RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

Årsrapport om Den Europæiske Unions indsats inden for forskning og teknologisk udvikling samt overvågning af Horisont 2020 i 2018

1 Baggrund

Denne årsrapport om EU's indsats inden for forskning og teknologisk udvikling samt om resultatformidling er udarbejdet i henhold til artikel 190 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 7 i Euratomtraktaten. Den giver et sammenfattende, ikkeudtømmende overblik over de vigtigste foranstaltninger i 2018.

2 Den politiske kontekst

Meddelelsen om En ny europæisk dagsorden for forskning og innovation – Europas chance for at forme sin fremtid, som Kommissionen udarbejdede i forbindelse med Det Europæiske Råds uformelle møde den 16. maj 2018 i Sofia, satte forskning og innovation (FoI) i centrum på dagsordenen for job, vækst, retfærdighed og demokratisk forandring samt for forberedelserne til EU's fremtid. På denne baggrund fremsatte Kommissionen lovforslag til udgiftsprogrammer under EU-budgettet for 2021-2027, som nu er genstand for interinstitutionelle forhandlinger.

I 2018 fortsatte EU's økonomi med at vokse for femte år i træk, men global usikkerhed aftegner sig i horisonten. Makroøkonomiske indikatorer såsom beskæftigelse og investeringer vendte tilbage til tendensen før finanskrisen, men svage produktivitetsforbedringer bremser fortsat den økonomiske vækst. Inden november havde Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer støttet projekter i alle medlemsstater til en samlet investeringsværdi af 360 mia. EUR, hvoraf to tredjedele stammer fra private ressourcer. Horisont 2020 har bidraget direkte til denne positive udvikling, som har skabt omkring 592 000 nye arbejdspladser mellem 2014 og 2018.

EU fastholdt, at spørgsmål vedrørende det digitale indre marked stod højt på dagsordenen. Ud over at sikre beskyttelsen af personoplysninger vil den nye generelle forordning om databeskyttelse (som trådte i kraft den 25. maj 2018) også understøtte FoI. Kommissionen støttede gensidiggørelsen af nationale strategier for kunstig intelligens. Igen spillede Horisont 2020 en vigtig rolle, navnlig ved at støtte oprettelsen af et europæisk fællesforetagende for højtydende databehandling, som skal sikre Europas strategiske autonomi på dette område.

Energi og klima forblev øverst på den globale og europæiske dagsorden. En særrapport fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) til de politiske beslutningstagere illustrerede på dramatisk vis, at det haster med tiltag for at imødegå klimaændringer. Kommissionen fortsatte med at gennemføre EU's energi- og klimamål i overensstemmelse med Parisaftalen fra 2015 om klimaforandringer og FN's mål for bæredygtig udvikling. Derfor gennemførte Kommissionen den lovgivning, der er nødvendig for at nå EU's nationalt bestemte bidrag til at mindske drivhusgasemissionerne med 40 % inden 2030 (sammenlignet med 1990). Derudover fremlagde Kommissionen i november 2018 sin vision for at opnå CO2-neutralitet inden udgangen af 2050. Den langsigtede strategi skitserer de teknologiske, økonomiske og samfundsmæssige omstillinger, der er nødvendige for at opnå klimaneutralitet og sikre en socialt retfærdig omstilling. Dette store engagement skal understrege EU's globale lederskab på dette område i tråd med den indflydelsesrige rolle, som kommissionsformand Jean-Claude Juncker plæderede for i sin 2018-tale om Unionens tilstand.

3 Politisk ramme

Horisont Europa

Den 7. juni vedtog Kommissionen sine forslag til Horisont Europa, FoI-politikrammen for 2021-2027 (perioden for den næste flerårige finansielle ramme). Lovgivningspakken består af forslag til:

·en forordning om oprettelse af Horisont Europa og fastsættelse af reglerne for deltagelse

·en afgørelse om et særprogram til gennemførelse af Horisont Europa og

·en forordning om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskabs forsknings- og uddannelsesprogram for perioden 2021-2025.

Pakken har til formål at forenkle reglerne yderligere og samtidig sikre kontinuitet, f.eks. at hovedprincipperne i EU's FoI-rammeprogrammer (topkvalitet, virkning og åbenhed) fortsat vil være gældende. Den blev udarbejdet på grundlag af omfattende høringer med interessenter og fremtrædende personer samt andet vigtigt input, f.eks. LAB FAB APP – Investing in the European future we want , rapporten fra den uafhængige ekspertgruppe på højt niveau om maksimering af virkningen af EU's programmer for forskning og innovation (med Pascal Lamy som formand).

Inden udgangen af 2018 var Rådet for Konkurrenceevne blevet enigt om en delvis generel indstilling til grundforordningen, og Parlamentet havde på et plenarmøde godkendt en rapport om pakken fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi.

Kommissionens forslag er struktureret omkring tre søjler:

·Åben videnskab