[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 29.10.2008

KOM(2008) 430 endelig

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 for så vidt angår anvendelse af antimikrobielle stoffer til at fjerne overfladeforurening fra fjerkrækroppe

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Ved forordning (EF) nr. 853/2004 er der fastsat særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer gældende for ledere af fødevarevirksomheder. Det er fastsat deri, at lederen af en fødevarevirksomhed ikke må anvende andre stoffer end rent vand til at fjerne overfladeforurening fra animalske produkter, medmindre anvendelsen af det pågældende stof er godkendt i henhold til nævnte forordning. Det er endvidere fastsat, at anvendelsen af godkendte stoffer ikke berører fødevarevirksomhedsledernes pligt til at overholde bestemmelserne i nævnte forordning.

Den Videnskabelige Komité for Veterinærforanstaltninger med henblik på Folkesundheden afgav i oktober 1998 og april 2003 forskellige videnskabelige udtalelser og konkluderede, at anvendelsen af antimikrobielle stoffer kan bidrage til at mindske forekomsten af patogener i fjerkræ, forudsat at de pågældende stoffer anvendes som led i et integreret system til kontrol af fødevarekæden.

I forbindelse med EF-USA-veterinæraftalen fremlagde USA dossierer om anvendelsen af fire antimikrobielle stoffer på fjerkrækroppe. Dossiererne blev forelagt for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA), som afgav udtalelse i december 2005. EFSA konkluderede, at anvendelsen af de pågældende stoffer (chlordioxid, sur natriumchlorit, trinatriumphosphat og peroxysyrer) på de beskrevne betingelser ikke udgør en risiko for folkesundheden, og at anvendelsen af antimikrobielle opløsninger ikke afskaffer behovet for god hygiejnepraksis under forarbejdningen, navnlig håndteringen, af fjerkrækroppe. EFSA påpegede dog i en ny udtalelse i december 2005, at de fremlagte oplysninger om peroxysyrer kun viste begrænset effektivitet, og at der således skulle fastlægges særlige anvendelsesbetingelser.

EFSA konkluderede i sin videnskabelige udtalelse af 6. marts 2008 om vurdering af de mulige virkninger af de fire antimikrobielle behandlingsstoffer for dannelsen af antimikrobiel resistens, at der for øjeblikket ikke foreligger offentliggjorte data, som gør det muligt drage konklusioner om eventuel erhvervet nedsat modtagelighed over for de pågældende stoffer, når de anvendes på fjerkrækroppe, og resistens over for antimikrobielle stoffer, der anvendes i behandlingsøjemed.

Den Videnskabelige Komité for Nye og Nyligt Identificerede Sundhedsrisici og Den Videnskabelige Komité for Sundheds- og Miljørisici konkluderede i deres fælles videnskabelige udtalelse af 31. marts 2008 om, hvorledes de fire stoffer, der anvendes til at fjerne mikrobiel overfladeforurening fra fjerkrækroppe, indvirker på miljøet og den mikrobielle resistens, at der ikke foreligger tilstrækkelige oplysninger til at foretage omfattende kvantitative vurderinger, at det er miljømæssigt problematisk, at der kan ske spredning eller selektion af mere resistente stammer, og sluttelig at miljørisikoen vedrørende eventuelle restkoncentrationer i fjerkrækroppe skønnes at være lille.

Den 2. juni 2008 forelagde Kommissionen på baggrund heraf et udkast til forordning om godkendelse af fire stoffer, der anvendes til at fjerne overfladeforurening fra fjerkrækroppe, og betingelserne for at anvende stofferne for Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed med henblik på afstemning. Komitéen afgav en negativ udtalelse om forslaget: 26 medlemsstater stemte imod, og én medlemsstat afholdt sig fra at stemme.

I henhold til artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 853/2004 og i overensstemmelse med artikel 5 i Rådets afgørelse 1999/468/EF, ændret ved Rådets afgørelse 2006/512/EF, skal Kommissionen derfor forelægge Rådet et forslag til de foranstaltninger, der skal træffes, idet Rådet inden for en frist på tre måneder træffer en afgørelse med kvalificeret flertal, og Kommissionen skal samtidig underrette Europa-Parlamentet.

