Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om undertegnelse af en aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og USA om forlængelse af samarbejdsprogrammet inden for højere uddannelse og erhvervsuddannelse

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

I. Indledning

1. I traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab fastsættes, at Fællesskabet og medlemsstaterne skal fremme samarbejdet med tredjelande inden for almen uddannelse og erhvervsuddannelse. Dette samarbejde skal indgå i Fællesskabets generelle udvikling af kvalitetsuddannelse og gennemførelse af en erhvervsuddannelsespolitik, samtidig med at medlemsstaternes ansvar for indhold og tilrettelæggelse fuldt ud respekteres.

2. Det Europæiske Fællesskabs nuværende og tidligere uddannelsesprogrammer har haft og har fortsat en meget gunstig virkning på udviklingen af medlemsstaternes uddannelsespolitikker og -systemer. De har bidraget til, at der er opstået et europæisk samarbejdsområde for uddannelse, navnlig via fremme af mobilitet og øget anerkendelse af uddannelsesperioder samt oprettelse af tværnationale strukturelle samarbejdsnet.

3. Kommissionen bemærkede i sin hvidbog fra 1995 "Undervise og lære: På vej mod det kognitive samfund", at det kognitive samfund gav incitament til at erhverve ny viden og med henblik herpå motivation til at lære ved enhver given lejlighed.

4. I konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Lissabon (23.-24. marts 2000) blev det understreget, at EU står over for en helt ny situation som følge af globaliseringen og de udfordringer, som en ny videnbaseret økonomi frembyder. Hvis EU skal kunne tage udfordringen op og udnytte de muligheder - for så vidt angår såvel økonomisk vækst som øget beskæftigelse og social velfærd - som denne hurtigt skiftende situation giver, er det nødvendigt at tilpasse medlemsstaternes uddannelsessystemer til kravene i det videnbaserede samfund.

5. I denne nye tidsalder med globalisering og indbyrdes afhængighed kan Fællesskabets bestræbelser for at finde nye uddannelsesstrategier ikke begrænses af Fællesskabets eller Europas grænser. Bestræbelserne bør snarere udfolde sig i samarbejde med lande og regioner uden for Det Europæiske Fællesskab, navnlig de lande og regioner, hvor uddannelses systemerne er højt udviklede.

6. Det forhold, at der befinder sig udenlandske studerende, praktikanter og undervisere i et land, ses i stadig højere grad som et tegn på, hvilken værdi det pågældende lands uddannelsessystem tillægges. Samtidig vurderes tilstedeværelsen af udenlandske studerende, praktikanter og undervisere i det pågældende land i stadig højere grad som en kilde til nye ideer og en potentiel berigelse for landets uddannelsessystem. Samarbejdsordninger med tredjelande på uddannelsesområdet kan bidrage til en bedre forståelse af de standarder, der er afgørende for mobiliteten på verdensplan inden for højere uddannelse og erhvervsuddannelse og give tredjelandes studerende, undervisere og administratorer et mere dynamisk og tiltrækkende billede af det europæiske samarbejdsområde for uddannelse. De kan desuden direkte være med til at skabe beskæftigelsesmuligheder i Fællesskabet og andre steder.

7. Samarbejdet med tredjelande, der er omhandlet i artikel 149, stk. 3, og 150, stk. 3, i EF-traktaten, er derfor ikke længere blot en mulighed, men snarere en nødvendig dimension i Fællesskabets overordnede uddannelsesstrategi.

8. Endvidere er samarbejde på områder som almen uddannelse og erhvervsuddannelse med til at styrke forbindelserne med tredjelande. Konsolideringen af Det Europæiske Fællesskab på den internationale scene må ledsages af en række konkrete, positive samarbejdsaktioner.

9. Dette forslag om forlængelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og USA om et samarbejdsprogram inden for højere uddannelse og erhvervsuddannelse skal ses på baggrund af ovennævnte. USA er et på verdensplan anerkendt økonomisk førende land, som spiller en fremtrædende rolle i forbindelse med udviklingen af det nye videnbaserede samfund og globaliseringsprocessen. Samarbejde på disse områder er til gavn for begge parter.

