikke finder 
anvendelse, kunne der saledes vcere 
grundlag for frellesskabsforanstaltninger 
(for eksempel harmonisering af 
lovgivningen). 
Den udfordring, der ligger 
globaliseringen. 
Globaliseringen af tjenesterne er et 
karakteristika ved det nye landskab. 
Satellittransmitteret tv-udsendelse er et 
eksempel herpa, men det er lnternettet, 
der udg0r det vcesentligste globale net. 
lnternettets struktur og 
allestedsncervrerelse har gjort det muligt 
for det at modsta fors0g pa at regulere det 
pa nationalt plan. 
I det nye globale milj0 kan den made, 
hvorpa net og tjenester er reguleret i 
forskellige regioner, i vcesentligt omfang 
pavirke investeringerne i disse regioner. 
Overdreven eller utilstrcekkelig lovgivning i 
en region kunne resultere i en migration af 
0konomisk aktivitet til andre regioner med 
uheldige f01ger for udviklingen af 
informationssamfundet i den f0rste region. 
Den udfordring, som overflod udger for 
en lovgivning baseret pa knaphed 
Konvergensen kan vcere en udfordring for 
de nuvcerende lovgivningsmressige 
indfaldsvinkler, scerlig med hensyn til 
autorisation af net og tildeling af 
ressourcer, hvor sadanne 
fremgangsmader afspejler en registreret 
knaphed pa bade radiofrekvens og 
indhold. 
25 De nuvrerende markedsteknologiske 
tendenser, sasom betydelige stigninger i 
netkapaciteten, muligheden for, at indhold 
og tjenester kan leveres over en rcekke 
forskellige platforme, de voksende 
konkurrerende veje til kunderne og 
forbedringer i digital kompression tyder pa, 
at knaphed i et fuldt digitaliseret milj0 med 
tiden vii blive et mindre vresentligt 
sp0rgsmal, hvorfor den nuvrerende 
lovgivning ma tages op til fornyet 
vurdering. 
Alligevel vii fjernelsen af knaphed ikke 
n0dvendigvis blive ledsaget af en 
tilsvarende stigning i indhold eller tjenester 
(srerlig det "kvalitets"-indhold eller 
tjenester, der er n0dvendigt for at fylde 
disse kanaler). Under alle 
omstcendigheder vii flaskehalsene, mens 
man afventer radio- og tv-
spredningssektorens fuldstrendige 
overgang fra analoge til digitale tjenester, 
sandsynligvis fortsat eksistere en 
forudsigelig fremtid. 
Udfordringen til sondringen mellem 
offentlige og private aktiviteter 
Konvergens vii ikke forhindre 
gennemf0relsen at lovgivning baseret pa 
skellet mellem det private og det offentlige, 
men den kan cendre grrenserne for, hvor 
linjen mellem de to kan trrekkes. Dette kan 
fa konsekvens for, i hvor h0j grad 
lovgivningen anvendes pa en bestemt 
tjeneste. I det omfang reglerne er blevet 
udformet ud fra den betragtning, at 
specifikke net, tjenester eller aktiviteter er 
offentlige og ikke private, 52 kan der vrere 
behov for en nyvurdering for at afg0re, 
hvorvidt de eksisterende grcenser mellem 
det, der er offentligt, og det, der er privat, 
fortsat er gyldige pa baggrund at den 
teknologiske udvikling. For eksempel kan 
nye midler til levering af tjenester, 
interaktivitet og muligheden for at betale 
per transaktion g0re det svrerere at trrekke 
disse linjer i fremtiden. 
52 Et eksempel inden for telekommunikation er, at 
mens offentlige telekommunikationsnet kan vaare 
underlagt betingelser i tilknytning bade til 
malsaatninger af almen interesse og tekniske 
krav, sa er private telekommunikationsnet maske 
kun underlagt tekniske krav. lnden for radio-og 
tv-spredning omfatter definitionerne pa radio-og 
tv-spredning i en raakke medlemsstater specifikt 
elementet levering til offentligheden i forbindelse 
Et andet praktisk eksempel afspejles i 
WIPO-traktaterne, der · bl.a. vedr0rer 
ophavsrettigheder. I disse traktater 
fastslas, at en "offentlig kommunikation" i 
forbindelse med loven om ophavsret 
omfatter den situation, hvor et produkt 
stilles til radighed for offentligheden (f.eks. 
via en web-side) pa interaktiv vis. 
Udfordringen for de 
lovgivningsmcessige strukturer 
Fragmenteringen, kompleksiteten og 
diversiteten af de lovgivningsmCBssige 
strukturer, der er omfattet af de 
konvergerende sektcrer, var et af de 
emner, der blev fremhcevet i afsnit 111.2 
ovenfor. I den udstrCBkning der er risiko for 
overlappende lovgivning, eller der er 
behov for at have kontakt med mange 
forskellige lovgivere i og mellem 
medlemsstaterne, kan markedsakt0rerne 
krCBve en rationalisering af de nuvCBrende 
strukturer for at undga un0dvendig 
administration, der skaber hindringer. Hvor 
tjenester f.eks. kan udbydes via et enkelt 
net, kan organisationerne f.eks. drage 
fordel af kun at skulle kontakte en enkelt 
lovgivningsmyndighed i en medlemsstat 
omkring sp0rgsmal i forbindelse med det 
pagceldende net, uanset om tjenesterne 
udbydes over nettet. 
· · \~MM~'!'gen .•f ,kon,yergene 
·.. ~lie l~~g~~~tn~t? . . ..• '. 
<· ~: -~.~: d~.:tuc;ttc)riitj~ter~;· S()m 
lding ·· rejser · .. ·for balancen 
Ing, konkurrenceregler og 
es frie spil. Kapitlet behandler 
rargsmAlet . om, · hvordan 
. sen' ~ . kan .. · pAvirke de 
• ·· · ~r:-tll grund ·.(c:>r: ~e" aktuelle 
>; for:;:>telekommuoik&tion~ f/ r-j" ~:-'>· .t ·:.,.:: · · .,' ,_ ;1 ·~·'· •• ,,:...:.y. ._;: ,:· ~ 
reme,~·-~· , ·.,>-:·.,,,v ,;<,, 
0,, J~}df:>;;;/~t>~L.:,;,; L .:· d:~//. ,\;>/;·,;;; ·~, .. : .. •.· / 
(A) Krsever den aktuelle udvikling mere 
eller mindre lovgivning inden for de sektorer, 
som ber0res af konvergens, mere eller mindre 
anvendelse af konkurrenceregler og mere eller 
mindre brug af markedskrcefterne, for at man 
kan opna de malssetninger, som er udpeget i 
de foregaende kapitler? 
(B) Udfordrer konvergensen de 
principper, som ligger til grund for eksisterende 
lovgivningsstrategier inden for 
telekommunikations-, medie-og IT-sektorerne, 
og i givet fald, hvor storer denne udfordring? 
med kategoriseringen af tjenester, der falder 
under radio-og tv-spredningsordningen. 
26 IV.2 Handtering af hindringerne • De 
lovgivningsmmsslge spergsmal 
Dette afsnit unders0ger syv brede 
omrc'.'lder, hvor der er konstateret 
potentielle lovgivningsmCBssige hindringer: 
• Definitioner 
• Markedsadgang og autorisation 
• Adgang til net, til adgangsstyrings-
systemer og til indhold 
• Adgang til frekvensspektret 
• Standarder 
• Prissretning 
• lndividuelle forbrugerinteresser 
Dette afsnit beskCBftiger sig ikke med en 
rrekke sp0rgsmal, der i 0jeblikket er 
genstand for scerskilte initiativer i 
Kommissionen. Disse omfatter omrader 
som medieejerskab, digitale signaturer og 
som nrevnt ovenfor intellektuel 
ejendomsret, ophavsret og beslCBgtede 
rettigheder. 
IV.2.1 Behov for nye definitioner? 
De nuvrerende definitioner udstikker 
grCBnserne mellem de forskellige 
sektorielle lovgivninger og forskellige 
lovgivere. samt mellem omrader, der er 
reguleret, og omrader, der start set er fri 
for detaljerede bestemmelser. 
Lovgivningen er knyttet til definitionen af 
aktiviteter. Selv om reguleringen kan vrere 
"teknologineutral" som tilfreldet er inden for 
radio/tv-spredningssektoren ( og i stigende 
omfang i telekommunikationssektoren), 
kan den vrere knyttet til den teknologi, som 
anvendes til at udbyde tjenester. 
Konvergensprocessen vii ikke fjerne 
behovet for definitioner, men usikkerheden 
om, hvilken lovgivning der finder 
anvendelse pa aktiviteterne, eller 
eksistensen af uensartede definitioner pa 
nationalt plan vii kunne skabe hindringer 
for investeringerne eller udbuddet af 
tjenester. Samtidig skal det bemrerkes, at 
det faktum, at forskellige tjenester kan 
leveres over det samme net, ikke i sig selv 
rendrer tjenesternes karakter, sa de bliver 
til den samme tjeneste. 
I lyset af de potentielle hindringer, der er 
identificeret ovenfor, b0r de nuvCBrende · 
indfaldsvinkler til lovgivningsmCBssige 
definitioner (og den made, hvorpa disse 
definitioner anvendes af lovgivnings­
myndighederne) · unders0ges for at 
overveje, hvorvidt de: 
• er bceredygtige i lyset af den 
teknologiske udvikling; 
• resulterer i, at den samme tjeneste 
falder ind under flere end et 
lovgivningsomrade, og hvor dette er 
tilfceldet, hvorvidt dette er rimeligt. 
• f0rer til forskelsbehandling ved at 
tillade, at ensartede net eller tjenester 
reguleres forskelligt. 
En rcekke medlemsstater har opstillet 
definitioner af visse nye aktiviteter. I 
Tyskland er der blevet skabt nye begreber 
som "teletjenester" og "medietjenester" , 
der fokuserer pa aktivitetens art frem for 
pa den underliggende teknologi. Den 
audiovisuelle lovgivning i Frankrig har 
ogsa fokuseret pa tjenestens art frem for 
pa den underliggende platform. 
Valgmuligheder 
En valgmulighed ville vrere fortsat at 
arbejde med de eksisterende definitioner i 
erkendelse af, at de vii forblive gyldige for 
st0rstedelen af de tjenester, der udbydes, 
og at udvide principperne, der ligger til 
grund for den aktuelle lovgivning, samtidig 
med, at man tilpasser den made, hvorpa 
den anvendes, til at tage hensyn til de 
specifikke egenskaber ved de "nye" 
tjenester. 
En anden valgmulighed kunne vrere 
skabelsen af en separat kategori af "nye" 
tjenester, der skal eksistere side om side 
med de eksisterende definitioner. 
En tredje valgmulighed ville vrere at 
tilpasse de nuvrerende definitioner, der 
anvendes inden for telekommunikation 
og/eller radio-og tv-spredning, sa de 
afspejler de aktuelle tendenser og den 
aktuelle udvikling. 
IV.2.2 Markedsadgang og autorisation 
Blandt de potentielle hindringer, som blev 
udpeget i kapitel Ill, var der en rrekke 
hindringer, der skyldes virkningerne af 
forskellige vilkar for markedsadgang pa 
markedet, autorisation og drift i de 
sektorer, der ber0res af konvergensen. 
Dette rejser en rrekke sp0rgsmal, som 
dr0ftes nedenfor: 
27 Markedsadgang 
Medlemsstaternes tildeling af srerlige og 
eksklusive rettigheder er ikke uforenelig 
med traktatens regler, hvor sadanne 
rettigheder kan begrundes i, at l0sningen 
af en opgave af overordnet 0konomisk 
interesse er overdraget til den pagreldende 
virksomhed, og hvor rettighedstildelingen 
star i rimeligt forhold til opnaelsen af den 
pagreldende malsretning, selv om disse 
rettigheder resulterer i en indskrrenkning 
af konkurrencen eller en hindring af 
tjenesteydelsers frie bevregelighed. 
I denne sammenhreng vii nogle mene, at 
hvor et hvilket som heist net potentielt kan 
brere en hvilken som heist tjeneste, skal 
de offentlige myndigheder sikre, at 
lovgivningen ikke forhindrer dette. De vii 
hrevde, at opretholdelse af kunstige 
begrrensninger i brugen af net eller 
opretholdelsen af monopoler, hvor andre 
dele af det konvergerede milj0 er helt 
abent for konkurrence, kan forhindre 
brugerne i at fa adgang til innovative 
tjenester og ska be uberettiget 
forskelsbehandling. En sadan 
fremgangsmade vii blive opfattet som 
vrerende i modstrid med de teknologiske 
tendenser og markedstendenser, der er 
identificeret tidligere i dette dokument. 
Hindringer kan opsta pa en rrekke mader: 
(i) tildeling af monopol eller srerlige 
rettigheder til net eller tjenester til en 
virksomhed eller et begrrenset antal 
virksomheder kan forhindre andre i at 
levere den samme tjeneste; 
(ii) begrrensning af de tjenester, der kan 
udbydes over et bestemt net (hvorved 
for eksempel en 
telekommunikationsoperat0r forhindres 
i at anvende sit net til at udbyde 
underholdningstjenester) 
(iii) krav om, at visse tjenester (sasom "frit i 
luften" radio-og tv-kanaler) skal 
udbydes, hvilket reducerer omfanget af 
leveringen af andre tjenester. 
Andre vii hrevde, at tildeling af 
begrrensede rettigheder og begrrensning i 
brugen af net til srerlige formal er vigtige 
metoder til at fremme investering 
Nogle vii ogsa hrevde, at disse typer af 
restriktioner er srerlig vigtige, hvor 
konkurrencen befinder sig i en tidlig fase, 
eller hvor en bestemt akt0r indtager en 
strerk stilling (f.eks. over et konkurrerende 
net eller over "kvalitets"-indhold). I 
sadanne tilfrelde kan specifikke 
beskyttelsesforanstaltninger sikre, at 
potentielle konkurrenter ikke udsrettes for 
forskelsbehandling, eller at der findes 
passende incitamenter for dem til at trrede 
ind pa markedet. I henhold til dette 
argument kan passende 
beskyttelsesforanstaltninger antage form 
af regnskabsmeessig adskillelse eller krav 
om transparens, strukturel adskillelse eller 
endog restriktioner af hele virksomhedens 
'forretningsomrade. 
A utorisation 
Mange aktiviteter og omrader inden for 
databehandling og IT er ikke underlagt 
krav om autorisation. Dette vii 
sandsynligvis stadig vrere tilfreldet i 
fremtiden, og Kommissionen ser ikke 
nogen grund til at eendre denne praksis, 
forudsat sp0rgsmalene vedr0rende 
intellektuel ejendomsret behandles 
effektivt. 