Forslaget får ingen finansielle følger for EF-budgettet.

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 for så vidt angår anvendelse af antimikrobielle stoffer til at fjerne overfladeforurening fra fjerkrækroppe

(EØS-relevant tekst)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 af 29. april 2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer[1], særlig artikel 3, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Ved forordning (EF) nr. 853/2004 er der fastsat særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer gældende for ledere af fødevarevirksomheder. Det er fastsat deri, at lederen af en fødevarevirksomhed ikke må anvende andre stoffer end rent vand til at fjerne overfladeforurening fra animalske produkter, medmindre anvendelsen af det pågældende stof er godkendt i henhold til nævnte forordning.

(2) Anvendelsen af bestemte antimikrobielle stoffer til at fjerne overfladeforurening fra fjerkrækroppe, bør derfor godkendes.

(3) Ved Rådets direktiv 91/271/EØF af 21. maj 1991 om rensning af byspildevand[2] er der fastsat bestemmelser om rensning og udledning af spildevand fra visse industrisektorer.

(4) Ved Rådets direktiv 98/24/EF af 7. april 1998 om beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet mod risici i forbindelse med kemiske agenser (fjortende særdirektiv i henhold til direktiv 89/391/EØF, artikel 16, stk. 1)[3] er der fastsat minimumsforskrifter for beskyttelse af arbejdstagerne på arbejdspladsen mod risici for deres sikkerhed og sundhed som følge af tilstedeværelsen af kemiske agenser.

(5) Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2160/2003 af 17. november 2003 om bekæmpelse af salmonella og andre bestemte fødevarebårne zoonotiske agenser[4] er der fastsat foranstaltninger til opdagelse og bekæmpelse af salmonella og andre zoonotiske agenser på alle relevante trin i produktionen, forarbejdningen og distributionen. Der er fastsat regler om nationale bekæmpelsesprogrammer for opdagelse af zoonoser og zoonotiske agenser i primærproduktionen, der er målrettet mod bestemte patogener.

(6) Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 af 29. april 2004 om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes[5], er der fastsat generelle regler for den offentlige kontrol med overholdelsen af bestemmelserne om at forebygge eller fjerne risici for mennesker og dyr eller nedbringe dem til et acceptabelt niveau.

(7) De nævnte retsakter pålægger fødevarevirksomhedsledere visse forpligtelser med hensyn til hygiejne og andre aspekter og foreskriver kontrol, som skal foretages af den kompetente myndighed. Det er imidlertid nødvendigt at fastsætte yderligere betingelser og krav til fødevarevirksomhedslederne og foreskrive kontrol, som den kompetente myndighed skal foretage som supplement til den kontrol, der i forvejen kræves i henhold til eksisterende EF-lovgivning, vedrørende anvendelse af antimikrobielle stoffer til at fjerne overfladeforurening fra fjerkrækroppe.

(8) Ved gennemførelsen af Fællesskabets politik sikres et højt niveau for beskyttelse af menneskers sundhed. Foranstaltninger, der træffes af Fællesskabet om fødevarer og foder, skal baseres på en relevant vurdering af de mulige risici for menneskers og dyrs sundhed og skal under hensyntagen til de foreliggende videnskabelige beviser opretholde eller, hvis det er videnskabeligt begrundet, øge beskyttelsesniveauet for menneskers og dyrs sundhed i Fællesskabet. Det er dog umuligt at betragte fuldstændig risikoeliminering som et realistisk mål for risikostyringsbeslutningen i denne sag. Beslutningstageren i risikostyringsprocessen har som funktion og ansvar at træffe beslutning om det acceptable risikoniveau under hensyntagen til alle foreliggende elementer i en videnskabelig risikovurdering.

(9) Ved gennemførelsen af Fællesskabets politik sikres der desuden et højt niveau for miljøbeskyttelse, både i form af retsakter om miljøpolitik og ved at integrere miljøkrav i andre EF-politikker og –aktiviteter under udformningen og gennemførelsen heraf.