10. Forandringerne i verden de seneste ti år har medført en ændring af det traditionelle partnerskab mellem Det Europæiske Fællesskab og USA. Som følge heraf har både Det Europæiske Fællesskab og USA bl.a. forpligtet sig til aktivt at fremme tættere forbindelser mellem befolkningerne på begge sider af Atlanten.

11. Den nuværende aftale [1] har vist sig at være et meget positivt element i de transatlantiske forbindelser, og man har på begge sider anerkendt den som et af de mest konkrete bidrag til at bygge bro og skabe venskab og forståelse mellem Det Europæiske Fællesskabs og USA's befolkninger og institutioner. Den har således været symbolet på det nye partnerskab. Det samarbejde, der blev etableret i medfør af aftalen, har været meget vellykket og bidraget til at skabe innovative og strukturelle institutionelle forbindelser, der klart har en merværdi for de nuværende bilaterale samarbejdsordninger. Forslaget om forlængelse af aftalen bygger videre på og er med til at konsolidere disse resultater.

[1] EFT L 279 af 22.11.1995

II. Baggrund

1. Efter Det Europæiske Fællesskabs og dets medlemsstaters undertegnelse i 1990 af den transatlantiske erklæring fremlagde Kommissionen en meddelelse [2] for Rådet om udvikling af samarbejdet mellem EF og USA på området undervisning og uddannelse. Som følge heraf opfordrede Rådet Kommissionen til at overveje at udarbejde et udkast til aftale med USA. I 1993 blev den indledende fase af samarbejdet, der involverede institutioner fra Det Europæiske Fællesskab og USA, iværksat. Europa-Parlamentet støttede projektet ved at opfordre til at etablere samarbejde med tredjelande generelt og som den ene halvdel af budgetmyndigheden at udvikle pilotprojektet i særdeleshed.

[2] SEK(92) 1023 endelig udg.

2. På grundlag af de positive erfaringer i pilotfasen blev den nuværende aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og USA vedrørende et samarbejdsprogram inden for højere uddannelse og erhvervsuddannelse indgået i 1995 for et tidsrum på fem år (1995-2000). Den nye transatlantiske dagsorden fra 1995 og den fælles handlingsplan mellem EU og USA blev vedtaget kort tid efter, og det skal bemærkes, at det under aktion IV (At bygge bro på tværs af Atlanten) i handlingsplanen erkendes, at aftalen fungerer som katalysator for et bredt spektrum af nyskabende samarbejdsaktiviteter, der er af direkte nytte for studerende og undervisere.

3. Som fastsat i aftalen var de første to mål i samarbejdsprogrammet fra 1995 at opnå større gensidig forståelse mellem befolkningerne i Det Europæiske Fællesskab og USA og at forbedre kvaliteten af udviklingen af menneskelige ressourcer i både Det Europæiske Fællesskab og USA. Disse mål blev hovedsageligt forsøgt nået ved hjælp af et strukturelt samarbejde centreret omkring de studerende og gennemført af partnerskaber. Partnerskaberne bestod af mindst tre aktive partnere på hver side, herunder mindst to partnere blandt højere læreanstalter eller erhvervsuddannelsesinstitutioner på hver side i de forskellige medlems stater i Fællesskabet og de forskellige stater i USA.

4. Den interne kontrol med gennemførelsen af programmet, hvis resultater blev bekræftet af en uafhængig evaluering i 1999, afslørede den store merværdi af samarbejdet mellem EF og USA, idet

- det bidrager til at styrke forbindelserne internt i Fællesskabet

- det supplerer og er med til at skabe spredning i de traditionelle bilaterale samarbejds ordninger

- det skaber grundlaget for at afprøve Fællesskabets samarbejdsmetoder, f.eks. anvendelsen af multilaterale net eller den europæiske meritoverførselsordning

- det skaber bredere rammer for udviklingen af nye uddannelsesstrategier og -metoder

- det skaber rammerne for et fortsat multilateralt samarbejde med deltagelse af EF, dets medlemsstater og USA.