Samtidig vii autorisation sandsynligvis 
fortsat forblive et centralt 
lovgivningsredskab, gennem hvilket de 
offentlige myndigheder kan ud0ve ko~tro~ 
over deres nationale markeder, seerhg 1 
forbindelse med levering af 
telekommunikationsnet og -tjenester samt 
radio-og tv-net og -tjenester. 
Enhver vurdering af begrundelsen for og 
effektiviteten af autorisationsprocedurerne 
skal i f0rste omgang fremsrettes i 
forbindelse med den specifikke sektor, 
hvor · disse bestemmelser finder 
anvendelse. Men den rrekke af potentielle 
hindringer, der blev identificeret i kapitel Ill 
i forbindelse med autorisation, tyder pa, at 
der kan vrere behov for at unders0ge dette 
sp0rgsmal nrermere pa baggrund af de 
teknologiske tendenser og 
markedstendenserne. 
Nogle kommentatorer heevder, at et 
centralt mal b0r veere at g0re det 
nemmere at komme ind pa markedet og at 
bevrege sig i retning af mindre strenge 
forpligtelser, der anvendes pa en 
konsekvent made i hele det konvergerede 
milj0. De opmuntres derfor af eksempler 
inden for databehandling, lnternettet og 
online udgivelsesindustrien, hvor en grad 
af selvregulering f.eks. i forbindelse med 
skadeligt eller ulovligt indhold pa 
28 lnternettet, har suppleret anvendelsen af 
generelle love sasom konkurrenceregler 
eller forbrugerbeskyttelsesregler, der 
finder anvendelse pa en lang reekke 
0konomiske aktiviteter. Alligevel er 
selvregulering ikke uden risici for det indre 
marked pa grund af den st0rre mulighed 
for divergerende fremgangsmader i 
forbindelse med udvikling af 
selvregulering, med mindre den i nogen 
grad koordineres pa feellesskabsplan. 
Samtidig kan forbrugerne selv pa omrader, 
hvor der ikke er behov for 
autorisationssystemer, og der er foreslaet 
selvregulerende ordninger, stadig krreve 
garantier for, at deres interesser beskyttes 
pa passende made, og at 
tjenesteudbydernes og operat0rernes 
respektive ansvar identificeres i forhold til 
forbrugeren. Forbrugerne b0r involveres 
fuldt ud i udviklingen og funktionen af 
eventuelle selvregulerende systemer. · 
lnternettets og andre kommuni­
kationstjenesters og radio-og tv-tjenesters 
globale karakter vii ogsa fa indflydelse pa 
fremgangsmaderne i forbindelse med 
handheevelse af autorisation og srette 
· sp0rgsmalstegn ved de nationale 
autorisationsaktiviteter, der enten 
gennemf0res inden for en medlemsstat 
eller leveres via regionale platforme f.eks. 
via satellit. 
Tilskyndelse ti/ innovation og effektiv 
drift gennem autorisationer. 
Tildelingsmyndighederne kan overveje at 
bevrege sig vrek fra autorisations­
procedurer, der forhindrer innovation eller 
begrrenser en effektiv drift. Et eksempel 
inden for telekommunikationsomradet ville 
veere at knytte levering af tjenester 
sammen med en bestemt teknologisk 
platform, for eksempel ved at kreeve 
separat autorisation ( ud over 
frekvenstildelingsprocedurerne) for en 
fastnetoperat0r, der 0nsker at anvende 
tradl0se systemer i den lokale sl0jfe. 
Der kan vrere behov for en ny strategi i 
tildelingen af autorisationer til 
spredningstjenester. For 0jeblikket tildeles 
radio/tv-selskaber generelt en autorisation 
eller licens for hver kanal af de relevante 
myndigheder i hver medlemsstat. En 
gennemgang af disse systemer, som er et 
produkt af tradition og den historiske 
udvikling af tv-spredningstjenester, kan 
vrere pakrrevet i et nyt, flerkanals digitalt 
milj0. Muligheder som f.eks. tildeling af 
autorisationer til radio/tv-selskaber 
gceldende for en samling af tjenester 
(f.eks. en satellitpakke eller en landbaseret 
multiplex), fremfor autorisationer til enkelte 
kanaler b0r vurderes. Den britiske 
radiospredningslov af 1996, som vedr0rer 
multiplex-tjenesteautorisationer til digitalt 
jordbaseret fjernsyn, er et eksempel pa, 
hvad der kunne vrere starten pa en 
tendens, som b0r opmuntres. 
Faelles principper for tildelingen af 
autorisationer 
Som anf0rt i kapitel Ill kan uensartede 
autorisationsbetingelser forhindre 
markedsadgang og optrrede som en 
hindring for det indre marked. Hvor 
sadanne hindringer er identificeret, skal de 
vrere begrundet i en malsretning af almen 
interesse og sta i rimeligt forhold til denne 
malscetning. 
For at undga en sadan divergens kan der 
vcere grund til at anvende et frelles sret af 
principper i hele Frellesskabet. Disse 
kunne bl.a. omfatte f0lgende: 
• tildellngsmyndighederne b0r vrere 
uafhcengige af akt0rerne inden for 
sektoren, 
• procedurerne b0r vrere transparente og 
ikke-diskriminerende, de b0r ledsages 
af faste tidsplaner, og de b0r f0re til 
beslutninger, der kan appelleres, og 
• alle gebyrer i forbindelse med en 
autorisation skal vaere proportionale 
med arbejdet i forbindelse med 
administration af autorisations­
proceduren og ikke udg0re en 
diskriminerende afgift af forventet 
overskud, 
• uanset det foregaende princip kan 
gebyrer i forbindelse med autorisation 
af radiofrekvens fastsaettes pa et 
niveau, der tilskynder til en effektiv brug 
af de tildelte ressourcer. 
IV.2.3 Adgang til net, adgangs-
styringssystemer og indhold 
Der opstar sp0rgsmal om, hvorvidt de 
regler for aben adgang, der aktuelt finder 
anvendelse pa telekommunikationsinfra-
strukturer og digitale fjernsyns-
infrastrukturer med adgangs-
styringssystemer, b0r anvendes bredere i 
sektorerne, der ber0res af konvergens. 
29 Hvis markedet og teknologien udvikler sig i 
den retning, der blev beskrevet i kapitel I 
og II i denne gr0nbog, vii konvergensen 
sandsynligvis medf0re en aendring af 
vaerdikreden, sa indholdsproduktion, 
markedsf0ring og serviceudbud stiger i 
vaerdi (amend ikke n0dvendigvis som 
adskilte forretningsaktiviteter), mens 
transmission af tjenester over et fast eller 
tradl0st net, som det afspejles i nogle 
fusioner, kan blive aktiviteter af relativt lille 
vaerdi. Denne tendens vii blive ledsaget af 
fors0g fra de aktuelle akt0rer pa at udvide 
deres aktiviteter til forretningsomrader med 
h0jere vaerdi. 
Adgang til begge ender af trans­
missionsnettet ( dvs. levering af tjenesten 
til brugerens telefon, PC eller fjernsyn og 
muligheden for at fa adgang til nettet i 
f0rste omgang for at kunne udbyde 
tjenester eller indhold) vii vaere af 
afg0rende betydning. 
Generelt er betingelserne for tildeling af 
adgang til nettet, til adgangs­
styringssystemer og til specifikt indhold 
genstand for forretningsaftaler mellem 
markedsakt0rerne. Konkurrencereglerne 
vii fortsat spille en central rolle i l0sningen 
af de problemer, der matte opsta. 
Dette rejser sp0rgsmalet om rollen for 
sektorspecifik lovgivning pa 
faellesskabsplan ved siden af de generelle 
bestemmelser i traktaten, der hindrer 
konkurrenceforvridning og sikrer 
tjenesteydelsernes frie bevregelighed. 
Der findes nu en EU-lovgivning, som 
st0tter kommercielle aftaler om samtrafik 
og interoperation af telekom­
munikationsnet og -tjenester. Der findes en 
lignende lovgivning omkring digitalt 
fjernsyn, saerlig med hensyn til 
tredjeparters anvendelse af 
adgangsstyringssystemer53. 
Det fremkommende marked vii besta af 
akt0rer af meget forskellig st0rrelse, men 
der vii, som anf0rt ovenfor, ligeledes vcere 
staerkt vertikalt integrerede operat0rer fra 
telekommunikationsindustrien, den 
audiovisuelle industri (saerlig radio-og tv­
spredning) og IT/software-industrien, der 
bygger pa deres traditionelle styrke og 
53 Direktiv 95/47/EF om brugen af standarder til 
transmission af fjernsynssignaler, EFT Nr. L 
281/51, 23.11.95. 
finansielle ressourcer. Sp0rgsmal, der 
kunne opstA pa tvcers af de forskellige 
sektorer omfatter samling af indhold og 
tjenester, eller at netkapacitet og tjenester, 
dumpingpriser, krydssubsidiering af 
tjenester eller udstyr og diskrimination til 
fordel for egne aktiviteter. 
Endvidere betyder den dominans, som de 
nuvcerende operat0rer inden for fast 
telekommunikation og radio-og tv­
spredning har pa markedet for 
privatkunder, at de i en forudsigelig fremtid 
kontrollerer flaskehalse for tilkommende 
kunder. Bortset fra den lokale 
abonnentsl0jfe omfatter disse 
adgangsstyringssystemer og navigations­
systemer. 
Adgang ti/ net 
Som understreget ovenfor er sp0rgsmal 
omkring adgang til net eller ihdhold 
generelt genstand for kommercielle aftaler, 
som er underlagt konkurrencereglerne. 
Men pa nogle omrader er der blevet 
gennemf0rt lovgivningsindgreb til st0tte for 
den kommercielle proces inden for de 
nuvcerende rammer. 
lnden for telekommunikationssektoren 
sikrer de fastsatte rammer for samtrafik, at 
brugerne kan kontakte en hvilken som 
heist anden bruger, og at 
tjenesteudbyderne kan fa adgang til disse 
kunder pa fair, ikke-diskriminerende og 
rimelige vilkar. Derudover har de nationale 
lovgivningsmyndigheder pa telekom­
munikationsomradet bef0jelser til at gribe 
ind og l0se konflikter, og der er indf0rt en 
rcekke beskyttelsesforanstaltninger for at 
sikre st0rre transparens og ikke­
diskriminerende adfcerd. 
Som anf0rt i kapitel Ill kan det faktum, at 
der findes abne rammer for visse 
infrastrukturer, men ikke for andre, skabe 
hindringer og forvride investeringerne, 
scerlig, hvis teknologikonvergensen i 
tidens l0b breder sig til industri- og 
markeds- og tjenesteniveauerne: 
Sp0rgsmalet i forbindelse med den mulige 
konvergens kan derfor vcere, hvorvidt der 
er grundlag for at udvide principperne for 
aben adgang som dem, der finder 
anvendelse pa telekom­
munikationsinfrastrukturen, til andre former 
for net, eller hvorvidt der ville kunne 
udvikles andre principper. 
30 Selv ind en for telekom-
munikationssektoren rejser lnternettets 
udvikling en rcekke sp0rgsmal med 
relation til de vilkar, hvorunder lnternet­
adgangsudbydere far adgang til de 
nuvcerende taste og mobile net. Et 
sp0rgsmal er, hvorvidt de burde nyde 
samme samtrafikrettigheder som andre 
akt0rer, og hvorvidt de burde vrere i stand 
til at fa adgang til opsplittede 
tjenesteelementer, mens et andet 
sp0rgsmal er, hvorvidt sadanne udbydere, 
der udbyder et udvalg af 
telekommunikationstjenester, burde tage 
del i nogle af forpligtelserne, som er 
knyttet til udbuddet af telekom­
munikationstjenester. 54 
Sp0rgsmalet om adgang til 
adgangsstyringssystemer kan blive mere 
betydningsfuldt end sp0rgsmalet om 
kontrol med ledningen op til det punkt, 
hvor den forbindes med et sadant system. 
Heller ikke inden for telekom-
munikationssektoren krcever 
Fcellesskabets politik en fuldstcendig 
opsplitning af den lokale sl0jfe eller en 
strukturel adskillelse af den tilknyttede 
infrastruktur fra leveringen af de tjenester, 
der transmitteres over den. Dette 
udelukker ikke, at der indf0res passende 
sikkerhedsforanstaltninger eller -krav 
under konkurrencereglerne. I virkeligheden 
er sp0rgsmalet om opsplitning af den 
lokale ende af transmissionsnettet 
komplekst og ma knyttes n0je sammen 
med omfanget af den generelle 
konkurrence pa det pagreldende marked, 
tilgcengeligheden af levedygtige alternative 
distributionskanaler og udgangspunktet for 
konkurrence pa et bestemt marked. Nogle 
vii hcevde, at opsplitning kan ga imod 
forbrugernes interesser pa lcengere sigt, 
idet den fjerner de 0konomiske 
incitamenter for organisationeme til at 
indf0re deres egne ledningsnet eller 
tradl0se net. 
Adgangsstyringssystemer 
Adgangsstyringssystemer er de tekniske 
midler, der g0r det muligt for indholds- og 
54 En videre behandling findes i CECO-rapport Op 
cit note 5. En ra:!kke spl'lJrgsmal med tilknytning til 
levering af telefoni over lnternettet tages 
endvidere op i Kommissionens kommende 
meddelelse om status for lnternet-telefoni under 
direktiv nr. 90/388/EF 
tjenesteudbydere at genvinde deres 
investeringer gennem abonnementer eller 
gebyrer for individuelt forbrug. Direktivet 
om tv-standarder danner 
lovgivningsmressige rammer om 
adgangsstyring til digitale tv-tjenester 
baseret pa et krav om, at dem, der driver 
sadanne systemer, skal tilbyde radio-og 
tv-selskaber tekniske tjenester pa et fair, 
rimeligt og ikke-diskriminerende grundlag. 
Direktivet indtager en bevidst afbalanceret 
holdning i denne nye industris 
opstartsfase. Kravene heri er tilstrrekkelig 
lette til at tilskynde til innovation og 
investering i et teknisk og kommercielt 
klima i hastig udvikling, og tilstrrekkelig 
strenge til at beskytte fair konkurrence og 
forbrugervelfrerd. Kommissionen er 
bekymret over den hastighed, hvormed 
dette direktiv gennemf0res i medlems­
staternes nationale lovgivning. Den 
anvender aktivt de bef0jelser, den har i 
henhold til traktaten, til at sikre en rettidig 
og korrekt gennemf0relse. Hvor en 
ukorrekt gennemf0relse forekommer, har 
Kommissio~en reageret kraftigt for at sikre 
en ordentlig overensstemmelse med 
traktaten. 