(10) Den Videnskabelige Komité for Veterinærforanstaltninger med henblik på Folkesundheden (SCVPH) fremlagde den 30. oktober 1998 en rapport om fordele og begrænsninger i forbindelse med antimikrobiel behandling af fjerkrækroppe, og den anbefalede, at et dekontamineringsmiddel eller en dekontamineringsteknik skulle vurderes til bunds, inden der blev givet tilladelse til anvendelse.

(11) Den 14.-15. april 2003 afgav SCVPH ligeledes udtalelse om vurdering af antimikrobiel behandling af fjerkrækroppe og konkluderede, at dekontaminering med fordel kan anvendes til yderligere reduktion af antallet af patogener, forudsat at der anvendes en integreret kontrolstrategi gennem hele fødevarekæden, herunder anvendelse af hygiejneforanstaltninger i primærproduktionen, under transport og på slagterier og forarbejdningsanlæg.

(12) Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) vedtog den 6. december 2005 en videnskabelig udtalelse, hvori den konkluderede, at behandling af fjerkrækroppe med chlordioxid, sur natriumchlorit, trinatriumphosphat og peroxysyrer ikke udgør et sikkerhedsproblem. Det bemærkes endvidere, at sammenlignet med dypning og nedsænkning i genbrugt vand i kølebad (chiller) reducerer anvendelse af spray eksponeringen for restkoncentrationer og animalske biprodukter, som kunne opstå som følge af anvendelsen af antimikrobielle stoffer.

(13) Der er ikke gennemført en ordentlig vurdering af de toksikologiske virkninger af anvendelse af mere end ét antimikrobielt stof samtidig eller efter hinanden til at fjerne overfladeforurening fra animalske produkter. Der bør derfor ikke anvendes kombinationer af flere antimikrobielle stoffer.

(14) EFSA vedtog den 6. marts 2008 en videnskabelig udtalelse om vurdering af de mulige virkninger af de fire antimikrobielle behandlingsstoffer for dannelsen af antimikrobiel resistens. EFSA konkluderede, at der for øjeblikket ikke foreligger offentliggjorte data, som gør det muligt at konkludere, at anvendelse af de fire stoffer, der er omhandlet i EFSA's udtalelse af 6. december 2005, vil medføre, at der kan opstå erhvervet nedsat modtagelighed over for de pågældende stoffer og resistens over for antimikrobielle stoffer, der anvendes i behandlingsøjemed. På baggrund af disse resultater opfordrer EFSA til yderligere undersøgelser af, hvordan modtagelighed for disse typer stoffer opstår, og om de eventuelt kan være resistente over for antibiotika og andre antimikrobielle agenser, der anvendes i behandlingsøjemed.

(15) Den Videnskabelige Komité for Sundheds- og Miljørisici og Den Videnskabelige Komité for Nye og Nyligt Identificerede Sundhedsrisici vedtog den 18. marts 2008 og den 2. april 2008 en fælles videnskabelig udtalelse om, hvorledes de fire stoffer, der anvendes til at fjerne mikrobiel overfladeforurening fra fjerkrækroppe, indvirker på miljøet og den mikrobielle resistens, hvori de fremførte, at "der for øjeblikket ikke findes tilstrækkelig videnskabelig viden om de mulige negative virkninger af at anvende forskellige biocider". Som svar på Kommissionens mandat vedrørende de fire stoffer konkluderede de, at der ikke foreligger tilstrækkelige oplysninger til at foretage omfattende kvantitative vurderinger. Det er miljømæssigt problematisk, at der kan ske spredning eller selektion af mere resistente stammer, og at der kan være restkoncentrationer i fjerkrækroppe. Både Den Videnskabelige Komité for Sundheds- og Miljørisici og Den Videnskabelige Komité for Nye og Nyligt Identificerede Sundhedsrisici mener imidlertid, at miljørisikoen er lille.