5. Den interne kontrol og resultaterne af den eksterne evaluering medførte, at Kommissionen drog følgende konklusioner:

- Den anvendte metode med multilaterale netprojekter (partnerskaber) samt fokus på de studerende bidrog til, at det lykkedes at nå programmets målsætninger.

- Det var imidlertid nødvendigt at lægge større vægt på anerkendelse af uddannelsesperioder inden for projekter.

- Der var ikke sket en større udvikling i samarbejdet om erhvervsuddannelse, og der var med henblik herpå behov for en mere proaktiv, skræddersyet fremgangsmåde.

- For at nå ovennævnte ville det være nødvendigt at bevilge flere midler til programmet.

6. En række forberedende drøftelser afslørede, at USA havde et stærkt ønske om at fortsætte og udvide det nuværende samarbejde.

7. I lyset af ovennævnte fremlagde Kommissionen en henstilling med henblik på Rådets afgørelse om bemyndigelse af Kommissionen til at føre forhandlinger om forlængelse af aftalen fra 1995 [3]. Rådet vedtog afgørelsen den 22. maj 2000.

[3] SEK(1999) 2075 endelig udg

8. Den 10.-11. juli 2000 blev der i Washington forhandlet herom, hvilket resulterede i vedlagte udkast til aftale.

III. Beskrivelse af programmet

1. Programmet er i overensstemmelse med Rådets forhandlingsdirektiver og afspejler desuden USA's synspunkter for så vidt angår målene og de midler, der skal anvendes for at nå dem. Som følge heraf gælder følgende for programmet:

- Det omfatter såvel højere uddannelse som erhvervsuddannelse.

- Metoden med multilaterale netprojekter (partnerskaber) fastholdes og styrkes som model for samarbejde, idet partnerskaberne vil komme til at omfatte mindst tre partnere fra tre medlemsstater i Det Europæiske Fællesskab og tre partnere fra tre stater i USA. De vil blive finansieret i en periode på op til tre år.

- Via en række forberedende aktiviteter og aktiviteter vedrørende projektudvikling vil der via programmet blive skabt en mekanisme for udvikling af nyskabende samarbejde, for så vidt angår både partnere og emner, der navnlig skal være med til at fremme en større mobilisering på erhvervsuddannelsesområdet.

- Det fastsættes klart, at tildeling af Fulbright/EU-stipendier udgør en af akserne i samarbejdet mellem EF og USA.

- Det skaber rammerne for et bredere samarbejde på uddannelsesområdet ved hjælp af en række supplerende foranstaltninger.

IV. Komplementaritet og subsidiaritet

1. Det vil fortsat være kontakterne internt i Fællesskabet, der skal danne grundlag for programmet, hvorved den europæiske dimension på uddannelsesområdet styrkes, og samtidig bidrager programmet til at skabe spredning i det nuværende bilaterale samarbejde mellem USA og medlemsstaterne.

2. Partnerskabsmodellen for samarbejde vil medføre, at højere læreanstalter og erhvervs uddannelsesinstitutioner, der allerede har erfaringer på visse områder af det transatlantiske samarbejde, vil indgå i nye partnerskaber. Institutioner, der ikke har erfaring med transatlantisk samarbejde, vil også lettere kunne inddrages og således få nyttige erfaringer enten som projektledere eller som projektpartnere. Supplerende foranstaltninger vil øge de gavnlige virkninger af programmet, gøre det muligt at eksperimentere med nye samarbejdsformer inden for uddannelse og bidrage til at udnytte synergien med andre relevante fællesskabsinitiativer, der involverer USA.