Navigationssystemer er opstaet som et 
redskab til at hjrelpe brugere med at 
forvalte stigningen i og den store mrengde 
information og tjenester i 
informationssamfundet. Eksempler pa 
navigationssystemer omfatter browsere 
(f.eks. Netscape, Microsoft Explorer), 
s0gemaskiner (Altavista, Yahoo osv.) og 
elektroniske programguides (EPG). 
Pa nuvrerende tidspunkt udg0r de to 
adskilte markedssegmenter -browsere og 
s0gemaskiner er redskaber til udforskning 
af Internet-web-sider, mens EPG'er 
reprresenterer fremtidens elektroniske 
"zappere", der guider seerne igennem 
myriader af digitale tv-programmer og 
-kanaler. Mange mener, at denne nye form 
for programvalg vii f0re til, at kanal­
begrebet, som vi kender det i dag, vii 
forsvinde og blive erstattet af strerke 
paraplyvaremrerker suppleret med a la 
carte valg fra forbrugernes side. 
Browsere og s0gemaskiner er if01ge 
sagens natur uafhrengige, i stand til at 
udforske lnternet-universet uden at binde 
sig til bestemte informationskilder eller til 
bestemt operativ hardware eller software. 
For nylig er der imidlertid blevet rejst 
31 konkurrencemressige sp0rgsmal omkring 
muligheden for, at browserne 
markedsf0res sammen med anden 
software eller endog integreres fuldt ud i 
selve softwaren. 
Adgangsstyrings- og navigations-
systemernes succes afhrenger af 
samarbejdet med de markedsakt0rer, der 
befinder sig pa de forskellige steder i 
vrerdikreden, hvilket fremkalder sp0gelset 
om en ledvogterrolle, der kan misbruges, 
navnlig af vertikalt integrerede akt0rer, til 
at udelukke markedsadgang. En udvidelse 
at de principper, der allerede finder 
anvendelse pa digitalt fjernsyn med 
henblik pa at sikre, at nye akt0rer ikke 
udelukkes fra adgang til sadanne 
systemer, b0r overvejes. 
I modsretning til navigationssystemerne er 
EPG'er knyttet til den 'information' de 
giver adgang til, idet de udvikles 'som 
st0tteanordninger til specifikke digitale tv­
programpakker eller til udbud af tv-
tjenester og interaktive tjenester. 
Sp0rgsmal omkring opf0ring af 
tredjeparters tjenester eller 
programlregning pa lister og kvaliteten af 
en sadan listef0ring vii veere af afg0rende 
betydning.55 Seerlige ordninger, der knytter 
~pecifikke EPG'er til seerlige 
tJenestebundter, kan blive et problem, der 
kreever lovgivningsindgreb for at sikre 
tredjeparter adgang pa fair, transparente 
og ikke-diskriminerende vilkar. 
Et nyt treek ved forbrugernes 
hjemmeterminal er Application 
Programming Interface (API). API er en 
gruppe software i terminalen, der ligner en 
PC's operativsystem. Det anvendes til at 
styre· interaktive applikationer, herunder 
EPG'er, som terminalen brerer, og som en 
specifik grrenseflade for tredjeparters 
udvikling af applikationer. PC-industrien 
kan for en stor dels vedkommende takke 
den rolle, som de facto standard APl'er har 
spillet med hensyn til at lette skabelsen af 
en omfattende reekke af 
softwareapplikationer udviklet af 
tredjeparter, for dens succes. I skrivende 
55 Tilsvarende problemer er allerede blevet 
behandlet under de europC!:!iske 
konkurrenceregler, f.eks. i forbindelse med 
computerreservationssystemer for flyrejser. der 
er omfattet af Radets forordninger 2299/89, 
3089/93, behandlet pa ny i KOM(97)246 endelig 
udgave, Bruxelles, juli 1997. 
stund findes der en rrekke forskellige 
APl'er, der anvendes i enheder til tv­
baseret lnternet-adgang i Europa, hvorved 
man risikerer en fragmentering af 
markedet og problemer med 
interoperabilitet. Endvidere frzJrer den 
kombinerede brug af navnebeskyttede 
APl'er sammen med EPG'er og 
adgangsstyring til 0get risiko for misbrug 
blandt operat0rer, der kontrollerer adgang 
til tjenester. 
Markedsgennemf0relsen af digitalt 
fjernsyn sker i et milj0 med hurtige 
teknologiske rendringer, hvis endelige 
resultat endnu er uklart. Kommentarer om 
dette emne skulle derfor bista 
Kommissionen i vurderingen af, hvorvidt 
direktivet om fjernsynsstandarder er 
velegnet . til at klare denne teknologiske 
rendring og markedsresultaterne heraf. 
Adgang ti/ lndhold 
Som en generel regel er ordninger mellem 
indholdsleverand0rer, ihrendehavere af 
rettigheder og indholdsbrerere genstand 
for kommercielle aftaler. Hvis der tildeles 
enerettigheder, kan dette vrere et 
sp0rgsmal, som fa Ider under 
konkurrencereglerne. Sreraftaler mellem 
leverand0rer af indhold og brerere af 
indhold kan begrrense forbrugernes 
valgmuligheder ved at udelukke adgang til 
indhold leveret af konkurrenter, srerlig 
indtil der er en reel konkurrence i udbuddet 
af leveringskanaler til brugeren. 
Ejendomsrettigheder til centralt indhold 
sasom filmbiblioteker eller st0rre 
sportsarrangementer kan give markeds­
akt0rerne srerlig kommerciel magt. 
Selv om indholdsindustrien er meget 
afhrengig af st0rrelse, udnytter den 
generelt sadanne stordriftsfordele gennem 
en omhyggelig forvaltning af 
distributionsvinduer (f.eks. biografer, 
vid~oudlejning, videosalg, betaling per set 
udsendelse (pay-per-view), betalings-tv, 
"frit i luften"). Eneret til distribution er ofte 
et kendetegn, der sikrer denne proces for 
indholdsihrendehaveren. Konvergens kan 
fa indflydelse pa det nuvrerende grundlag 
for vinduesforvaltningen og kan frzJre til 
st0rre afhrengighed af elektronisk 
distribution, hvortil der ikke er knyttet 
enerettigheder, som er en mere effektiv 
metode til optimering af indtregterne. 
Pa samme made kan konvergensen fa den 
virkning, at transportflaskehalse ophases. 
32 For eksempel vii de enerettigheder til 
distribution, der tildeles kabel-tv-
selskaberne, maske ikke lrengere 
automatisk resultere i monopolbef0jelser 
pa tjenesteniveau. Kabelselskaberne vii 
sandsynligvis konkurrere med digitale 
satellit- og jordbaserede-tv-selskaber, 
udbydere af lnternet-adgang og 
telekommunikationsoperat0rer. 
IV.2.4 Adgang til frekvensspektret 
Til trods for, at den digitalisering, der ligger 
til grund for konvergensen, har udvidet 
transmissionsnettenes potentielle 
kapacitet betydeligt, betyder vreksten i 
eftersp0rgslen bade med hensyn til 
markedsakt0rer og bandbredde, at 
ressourcesp0rgsmal fortsat vii vrere et 
centralt lovgivningsmressigt sp0rgsmal. 
Det vigtigste af disse er adgang til 
radiofrekvens. 
Frekvensspektret forbliver en central, 
men begrrenset ressource, selv i 
digitalalderen. Selv om skiftet fra analoge 
til digitale teknologier i sidste ende vii 
resultere i store gevinster, vii enhver 
rendring bade for den mobile telefoni og 
for radio-og tv-spredning ga langsomt. For 
lnternet-adgang og andre on-line tjenester 
indebrerer satellitbaseret formidling 
muligheden for hurtig levering til en PC 
eller et tv, mens det faste 
telekommunikationsnet kan anvendes som 
returkanal. Derudover tyder udvidelsen af 
lokale, tradl0se sl0jfer og indf0relsen af 
Universal Mobile Telecommunications 
Services (UMTS) tidligt i det nreste 
arhundrede pa, at der vii ske en stadig 
stigning i eftersp0rgslen efter spektrum. 
Pa grund af spektrets betydning kan de 
forskelle mellem sektorerne, der blev 
identificeret i kapitel 111, med hensyn til, 
hvor stor en del af spektret der er 
tilgrengelig, og hvor meget dette spektrum 
vii koste, fa stor indflydelse pa udviklingen 
af eksisterende og nye leveringskanaler. 
Mens de overordnede tildelinger 
bestemmes pa internationalt og regionalt 
plan, kan de nuvrerende sektorielle 
forskelle ska be potentielle 
konkurrenceforvridninger. Et eksempel 
kunne vrere, hvor et radio-og tv-selskab, 
der tilbyder multimedietjenester eller online 
tjenester, anvender spektrum, det har faet 
gratis eller til en lav pris, konkurrerer med 
operat0rer fra telekommunikations­
sektoren, der har betalt en pris, som 
afspejler den kommercielle vrerdi af den 
tildelte ressource. 
Mange kommentatorer fremf0rer, at 
prissretning af spektret ud fra et 
0konomisk synspunkt kan tilskynde til en 
mere effektiv udnyttelse af det og bidrage 
til at sikre, at frekvens tildeles omrader, 
hvor der er st0rst behov herfor. De vii sla 
til lyd for, at lignende kommercielle 
principper b0r pavirke frekvenspolitikkerne 
pa det niveau, hvor tildelingen bestemmes 
inden for World Radio-communications 
Conferences eller pa regionalt plan, sa 
beslutningerne om tildeling b0r s0ge at 
g0re spektrum tilgrengelig for 
h0jvrerdibrugere frem for lavvrerdibrugere. 
Hvis hele spektret skulle underlregges 
kommerciel vrerdisretning, kunne dette fa 
den f01gevirkning, at det ville tilskynde 
eksisterende offentlige brugere, sasom 
militrer og politi, til at anvende mere 
omkostningseffektive teknologiske 
l0sninger, saledes at der frig0res frekvens­
band til nye tjenester. 
Mange 0konomer gar ind for 
bortauktionering som den bedste made at 
sikre resultater, der i sidste ende er i 
forbrugerens interesse. Selv om andre 
giver udtryk for bekymring over en sadan 
prissretnings indvirkninger pa de priser, 
der opkrreves af brugerne. 
Med hensyn til en effektiv udnyttelse af 
spektret kunne en fremgangsmade vrere 
at bevrege sig vrek fra den aktuelle praksis 
med at tildele blokke af spektret til 
bestemte tjenester eller til srerlige 
teknologier til brug ved levering af 
sadanne tjenester. I en sadan situation vii 
der stadig vrere behov for visse tekniske 
minimumsbeskyttelsesforanstaltninger 
(f.eks. mod elektromagnetisk interferens 
mellem forskellige systemer). Dette er et af 
de sp0rgsmal, der rejses i forbindelse med 
indf0relsen af UMTS, men det kan 
anvendes mere bredt. I praksis kan dette 
betyde, at en frekvenshaver i stedet for at 
fa tildelt et specifikt band af spektret 
udelukkende til levering af mobil 
kommunikation eller radio-og tv-spredning 
kan fa lov til at anvende spektret til 
tjenester efter eget valg. 
Endelig lregger den stigende eftersp0rgsel 
efter spektrum, srerlig til UMTS og 
satellitbaserede tjenester, 0get pres pa de 
eksisterende mekanismer for 
frekvenskoordinering pa regionalt plan. 
33 Kapitel I og II har illustreret, hvordan hver 
enkelt del af de konvergerende sektorer 
bevreger sig fra analoge til digitale 
teknologier. Medlemsstaterne kan spille en 
central rolle i denne proces ved at udvikle 
klare tidsplaner for en sadan overgang 
med henblik pa at forenkle 
tjenesteplanlregningen. Nogle vii hrevde, 
at dette er et sp0rgsmal om 
brugerprreference og b0r overlades til 
markedskrrefterne. Alligevel vii 
eftersp0rgslen efter spektrum 
sandsynligvis overstige de aktuelle, 
tilgrengelige frekvensressourcer, sa 
regeringerne· ma eventuelt spille en central 
rolle i nyvurderingen af den aktuelle 
balance mellem telekommunikation, radio­
og tv-spredning samt civil/statslig brug af 
de tilgrengelige ressourcer. 
Desuden b0r det maske overvejes, 
hvorvidt et sadant skift behr2wer at 
koordineres pa europreisk plan. Det kan 
fremf0res, at en klar tidsplan for den 
fuldstrendige overgang fra analog til digital 
transmission af tjenester, der anvender 
frekvensspektret, ikke alene ville hindre 
fragmentering af det indre marked, men 
ogsa forsinkelser i frigivelsen af vrerdifuldt 
spektrum, som i dag benyttes af analoge 
tjenester, til andre brugere. Andre hrevder, 
at sp0rgsmal som dette vedr0rende 
frekvensallokation reguleres af 
subsidiaritetsprincippet, og at 
Frellesskabet ikke har nogen rolle at spille 
i l0sningen af dem. 
IV.2.5 Standarder 
Det er blevet fremf0rt i dette dokument, at 
en af de vigtigste f0lger af udviskningen af 
de teknologiske grrenser mellem 
informationsteknologi, telekomrnunikation 
og forbrugerelektronik er den voksende 
globalisering af tjenesterne. 
lnformationssamfundets iboende globale 
karakter krrever, at enhver standardisering 
til st0tte for dets udvikling ligeledes skal 
vrere global. Brugerne kan 0nske adgang 
fra en hvilken som heist terminal til en 
hvilken som heist tjeneste, uafhrengigt af 
den teknologi, der anvendes, eller det 
geografiske sted, hvor en sadan adgang 
finder sted, i et milj0 med mange 
udbydere. 
Et af de st0rste mal med 
standardiseringen er derfor at opna 
interoperabilitet mellem net og tjenester. 
Teknologisk harmonisering er ikke et mal. 
Standardiseringen er imidlertid et redskab, 
der kan styrke bade de generelle politiske 
mf:tl sAsom skabelse af et indre marked for 
kommunikationstjenester og de 
lovgivningsmcessige rammer. Tilskyndelse 
til brug af bedste praksis pa omrader i 
forbindelse med databeskyttelse og 
sikkerhed i forbindelse med digitale 
signaturer kan underbygges af 
standardisering og skabelse af bred 
enighed inden for passende 
lovgivningsrammer56. 