(16) I sin egenskab af beslutningstager i risikostyringsprocessen med ansvar for fastsættelse af den acceptable risiko for menneskers og dyrs sundhed og miljøet mener Kommissionen, at det ikke kan udelukkes, at de fire antimikrobielle stoffer indebærer en risiko for en eventuel virkning i form af antimikrobiel resistens og eventuelle miljøvirkninger. Der bør derfor med henblik på yderligere at reducere eventuelle risici fastsættes meget strenge betingelser og krav vedrørende anvendelsen af de fire stoffer, særlig med hensyn til eksponeringstid, stoffets koncentration og begrænsning af anvendelsen til blot ét stof.

(17) Flere antimikrobielle stoffer, der anvendes til at fjerne overfladeforurening fra fjerkrækroppe, kan udgøre en risiko for vandmiljøet, sundheden hos det personale, der arbejder i spildevandssystemer, samt driften og effektiviteten af kloaksystemer og/eller spildevandsbehandlingsanlæg. Anvendelse af antimikrobielle stoffer, der indeholder chlor, kan medføre dannelse af organiske chlorforbindelser, hvoraf flere er persistente, bioakkumulerbare eller kræftfremkaldende. Phosphorforbindelser er også en af kilderne til eutrofieringen af de regionale have i Europa, der medfører massevækst af alger og andre uønskede forstyrrelser af vandmiljøet. Derfor bør der træffes foranstaltninger til passende kontrol med bortskaffelsen af sådanne stoffer.

(18) Hvis der anvendes andre antimikrobielle stoffer end drikkevand til fjerkrækroppe, bør det fremgå af mærkningen af fjerkrækroppe, udskæringer og tilberedt kød fremstillet af sådanne fjerkrækroppe, så forbrugeren oplyses herom. Der bør derfor i nærværende forordning fastsættes krav til en sådan mærkning.

(19) Stoffer, der anvendes til at fjerne overfladeforurening fra fjerkrækroppe og ikke til konservering, påvirker ikke definitionen af "fersk kød" i punkt 1.10 i bilag I til forordning (EF) nr. 853/2004.

(20) Nærværende forordning bør dog først finde anvendelse, når definitionen af fjerkrækød i bilag XIV, del B, punkt II, nr. 1, til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen)[6], er blevet ændret. Ændringen vil gøre det muligt at omsætte og markedsføre kød, der er blevet behandlet med antimikrobielle stoffer, som fjerkrækød.

(21) Det bør tillades at anvende chlordioxid, sur natriumchlorit, trinatriumphosphat og peroxysyrer til at fjerne overfladeforurening fra fjerkrækroppe, indtil fødevarevirksomhedslederne i medlemsstaterne har forelagt yderligere videnskabelige data om anvendelsen af disse stoffer. Oplysningerne bør omfatte potentielle miljøvirkninger og mulig dannelse af antimikrobiel resistens. Fødevarevirksomhedsledere i tredjelande opfordres til at indsende dataene til sidstnævnte. Dataene vil danne grundlag for en revision af såvel godkendelsen som betingelserne for anvendelse af disse stoffer.

(22) Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed har afgivet en negativ udtalelse om de foranstaltninger, Kommissionen har foreslået, og foranstaltningerne i denne forordning skal derfor vedtages af Rådet —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1 Godkendte stoffer

De antimikrobielle stoffer, der er anført i bilaget, godkendes til at fjerne overfladeforurening fra fjerkrækroppe (i det følgende benævnt "godkendte stoffer").

Artikel 2 Fødevarevirksomhedsledernes forpligtelser i forbindelse med anvendelse af godkendte stoffer

Fødevarevirksomhedsledere anvender kun de godkendte stoffer til hele fjerkrækroppe og ikke til dele af fjerkrækroppe eller fjerkræudskæringer.

De anvender kun de godkendte stoffer til fjerkrækroppe på de betingelser, der er fastsat i bilaget, og i overensstemmelse med følgende krav:

a) Et godkendt stof må ikke anvendes til fjerkrækroppe samtidig med eller efter et andet godkendt stof.

b) Hvis et godkendt stof anvendes mere end én gang i løbet af fremstillingsprocessen, må den samlede kontakttid højst udgøre de tidsrum, der er fastsat i bilagets punkt 2, 3 og 4.

c) Hvis et godkendt stof anvendes i et kar til forkøling eller køling, skal den opløsning, der indeholder det pågældende stof, udskiftes regelmæssigt for at opretholde den foreskrevne koncentration af det godkendte stof.