3. Den støtte, der ydes via programmet, vil navnlig være til gavn for erhvervs uddannelsesinstitutioner. Selv om samarbejdet inden for Fællesskabet på erhvervs uddannelsesområdet er velfunderet, er det en kendsgerning, at erhvervsuddannelses institutioner er dårligere stillet end højere læreanstalter for så vidt angår et transatlantisk samarbejde. Det er nødvendigt at give erhvervsuddannelsessektoren og de heri involverede reel mulighed for at nyde godt af alle fordelene ved et transatlantisk samarbejde.

4. Gennem et multilateralt samarbejde, der omfatter kulturel og sproglig forberedelse, samt tildelingen af Fulbright-stipendier vil programmet bidrage til at skabe øget forståelse for den kulturelle og sproglige mangfoldighed i Det Europæiske Fællesskab.

5. Det paritetiske udvalg for programmet vil udgøre et forum for multilaterale drøftelser, der vil være til gavn for de involverede parters relevante myndigheder.

V. Konklusion

1. Det program, der forlænges i medfør af det udkast til aftale, der er knyttet til dette forslag til Rådets afgørelse, vil supplere Fællesskabets nuværende samarbejde på uddannelsesområdet og fuldt og helt respektere medlemsstaternes bilaterale aktiviteter. Programmet skaber rammerne for bestræbelserne for at finde nyskabende løsninger på udfordringerne i takt med udviklingen af den videnbaserede økonomi ved hjælp af et strukturelt samarbejde baseret på studerende og andre samarbejdsaktiviteter med varige virkninger.

2. Udkastet til aftale fremmer den samarbejdsstrategi, der blev fastsat i den nye transatlantiske dagsorden fra 1995 og den fælles handlingsplan mellem EU og USA. Aftalen vil bidrage til yderligere at styrke forbindelserne mellem befolkningerne på begge sider af Atlanten.

3. Kommissionen mener, at Fællesskabet kan acceptere udkastet til aftale. Følgelig foreslår den, at Rådet:

a) godkender resultaterne af forhandlingerne

b) vedtager at undertegne aftalen

c) iværksætter proceduren for indgåelse af aftalen.

4. Kommissionen foreslår derfor, at Rådet vedtager vedlagte forslag til afgørelse.

Vejledende tidsplan for indgåelse af aftalen

Midten af oktober // Kommissionens fremlæggelse af forslag til Rådets afgørelse

Senest i begyndelsen af december // Rådet vedtager at undertegne aftalen

18. december // Undertegnelse på topmødet mellem USA og EU

Januar/februar // Europa-Parlamentet afgiver udtalelse

Rådet træffer afgørelse om indgåelse af aftalen og foretager notifikation som fastsat i artikel 12 i aftalen.

Forslag til

RÅDETS AFGØRELSE

om undertegnelse af en aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og USA om forlængelse af samarbejdsprogrammet inden for højere uddannelse og erhvervsuddannelse

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 149 og 150, sammenholdt med artikel 300, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Rådet har ved sin afgørelse af 22. maj 2000 bemyndiget Kommissionen til at forhandle samarbejdsaftaler vedrørende højere uddannelse og erhvervsuddannelse mellem Det Europæiske Fællesskab, Canada og USA.

(2) Fællesskabet og USA forventer at få gensidigt udbytte af et sådant samarbejde, som, for så vidt angår Fællesskabet, skal være et supplement til de bilaterale programmer mellem de enkelte medlemsstater og USA og have større gennemslagskraft ved at blive gennemført på fællesskabsplan.

(3) Det er nødvendigt at undertegne aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og USA om forlængelse af samarbejdsprogrammet inden for højere uddannelse og erhvervsuddannelse

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Med henblik på indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og USA om forlængelse af samarbejdsprogrammet inden for højere uddannelse og erhvervsuddannelse godkendes det herved, at den undertegnes på Fællesskabets vegne.

Teksten til aftalen er knyttet til denne afgørelse.

Artikel 2

Rådets formand bemyndiges hermed til at udpege den eller de personer, der har beføjelse til at undertegne aftalen på Fællesskabets vegne.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Rådets vegne

Formand