Der ligger en legitim almen interesse i at 
give industrien, brugerne og de offentlige 
myndigheder effektive platforme for 
skabelse af bred enighed bade pa 
europceisk og internationalt plan. Selv om 
informationssamfundet er globalt, kan 
standardiseringen begynde pa regionalt 
plan, forudsat at akt0rerne fra andre 
regioner kan deltage i aktiviteterne. 
Workshop-mekanismerne har mulighed for 
at udbyde den platform, hvorpa der kan 
skabes af bred enighed, samtidig med at 
de ogsA g0r det muligt for de europreiske 
akt0rer at 0ge deres indflydelse pa den 
internationale standardiseringsscene. 
IV.2.6 Prisscetning 
IT-og online udgivelsesmarkederne 
opererer ncesten udelukkende uden 
specifik priskontrol. lnden for radio-og tv­
spredningssektoren er priskontrol (f.eks_ 
med licensen), hvor den findes, generelt 
begrundet i malsretninger af almen 
interesse, der s0ger at sikre, at tjenester 
forbliver 0konomisk overkommelige for 
seere og lyttere, sa der opnas en h0j 
gennemslagskraft for "frit i luften" kanaler. 
Kravet om prisoverkommelighed for 
forsyningspligtydelser inden for 
telekommunikationssektoren er baseret pa 
den samme forudsretning og resulterer i 
en rcekke medlemsstater i 
prisloftmekanismer, der finder anvendelse 
pA en kurv af detailhandels- og/eller 
erhvervstjenester, og i subsidierede 
sociale tariffer for srerlige grupper af 
brugere. Betalings-tv-kanaler omfattende 
kvalitetstjenester, samt "frit i luften" 
operat0rers kommercielle aktiviteter er 
ikke generelt underlagt prisregulering, men 
er genstand for konkurrence fra andre 
markedsoperat0rer. 
56 Op. cit note 60 
34 Desuden er det under den specifikke 
telekommunikationslovgivning, som led i 
overgangen til markeder med fuld 
konkurrence saledes, at operat0rer med 
en betydelig markedsstyrke er underlagt 
kontrol for at sikre, at afgifterne for 
samtrafik, taletjenester og leaset 
infrastruktur er omkostningsorienterede. I 
denne situation fungerer prisreguleringen 
som en stedfortrreder for virkningerne af 
konkurrence. Der har ikke vceret nogen 
direkte analogi inden for punkt til 
multipunkt radio-og tv-spredning, men 
samtrafiksp0rgsmal opstar nu, hvor 
interaktive elementer ell er 
transaktionsorienterede elementer 
indf0res -adgangsstyring er det f0rste af 
sadanne omrader. 
Innovative prispakker vii komme til at spille 
en central rolle med hensyn til fremme at 
tjenester i informationssamfundet. 
Opstarten af mange online tjenester og 
transaktionsorienterede tjenester pavirkes 
direkte af omkostningerne til den 
underliggende infrastruktur. Et centralt 
kommercielt budskab ma vcere, at 
innovativ prissretning vii vrere af central 
betydning for en meget mere omfattende 
udbredelse og brug af online tjenester og 
andre tjenester. 
Derudover ma der gennemf0res en 
unders0gelse af, hvorvidt der er mulighed 
for forvridninger, hvor der gcelder 
uensartede prisscetningsregler for 
forskellige net, selv om ethvert net i et 
konvergeret milj0 vii vcere i stand til at 
udbyde en hvilken som heist tjeneste. 
Samtidig vii eksistensen af 
konkurrencedygtige leveringskanaler 
sandsynligvis begrcense muligheden for at 
fastscette priser, for eksempel pa adgang 
til et net, uafhcengigt af konkurrenterne, sa 
der vii mflske ikke vcere behov for 
lovgivningsmressige indgreb. 
Endelig kan konvergensen med tiden 
udsrette de offentlige radio-og tv­
selskaber for kommercielt pres. Erfaringer 
fra telekommunikationssektoren kan tjene 
som illustration heraf, idet operat0rer 
inden for denne sektor i tidens l0b er 
skiftet til at fastscette prisen pa deres 
tjenester pa en made, som er i bedre 
sammenhreng med det stadigt mere 
konkurrenceprregede milj0, uanset de 
lovgivningsmressige begrrensninger 
denne prissretning. 
Disse erfaringer Viser, at sadanne 
justeringer i prisstrukturen kan · forega pa 
en made, som ikke har ugunstig 
indvirkning pa de udbudte tjenesters 
overordnede prismcessige 
overkommelighed. Maden, hvorpa 
offentlige radio/tv-selskaber aktuelt 
finansieres (licens, reklame, offentlige 
tilskud) tillader ikke, at der trcekkes nogen 
direkte analogi med telekommunikations­
sektoren. Hvorvidt dette skulle vcere en 
hindring for radio/tv-selskaber, der rzmsker 
at indf0re andre prisstrukturer, kan 
debatteres, lige som den indvirkning, mere 
kommercielle prisscetningsstrategier kan 
have pa mulighederne for at opna statslig 
finansiering eller mulighederne for at fa 
adgang til andre indtcegtskilder, sasom 
reklame- eller abonnementsindtcegter eller 
udnyttelse af rettigheder. 
<>:'C, . Spergsmat S: . ·.· .. , . . . 
· Ov.e~inc;lttl8•;af hindringerne. Etablering af 
detht~~ovgrundlag for erhvervslivetog 
··" r· · ? forbrugeme . . 
Kapitef".!'/* ·. unders09er en rcskke> centrale 
omrader::,;:l'n,.tor der kan voore behov . for 
lovgiV~J~gsl~sninger for at ·overvinde 
hindrl(lg~r:0,9 beskytte konkum:mcen: ,: 
" .: ,." ;;· ~·' ' ' . 
(A) Er definitionerne inden to~ 
telekommunikations-, medie-og IT-sektorerne 1 
den nation ale lovgivning og/eller 
fcellesskabslovgivningen tilpasset konvergens­
processen? 
(B) Vil konvergensfcenomenet krceve 
tilpasning at eksisterende str~tegier ell:r 
anvendelse at nye strategier pa sp0rgsmal 
vedmrende adgang til markeder og tildeling at 
autorisationer, adgang til net, kunder (herunder 
adgangs-styringssystemer), ind hold og 
prisscstning? 
(C) Vil konvergensen stille krav om 
cendringer i strategierne for tildeling at og 
prisscstning pa frekvensspektrum, og i scerlig 
grad, hvilken strategi skal vcelges pa ~aggrund 
at konvergensen i forhold til sp0rgsmalet om at 
gennemf0re overgangen fra analoge til digitale 
tjenester, herunder behovet for en tidsplan for 
afviklingen at de analoge tjenester? 
(D) Hvad b0r standardiseringens fo~mal 
vcere pa baggrund af konvergensen, og hv1lket 
forhold b0r der vcere mellem regional og 
international standardisering? 
(E) Hvilke (eventuelle) yd~rligere 
aktiviteter er der behov for, for at s1kre, at 
torbrugeres og handicappede brugeres 
interesser respekteres pa baggrund af 
konvergensen? 
35 IV.2.7 lndividuelle forbrugerinteresser 
Malscetningen at maksimere fordelene og 
minimere risici for forbrugerne medf0rer et 
behov for etablering af hensigtsmcessige 
lovgivningsinstrumenter for at beskytte de 
af forbrugernes fundamentale rettigheder 
og forpligtelser, som skabes af den 
omfattende cirkulation af information i 
sektorerne som omfattes af konvergensen. 
Sp0rgsmal om beskyttelse af privatlivets 
fred, ansvar i henseende til indhold og 
beskyttelse af mindrearige, ytringsfrihed 
over for bagvaskelse, hensigtsmcessig 
jurisdiktion og forbrugerreprcesentation er 
nogle af de sp0rgsmal, som skal 
behandles i det nye milj0. 
IV.3 Opfyldelse af malsmtninger af 
almen interesse 
Regler, der s0ger at opfylde visse 
malscetninger af almen og generel 
interesse, findes i alle sektorer, som 
bernres af konvergens. Som anf0rt 
ovenfor er dette fuldt ud foreneligt med 
den vcegt, som man pa europceisk plan 
lcegger pa den rolle, tjenester af almen 
0konomisk interesse spiller i 
Fcellesskabets opfattelse af det 
europceiske samfund. De tendenser, som 
blev udpeget i kapitel I og 11 fjerner ikke 
vcerdien af forsyningspligtlovgivningen 
inden for telekommunikationsomradet, 
eller af en offentlig tjenesteforpligtelse 
inden for radio/tv-spredningen. Tvcertimod 
0ger de muligheder, som teknologien nu 
tilbyder, behovet for klare og effektive 
regler i henseende til specifikke formal 
sasom beskyttelse af privatlivets fred og 
databeskyttelse, fremme af kulturel 
diversitet eller behovet for rammer for 
beskyttelse af mindrearige og den 
offentlige orden. 
Alligevel kan konvergensen meget vel 
indvirke pa den made, hvorpa sadanne 
mal nas, og at hvem. Ligeledes kan de 
forskellige regler, som det blev fastslaet i 
kapitel 111, selv om de er tilpasset til hver 
enkelt sektors specifikke karakteristika, 
alligevel skabe potentielle hindringer for 
integreret levering af tjenester eller drift 
over grcenserne. 
Behovet for en klar definition af 
malscetninger af almen interesse 
Generelt sikrer forsyningspligten universe! 
adgang til definerede tjenester til en 
overkommelig pris, medens radio/tv-
selskabers offentlige tjenesteforpligtelse 
(ogsA betegnet 'public service-mission') 
gar ud over sp0rgsmal om ~niversel 
adgang og pris og fastlcegger betingelser i 
henseende til indholdet af de udbudte 
tjenester. Pa denne baggrund ma 
udgangspunktet for enhver analyse af 
malscetninger af almen interesse pa 
baggrund af konvergensen vcere behovet 
for at definere malscetninger af almen 
interesse, sa markedsakt0rerne kan danne 
sig en klar ide om, hvilke forpligtelser de 
skal opfylde. Nogle mener, at en sadan 
vurdering ogsa er vigtig for at bed0mme, 
hvorvidt disse malscetninger forbliver 
gyldige i et kommunikations- og 
mediemilj0 under udvikling, mens andre 
mener, at malscetningerne forbliver 
gyldige, og kun den made, hvorpa de 
opfyldes udvikler sig. Under alle 
omstcendigheder ser en egentlig vurdering 
ud til at krceve en klar identifikation af de 
underliggende malscetninger. 
Med hensyn til visse malscetninger i de 
forskellige sektorer er en eller flere 
operat0rer blevet palagt at sikre opfyldelse 
af disse malscetninger. Dette er tilfceldet 
med forsyningspligtoperat0rer inden for 
telekommunikationssektoren eller radio­
og tv-selskaber, som er blevet palagt at 
levere offentlige tjenester. lnden for 
telekommunikationssektoren kan 
omkostninger i forbindelse med disse 
forpligtelser, nar de udg0r en urimelig 
byrde for den pagceldende operat0r, deles 
med andre akt0rer. 
Eftersom sadanne rammer findes inden for 
telekommunikationssektoren, mener nogle, 
at fravceret af tilsvarende rammer for 
opfyldelse af den offentlige 
tjenesteforpligtelse inden for radio-og tv­
spredning vii afskrcekke virksomheder, der 
0nsker at operere pa et integreret 
grundlag, eller favorisere de virksomheder, 
der kommer ind pa telekommunikations­
markedet via mediesiden. Andre svarer, at 
konvergens ikke scetter sp0rgsmalstegn 
ved eksistensen af forskellige 
fremgangsmader, da de underliggende 
malscetninger er ret forskellige. De hcevder 
endvidere, at det simpelthen ikke er muligt 
at bestemme omkostningerne ved 
opfyldelsen af den offentlige 
tjenesteforpligtelse pa en meningsfyldt 
made, og at sammenligninger med 
erfaringerne fra telekom-
36 munikationsomri!idet ikke er til nogen nytte 
i denne sammenhceng. 
Et andet sp0rgsmal er, hvem der i 
fremtiden vii vcere i stand til at opfylde en 
pligt til levering af offentlige ydelser eller 
tilbyde en forsyningspligt? Forpligtelserne 
er traditionelt faldet pa en enkelt udvalgt 
organisation (selv om dette nu cendrer sig 
med hensyn til forsyningspligt i nogle 
medlemsstater). Muligheden for at tilbyde 
taletelefonitjenester over en computer eller 
et fjernsyn eller muligheden for at anvende 
lnternettet til at lcese, se eller lytte til radio­
og tv-selskabernes programmer illustrerer 
imidlertid muligheden for, at nye platforme 
kan spille en rolle med hensyn til 
opfyldelse af sadanne forpligtelser. 
Sp0rgsmalet opstar om, hvorvidt dette er 
en yderligere grund til at identificere disse 
forpligtelser korrekt. 
Sp0rgsmalet er desuden, hvorvidt de 
nuvcerende rammer b0r cendres for 
eksempelvis at etablere 
sammenhcengende rammer for bade 
offentlige og private radio/tv­
spredningsorganisationer sa forskellige 
organisationer far mulighed for at byde pa 
levering af sadanne ydelser, herunder 
organisationer uden for den traditionelle 
sektor. Hvor der findes specifik st0tte i 
form af finansiering fra industrien eller 
endog offentlig finansiering, opstar 
sp0rgsmalet blandt andet om, hvorvidt 
denne mekanisme skal vcere aben for en 
hvilken som heist organisation, der er villig 
til at blive udpeget til at skulle opfylde 
forpligtelser af almen interesse. 
Malscetninger i henseende til indhold 
Konvergens f0rer allerede til en 
nyvurdering af fremgangsmaderne til at na 
frem til midlerne til gennemf0relse af 
malscetninger i henseende til indhold. 
Dette har allerede vceret tilfceldet med 
fremgangsmaderne omkring skadeligt og 
ulovligt indhold pa lnternettet (se afsnit 
IV.1 ). Helt basalt er det grundlceggende 
sp0rgsmal ikke gyldigheden af bestemte 
regler, men hvorvidt teknologiens 
indvirkninger pa bestemte tjenester krcever 
en nyvurdering af midlerne til at opna de 
pagceldende mal. 