d) Fjerkrækroppen skal skylles med drikkevand – og fjerkrækroppen skal skylles indvendigt, når organerne er udtaget – på et passende punkt i fremstillingsprocessen, der følger efter anvendelsen af det godkendte stof, for at sikre, at stoffet med forsæt fjernes i et sådant omfang, at det ikke har nogen teknologisk indvirkning på det færdige produkt.

e) Ved passende permanent overvågning skal det videnskabeligt dokumenteres, at det ved skylningen effektivt er sikret, at der ikke er restkoncentrationer af det godkendte stof eller derivater heraf tilbage i det færdige produkt.

f) Anvendelse af det godkendte stof og skylning skal foregå i slagtelokalet, inden fjerkrækroppene placeres i køle- eller fryserum.

Artikel 3 Fødevarevirksomhedslederes pligt til at indsamle data

1. Fødevarevirksomhedsledere indsamler data til følgende undersøgelsesformål:

a) sandsynligheden for, at der opstår erhvervet nedsat modtagelighed for de godkendte stoffer og resistens over for antimikrobielle stoffer, der anvendes i behandlingsøjemed

b) miljøvirkningerne af, at de anvendte opløsninger af de godkendte stoffer og skyllevandet bortskaffes

c) muligheden for spredning eller selektion af resistente stammer i spildevandet.

2. Fødevarevirksomhedsledere stiller de i stk. 1 omhandlede data til rådighed for de kompetente myndigheder, så snart Kommissionen har fastsat de tekniske specifikationer.

Artikel 4 Mærkning

Hvis der er anvendt et godkendt stof til at fjerne overfladeforurening fra fjerkrækroppe, anbringer fødevarevirksomhedslederen et synligt, letlæseligt og uudsletteligt mærke på fjerkrækroppene og alle fjerkræudskæringer og tilberedt fjerkrækød heraf, hvoraf det fremgår:

a) enten at det pågældende produkt er behandlet med antimikrobielle stoffer

b) eller at det pågældende produkt er dekontamineret ved hjælp af kemikalier.

Artikel 5 Spildevand

1. Fødevarevirksomhedsledere opfylder følgende kvalitetsstandarder for spildevand, når anvendelsen af godkendte stoffer indebærer udledning af spildevand til opsamlings- og renseanlæg i byområder eller udledning af industrispildevand til vandområder efter behandling:

a) kvaliteten af spildevand, der udledes til opsamlings- og renseanlæg i byområder:

chlor i alt (udtrykt som Cl2): 0,4 mg/l

organiske chlorforbindelser, udtrykt somabsorberbare organiske halogenforbindelser (AOX) 1,0 mg/l

b) kvaliteten af spildevand, der udledes til overfladevand:

chlor i alt (udtrykt som Cl2): 0,4 mg/l

phosphor i alt (udtrykt som P): 2,0 mg/l

organiske chlorforbindelser, udtrykt somabsorberbare organiske halogenforbindelser (AOX) 0,1 mg/l.

2. Fødevarevirksomhedsledere overvåger mindst en gang om måneden på grundlag af en i forhold til gennemstrømningen repræsentativ døgnprøve, at de i stk. 1 omhandlede kvalitetsstandarder for spildevand er opfyldt.

Overvågningen af spildevandskvaliteten baseres på de internationale standarder ISO 7393-1:1985/2001, ISO 7393-2:1985, ISO 7393-3:1990, ISO 6878:2004 og ISO 9562:2004. Den kompetente myndighed kan dog tillade, at der anvendes andre metoder, hvis det kan dokumenteres, at de opnåede resultater svarer til dem, der opnås ved ISO-metoderne.

Artikel 6 Offentlig kontrol

1. Hvis der anvendes et godkendt stof til at fjerne overfladeforurening fra fjerkrækroppe:

a) skal den kompetente myndighed øge hyppigheden og/eller varigheden af den offentlige kontrol, særlig den offentlige kontrol, der er omhandlet i artikel 10 i forordning (EF) nr. 882/2004, med særligt fokus på fødevarevirksomhedsledernes forpligtelser, jf. nærværende forordnings artikel 2

b) kan den kompetente myndighed i konkrete tilfælde fastsætte supplerende betingelser vedrørende anvendelsen af det pågældende stof.

2. Den kompetente myndighed foretager offentlige kontroller af den overvågning, der udføres af fødevarevirksomhedslederne, jf. artikel 5, stk. 2.

Artikel 7 Den kompetente myndigheds pligt til at indsamle data

Den kompetente myndighed indsender de i artikel 3 omhandlede data til Kommissionen hvert halve år fra anvendelsesdatoen for denne forordning.

Artikel 8 Ikrafttrædelse, revision og anvendelse

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Den finder anvendelse fra anvendelsesdatoen for Rådets forordning om ændring af definitionen af fjerkrækød i bilag XIV, del B, punkt II, nr. 1, til Rådets forordning (EØF) nr. 1234/2007.

Inden to år fra anvendelsesdatoen tager Kommissionen denne forordning op til revision på baggrund af yderligere videnskabelige data vedrørende anvendelsen af de i bilaget opførte stoffer og foreslår om nødvendigt de påkrævede tilpasninger af godkendelsen.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Rådets vegne

Formand

BILAG

Liste over godkendte stoffer og betingelserne for anvendelse heraf (jf. artikel 2)

1. Chlordioxid:

a) Maksimal restkoncentration af chlordioxid på 3 mg/kg i vand på de punkter i fremstillingsprocessen, hvor det godkendte stof anvendes.

b) Hvis der anvendes kontinuerlig neddypningskøling i modstrøm, skal kontakttiden stå i forhold til fjerkrækroppenes størrelse, og den skal vurderes på basis af den koncentration, chlordioxiden anvendes ved.

2. Sur natriumchlorit:

a) Koncentration af natriumchlorit på 50-150 mg/kg i fjerkræprocesvand, der anvendes som forkølings- eller kølingsopløsninger, i kombination med en syre, det er tilladt at anvende til fødevarer, og som giver en pH-værdi på 2,8-3,2 i opløsningen. Neddypning i opløsningen foretages i op til 5-8 sekunder i alt.

b) Koncentration af natriumchlorit på 500-1 200 mg/kg i fjerkræprocesvand, der anvendes som sprayopløsninger, i kombination med en syre, det er tilladt at anvende til fødevarer, og som giver en pH-værdi på 2,3-2,9 i opløsningen. Der sprayes med opløsningen i op til 15 sekunder i alt.

3. Trinatriumphosphat:

Koncentration på 80-120 g/kg i fjerkræprocesvand. Fjerkrækroppe, der ikke er afkølet, neddyppes i eller sprayes med opløsningen i op til 15 sekunder i alt.

4. Peroxysyrer:

I fjerkræprocesvand kan der anvendes en blanding af peroxyeddikesyre, octansyre, eddikesyre, hydrogenperoxid, peroxyoctansyre og 1-hydroxyethyliden-1,1-diphosphonsyre (HEDP) i en maksimumskoncentration på 220 mg/kg peroxyeddikesyre, 110 mg/kg hydrogenperoxid og 13 mg/kg HEDP i op til 15 sekunder i alt, når de anvendes til spray eller neddypning.

[1] EUT L 139 af 30.4.2004, s. 55. Berigtiget i EUT L 226 af 25.6.2004, s. 22. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1243/2007 (EUT L 281 af 25.10.2007, s. 8).

[2] EFT L 135 af 30.5.1991, s. 40. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

[3] EFT L 131 af 5.5.1998, s. 11. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/30/EF (EUT L 165 af 27.6.2007, s. 21).

[4] EUT L 325 af 12.12.2003, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1237/2007 (EUT L 280 af 24.10.2007, s. 5).

[5] EUT L 165 af 30.4.2004, s. 1. Berigtiget i EUT L 191 af 28.5.2004, s. 1. Senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 301/2008 (EUT L 97 af 9.4.2008, s. 85).

[6] EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1. Senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 248/2008 (EUT L 76 af 19.3.2008, s. 6).