Dette er hovedsageligt en anvendelse af 
proportionalitetsprincippet, der betyder, at 
de nuvcerende fremgangsmader ma tages 
op til fornyet overvejelse i lyset af de 
scerlige karakteristika ved den 
pagceldende tjeneste. Dette betyder, at 
der ikke beh,zwer at vcere en enkelt 
standard, som finder anvendelse pa det 
samme indhold, uanset hvilken kanal der 
anvendes til distribution. I stedet kan der 
gcelde forskellige standarder. For 
eksempel er det sandsynligt, at kontrol, 
der finder anvendelse pa reklamer inden 
for "frit i luften" radio-og tv-spredning, vii 
forekomme uhensigtsmcessig, hvis den 
anvendes pa et betalings-tv-program eller 
en lnternet-tjeneste pa grund af den 
pagceldende tjenestes scerlige karakteris­
tika. 
Offentlig tjeneste-transmissioners rolle 
De offentlige tjenesteforpligtelser, som 
gives til udvalgte ('public service'-) 
radio/tv-selskaber, anerkendes som 
vcerende af kulturel betydning, og 
organisationer med ansvar i denne 
henseende er berettiget til forrn21den 
finansiering, for sa vidt denne er i 
overensstemmelse med traktatens regler. 
Den seneste protokol om offentlig radio­
og tv-spredning, der findes som bilag til 
Amsterdam-traktaten, bekrcefter dette 
synspunkt. 57 
Konvergens kan imidlertid g0re det muligt 
for seere at fa adgang til langt flere kilder 
til audiovisuel information. De offentlige 
myndigheder ma til stadighed overvage, i 
hvor vid udstrcekning de 0nskede 
malscetninger af almen interesse nas 
gennem de normale markedsfunktioner, 
herunder virkningerne af andre medier, og 
hvorvidt de lovbefalede forpligtelser, der er 
palagt radio-og tv-selskaberne kan lettes. 
De traditionelle offentlige radio-og tv­
selskaber ma tage deres rolle i et 
konvergerende milj0 op til fornyet 
overvejelse. Pa den ene side vii deres 
markedsandel sandsynligvis blive mindre, 
efterhanden som brugerne far st0rre 
valgmuligheder pa et marked, der er 
ncesten mcettet med hensyn til det 
individuelle potentiale for forbrug af 
audiovisuelle tjenester inden for d0gn~ts 
24 timer. Endvidere kan de stigende priser 
for kvalitetsindhold udscette dem for et 
budgetpres, der overgar de nuvcerende 
finansieringsmekanismers kapacitet. 
57 Protokol nr. 32, der er et bilag til EF-traktaten om 
offentlig radio- og tv-virksomhed 
medlemsstaterne. 
37 Sp0rgsmalet vii vcere, om offentlige 
radio/tv-selskaber kan fortscette med at fa 
adgang til attraktivt indhold i den skarpe 
konkurrence om erhvervelse af 
programrettigheder, inden for rammerne af 
deres eksisterende finansierings­
mekanismer. Mange forbereder sig pa at 
udnytte deres ry og deres kunders 
"varemcerkeloyalitet" i konkurrencen med 
nye betalings-tv selskaber. 
Pa den anden side tilbyder teknologisk 
konvergens en rcekke nye muligheder til 
offentlige radio/tv-selskaber, hvad angar 
bade aktiviteter og mulige veje for seere 
og lyttere. Dette kan udvide deres aktuelle 
rolle og give nye, vcerdifulde indtcegtskilder 
parallelt med den aktuelle finansiering. Det 
aktuelle lovgrundlag b0r give radio/tv­
selskaber mulighed for at udnytte disse 
nye muligheder. Det b0r endvidere tillade 
dem at udnytte stordriftsfordele, hvor disse 
ogsa medf0rer fordele for forbrugeren. 
Men hvis statsmidler afsat til at st0tte et 
offentligt radio/tv-selskab i opfyldelsen af 
dets offentlige tjenesteforpligtelse blev 
benyttet som fundament for og 
krydssubsidiering af disse nye aktiviteter 
eller brugen af nye teknologiske platforme 
sasom lnternettet, ville en sadan praksis 
vcere underlagt traktatens 
konkurrencebestemmelser og friheden til 
at udbyde tjenester. 
Andre malscetninger af almen interesse 
Sikring af privatlivets fred og 
databeskyttelse. For at konvergerende 
tjenester kan udvikles, skal brugerne have 
sikkerhed for at deres privatliv ydes den 
forn0dne beskyttelse, og i scerdeleshed 
have tillid til sikkerheden i forbindelse med 
information, der transmitteres over de net, 
som de anvender. Lovgivning om 
databeskyttelse er allerede blevet vedtaget 
pa fcellesskabsplan58, og denne vii inden 
lcenge blive suppleret med scerlige 
bestemmelser om databeskyttelse og 
privatlivets fred inden for telekommunik­
ation. 59 
58 Europa-Parlamentets og Radets direktiv 
95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af 
fysiske personer i forbindelse med behandling af 
personoplysninger og om fri udveksling af 
sadanne oplysninger, EFT nr. L281, 23.11.95 
59 Forslag til direktiv om behandling af personlige 
data og beskytte/se af privatlivets fred i 
telekommunikationssektoren, .... , Fee lies indstilling 
Kryptografi og digitale signaturer. I en 
nyere meddelelse fra Kommissionen om 
digitale signaturer og kryptering anbefales 
en rcekke aktioner, der sigter mod at 
garantere sikkerhed og tillid til elektronisk 
kommunikation.60 Pa grund af den 
elektroniske handels globale karakter, 
lcegges der i mange af henstillingerne 
vcegt pa behovet for international adgang 
til kryptografiske produkter og tjenester, 
der opfylder de forskellige behov hos 
erhvervsliv og enkeltpersoner. 
Kulturel diversitet. I en skelscettende 
sag, der involverede mediesektoren 
("TV10" CJEC 23/9 af 9.10.94), erkendte 
Domstolen for De Europceiske 
Fcellesskaber, at kulturpolitiske 
malscetninger er malscetninger af almen 
interesse, som en medlemsstat lovligt kan 
forf0lge. Offentlige radio-og tv­
spredningstjenester har traditionelt vceret 
en vektor til at na dette mal. Protokollen 
herom, der findes som bilag til EU­
traktaten som cendret ved Amsterdam­
traktaten understreger det faktum, at 
"offentlig radio-og tv-virksomhed i 
medlemsstateme hrenger direkte sammen 
med de demokratiske, sociale og kulturelle 
behov i de enkelte samfund og med 
n0dvendigheden af at bevare 
mediepluralisme". 
Pa fcellesskabsplan bestemmes det i 
artikel 128 i EU-traktaten, at Fcellesskabet 
"bidrager ti/, at medlemsstatemes kulturer 
kan udfolde sig" herunder den 
audiovisuelle sektor, og at Fcellesskabet 
ligeledes "tager hensyn ti/ de kulturelle 
aspekter i sin indsats i henhold ti/ andre 
bestemmelser i denne traktat". 
Kommissionen agter i l0bet af 1998 at 
udarbejde en gr0nbog, der specifikt 
fokuserer pa udviklingen af de kulturelle 
aspekter af de nye audiovisuelle tjenester 
og informationstjenester. 
Beskyttelse af mindrearige og af den 
offentlige orden. Mens malscetninger af 
almen interesse i forbindelse med 
beskyttelse af mindrearige og den 
offentlige orden traditionelt har vceret 
anerkendt pa nationalt plan og pa 
vedtaget af Radet 12.9.96, EFT nr. 96/C 315/06, 
24.10.96. 
90 Kommissionens meddelelse Mod europaeiske 
rammer for digitale signaturer og kryptering, 
KOM(97) 503, oktober 1997 
38 fcellesskabsplan Of. f.eks. artikel 22 i 
direktivet om fjernsyn uden grcenser), vii 
nogle af de konvergerende tjenesters 
transaktionskarakter n0dvendigg0re 
tilpasninger af de midler, hvormed 
sadanne malscetninger nas for at sikre en 
beh0rig overholdelse af proportionalitets­
princippet. 
Endvidere er problemerne med at 
handhceve beskyttelsesforanstaltninger i 
forbindelse med skadeligt eller ulovligt 
indhold pa lnternettet et andet eksempel 
pa, hvordan konvergens scatter 
sp0rgsmalstegn . ved de traditionelle 
lovgivningsmcessige indfaldsvinkler til 
gennemf0relse, mens den ikke g0r det 
princip, som reglerne s0ger at beskytte, 
ugyldigt61. Platformens globale karakter og 
problemerne med at ud0ve kontrol inden 
for en bestemt medlemsstat f0rer til 
l0sninger, der er baseret pa industriens 
selvreguleringspraksis frem pa formel 
lovgivning, ledsaget af tekniske l121sninger 
for at sikre, at forceldre patager sig et 
strarre ansvar. 
Det er pa denne baggrund, at 
Kommissionen har vedtaget et forslag til 
Radets henstilling om beskyttelse af 
mindrearige og den menneskelige 
vcerdighed.62 Dette sigter mod at fremme 
fcelles retningslinjer for etablering af 
rammer pa nationalt plan for selvregulering 
med det formal at beskytte mindrearige og 
den menneskelige vcerdighed inden for 
audiovisuelle tjenester og informations­
tjenester, uanset kommunikationsmidlet. 
61 Kommissionens meddelelse Handlingsplan ti/ 
fremme af sikker anvendelse af Internet, 
KOM(97)583, 26.11.97 
62 Forslag til en Radshenstilling om beskyttelse af 
mindrearige og den menneskelige viBrdighed, 
vedtaget 18. november 1997. KOM(97)570. 
· :l~Slkrlng·af mAlamtnlnger 
,,,lleJJy1et af,kon~Jrgens 
;y.k fcellesskabspl~nlst~der 
$,:; mAlsmtninger . af··.( almen 
~,tte .. blev. ligelege,, u~~frsrz»gt i 
·tf'·.ben ''.. aktuellEt .· udvjkling ka·n 
,>.resultere j. nye ,,,,der at nfi 
i-,···ti.saetninger p~. Hvor sAdanne 
·' ·,r i dag n.6s ved. at plll~gge en 
, arkedsakt0rer ,fO[P!igtelser 
· rsy1Jii1gspligt: . ·. if1c(fm · for 
ltf..:.: ;'tJllf1r . d,e · . pffentlige 
~,;:. $0.m p/Jl~gg~s • visse 
h. t<a~~,,r~y~ l'~~!Rgi~~ 99 
&t:udouote,.·t1enester. mere 
-~;r~,,>;"' ,;,,· ,. .. . , .. , , 
(A) Er kb~verg~nsfcenomenet · en 
st0tte eller udfordring til den made, hvorpa 
malscetninger af almen interesse nas i 
telekommunikations-, medie- og IT­
sektorerne? 
(8) Burde sadanne malscetninger 
identificeres klarere, og hvor de kan 
omscettes til bestemte forpligtelser, skulle 
sadanne forpligtelser da kunne overdrages 
til en bredere gruppe af akt0rer? 
1\l:?: ]j~llgheder med hen,syn til 
en:JlilQl,. ~jg lovgivningsmodel 
Valgmuligheder med hensyn til 
lovgivningens struktur 
Kapitel Ill understregede den potentielle 
usikkerhed, som en separat og opdelt 
lovgivning resulterer i. En sadan 
usikkerhed blev set som en hindring for de 
nuvcerende akt0rer, der 0n_sker at operere 
pa tvcers af de sektorer, der er bernrt af 
konvergens, og for den mere generelle 
levering af tjenester sasom elektronisk 
handel eller finansielle tjenesteydelser 
(bankvirksomhed, forsikring, vcerdipapirer 
osv.) over konvergerede platforme. 
Nogle kommentatorer accepterer, at der 
findes hindringer, men anser dem hverken 
for at vcere uovervindelige eller for at vcere 
i modstrid med EU-traktaten. Rent praktisk 
reprcesenterer de blot en normal opdeling 
af aktiviteten, der er fcelles for alle 
virksomheder, der opererer pa tvcers af en 
rcekke 0konomiske sektorer. De vii hcevde, 
at den nuvcerende vertikale indfaldsvinkel 
til lovgivning er bceredygtig og yder en h0j 
39 grad af sikkerhed for de fleste 
markedsakt0rer. 
Et alternativt synspunkt er, at disse 
hindringer er modstrid med de 
nuvcerende teknologiske og 
markedsmcessige tendenser. I henhold til 
dette synspunkt er der behov for en enkelt 
lovgivningsmodel for alle sektorer i et 
konvergeret milj0 baseret pa fcelles 
principper, samtidig med, at visse 
specifikke elementer for de specifikke 
tjenester, der udbydes, maske bibeholdes. 
Andre fremf0rer, at en horisontal 
fremgangsmade b121r afspejle den 
teknologiske mulighed for, at et hvilket 
som heist net kan bcere en hvilken som 
heist tjeneste, og begrcenser derfor 
udviklingen af en horisontal indfaldsvinkel 
til sp0rgsmal, der bernrer den 
underliggende infrastruktur. Dette ville 
muligg0re en forskellig behandling af 
tjenester, der leveres over dette net. De 
regler, der anvendes pa tjenesteplan, kan 
maske f121lge den nuvcerende vertikale 
opdeling pa tjenesteplan eller maske 
cendre denne opdeling, sa den afspejler 
udviklingen i teknologier og markeder. 
I begge tilfcelde er fremgangsmaden i alt 
vcesentligt et skift vcek fra en vertikal 
model for sektoriel lovgivning og hen imod 
en horisontal fremgangsmade, der s0ger 
at skelne mellem nettet eller 
transmissionslaget inden for de 
konvergerede sektorer og de tjenester, der 
bceres over disse net 
To unders0gelser gennemf0rt for 
Kommissionen63 tyder pa, at en udskiftning 
af de nuvcerende vertikale strukturer med 
horisontale skel mellem levering af 
tjenester/indhold og transport ser ud til at 
vcere en mulig l0sning pa de typer af 
hindringer, der blev identificeret i kapitel Ill. 
Der vii fortsat vcere definitionssp0rgsmal 
om, hvor tjenesterne skal placeres, men 
de skulle vcere mere fremtidssikrede, idet 
de knyttes mindre tit de underliggende 
teknologier. Skellet mellem de to 
horisontale lag muligg0r ikke desto 
mindre, at der anvendes scerskilte 
lovgivningsmcessige kriterier pa de to lag, 
idet forbindelserne mellem de to lag dog 
anerkendes. 
63 Op. cit. 19 
I kapitel Ill understregedes betydningen for 
virksomhederne af at skulle have kontakt 
med en rcekke forskellige 
lovgivningsorganer i forbindelse med 
forskellige aspekter af deres integrerede 
aktiviteter. Det vii vcere vigtigt for 
skabelsen af et klima for innovation og 
investering, at disse hindringer fjernes. 
Hvis tanken om at ga fra vertikale 
lovgivningsmcessige opdelinger til en mere 
horisontal fremgangsmade accepteres, 
kan det g0re det lettere for 
virksomhederne at drage fordel af kun at 
skulle forhandle med en enkelt modpart. 
Et vigtigt sp0rgsmal er, hvorvidt en sadan 
rationalisering b0r f0re til, at en enkelt 
lovgiver behandler alle aspekter -indhold 
savel som tjenesteudbud og levering -eller 
hvorvidt en struktur, der deler ansvaret 
mellem tjenester og transmissions­
aktiviteter vii vcere mere velegnet, eller om 
der skal vcere mange lovgivningsmcessige 
organer pa begge disse lag. Nogle vii 
mene, at et enkelt organ vii vcere bedre i 
stand til at opretholde en mere sammen­
hcengende fremgangsmade, der mere 
flydende kan integrere lovgivningens 
aspekter af almen interesse og 0konomisk 
effektivitet i en enkelt ramme. Andre 
foretrcekker en fortsat adskillelse for at 
undga risiko for, at den almene interesse 
bringes i fare som f0lge af 0konomiske 
prioriteter. 
Alligevel er et iboende trcek ved 
konvergenstanken, at en streng adskillelse 
mellem tjenesteudbud pa den ene side og 
transmission og transport pa den anden 
side maske ikke er mulig og kunne skabe 
problemer med hensyn til sp0rgsmal 
omkring markedsstyrke og vertikal 
integration. 
Skabelse af ligevcegt mellem 
Fcellesskabets og medlemsstaternes 
ans var 
Nar man ser pa valgmulighederne med 
hensyn til en mulig fremtidig 
lovgivningsmodel, ma der tages hensyn til 
den made, hvorpa ansvar fortsat vii vcere 
delt mellem F cellesskabet og 
medlemsstaterne og inden for 
medlemsstaterne mellem de nationale, de 
regionale og nogle gange de lokale 
myndigheder. Ud fra et 
fcellesskabssynspunkt definerer EU-
traktaten pa grundlag af 
subsidiaritetsprincippet de omrader, hvor 
40 Fcellesskabet kan gribe ind. En sadan 
foranstaltning gennemf0res, forudsat der 
er tale om et omrade, hvor Fcellesskabet 
har kompetence "kun hvis og i det omfang 
malene for den patcenkte handling ikke i 
tilstrcekkelig grad kan opfyldes af 
medlemsstaterne og derfor, pa grund af 
den patcenkte handlings omfang eller 
virkninger, bedre kan gennemf0res pa 
fcellesskabsplan." 
. Sprargsmal 7: Lovgivningens frem~dige 
udformning 
Kapitel IV.1 praasenterede konvergens­
processens udfordring til de principper. der 
llgger tit grund for den aktuelle lovgivning, 
mens kapitel IV;2 og IV.3 behandlede en 
r83kke selvst93ndige lovglvnings-sp0rgsmal. 
Kapitel IV.4 indeholder en diskussion af, 
hvorledes disse principper kan finde 
anvendelse fremover, adskilt for hver sektor, 
eller "horisontalt" pa tv&!rs af forskellige 
markedssektorer. · Kapitlet rejser, endvidere 
relaterede · sp0rgsmal om antalJet at 
lovgivningsorganer og balancen m~llem 
aktivitet pa nationalt plan henholdsvis 
frellesskabsplan. 
(A) Kraever den aktuelle udvikling en 
nyvurdering at den made, hvorpa reglerne 
anvendes pa telekommunikations-, radio/tv­
sprednings- og IT-sektorerne? 
(B) Repraesenterer eksistensen at forskellige 
lovgivningsmyndigheder eller ministerier 
med ansvar for forskellige aspekter af 
telekommunikations-, medie- og IT­
aktiviteterne en brugbar l0sning til 
lovgivningsmaessig tilsyn pa baggrund at 
konvergens? 
(C) Vil konvergensen kraeve en nyvurdering at 
lovgivningsansvaret pa nationalt plan, 
taellesskabsplan eller internationait plan, og 
hvis dette er tiltaeldet, pa hvilke omrader? 
Pa grund af mange af de leverede 
tjenesters regionale og globale karakter 
kan denne subsidiaritetstest opfyldes. 
Forskellige nationale fremgangsmader kan 
pa den anden side skade og ikke fremme 
brugernes interesser, underminere den 
diversitet, som det indre marked tilbyder, 
og meget vel f0re til forvridninger, der 
favoriserer etableringen af 
produktionsfaciliteter i regioner, hvor der 
findes mindre strenge ordninger. 
IV.5 Spergsmal pa lnternationalt plan 
Globaliseringen forstcerker konvergensens 
internationale dimension. Et klart 
eksempel herpa er den fortsatte hurtige 
ekspansion af lnternettet pa verdensplan, 
der uden tvivl vii give anledning til 
yderligere teknologiske og industrielle 
omstillinger samt til spcendende sociale, 
kulturelle og i sidste ende kommercielle 
muligheder. Disse virkninger vii ikke vcere 
begrcenset til De Europceiske 
Fcellesskaber og Nordamerika. De vii med 
lige sa stor sandsynlighed kunne skabe 
fundamentale cendringer blandt vore 
naboer i Central-og 0steuropa og mere 
bredt i udviklingslandene. lnternettets 
globale udstrcekning har allerede vist et 
behov for internationale hZJsninger pa en 
rcekke centrale sp0rgsmal sasom 
sikkerhed, intellektuelle 
ejendomsrettigheder, told, privatlivets fred, 
interoperabilitet og cyberkriminalitet. 
I modscetning hertil fokuserede mange 
lovgivningsmcessige sp0rgsmal i 
tilknytning til telekommunikation og radio­
og tv-spredning indtil for nylig pa det 
nationale eller det regionale plan i 
Fcellesskabet pa grund af autorisationens 
nationale karakter inden for disse sektorer. 
En multilateral dialog om rammerne for de 
forskellige aspekter af telekom­
mu nikations- og informationsteknologi, der 
involverer regeringer og industri, 
gennemf0res i 0jeblikket i mange 
internationale fora. Kommissionen har 
gennem en rcekke internationale topm0der 
om informationssamfundet aktivt fremmet 
en rcekke lovgivningsinitiativer i de central­
og 0steuropceiske lande. 
Eksisterende internationale organisationer, 
sasom World Intellectual Property 
Organisation (WIPO), ITU og OECD, har 
erkendt behovet for at overveje 
konvergensens politiske effekt og 
igangscette aktiviteter med relation til 
Internet og elektronisk handel. Konvergens 
var temaet for ITU's sjette 
lovgivningskollokvium64. I nogle tilfcelde 
har dette allerede resulteret i aftaler om 
principper eller minimumsbestemmelser. 
Som eksempler kan ncevnes de to WIPO-
traktater fra december 1996 om 
ophavsrettigheder og visse 
ophavsrelaterede rettigheder ("WIPO 
6'4 De lovgivningsmc:essige konsekvenser af 
telekommunikationskonvergens; Formandens 
rapport fra det sjette lovgivningskollokvium om 
regeringens c:endrede rolle i en tid med 
privatisering af telekommunikationen, ITU, 
Geneve, 11.-13. december 1996. 
41 Copyright Treaty" og ''WIPO Performance 
and Phonograms Treaty"), samt Bonn­
erklceringen af juli 1997. 
~uroparadet arbejder aktuelt pa aspekter 
inden for informationssamfundet i 
henseende til menneskerettigheder, 
demokratiske vcerdier og udtryksfrihed og 
ventes at vedtage resolutioner om disse 
sp0rgsmal ved den 5. europreiske 
~inisterkonference om massemediepolitik 
1 Thessaloniki i december 1997 
Skelscettende globale aftaler sasom 
Information Technology Agreement (ITA), 
Mutual Recognition Agreements on 
conformity assessment (MRAs) og 
WTO/GATS aftalen om grundlreggende 
telekommunikationstjenester (februar 
1997) har bidraget til et nyt globalt syn pa 
lovgivningssp0rgsmal. WTO-aftalen finder 
ikke anvendelse pa radio-og tv-spredning. 
Efterhanden som denne indsats styrkes, 
kan det vise sig, at der ma tages hensyn til 
nye .fakt.orer, sasom konvergens og 
globaltsenng samt indvirkningen af disse 
0konomiske cendringer ud over den 
industrialiserede verden. For eksempel 
kan lnternettet give anledning til, at 
sp0rgsmal, der behandles af forskellige 
organisationer og aktuelt omfatter vigtige 
nye og mindre konventionelle akt0rer som 
f.eks. Internet Society, har en afsmittende 
virkning pa hinanden65. Endvidere vii 
formelle principper og regler sandsynligvis 
vcere baseret pa et vist mal af 
selvregulering fra industriakt0rernes side. 
I denne forbindelse vii det maske blive 
anset for at vcere mere hensigtsmcessigt at 
lancere en international dialog med det 
formal at na frem til l0sninger, nar og hvis 
der opstar problemer i forbindelse med 
teknologisk, social og industriel udvikling. 
En sadan proces ville vcere fleksibel og 
aben. Den ville ikke have nogen formelt 
fastsat tidsramme og ville vcere aben for 
alle de bernrte akt0rer, herunder 
internationale organisationer, de 
forskellige lnternet-organer (f.eks. Internet 
Engineering Task Force og Internet 
Advisory Board) samt tekniske eksperter. 
En sadan international dialog kunne give 
anledning til nedscettelse af specifikke 
65 The l~ternet s?ci~ty er en ikke-statslig 
profess1onel organisation med det sigte at udvikle 
en konsensus om ltz1sninger, som fremmer 
lnternettets videre udvikling. 
arbejdsgrupper, som skulle fokusere pa 
specifikke sp0rgsmal, sasom digitale 
signaturer eller told og beskatning. Det 
overordnede mal med en sadan proces 
kunne, nar den er blevet lanceret, vcere at 
udvikle en international pagt om global 
kommunikation, sk12mt omfanget af og 
malene med en sadan pagt endnu ikke er 
fastlagt. 
.. . ~,.. ~o~ .. · .. ·.. . .. 
ko .. •ernationale · aktivite er1 . sc>rri 
er·kn . e :; l.konver9ens.samt til sP4cifl~ke 
aspe ~ ": ""'·,, indftydelse pA herRA'.~ f.eks. 
Int· ", · :::":. ,,tellektuel ejendomsret .• og 
ele . · ·.'andet · : ~pitlet·< frefl!)~~YE,Jf: 
endv ;;( de , ,' , muligheder/ ... : s<>nr 
korav~ Ji-giver vore. , part{,.lere,·::·· ; 
~' kt:l~~;\g$J~i~~~~ 
(A) Er der pa baggrund af 
konvergensen behov for yderligere 
aktivitet pt! internationalt plan? 
(8) Hvilke (eventuelle) yderligere trin 
kra!ves for at opmuntre andre lande, 
scerlig lande i Central-og 0steuropa, til at 
skabe betingelser under hvilke den 
aktuelle udvikling kan udnyttes? 
42 ~'RJ •. · ·f· -
Prin~· ./ ./ . ·~yi'tgmuHsihecter':for traar ~.k.~.-.• _·;:.·~.-:~> ;: , ·· · ·. · h • • 
<!., >,, ;,,; .•. iA, .,,, ' 
Mens formalet med denne gr0nbog er at 
indhente kommentarer og fremme 
debatten frem for at tage stilling i denne 
fase, fastscettes der i afsnit V.1 nedenfor 
pa grundlag af tidligere analyser en raakke 
principper, der kan udg0re et faalles 
grundlag for fremtidige fremgangsmader i 
de sektorer, der ber0res af konvergens. I 
afsnit V.2 foreslas tre valgmuligheder, som 
Kommissionen mener kan fremme 
debatten om vedtagelse af aktuelle 
lovgivningsstrategier, hvor dette er 
n0dvendigt, pa baggrund af 
konvergensfcenomenet. 
V.1 ·· Principper fo.r<clefrfremtidige- . 
IOV$11Vnlng :i~den;·f9,r. sektqntr, der 
b«treres af konv,rge~a, , ·.··>: 
Uanset om der kommer fuld konvergens 
eller ej, peger raakken af teknologiske 
tendenser og markedstendenser, de 
potentielle hind ringer og de 
lovgivningsmaassige sp0rgsmal, der er 
identificeret i denne gr0nbog, alle pa et 
rendret milj0, imod hvilket de politiske 
malscetninger for disse sektorer skal 
vurderes. Fremtidige beslutninger ma 
derfor ikke kun trreffes pa grundlag af 
lovgivningsmaassige fremgangsmader, der 
er skrceddersyet til de involverede 
sektorer. De b0r ligeledes kunne trrekke 
pa en fcelles forstaelse af principper, der 
kan underbygge den fremtidige indsats. 
I dette afsnit fremf0rer Kommissionen 
fors0gsvis fem sadanne principper, hvortil 
der 0nskes kommentarer. 
1. Lovgivning ber begraenses ti/ det, 
der er strengt nedvendigt for at mi 
klart identificerede ma/. 
Pa grund af hastigheden, dynamikken 
og den innovative styrke i de sektorer, 
der er ber0rt af konvergens, ma de 
offentlige myndigheder undga 
fremgangsmader, der f0rer til 
overregulering, eller som simpelthen 
fors0ger at udvide eksisterende regler 
inden for telekommunikations- og 
mediesektorerne til omrader og 
aktiviteter, der i dag i vid udstrcekning 
ikke er underlagt lovgivning. 
Alie de regler, der indf0res, b0r vcere 
skraaddersyet til at opfylde klart 
identificerede mal pa en proportional 
mf:lde. 
2. Fremtidige lovgivningsmaessige 
fremgangsmader ber imedekomme 
brugernes behov 
En central prioritet i alle 
lovgivningsmcessige rammer b0r vcere 
at s0ge at im0dekomme brugernes 
behov med hensyn til at give dem 
st0rre valgmulighed, forbedre 
serviceniveauet og scenke priserne, 
samtidig med at forbrugernes 
rettigheder og den generelle almene 
interesse sikres. En sad an 
fremgangsmade er fuldt ud 
overensstemmelse med de bredere 
politiske malscetninger, der anerkender 
den vigtige rolle, som mange sektorer 
spiller med hensyn til at bringe 
informationssamfundet ind i borgernes 
dagligdag. 
3. Lovgivningsmaessige beslutninger 
ber baseres pa et behov for klare og 
forudsigelige rammer. 
Lovgiverne b0r s0ge at sikre klare og 
forudsigelige rammer, inden for hvilke 
erhvervslivet kan investere. Hvor 
sp0rgsmal kan overlades til 
markedsakt0rerne, skal dette g0res 
klart. Nar nye aktiviteter skaber uvished 
med hensyn til, hvordan og om de skal 
reguleres, b0r dette tydeligg0res. 
Dette betyder ikke, at rammerne ikke 
kan udvikle sig, men de b0r g0re det pa 
baggrund af forud fastsatte kriterier, 
idet fleksibiliteten til at reagere pa 
cendringer pa et marked i hastig 
udvikling sa vidt muligt bevares. 
4. Sikring af fuld deltage/se i et 
konvergeret milje. 
Pa grundlag af de eksisterende 
begreber om forsyningspligtydelser og 
levering af offentlige tjenesteydelser 
inden for radio-og tv-spredning b0r de 
offentlige myndigheder s0ge at sikre, at 
alle er i stand til at deltage i 
informationssamfundet. Konvergens vii 
i denne sammenhceng sandsynligvis 
frembyde nye former for deltagelse. 
5. Uafhaengige og effektive lovgivere 
vii vaere af central betydning i et 
konvergeret milje. 
43 Mens den generelle tendens gar i 
retning af lettere lovgivning, 
understreger den 0gede konkurrence, 
som konvergensen har medf0rt, 
behovet for effektive og uafhcengige 
lovgivere. Lovgivningsmcessig 
uafhcengighed er scerlig vigtig, hvor 
staten besidder en del af aktierne i en 
markedsakt0r. 
V.2 Valgmuligheder I forblnd.eJs9 med 
lovgivnlngens. L1dvikllng 
Hvis det fastslas, at der er behov for at 
overveje cendringer i den generelle 
lovgivningsmcessige fremgangsmade i 
lyset af tendenserne hen imod 
konvergens, kan der vaare mange mader, 
hvorpa en sadan rendring kan opnas. 
I overvejelserne af mulige strategier vii en 
vellykket formel sandsynligvis krreve mere 
end blot fleksible rammer for nye typer af 
tjenester. Det vii endvidere vcere af 
afg0rende betydning, at der etableres en 
guide, der g0r det muligt for de 
eksisterende rammer at tilpasse sig eller 
blive tilpasset i et tempo, der fortsat sikrer 
retfcerdige og ikke-diskriminerende 
markedsvilkar, og som sikrer, at brugernes 
interesser tjenes vel. 
Den hastighed og made, hvormed 
aandringer forvaltes, er det centrale punkt i 
overgangssp0rgsmalet. Denne grnnbog 
kan ikke foresla en specifik tidsramme. 
Alligevel forventer Kommissionen, at 
debatten fokuserer pa tre grundlaaggende 
valgmuligheder med hensyn til 
lovgivningsmcessig udvikling, selv om en 
sadan liste over valgmuligheder hverken 
er udt0mmende eller endegyldig. 
Valgmulighed 1: Bygge videre pa de 
nuvmrende strukturer 
I dette tilfcelde ville de nuvcerende vertikale 
reguleringsmodeller blive bevaret. Dette 
betyder, at der ville blive anvendt 
forskellige regler for telekommunikation 
samt radio-og tv-spredning og i mindre 
omfang udgivelse og IT. Med 
udgangspunkt i de etablerede principper 
ville disse eksisterende lovgivningsrammer 
pa EF-plan og nationalt plan blive udvidet 
pa ad hoc basis, hovedsageligt pa 
nationalt plan for at opfylde kravene inden 
for et konkurrencepraaget marked og 
im0dekomme udfordringerne i forbindelse 
med nye teknologier og tjenester. 
Normale fortolkningsprincippper ville finde 
anvendelse pa enkelttilfcelde for at l0se 
sp0rgsmal om, hvor specifikke aktiviteter 
h0rer hjemme. Koordinationen kan i det 
n0dvendige omfang styrkes pa europreisk 
plan i et fors09 pa at nedbringe risikoen for 
fragmentering til et minimum gennem 
nationale regler, der finder forskellig 
anvendelse i forskellige medlemsstater pa 
de fremkommende tjenester. 
Den hastighed, hvormed der ville blive 
gennemf0rt cendringer, ville afhrenge af 
den hastighed, hvormed innovationen 
sker, og af konkurrencens effektivitet. 
Dette ville tillade de lovgivningsmressige 
rammer at tilpasses som reaktion pa 
markedskrrefterne, og behovet for en ny 
runde deregulering/regulering kunne 
undgas. 
En sAdan fremgangsmade ville minimere 
behovet for rendring i den nrermeste 
fremtid og kunne vrere effektiv med 
hensyn til at stille forudsigelige 
lovgivningsmressige rammer til rAdighed 
for investeringerne, samtidig med at man 
ville undga, at der skabes uberettigede 
hindringer inden for det indre marked. Den 
kunne imidlertid ogsa bevare visse 
anomalier, der i dag virker afskrrekkende 
pa investeringerne. 
Den hastighed, hvormed rendringerne 
sker, og disses omfang kunne, hvis der 
ikke sker en koordinering pa europreisk 
plan, risikere at skabe betydelige nye 
hindringer mellem medlemsstaterne og at 
sinke overgangen til 
informationssamfu ndet. 
Valgmulighed 2: Udvikle en separat 
lovgivningsmodel for nye aktiviteter, 
som skulle sameksistere med 
lovglvningen for radio-og tv-spredning 
Denne valgmulighed ville betyde, at 
medlemsstaterne ville udtage nye tjenester 
og aktiviteter pa tvcers af traditionelle 
grcenser og anbringe dem under et 
scerskilt regelscet, hvor der i det hele taget 
er brug for regler. Dette ville muligg0re 
udvikling af en koordineret 
fremgangsmade i forbindelse med de 
mange h0jvrerdiaktiviteter, der 
karakteriserer det konvergerende marked, 
gennem oprettelse af en ny kategori af 
tjenester parallelt med eksisterende 
reguleringsmodeller for telekommunikation 
og radio-og tv-spredning. I alt vcesentligt 
44 ville resultatet blive en udvikling vrek fra 
teknologibaserede eller platformbaserede 
markedsgrrenser for en lang rcekke 
tjenester, samtidig med, at rammerne for 
traditionelle basale telekommunikations­
aktiviteter samt radio- og tv­
spredningsaktiviteter kan tilpasses mere 
gradvist. 
Det st0rste problem ved en sadan 
fremgangsmade vii vcere at bestemme 
grrenserne for, hvad der skal udg0re en 
del af en ny virkelighed med tjenester 
underlagt en let lovgivning, og hvad der 
skal forblive en del af den traditionelle 
lovgivning. En fremgangsmade kunne 
vrere at identificere visse typer af tjenester 
f.eks. Web-tv eller lnternettet eller drift af 
adgangsstyringssystemer negativt som 
hverken telekommunikation eller radio-og 
tv-spredning. Erfaringer inden for 
telekommunikationssektoren med 
definition af liberaliserede tjenester 
baseret pa, hvad der er tilbage pa 
monopolomradet, viser de praktiske 
vanskeligheder i forbindelse med en sadan 
fremgangsmade. 
Valgmulighed 3: Gradvist indfere en ny 
lovgivningsmodel, som daJkker hele 
udbuddet af eksisterende og nye 
tjenester 
Denne valgmulighed er den mest 
vidtrrekkende. Den krrever en 
grundlreggende nyvurdering og reform af 
den nuvrerende lovgivning. 
Dette indebrerer ikke n0dvendigvis en hel 
ny rcekke love, men snarere at der ses pa, 
hvordan eksisterende rammer kan 
tilpasses for at fremme fleksibilitet, fjerne 
uoverensstemmelser, undga forskels­
behandling inden for og pa tvcers af 
sektorerne og fortsat sikre realisering af 
malscetninger af almen interesse. I stedet 
for blot at grelde visse tjenester ( som 
foreslaet under Valgmulighed 2), ville 
denne valgmulighed etablere rammer, der 
drekkede alle sektorer. 
Denne valgmulighed krrever en bredere 
definition af kommunikationstjenester, der 
kan afl0se definitionerne pa 
telekommunikationstjenester og radio-og 
tv-spredningstjenester i frellesskabs­
lovgivningen. Proportionalitet ville vrere et 
n0dvendigt trrek ved det nye milj0, under 
den forudscetning, at lovgivningsniveauet 
inden for en sadan bred definition skal 
tilpasses tjenestens art og konkurrencens 
intensitet. 
En sadan valgmulighed kan anses for at 
vCBre ambiti0s. Dog vii den ikke 
n12>dvendigvis f0re til pludselige 
0delreggende rendringer. Metoden kan 
gradueres, sa den i f0rste omgang 
fokuserer pa prioriterede omrader, hvor 
der er behov for en konsekvent 
fremgangsmade i lovgivningen (f.eks. 
netdrift eller adgangssprzirgsmal). Et andet 
vresentligt trrek ved denne 
fremgangsmade ville vrere, at den tilled 
tilstrrekkelig tid til overgang fra den gamle 
til en ny ordning. 
Sp~rgsai~l 9: Prlncipper og munge 
, .. ' '. astrategler pc\ baggrund af: 
,,, . ·konvergense~ 
Kapitet.·y.~M~peger en rcekke. v~~entlige 
poli ·. '"''; , ' ,,,,, ,~HPer, .· som vii k~m~e,,:~a9,nf3. 
~ ~ '.,~dige ba~! • . i}1l~ 
kon Det · foresiar::' ··.· •en:;:, tr~ 
'riiuDg,. 'hvorj:>a . ~et:<.·:/~l<tuelle 
tovg~ . ssige strategier .~nde~ for de 
forskel orer ville• kun~e,;:s~ilR.~~~.es, 
~~~~~' .,tter derr ~~de 
(A) Hvilken effekt vii konvergensen 
have pa de principper for den fremtidige 
lovgivning, som gCBlder for 
telekommunikations-, medie- og IT-
sektorerne, og skal disse principper 
tilpasses pa baggrund af konvergensen? 
(8) Hvis konvergensen krCBver 
tilpasning af eksisterende 
lovgivningsstrategier, skal en sadan 
tilpasning da: 
(i) s0ge at bygge pa, og hvor det er 
hensigtsmressigt, udvide eksisterende 
rammer, fremfor at skabe nye; 
(ii) skabe nye rammer for mange online og 
interaktive tjenester, som skal 
sameksistere med rammerne, som 
aktuelt finder anvendelse pa 
traditionelle telekommunikations- og 
radiospredningsaktiviteter, eller 
(iii) s0ge at skabe omfattende rammer, der 
anvender ensartede 
lovgivningsstrategier pa alle tre 
sektorer. 
45 V.3 Tldsplan for fremtidlgeaktlvlteter 
De aktiviteter, som paregnes gennemf0rt, 
ventes at f0lge nedenstaende skematiske 
tidsplan: 
• En fem-maneders offentlig 
h0ringsperiode ( december 1997 til april 
1998 inklusive). 
• Udarbejdelse af en rapport om denne 
offentlige hrzJring i juni 1998. 
• Radet og Europa-Parlamentet ventes at 
vedtage eventuelle beslutninger om 
dette sp0rgsmal i andet kvartal af 1998. 
• Som reaktion pa disse beslutninger vii 
Kommissionen kunne udarbejde en 
Handlingsplan for konvergens 
slutningen af 1998. 
• Den allerede varslede 
telekommunikationsgennemgang vii 
blive gennemf0rt i 1999. 
Ind imellem disse mileprele vii der vrere et 
antal vigtige aktiviteter inden for 
mediefeltet. Den h0jtstaende Oreja-gruppe 
om audiovisuelle politikker er indkaldt og 
ventes at aflevere en rapport i september 
1998. En stor konference om sp12ngsmalet 
er planlagt til afholdelse i april 1998 i 
Birmingham, finansieret i fCBllesskab af det 
britiske formandsskab og Kommissionen. 
V.4 Konklusioner 
Denne gr0nbog analyserer konvergens­
frenomenet og dets indflydelse pa de 
eksisterende lovgivningsmcessige rammer 
for telekommunikations-, medie- og 
informationsteknologisektorerne. 
Konsekvenserne af denne udvikling er 
vidtrcekkende. Konvergens handler ikke 
alene om teknologi. Den handler om 
tjenester og om nye mader at g0re 
forretninger pa og interagere med 
samfundet. De rendringer, som beskrives i 
denne grnnbog, rummer potentielle 
muligheder for i betydeligt omfang at 
forbedre livskvaliteten for de europCBiske 
borgere, for bedre at integrere Europas 
regioner som et centralt element i den 
europreiske 0konomi, og for at g0re 
virksomhederne mere effektive og 
konkurrencedygtige pa de globale og 
nationale markeder. 
Fremkomsten af nye tjenester og 
videreudviklingen af eksisterende tjenester 
ventes at udvide det samlede 
informationsmarked og skabe nye veje ud 
til borgeren, baseret pa Europas rige 
kulturarv, potentiale for innovation og 
kreative ambitioner. 
Den globale karakter, som kendetegner 
dagens kommunikationsplatforme, scerlig 
lnternettet, er en n0gle, som vii abne 
d0ren til yderligere integration af 
verdens0konomien. Dette vii skabe 
muligheder og udfordringer ikke alene for 
Den Europceiske Union, men ogsa for vore 
naboer i Central- og 0steuropa, 
Middelhavsomradet og i udviklingslandene 
i almindelighed. Samtidig g0r den lave 
omkostning, som det krcever at etablere 
sig pA World Wide Web, det muligt for 
virksomheder af alle st0rrelser at fa en 
regional og global rcekkevidde. 
Globalisering vii derfor vcere et centralt 
tema i den fremtidige udvikling, 
efterhanden som cendringerne i Europa 
viser sig i udvikiingen over hele verden. 
Hvis Europa kan rumme disse cendringer 
ved at skabe et milj0, som st0tter i stedet 
for at hcemme forandringsprocessen, vii vi 
have skabt en kraftig drivkraft til 
jobskabelse og vcekst, til at for0ge 
forbrugernes valgmuligheder og fremme 
den kulturelle diversitet. Hvis Europa ikke 
er i stand til at g0re dette, eller ikke er i 
stand til at g0re det hurtigt nok, er der en 
reel risiko for, at vore virksomheder og 
borgere vii blive tvunget til at k0re i 
krybesporet pa vejen mod den 
informationsrevolution, som virksomheder, 
brugere og regeringer rundt om i verden 
har taget til sig. 
Det involverede sp0rgsmal er komplekst 
og vii krceve mange dr0ftelser, f0r der kan 
fremscettes forslag til nye 
fcellesskabsinitiativer. Denne gr0nbog har 
til formal at igangscette sadanne dr0ftelser, 
og alle interesserede parter opfordres til at 
deltage. Det er habet, at disse dr0ftelser 
vii vcere dybtgaende og vidtrcekkende. 
Resultaterne af denne offentlige hrzJring vii 
blive offentliggjort i en meddelelse fra 
Kommissionen i Juni 1998. 
Denne gr0nbog reprcesenterer et trin pa 
vejen mod at sikre fordelene ved 
konvergens for den europceiske sociale og 
0konomiske udvikling. Juni-meddelelsen 
vii g0re det muligt for Europa-Parlamentet, 
Ministerradet, Det 0konomiske og Sociale 
Udvalg og Regionsudvalget at tage politisk 
46 stilling til sp0rgsmalene og at opstille klare 
malscetninger for den fremtidige politik. 
Med denne grnnbog igangscettes en ny 
fase i Den Europceiske Unions politiske 
strategi for kommunikationsmilj0et. Som 
sadan reprcesenterer den et centralt 
element i de overordnede rammer, som er 
opstillet for at st0tte udviklingen af et 
informationssamfund. Den bygger pa de 
aktuelle stcerke sider ved de opstillede 
rammer for telekommunikation (lanceret 
med den skelscettende 1987-gr0nbog om 
telekommunikation66} og for medier 
( etableret ved forskellige initiativer til 
fcellesskabslovgivning) og indbyder alle 
interesserede parter til at kommentere 
lovgivningens fremtidige udformning i 
kommunikationsmilj0et efter 1998, inden 
for de sektorer, som ber0res af 
konvergens. 
Det f0rste trin skal bane vejen for udvikling 
af et hensigtsmcessigt lovgivningsmilj0, 
som vii lette den fulde opnaelse af 
mulighederne, som tilbydes af 
informationssamfundet, i Europas og dets 
borgeres interesse, nar det 21. arhundrede 
begynder 
66 KOM(87) 290 endelig udgave 
Dette bilag beskriver de eksisterende 
lovgivningsmilj0er i Den Europceiske 
Union inden for telekommunikations- og 
mediesektorerne. Fravceret af regulering 
inden for IT-feltet noteres ligeledes. 
Telekommunikationslovgivningen 
forbereder sig pa fuld liberalisering 
Der er nu blevet fastsat klare rammer for 
reel konkurrence i hele Den Europceiske 
Union, som i vid udstrcekning er 
gennemf0rt i de nationale tovgivninger nu, 
hvor 1998-fristen nrermer sig. I 
virkeligheden har overgangen fra monopol 
tit reel konkurrence krrevet en dybtgaende 
reform af lovgivningen inden for 
telekommunikationssektoren med aftatte 
regler for fastseettelse af datoerne for 
liberalisering af sektoren og for 
udarbejdelse af fee lies 
lovgivningsmeessige rammer omfattende, 
bl.a.: 
-betingelser for markedsadgang 
(f.eks. frelles rammer for 
autorisation -procedurer, tidsplaner, 
eventuelle tilknyttede vilkar); 
bevarelse af den almene interesse 
(f.eks. rammer, der garanterer 
forsyningspligtydelser og 
specificerer kundernes rettigheder i 
forbindelse med f.eks. taletelefoni 
og regler for databeskyttelse og 
beskyttetse af privattivets fred); 
-samtrafik og interoperabilitet mellem 
tjenester og net og en retfrerdig 
fordeling af ressourcer (f.eks. 
adgang til numre, tilgrengelighed af 
radiofrekvensspektrum). 
En grundleeggende betragtning har vreret 
at begrcense lovgivningen til det minimum, 
der krreves for at sikre den overordnede 
almene interesse og muligg0re en effektiv 
indtrceden pa markedet samt bceredygtig 
konkurrence. 
Det centrale i de lovgivningsmeessige 
rammer for telekommunikationssektoren 
har vreret net og udbud af tjenester 
(herunder aspekter i forbindelse med 
beskyttelse af den almene interesse) og 
ikke regulering af det indhold, der 
transmitteres over disse net. Tre aspekter 
omkring denne fokusering pa et indre 
47 marked for telekommunikation kan 
fremhreves: 
-fjernelsen af hindringerne for 
investering og innovation inden for 
det indre marked; 
-sikring af vilkar, der st0tter pan­
europreiske net og tjenester; 
-opretholdelse af et bestemt 
serviceniveau for brugerne. 
WfO/GA TS aftalen om grundtreggende 
telekommunikation, der blev indgaet d. 15. 
februar 1997, er fuldt ud i 
overensstemmelse med EU's 
lovgivningsmressige rammer for denne 
sektor. Dette gcetder ikke blot datoerne for 
liberalisering, men ogsa de underliggende 
lovgivningsmcessige principper. Aftalen 
dcekker ikke radio-og tv-spredning, og den 
finder kun anvendetse pa 
telekommunikations- (transport) tjenester. 
Den omfatter saledes ikke nogen 
"indholdstjenester''67, der eventuett 
transmitteres via telekommunikations­
tjenester. 
Audiovisuel lovgivning 
Pa frellesskabsplan har den nuvcerende 
audiovisuelle lovgivning til formal at opna 
fri bevcegelighed for tjenester 
overensstemmelse med artikel 59 i 
traktaten. Den er et eksempet pa 
anvendelsen af subsidiaritetsprincippet, i 
henhold til hvitket frellesskabslovgivning 
kun vedtages, nar den er absolut 
n0dvendig for at na ovenncevnte mat i 
traktaten. Nationale regler er blevet 
koordineret i det omfang, det er 
m!Jdvendigt for at fjerne de hindringer, der 
sky Ides forskelle mellem disse 
lovgivninger, nar sadanne regler er 
berettigede af hensyn tit den almene 
interesse. 
67 EU -GATS forpligtelserne om grundlaaggende 
telekommunikationstjenester udelukker den 
0konomiske aktivitet, der bestar i levering at 
ind hold, som kraaver 
telekommunikationstjenester til transport, idet en 
sadan levering er underlagt specifikke 
forpligtelser, som EU har indgaet inden for andre 
relevante sektorer. EU har ikke overtaget nogen 
GATS-forpligtelser om audiovisuelle 
tjenester/radio- og tv-spredningstjenester. Der er 
ogsa nogle undtagelser til princippet om mest 
begunstigede nationer inden for de audiovisuelle 
tjenester for at beskytte kulturelle vaardier. 
Domstolen har tidligere erkendt, at 
medlemsstaterne, da der ikke findes 
nogen harmonisering pa fcellesskabsplan, 
kan palcegge serviceudbydere fra andre 
lande deres nationale regler, hvor disse 
regler har den almene interesse for 0je og 
stAr i forhold til dette mal.68 Denne 
retspraksis f0rte til vedtagelsen af det 
vigtigste fcellesskabsinstrument pa dette 
omrade, det sakaldte fjernsyn uden 
gra:mser-direktiv, der koordinerer nationale 
bestemmelser pa en rcekke omrader 
vedr0rende levering af radio-og 
fjemsynstjenester ourisdiktionskriterier, 
reklame, sponsorering, teleshopping, 
beskyttelse af mindrearige, offentlig orden, 
berigtigelsesret, fremme af europceiske 
programmer). 
Direktivet er baseret pa princippet om 
kontrol i "hjemlandet", dvs. kontrol udf0rt 
af myndighederne i oprindelseslandet, 
under hvis jurisdiktion radio-og tv­
selskabet h0rer. Det har bevist dets 
effektivitet · i det nuvcerende radio-og tv­
spredningsmilj0. 69 Et direktiv70 om 
cendring af den oprindelige tekst fra 1989 
blev for nylig vedtaget for at tilpasse de 
lovgivningsmcessige rammer til 
cendringerne i det audiovisuelle landskab. 
Det nye direktiv skal transponeres inden 
udgangen af 1998. Kommissionen vii 
sikre, at denne proces realiseres stramt. 
Direktivet overlader visse sp0rgsmal til 
medlemsstaterne, og et af disse er 
autorisation. Man mente ikke, at 
forskellene pa disse omrader ville skabe 
hindringer for det indre markeds funktion, 
dvs. for den frie bevcegelighed for 
fjernsynsudsendelser. Medlemsstaterne 
skal sikre, at radio-og tv-selskaberne 
inden for deres jurisdiktion opfylder de 
minimumskrav, der er fastsat i direktivet, 
men de kan (i overensstemmelse med 
artikel 189 (3) i traktaten) beslutte, 
hvordan sadanne forpligtelser skal 
gennemf0res pa nationalt plan. 
88 Sag nr. C52/79 af 18/3/80 Procureur du Roi v. 
Marc J.V.C. Debauve 
811 Se "Anden rapport om anvendelse af direktiv 
89/552/ECZJF" KOM(97)523 endelig udgave af 
24/10/1997 
10 Direktiv 97/36/EF om aendring af direktiv 
89/552/ECZJF, direktivet om 'Fjernsyn uden 
grmnser' af 30.6.1997, EFT nr. L202, 30.7.97, s. 
60 
48 Yderligere to initiativer er blevet truffet til 
dels med det formal at supplere fjernsyn 
uden grcenser-direktivet ved at skabe 
lovgivningsmcessige rammer for 'det 
europceiske audiovisuelle omrade'. I 1993 
vedtog Radet et direktiv om koordinering af 
visse regler om ophavsrettigheder og 
ophavsretbeslcegtede rettigheder, der 
finder anvendelse pa satellit-tv og 
kabelretransmission.71 Senest har 
Kommissionen fremsat et forslag til direktiv 
om lovfcestet beskyttelse af 
adgangsstyringstjenester. 72 
Bortset fra ovenncevnte fcellesskabs­
initiativer er den audiovisuelle lovgivning 
hovedsageligt national. Lovgivningen 
omkring audiovisuelle tjenester er generelt 
enten positiv (en opfyldelsesforpligtelse, 
dvs. til at levere en afbalanceret 
programflade) eller negativ (lovgivning for 
at begrcense visse typer af materiale, 
f.eks. tilskyndelse til racehad). Positive 
forpligtelser opfyldes ofte i praksis i 
varierende omfang medlemsstaterne 
imellem af tv-selskaber, der har faet palagt 
en offentlig tjenesteforpligtelse. 
Eksisterende lovgivning er tildels baseret 
pa den omfattende tilgcengelighed ( dets 
"gennemtrcengningskraft"). Det er klart, at 
lovgivningen ska I opfylde en 
proportionalitetstest, og i en digital 
tidsalder b0r den og er den faktisk allerede 
ved at udvikle sig. Dette betyder, at en 
lettere lovgivning kunne vcere passende, 
afhcengigt af tjenestens art (f.eks. er 
satellit-eller kabel-betalings-tv generelt 
underlagt en lettere lovgivning end "frit i 
luften" tv, der vel nok er det mest 
gennemtrcengende af alle medier). 
Udgivelse og IT 
Udgivelsessektoren opererer inden for 
rammerne af en mere begrcenset 
sektorspecifik lovgivning sammenlignet 
med telekommunikation og den 
audiovisuelle sektor/radio- og tv-
spredningssektoren, og der er fcerre 
hindringer for adgang (i form af formelle 
autorisationskrav), selv om der gcelder 
strikse regler for denne sektor. 
Samtidig finder en rcekke af de 
kontrolmekanismer, der gcelder for radio­
og tv-spredning (f.eks. dem, der vedr0rer 
71 93/83/E0F, EFT nr. L 248, 6.10.93 
72 KOM(97)356 endelig udgave af 9. 7 .1997 
pluralisme, udenlandsk ejerskab og 
berigtigelsesret) ligeledes anvendelse pt! 
udgivelsessektoren (og navnlig pt! 
pressen), hvilket afspejler den almene 
interesse, der er gceldende for begge 
sektorer. Men implementeringen af nogle 
at disse principper for forlagssektoren sker 
gennem selvregulerende organer som 
f.eks. presse- eller industrirad eller 
praksiskodekser, i modscetning til de 
stcerkere krcefter for 
lovgivningsintervention pa 
radiospredningsfeltet. Derudover finder 
mange af de generelle regler i forbindelse 
med offentlig moral, reklame, injurier, 
privatlivets fred, beskyttelse af 
intellektuelle ejendomsrettigheder og 
adgang til offentlige dokumenter ligeledes 
anvendelse pa udgivelsessektoren. 
IT-og softwareindustrierne har endnu 
mindre tradition for sektorspecifik 
lovgivning, selv om horisontale regler 
sasom eksportkontrol, elektromagnetisk 
interferens eller forbrugerbeskyttelse ogsa 
gcelder her, og det samme g0r den 
generelle konkurrencelovgivning. 
I nternettet er tcettere knyttet til IT-og 
softwareindustrierne end til 
telekommunikation, hvis infrastruktur det 
anvender. Mens det net, over hvilket en 
star del af lnternet-trafikken formidles er 
underlagt en detaljeret lovgivning, har 
organiseringen, forvaltningen og 
tildelingen af ressourcer inden for 
lnternettet i vid udstrcekning vceret industri­
og brugerstyret. F cellesskabet har aktivt 
st0ttet en industristyret indfaldsvinkel i 
dets arbejde omkring skadeligt eller 
ulovligt indhold pa lnternettet og mere 
generelt i medierne. 73 
Mens indfaldsvinklerne kan rendre sig, 
scerlig pli centrale omrader sasom 
· navngivning og adressering, har der kun 
vreret begrrenset sektorspecifik lovgivning 
vedr0rende lnternettet i Europa. 74 
73 Op cit. note 28 se Gr"nbog om beskytte/se af 
mindrearige og den · menneskelige vSBrdighed i 
forbindelse med audiovisuelle tjenester og 
informationstjenester, KOM (96) 483, 16.10.97 
og Meddelelse om ulovligt og skadeligt indhold 
pa Internet, KOM{96) 487, 16.10.97. 
74 Dette star i modscetning til indfaldsvinklen i 
Singapore, Vietnam eller Kina}, hvor der er blevet 
indflllrt begr~nsninger. 
49 

ISSN 0254-1459 
KOM(97) 623 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 04 05 15 16 
Katalognummer CB-C0-97-701-DA-C 
ISBN 92-78-28992-2 
Kontoret for De Europreiske Frellesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg