Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om Den Europæiske Socialfond Plus

(2019/C 86/07)

Ordfører: Susana DÍAZ PACHECO (ES/PES), Ministerpræsident for regionen Andalusien Basisdokument: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) COM(2018) 382 final

I. ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Anbefalet ændring 1

Præambel, første henvisning

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 46, litra d), artikel 149, artikel 153, stk. 2, litra a), artikel 164, artikel 168, stk. 5, artikel 175, stk. 3, og artikel 349, under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 9 , artikel 46, litra d), artikel 149, artikel 153, stk. 2, litra a), artikel 164, artikel 168, stk. 5, artikel 174 , artikel 175, stk. 3, og artikel 349,

Begrundelse

I betragtning af indsatsområdet for ESF+ forekommer det hensigtsmæssigt at henvise til EUF-traktatens artikel 9. Desuden er det nødvendigt at tillægge regionalpolitikkens mål større betydning i tråd med artikel 4, stk. 2, i forslaget om en forordning om fælles bestemmelser, hvori det ordret udtrykkes, at ESF+ vil bidrage til EU's indsats for at styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed.

Anbefalet ændring 2

Præambel, Ny henvisning tilføjes efter den femte henvisning

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag under henvisning til den interinstitutionelle erklæring om den europæiske søjle for sociale rettigheder (2017/C 428/09),

Anbefalet ændring 3

Betragtning 1

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag (1) Den 17. november 2017 proklamerede Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen i fællesskab den europæiske søjle for sociale rettigheder som svar på sociale udfordringer i Europa. Søjlens tyve hovedprincipper er struktureret omkring tre kategorier: lige muligheder og adgang til arbejdsmarkedet, rimelige arbejdsvilkår social beskyttelse og inklusion. De tyve hovedprincipper under den europæiske søjle for sociale rettigheder bør fungere som ledetråd for foranstaltninger under Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+). Med henblik på at bidrage til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder bør ESF + yde støtte til investeringer i mennesker og systemer på politikområderne beskæftigelse, uddannelse og social inklusion , således at der, jf. artikel 174 i TEUF, støttes op om økonomisk, territorial og social samhørighed . (1) Den 17. november 2017 proklamerede Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen i fællesskab den europæiske søjle for sociale rettigheder som svar på sociale udfordringer i Europa. Søjlens tyve hovedprincipper er struktureret omkring tre kategorier: lige muligheder og adgang til arbejdsmarkedet, rimelige arbejdsvilkår social beskyttelse og inklusion. De tyve hovedprincipper under den europæiske søjle for sociale rettigheder bør fungere som ledetråd for foranstaltninger under Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+). Med henblik på at bidrage til og yde støtte til økonomisk, social og territorial samhørighed, jf. artikel 174 i TEUF, og gennemføre den europæiske søjle for sociale rettigheder bør ESF+ yde støtte til investeringer i mennesker og systemer under politikområderne beskæftigelse, uddannelse og social inklusion.

Begrundelse

Det er nødvendigt at tillægge regionalpolitikkens mål større betydning uden at forringe indsatsen til gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder.

Anbefalet ændring 4

Betragtning 2

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag (2) På EU-plan tjener d et europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker til at udpege nationale reformprioriteter og overvåge deres gennemførelse. Medlemsstaterne udvikler deres egne nationale flerårige investeringsstrategier til støtte for disse reformprioriteter. Disse strategier bør fremlægges sammen med de årlige nationale reformprogrammer og opridse og samordne de prioriterede investeringsprojekter, som vil blive støttet af medlemsstaten og/eller Unionen. De forventes også at sikre, at EU-midlerne anvendes på en sammenhængende måde, således at der skabes størst mulig merværdi af den finansielle bistand, som Union yder inden for rammerne af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Socialfond Plus, Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, den europæiske investeringsstabiliseringsfunktion og InvestEU, i det omfang det er relevant. (2) På EU-plan skal en strategi for langsigtet udvikling, der erstatter Europa 2020-strategien og gennemfører målene for bæredygtig udvikling skabe en strategisk ramme for den nye programmeringsperiode, der starter i 2021. D et europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker tjener til at udpege nationale reformprioriteter og overvåge deres gennemførelse. Medlemsstaterne udvikler deres egne nationale flerårige investeringsstrategier til støtte for disse reformprioriteter. Disse strategier bør udvikles i et samarbejde mellem myndighederne på nationalt, regionalt og lokalt plan og fremlægges sammen med de årlige nationale reformprogrammer som en måde at opridse og samordne de prioriterede investeringsprojekter, som vil blive støttet af medlemsstaten og/eller Unionen. De forventes også at sikre, at EU-midlerne anvendes på en sammenhængende måde, således at der skabes størst mulig merværdi af den finansielle bistand, som Union yder inden for rammerne af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Socialfond Plus, Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, den europæiske investeringsstabiliseringsfunktion og InvestEU, i det omfang det er relevant.

Anbefalet ændring 5

Betragtning 5

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag (5) Unionen står over for strukturelle udfordringer som følge af den økonomiske globalisering, forvaltningen af migrationsstrømme og den øgede sikkerhedstrussel, overgang en til ren energi, teknologiske ændringer og en stadig mere aldrende arbejdsstyrke samt den mangel på færdigheder og arbejdskraft i en række sektorer og regioner, som navnlig SMV'erne oplever. Under hensyntagen til de ændrede realiteter på arbejdsmarkedet bør Unionen forberede sig på de nuværende og fremtidige udfordringer ved at investere i relevante færdigheder, gøre væksten mere inklusiv og forbedre beskæftigelsespolitikker og sociale politikker, herunder med hensyn til arbejdskraftens bevægelighed. (5) Unionen står over for strukturelle udfordringer som følge af den økonomiske globalisering, forvaltningen af migrationsstrømme og den øgede sikkerhedstrussel, en retfærdig overgang til ren energi, teknologiske ændringer , herunder den digitale omstilling, og en stadig mere aldrende europæisk befolkning samt den mangel på færdigheder og arbejdskraft i en række sektorer og regioner, som navnlig SMV'erne oplever. Under hensyntagen til de ændrede realiteter på arbejdsmarkedet bør Unionen forberede sig på de nuværende og fremtidige udfordringer ved at investere i relevante færdigheder, gøre væksten mere inklusiv , især på regionalt og lokalt plan, og forbedre uddannelsespolitikker, beskæftigelsespolitikker og sociale politikker, herunder med hensyn til arbejdskraftens bevægelighed.

Begrundelse

Der bør anvendes en teknologineutral og allerede etableret terminologi.

Anbefalet ændring 6

Betragtning 6

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag (6) Den indsatsramme, som Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+), Samhørighedsfonden, Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF), Asyl- og Migrationsfonden (AMIF), Fonden for Intern Sikkerhed (FIS) og instrumentet for grænseforvaltning og visa som en del af Fonden for integreret grænseforvaltning (FIG) fungerer under, er fastsat ved forordning (EU) nr. (…), ved hvilken de politiske målsætninger og reglerne for EU-fonde, der gennemføres under delt forvaltning, vedrørende programmering, overvågning, evaluering, forvaltning og kontrol også er fastsat. Det er derfor nødvendigt at specificere de generelle målsætninger for ESF+ og fastsætte specifikke bestemmelser vedrørende den type af aktiviteter, der kan finansieres via ESF+. (6) Den indsatsramme, som Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+), Samhørighedsfonden, Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF), Asyl- og Migrationsfonden (AMIF), Fonden for Intern Sikkerhed (FIS) og instrumentet for grænseforvaltning og visa som en del af Fonden for integreret grænseforvaltning (FIG) fungerer under, er fastsat ved forordning (EU) nr. (…), ved hvilken de politiske målsætninger og reglerne for EU-fonde, der gennemføres under delt forvaltning, vedrørende programmering, overvågning, evaluering, forvaltning og kontrol også er fastsat. Det er derfor nødvendigt at specificere de generelle målsætninger for ESF+ , og hvordan den er koordineret med de andre fonde, og fastsætte specifikke bestemmelser vedrørende den type af aktiviteter, der kan finansieres via ESF+.

Anbefalet ændring 7

Betragtning 8

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag (8) Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i denne forordning bør vælges ud fra deres evne til at opfylde foranstaltningernes specifikke målsætninger og levere resultater, navnlig under hensyntagen til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for ikkeoverholdelse. For så vidt angår tilskud bør det overvejes at anvende faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger samt finansiering, som ikke er knyttet til omkostninger, jf. finansforordningens artikel 125, stk. 1. For at gennemføre foranstaltninger i forbindelse med den socioøkonomiske integration af tredjelandsstatsborgere og i overensstemmelse med artikel 88 i forordningen om fælles bestemmelser kan Kommissionen foretage refusion til medlemsstater, der anvender forenklede omkostningsmodeller, herunder faste beløb. (8) Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i denne forordning bør vælges ud fra deres evne til at opfylde foranstaltningernes specifikke målsætninger og levere resultater, navnlig under hensyntagen til kontrolomkostningerne, den administrative byrde , foranstaltningernes karakter og den forventede risiko for ikkeoverholdelse. For så vidt angår tilskud bør det overvejes at anvende faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger samt finansiering, som ikke er knyttet til omkostninger, jf. finansforordningens artikel 125, stk. 1. For at gennemføre foranstaltninger i forbindelse med den socioøkonomiske integration af tredjelandsstatsborgere og i overensstemmelse med artikel 88 i forordningen om fælles bestemmelser kan Kommissionen foretage refusion til medlemsstater, der anvender forenklede omkostningsmodeller, herunder faste beløb. Derfor er det vigtigt at indsatsen for at forenkle procedurerne fortsætter for at mindske administrationen af fondene og øge fondenes merværdi, synlighed og effektivitet ved først og fremmest at fokusere indsatsen og de menneskelige ressourcer på gennemførelsen af de politiske mål.

Begrundelse

Præciseringen »foranstaltningernes karakter« indføres for at øge kravene til forenkling i tilfælde, hvor foranstaltningerne berører de dårligst stillede borgere. Forenklingen af omkostningerne og procedurerne styrker gennemførelse af de politiske mål, eftersom man sætter al energi ind på at sikre effektiviteten af foranstaltningerne og på den måde letter adgangen til fondene for små støttemodtagere.

Anbefalet ændring 8

Ny betragtning efter betragtning 8

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag (8a) Støtten under investeringsprioriteten »lokal udvikling styret af lokalsamfundet« kan bidrage til alle de tematiske mål, der er fastsat i denne forordning. Strategierne for »lokal udvikling styret af lokalsamfundet«, som ESF+ støtter, bør være inkluderende med hensyn til områdets ugunstigt stillede borgere — både hvad angår forvaltningen af de lokale udviklingsgrupper og strategiens indhold.

Begrundelse

I lyset af behovet for at synliggøre det større fokus på/tilnærmelsen til det regionale og lokale niveau i ESF+ på den anden side af 2020 er det nødvendigt med en klar henvisning til lokal udvikling styret af lokalsamfundet.

Anbefalet ændring 9

Betragtning 14

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag (14) ESF+ bør yde støtte til at forbedre kvaliteten, effektiviteten og arbejdsmarkedsrelevansen af uddannelsessystemerne med henblik på at gøre det lettere at tilegne sig nøglekompetencer, navnlig digitale færdigheder, som alle mennesker har brug for med henblik på personlig udfoldelse og udvikling, beskæftigelse, social inklusion og aktivt medborgerskab. ESF+ bør bidrage til fremgang inden for uddannelse og overgang til beskæftigelse, støtte livslang læring og beskæftigelsesegnethed og bidrage til konkurrencedygtighed og samfundsmæssig og økonomisk innovation ved at støtte skalerbare og bæredygtige initiativer på disse områder. Dette kan for eksempel opnås gennem arbejdsbaseret læring og lærlingeuddannelser, vejledning livet igennem, prognoser for efterspurgte færdigheder i samarbejde med erhvervslivet, opdateret uddannelsesmateriale, prognoser for og sporing af færdiguddannede, uddannelse af undervisere, validering af læringsresultater og anerkendelse af kvalifikationer. (14) Som EU's vigtigste instrument til investeringer i menneskelig kapital og kompetencer spiller ESF+ en nøglerolle i at fremme den sociale, økonomiske og territoriale samhørighed. ESF+ bør yde støtte til at forbedre kvaliteten, effektiviteten og arbejdsmarkedsrelevansen af uddannelsessystemerne med henblik på at gøre det lettere at tilegne sig nøglekompetencer, navnlig digitale færdigheder, som alle mennesker har brug for med henblik på personlig udfoldelse og udvikling, beskæftigelse, social inklusion og aktivt medborgerskab. ESF+ bør bidrage til fremgang inden for uddannelse og overgang til beskæftigelse, støtte livslang læring og beskæftigelsesegnethed og bidrage til konkurrencedygtighed og samfundsmæssig og økonomisk innovation ved at støtte skalerbare og bæredygtige initiativer på disse områder. Dette kan for eksempel opnås gennem arbejdsbaseret læring og lærlingeuddannelser, vejledning livet igennem, prognoser for efterspurgte færdigheder i samarbejde med erhvervslivet, opdateret uddannelsesmateriale, prognoser for og sporing af færdiguddannede, uddannelse af undervisere, validering af læringsresultater og anerkendelse af kvalifikationer.

Begrundelse

ESF's territoriale dimension bør bevares.

Anbefalet ændring 10

Betragtning 15

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag (15) Støtte via ESF+ bør anvendes til at fremme lige adgang for alle , navnlig ugunstigt stillede grupper, til inklusiv , ikkeopdelt uddannelse af høj kvalitet, fra førskoleundervisning og børnepasning over almen uddannelse og erhvervsuddannelse til videregående uddannelser og voksenuddannelse, således at der skabes kontakt mellem uddannelsessektorerne med henblik på forebyggelse af skolefrafald, forbedring af sundhedskompetencer, styrkelse af forbindelserne med ikkeformel og uformel læring samt fremme af læringsmobilitet for alle. S ynergier med Erasmusprogrammet , navnlig med henblik på at lette ugunstigt stillede lærende s deltagelse i læringsmobilitet , bør støttes i denne sammenhæng . (15) Støtte via ESF+ bør anvendes til at fremme lige adgang for alle til ikkeopdelt uddannelse af høj kvalitet , som bl.a. fremmer social inklusion og tager hensyn til ugunstigt stillede grupper , fra førskoleundervisning og børnepasning , med særlig fokus på børn med en svag social baggrund, såsom børn i institutionel pleje og hjemløse børn, over almen uddannelse og erhvervsuddannelse til videregående uddannelser og reintegration i uddannelsessystemet og voksenuddannelse, således at fattigdom ikke går videre mellem generationer, og så der skabes kontakt mellem uddannelsessektorerne med henblik på forebyggelse af skolefrafald og social udstødelse , forbedring af sundhedskompetencer, styrkelse af forbindelserne med ikkeformel og uformel læring samt fremme af læringsmobilitet for alle. Der bør i denne forbindelse skabes s ynergier med Erasmusprogrammet med henblik på aktivt at hjælpe ugunstigt stillede lærende med at forberede sig på mobilitetserfaringer i udlandet og øge deres deltagelse i grænseoverskridende læringsmobilitet.

Begrundelse

I overensstemmelse med betragtning 1 bør ESF+ støtte investeringer i mennesker og systemer inden for politikområderne beskæftigelse, uddannelse og social inklusion. Der er ikke behov for at støtte uddannelsesområdet på baggrund af social inklusion.

Anbefalet ændring 11

Betragtning 18

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag (18) ESF+ bør støtte medlemsstaterne i deres indsats for at bekæmpe fattigdom med henblik på at bryde den negative sociale arv, fremme social inklusion ved at sikre lige muligheder for alle, bekæmpe forskelsbehandling og imødegå uligheder på sundhedsområdet. Dette indebærer mobilisering af en række politikker målrettet mod de mest ugunstigt stillede mennesker uanset alder, herunder børn, marginaliserede samfund, som for eksempel romaer, og arbejdende fattige. ESF+ bør fremme aktiv inklusion af mennesker, der befinder sig langt væk fra arbejdsmarkedet, for at sikre deres socioøkonomiske integration. ESF+ bør også anvendes til at fremme rettidig og lige adgang til økonomisk overkommelige og bæredygtige tjenester af høj kvalitet, som for eksempel sundheds- og langtidspleje, navnlig familie- og lokalsamfundsbaserede plejetjenester. ESF+ bør bidrage til moderniseringen af sociale beskyttelsessystemer for navnlig at fremme adgangen hertil. (18) ESF+ bør støtte medlemsstaterne i deres indsats på alle forvaltningsniveauer, herunder regionalt og lokalt plan, for at bekæmpe fattigdom , herunder energifattigdom sådan som det foreskrives i de nyligt vedtagne regler om forvaltningen af energiunionen, med henblik på at bryde den negative sociale arv, fremme social inklusion ved at sikre lige muligheder for alle, bekæmpe forskelsbehandling og imødegå uligheder på det sociale område og sundhedsområdet. Dette indebærer mobilisering af en række proaktive og reaktive politikker målrettet mod de mest ugunstigt stillede mennesker uanset alder, herunder børn , i overensstemmelse med princip nr. 11 i den europæiske søjle for sociale rettigheder , marginaliserede samfund, som for eksempel romaer, personer med handicap, personer, der oplever hjemløshed, tredjelandsstatsborgere og arbejdende fattige. ESF+ bør fremme aktiv inklusion af mennesker, der befinder sig langt væk fra arbejdsmarkedet, for at sikre deres sociale og økonomiske integration , herunder gennem målrettet støtte til den sociale og solidaritetsbaserede økonomi . ESF+ bør også anvendes til at fremme rettidig og lige adgang til gratis eller økonomisk overkommelige og bæredygtige tjenester af høj kvalitet, som for eksempel sundheds- og langtidspleje, navnlig familie- og lokalsamfundsbaserede plejetjenester og tjenester, som styrer adgangen til passende sociale eller økonomisk overkommelige boliger . ESF+ bør bidrage til moderniseringen af sociale beskyttelsessystemer for navnlig at fremme adgangen hertil.

Begrundelse

Det er nødvendigt at slå fast, at de regionale og lokale myndigheder spiller en vigtig rolle i forbindelse med deres indsats for økonomisk, social og territorial samhørighed.

Anbefalet ændring 12

Betragtning 19

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag (19) ESF+ bør bidrage til at reducere fattigdom ved at støtte nationale ordninger, der har til formål at afhjælpe fødevaremæssige og materielle afsavn, og fremme social integration af mennesker, der er truet af fattigdom eller social udstødelse, og de socialt dårligst stillede. Med henblik på at mindst 4 % af midlerne fra det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning, anvendes til støtte til de socialt dårligst stillede på EU-plan, bør medlemsstaterne tildele mindst 2 % af deres nationale midler fra det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning, til bekæmpelse af de former for ekstrem fattigdom, der har den største betydning for social udstødelse, som for eksempel hjemløshed, børnefattigdom og fødevaremæssige afsavn. På grund af operationernes art og typen af slutmodtagere er det nødvendigt at anvende enklere regler for støtte til afhjælpning af materielle afsavn hos de socialt dårligst stillede. (19) ESF+ bør bidrage til at reducere fattigdom ved at støtte nationale og regionale ordninger, der har til formål at afhjælpe fødevaremæssige og materielle afsavn, og fremme social integration af mennesker, der er truet af fattigdom eller social udstødelse, og de socialt dårligst stillede. Med henblik på at mindst 4 % af midlerne fra det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning, anvendes til støtte til de socialt dårligst stillede på EU-plan, bør medlemsstaterne tildele mindst 2 % af deres nationale midler fra det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning, til bekæmpelse af de former for ekstrem fattigdom, der har den største betydning for social udstødelse, som for eksempel hjemløshed, børnefattigdom og fødevaremæssige afsavn. På grund af operationernes art og typen af slutmodtagere er det nødvendigt at anvende enklere regler for støtte til afhjælpning af materielle afsavn hos de socialt dårligst stillede.

Begrundelse

Det er nødvendigt at slå fast, at de regionale og lokale myndigheder spiller en vigtig rolle i forbindelse med deres indsats for økonomisk, social og territorial samhørighed.

Anbefalet ændring 13

Betragtning 20

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag (20) I lyset af det vedvarende behov for en større indsats for at adressere forvaltningen af migrantstrømmene i Unionen som helhed og for at sikre sammenhængende, omfattende og konsekvent støtte til solidaritet og ansvarsdeling, bør der via ESF+ ydes støtte til fremme af socioøkonomisk integration af statsborgere fra tredjelande for at supplere de aktioner, der finansieres via Asyl- og Migrationsfonden. (20) I lyset af det vedvarende behov for en større indsats for at adressere forvaltningen af migrantstrømmene i Unionen som helhed og for at sikre sammenhængende, omfattende og konsekvent støtte til solidaritet og rimelig ansvarsdeling, bør der via ESF+ ydes støtte til fremme af social og økonomisk integration af statsborgere fra tredjelande for at supplere og koordinere de aktioner, der finansieres via Asyl- og Migrationsfonden og EFRU, samt de fonde, som kan have en positiv indvirkning på inklusionen af tredjelandsstatsborgere . Medlemsstaterne bør tildele en passende andel af deres ESF+-ressourcer til lokale myndigheder, så de kan opfylde behovene hos tredjelandsstatsborgere på lokalt plan.

Begrundelse

Det er nødvendigt at undgå enhver form for overlapning mellem ESF+ og Asyl- og Migrationsfonden, således at de foranstaltninger, der finansieres af fondene, ikke alene supplerer hinanden, men også koordineres.

Anbefalet ændring 14

Betragtning 21

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag (21) ESF+ bør støtte politiske reformer og systemreformer inden for beskæftigelse, social inklusion, sundheds- og langtidspleje og uddannelse. For at styrke tilpasningen til det europæiske semester bør m edlemsstaterne tildele et passende beløb af deres midler fra det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning, til at gennemføre relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med strukturelle udfordringer, der bør håndteres ved hjælp af flerårige investeringer, der falder inden for anvendelsesområdet for ESF+ . Kommissionen og medlemsstaterne bør sikre sammenhæng, koordinering og komplementaritet mellem på den ene side det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning, og indsatsområdet sundhed og på den anden side reformstøtteprogrammet , herunder instrumentet til gennemførelse af reformer og det tekniske støtteinstrument . Navnlig bør Kommissionen og medlemsstaten i alle faser af processen sikre en effektiv koordination for at sikre konsistens, sammenhæng, komplementaritet og synergi mellem finansieringskilderne, herunder teknisk bistand. (21) ESF+ bør støtte politiske reformer og systemreformer inden for beskæftigelse, social inklusion, sundheds- og langtidspleje og uddannelse , som er knyttet til gennemførelsen af målene for bæredygtig udvikling og de udfordringer, der er udpeget under den sociale resultattavle i det europæiske semester og i landerapporterne . Disse rapporter skal udarbejdes i tæt samarbejde med de regionale og lokale myndigheder. M edlemsstaterne tildele r, under hensyntagen til de særlige forhold i de enkelte regioner, et passende beløb af deres midler fra det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning, til at gennemføre relevante landespecifikke henstillinger , som er relevante med tanke på ESF+»s anvendelsesområde og mission og koordineres med de regionale og lokale myndigheder, under hensyntagen til kompetencefordelingen inden for de forskellige politikområder og den nødvendige finansiering heraf . Kommissionen og medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder bør sikre sammenhæng, koordinering og komplementaritet mellem på den ene side det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning, og indsatsområdet sundhed og på den anden side reformstøtteprogrammet. ESF+ bør fortsat være uafhængig, og fonden vil kun kunne finansiere de udfordringer, der udpeges af det europæiske semester, hvis semestrets mål falder sammen med ESF+»s mål, så man undgår ukorrekt anvendelse af ESF+-midlerne til formål, der ligger uden for målsætningerne. Navnlig bør Kommissionen og medlemsstaten i alle faser af processen sikre en effektiv koordination for at sikre konsistens, sammenhæng, komplementaritet og synergi mellem finansieringskilderne, herunder teknisk bistand.

Begrundelse

Koblingen mellem finansieringen fra ESF+ og det europæiske semester bør ske under hensyntagen til den sociale resultattavle, men også landerapporterne, der udarbejdes i tæt samråd mellem Kommissionen og medlemsstaterne, og som bør udarbejdes efter samråd med de regionale og lokale myndigheder. I lyset af den tætte kobling mellem ESF+ og de beskæftigelsesmodeller, der er indeholdt i det europæiske semester, kan ESF+ anvendes som det europæiske semesters finansieringsinstrument i forbindelse med de foranstaltninger, som ligger inden for rammerne af fondens formål.

Anbefalet ændring 15

Ny betragtning efter betragtning 22

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag (22a) I lyset af det vedvarende høje niveau af børnefattigdom og social udstødelse i EU (26,4 % i 2017) og den europæiske søjle for sociale rettigheder, hvor det anføres, at børn har ret til at blive beskyttet mod fattigdom, og at ugunstigt stillede børn har ret til specifikke foranstaltninger til at forbedre lige muligheder, bør medlemsstaterne tildele en passende andel af deres ESF+-ressourcer under delt forvaltning til den europæiske børnegarantiordning til udryddelse af børnefattigdom og social udstødelse. Tidlige investeringer i børn giver et betydeligt afkast for både børn og samfundet som helhed. Støtte til udvikling af børns færdigheder og kvalifikationer giver dem mulighed for at udvikle deres fulde potentiale, blive aktive medlemmer af samfundet og øge deres muligheder på arbejdsmarkedet som unge mennesker.

Anbefalet ændring 16

Betragtning 23

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag (23) I lyset af vedvarende høje niveauer af ungdomsarbejdsløshed og erhvervsinaktivitet, der navnlig vedrører unge, der hverken er i beskæftigelse eller under uddannelse, i en række medlemsstater og regioner er det nødvendigt at de pågældende medlemsstater fortsat investerer tilstrækkelige midler fra det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning, i foranstaltninger, der har til formål at fremme ungdomsbeskæftigelsen, herunder via gennemførelse af ungdomsgarantiordninger. På grundlag af de foranstaltninger, der blev støttet via ungdomsbeskæftigelsesinitiativet i programmeringsperioden 2014-2020, og som var målrettet enkeltpersoner, bør medlemsstaterne yderligere fremme reintegrationsforløb på beskæftigelses- og uddannelsesområdet samt opsøgende foranstaltninger rettet mod unge ved, hvis det er relevant, at prioritere langtidsledige, erhvervsinaktive og ugunstigt stillede unge, blandt andet gennem ungdomsarbejde . Medlemsstaterne bør også investere i foranstaltninger, der har til formål at lette overgangen fra skole til arbejde samt reformere og tilpasse arbejdsformidlingerne, således at de kan yde skræddersyet støtte til unge. Berørte m edlemsstater bør derfor tildele mindst 10 % af deres nationale midler fra det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning, til støtte af unges beskæftigelsesegnethed. (23) I lyset af vedvarende høje niveauer af ungdomsarbejdsløshed og erhvervsinaktivitet, der navnlig vedrører unge, der hverken er i beskæftigelse eller under uddannelse, i en række medlemsstater og regioner er det nødvendigt at de pågældende medlemsstater og regioner fortsat investerer tilstrækkelige midler fra det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning, i foranstaltninger, der har til formål at fremme ungdomsbeskæftigelsen, herunder via gennemførelse af ungdomsgarantiordninger. På grundlag af de foranstaltninger, der blev støttet via ungdomsbeskæftigelsesinitiativet i programmeringsperioden 2014-2020, og som var målrettet enkeltpersoner, bør medlemsstaterne og regionerne yderligere fremme reintegrationsforløb på beskæftigelses- og uddannelsesområdet samt opsøgende foranstaltninger rettet mod unge ved, hvis det er relevant, at prioritere langtidsledige, erhvervsinaktive og ugunstigt stillede unge, blandt andet gennem ungdomsbeskæftigelse . Medlemsstaterne og regionerne bør også investere i foranstaltninger, der har til formål at lette overgangen fra skole til arbejde samt reformere og tilpasse arbejdsformidlingerne, således at de kan yde skræddersyet støtte til unge. M edlemsstater , hvori der er regioner med forhøjet ungdomsarbejdsløshed og mange unge uden for arbejdsmarkedet, bør derfor tildele mindst 15 % af deres nationale midler fra det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning, til støtte af unges beskæftigelsesegnethed i de pågældende regioner .

Begrundelse

Det er nødvendigt at slå fast, at de regionale og lokale myndigheder spiller en vigtig rolle i forbindelse med deres indsats for økonomisk, social og territorial samhørighed. Endvidere ses problemet med høje arbejdsløshedstal og stor ungdomsarbejdsløshed i forskellige medlemsstater, hvor tallene på regionalt plan dog kan være meget forskellige inden for den samme stat. Derfor er det nødvendigt, at beregningerne udføres på grundlag af de forskellige forhold i regionerne, og at tildeling og udnyttelse af ressourcerne finder sted i de følsomme områder.

Anbefalet ændring 17

Betragtning 24

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag (24) Medlemsstaterne bør sikre koordinering og komplementaritet mellem de tiltag, der støttes via disse fonde. (24) Medlemsstaterne bør , under fuld overholdelse af nærhedsprincippet og principperne for partnerskab og forvaltning på flere myndighedsniveauer jf. artikel 6 i forordningen om fælles bestemmelser, sikre koordinering og komplementaritet mellem de tiltag, der støttes via disse fonde.

Begrundelse

Det territoriale fokus, som ESF+ er baseret på, bør også fordre et tæt samarbejde mellem alle forvaltningsniveauer og øvrige organer, jf. bestemmelserne i artikel 6 i forordningen om fælles bestemmelser, med henblik på at sikre koordinering og komplementaritet.

Anbefalet ændring 18

Ny betragtning efter betragtning 25

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag (25a) Der bør desuden tages højde for bestemmelserne i artikel 174, stk. 3, i TEUF om, at der skal lægges særlig vægt på regioner, der lider af alvorlige naturbetingede eller demografiske ulemper af permanent art, bl.a. øområder, grænseoverskridende områder og bjergområder.

Anbefalet ændring 19

Betragtning 26

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag (26) En effektiv og virkningsfuld gennemførelse af de foranstaltninger, der støttes via ESF+, forudsætter god forvaltningsskik og partnerskab mellem alle aktører på de relevante territoriale niveauer og de socioøkonomiske aktører, navnlig arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet. Det er derfor af afgørende betydning, at medlemsstaterne tilskynder arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet til at deltage i gennemførelsen af ESF+ under delt forvaltning. (26) En effektiv og virkningsfuld gennemførelse af de foranstaltninger, der støttes via ESF+, forudsætter god forvaltningsskik og partnerskab mellem alle aktører på de relevante territoriale niveauer , navnlig — og nærmere bestemt — på det regionale og lokale niveau, og de socioøkonomiske aktører, navnlig arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet samt NGO'er . Det er derfor af afgørende betydning, at medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder tilskynder arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet til at deltage i gennemførelsen af ESF+ under delt forvaltning.

Begrundelse

Det er nødvendigt at slå fast, at de regionale og lokale myndigheder spiller en vigtig rolle i forbindelse med deres indsats for økonomisk, social og territorial samhørighed.

Anbefalet ændring 20

Betragtning 28

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag (28) Medlemsstaterne og Kommissionen bør sikre, at ESF+ bidrager til at fremme ligestilling mellem kvinder og mænd i overensstemmelse med artikel 8 i TEUF for at sikre ligebehandling af og lige muligheder for kvinder og mænd på alle områder, herunder deltagelse på arbejdsmarkedet, arbejds- og ansættelsesvilkår og karrieremuligheder. De bør også sikre, at ESF+ fremmer lige muligheder for alle, uden forskelsbehandling, i overensstemmelse med artikel 10 i TEUF og fremmer inklusion i samfundet af personer med handicap på samme grundlag som andre og bidrager til gennemførelsen af FN's konvention om rettigheder for personer med handicap. Der bør tages hensyn til disse principper i alle dimensioner og i alle faser af udarbejdelsen, overvågningen, gennemførelsen og evalueringen af programmer på rettidig og sammenhængende vis, samtidig med at det sikres, at der træffes specifikke foranstaltninger med henblik på at fremme ligestilling mellem kønnene og lige muligheder. ESF+ bør også fremme overgangen fra institutionel pleje til pleje i familien og i nærmiljøet, navnlig for dem, som er udsat for flere former for forskelsbehandling. ESF bør ikke støtte aktioner, der bidrager til segregation eller til social udstødelse. Ved forordning (EU) nr. [den kommende forordning om fælles bestemmelser] fastsættes det, at reglerne om udgifters støtteberettigelse afgøres på nationalt niveau, dog med visse undtagelser, for hvilke det er nødvendigt at fastsætte særlige bestemmelser med hensyn til det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning. (28) Medlemsstaterne s forvaltningsmyndigheder på nationalt og regionalt niveau og Kommissionen bør sikre, at ESF+ bidrager til at fremme ligestilling mellem kvinder og mænd i overensstemmelse med artikel 8 i TEUF for at sikre ligebehandling af og lige muligheder for kvinder og mænd på alle områder, herunder deltagelse på arbejdsmarkedet, arbejds- og ansættelsesvilkår og karrieremuligheder. De bør også sikre, at ESF+ fremmer lige muligheder for alle, uden forskelsbehandling, i overensstemmelse med artikel 10 i TEUF og fremmer inklusion i samfundet af personer med handicap på samme grundlag som andre og bidrager til gennemførelsen af FN's konvention om rettigheder for personer med handicap. Der bør tages hensyn til disse principper i alle dimensioner og i alle faser af udarbejdelsen, overvågningen, gennemførelsen og evalueringen af programmer på rettidig og sammenhængende vis, samtidig med at det sikres, at der træffes specifikke foranstaltninger med henblik på at fremme ligestilling mellem kønnene og lige muligheder. ESF+ bør også fremme overgangen fra institutionel pleje til pleje i familien og i nærmiljøet, navnlig for dem, som er udsat for flere former for forskelsbehandling. ESF bør ikke støtte aktioner, der bidrager til segregation eller til social udstødelse. Ved forordning (EU) nr. [den kommende forordning om fælles bestemmelser] fastsættes det, at reglerne om udgifters støtteberettigelse afgøres på nationalt niveau, dog med visse undtagelser, for hvilke det er nødvendigt at fastsætte særlige bestemmelser med hensyn til det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning.

Begrundelse

Det er nødvendigt at slå fast, at de regionale og lokale myndigheder spiller en vigtig rolle i forbindelse med deres indsats for økonomisk, social og territorial samhørighed.

Anbefalet ændring 21

Betragtning 30

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag (30) For så vidt angår behandlingen af personoplysninger inden for rammerne af denne forordning bør de nationale dataansvarlige udføre deres opgaver med henblik på denne forordning i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679. (30) For så vidt angår behandlingen af personoplysninger inden for rammerne af denne forordning bør de nationale og regionale dataansvarlige udføre deres opgaver med henblik på denne forordning i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679. Endvidere bør medlemsstaterne og regionerne sikre adgang til disse data igennem kanaler, hvor det er muligt at overholde fristerne for overførsel af de fastsatte indikatorer.

Anbefalet ændring 22

Betragtning 31

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag (31) Et socialt eksperiment er et afprøvningsprojekt i lille skala, der gør det muligt at samle dokumentation om gennemførligheden af sociale innovationer. Det bør være muligt at forfølge idéer, der er gennemførlige, i større skala eller i andre sammenhænge med finansiel støtte fra ESF+ og andre kilder. (31) Et socialt eksperiment er et afprøvningsprojekt i lille skala, der gør det muligt at samle dokumentation om gennemførligheden af sociale innovationer. Det bør være muligt at evaluere og tilskynde til anvendelse af idéer, der er gennemførlige, i større skala eller i andre sammenhænge i forskellige regioner eller medlemsstater med finansiel støtte fra ESF+ eller kombineret med andre kilder.

Begrundelse

Med henblik på at fremme overførslen af gennemførlige idéer bør det mellemstatslige samarbejde ikke begrænses til de innovationer, som medlemsstaterne har forbedret, men bør udstrækkes til pilotforsøg med afprøvede innovationer i forskellige byer.

Anbefalet ændring 23

Ny betragtning efter betragtning 31

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag (31a) ESF+ omfatter grænseoverskridende partnerskaber mellem regionale offentlige arbejdsformidlinger og arbejdsmarkedets parter og deres aktiviteter for at fremme frivillig og rimelig mobilitet samt gennemsigtighed og integration af grænseoverskridende arbejdsmarkeder gennem information, rådgivning og arbejdsformidling. De spiller i mange grænseregioner en vigtig rolle i udviklingen af et ægte europæisk arbejdsmarked.

Anbefalet ændring 24

Betragtning 32

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag (32) ESF+-forordningen indeholder bestemmelser med henblik på at opnå fri bevægelighed for arbejdstagere på et ikkediskriminerende grundlag ved at sikre, at medlemsstaternes centrale arbejdsformidlinger arbejder tæt sammen med hinanden og med Kommissionen. Det Europæiske Arbejdsformidlingsnet bør bidrage til, at arbejdsmarkederne fungerer bedre ved at lette arbejdstagernes mobilitet på tværs af grænserne, og til større gennemsigtighed af oplysninger vedrørende arbejdsmarkederne. Anvendelsesområdet for ESF+ omfatter også udvikling og støtte af målrettede mobilitetsordninger med henblik på at besætte ledige stillinger, hvor der er blevet konstateret mangler på arbejdsmarkedet. (32) ESF+-forordningen indeholder bestemmelser med henblik på at opnå fri bevægelighed for arbejdstagere på et ikkediskriminerende grundlag ved at sikre, at medlemsstaternes centrale og regionale arbejdsformidlinger arbejder tæt sammen med hinanden og med Kommissionen. Det Europæiske Arbejdsformidlingsnet bør bidrage til, at arbejdsmarkederne fungerer bedre ved at lette arbejdstagernes mobilitet på tværs af grænserne, og til større gennemsigtighed af oplysninger vedrørende arbejdsmarkederne. Anvendelsesområdet for ESF+ omfatter også udvikling og støtte af målrettede mobilitetsordninger med henblik på at besætte ledige stillinger, hvor der er blevet konstateret mangler på arbejdsmarkedet.

Begrundelse

Det er nødvendigt at slå fast, at de regionale og lokale myndigheder spiller en vigtig rolle i forbindelse med deres indsats for økonomisk, social og territorial samhørighed.

Anbefalet ændring 25

Betragtning 36

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag (36) At holde mennesker sunde og aktive længere og sætte dem i stand til at spille en aktiv rolle i forvaltningen af deres sundhed vil have positive virkninger på sundhed , uligheder på sundhedsområdet , livskvalitet, produktivitet, konkurrencedygtighed og inklusion, samtidig med at presset på de nationale budgetter lettes. Kommissionen har forpligtet sig til at hjælpe medlemsstaterne til at nå deres mål for bæredygtig udvikling, navnlig bæredygtigt udviklingsmål 3: »Vi skal sikre et sundt liv for alle og fremme trivsel for alle aldersgrupper«. (36) At holde mennesker sunde og aktive længere og sætte dem i stand til at spille en aktiv rolle i forvaltningen af deres sundhed vil have positive virkninger, navnlig med hensyn til mindskelse af uligheder , når det gælder adgang til sundhedspleje og forebyggende sundhedspleje , livskvalitet, produktivitet, konkurrencedygtighed og inklusion, samtidig med at presset på de nationale budgetter lettes. Kommissionen har forpligtet sig til at hjælpe medlemsstaterne og regionerne til at nå deres mål for bæredygtig udvikling, navnlig bæredygtigt udviklingsmål 3: »Vi skal sikre et sundt liv for alle og fremme trivsel for alle aldersgrupper«.

Anbefalet ændring 26

Betragtning 46

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag (46) For at understrege betydningen af at håndtere klimaforandringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og for at nå FN's mål for bæredygtig udvikling vil denne forordning bidrage til at integrere klimaindsatsen i Unionens politikker og til opnåelsen af det overordnede mål , nemlig at 25 % af udgifterne i EU-budgettet går til finansiering af støtte til klimamål. Relevante foranstaltninger vil blive identificeret under forberedelserne og gennemførelsen og revurderet som led i midtvejsevalueringen. (46) For at understrege betydningen af at håndtere klimaforandringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og for at nå FN's mål for bæredygtig udvikling vil denne forordning bidrage til at integrere klimaindsatsen i Unionens politikker for at garantere en socialt acceptabel og retfærdig overgang til en bæredygtig lavemissionsøkonomi og til opnåelsen af det overordnede mål om, at mere end 30 % af udgifterne i EU-budgettet kan gå til finansiering af støtte til klimamål. Relevante foranstaltninger vil blive identificeret under forberedelserne og gennemførelsen og revurderet som led i midtvejsevalueringen.

Begrundelse

Overensstemmelse med RU's udtalelse 2389/2018 om pakken for den flerårige finansielle ramme for perioden 2021-2027.

Anbefalet ændring 27

Artikel 2, stk. 1, nr. 3)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 3) »elementær materiel bistand«: varer, der opfylder en persons elementære behov i forbindelse med et værdigt liv, f.eks. beklædning, hygiejneartikler og skolematerialer 3) »elementær materiel bistand«: varer, der opfylder en persons elementære behov i forbindelse med et værdigt liv, f.eks. beklædning, hygiejneartikler og skolematerialer , tilstrækkelig ernæring, ordentlige boligforhold og sundhedspleje

Anbefalet ændring 28

Artikel 2, stk. 1

Nyt nummer tilføjes efter nummer 7

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag »grænseoverskridende partnerskaber« for så vidt angår indsatsområdet beskæftigelse og social innovation: strukturer for samarbejde mellem offentlige arbejdsformidlinger og arbejdsmarkedets parter i grænseområder i mindst to lande

Anbefalet ændring 29

Artikel 2, stk. 1, nr. 10)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 10) »retlig enhed« en fysisk person eller en efter national ret, EU-lovgivningen eller international ret oprettet og anerkendt juridisk person, der har status som juridisk person og i eget navn kan udøve rettigheder og være pålagt pligter 10) »retlig enhed« en fysisk person eller en efter national ret, EU-lovgivningen eller international ret oprettet og anerkendt juridisk person, der har status som juridisk person og i eget navn kan udøve rettigheder og være pålagt pligter

Begrundelse

Ændring af teksten, der kun vedrører den spanske udgave. Det opfattes som mere passende på spansk at udskifte termen »entidad jurídica« med »sujeto de derecho« med den begrundelse, at det juridisk set virker selvmodsigende at omtale en fysisk person som en retlig enhed.

Anbefalet ændring 30

Artikel 2, stk. 1, nr. 16)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 16) »sociale innovationer«: aktiviteter, der er sociale i både deres formål og midler, og navnlig dem, der vedrører udvikling og implementering af nye idéer (varer, tjenesteydelser og modeller), der på én og samme tid både opfylder sociale behov og skaber nye sociale sammenhænge eller samarbejdsforbindelser og derved er gavnlige for samfundet og styrker dets handlingsevne 16) »sociale innovationer«: kollektive aktiviteter, der er sociale i både deres formål og midler, og navnlig dem, der vedrører udvikling , afprøvning, godkendelse, implementering og op- og nedskalering af nye ( kombinationer af) varer, tjenesteydelser, modeller og praksis , der opfylder sociale behov og tackler samfundsmæssige udfordringer og på samme tid skaber nye sociale sammenhænge eller samarbejdsforbindelser mellem organisationer i den offentlige, private og tredje sektor og derved giver civilsamfundsaktørerne indflydelse og styrker deres handlingsevne

Anbefalet ændring 31

Artikel 2, stk. 1, nr. 17)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 17) »sociale eksperimenter«: politiske interventioner, der tilbyder innovative svar på sociale behov, gennemført i lille skala og under vilkår, der gør det muligt at måle deres virkning, inden de, hvis resultaterne er overbevisende , gennemføres i andre sammenhænge eller i større skala 17) »sociale eksperimenter«: afprøvning og sammenlignende evaluering af innovative svar på sociale behov, gennemført i lille skala og under vilkår, der gør det muligt at måle deres virkning, inden de, hvis resultaterne viser, der kan opnås fordele i forhold til gældende praksis , gennemføres i andre geografiske eller sektorielle sammenhænge eller i større skala

Anbefalet ændring 32

Artikel 3, stk. 1

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag ESF+ har til formål at støtte medlemsstaterne i at opnå et højt niveau af beskæftigelse, retfærdig social beskyttelse samt en kompetent og modstandsdygtig arbejdsstyrke, der er klar til fremtidens arbejdsmarked, i overensstemmelse med principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder, der blev proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 17. november 2017. ESF+ har til formål på de forskellige centrale, regionale og lokale niveauer at støtte medlemsstaterne i at opnå et højt niveau af beskæftigelse, retfærdig social beskyttelse samt en kompetent og modstandsdygtig arbejdsstyrke, der er klar til fremtidens arbejdsmarked, i overensstemmelse med samhørighedspolitikkens principper om reduktion af uligheder og styrkelse af den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed, jf. artikel 174 i TEUF, og i overensstemmelse med principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder, der blev proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 17. november 2017 , og gennemførelsen af målene for bæredygtig udvikling. Der bør i den forbindelse tages hensyn til behovet for udvikling af integrerede foranstaltninger, som afspejler de aktuelle specifikke subnationale forhold .

Begrundelse

Det er nødvendigt at slå fast, at de regionale og lokale myndigheder spiller en vigtig rolle i forbindelse med deres indsats for økonomisk, social og territorial samhørighed.

Anbefalet ændring 33

Artikel 3, stk. 2

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag ESF+ støtter, supplerer og skaber merværdi til medlemsstaternes politikker for at sikre lige muligheder, adgang til arbejdsmarkedet, rimelige arbejdsvilkår, social beskyttelse og inklusion samt et højt niveau af beskyttelse af menneskers sundhed. ESF+ støtter, supplerer og skaber merværdi til medlemsstaternes og deres subnationale organers politikker for at sikre lige muligheder, adgang til arbejdsmarkedet, rimelige arbejdsvilkår, social beskyttelse og inklusion samt et højt niveau af beskyttelse af menneskers sundhed.

Begrundelse

Det er nødvendigt at slå fast, at de regionale og lokale myndigheder spiller en vigtig rolle i forbindelse med deres indsats for økonomisk, social og territorial samhørighed.

Anbefalet ændring 34

Artikel 4, stk. 1, nr. i)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag i) at forbedre adgangen til beskæftigelse for alle jobsøgende, navnlig unge, langtidsledige og erhvervsinaktive, og fremme selvstændig virksomhed og den sociale økonomi i) at forbedre adgangen til beskæftigelse for alle jobsøgende, navnlig unge, langtidsledige og erhvervsinaktive personer samt personer med handicap , ved at fremme selvstændig virksomhed og øge beskæftigelsen i virksomheder og enheder inden for den sociale økonomi og støtte arbejdskraftens bevægelighed over grænserne

Begrundelse

Udtrykkelig omtale af personer med handicap og af fremmende tiltag for fri bevægelighed over grænserne for arbejdskraften i betragtning af begge aspekters betydning for et Europa med en stærkere økonomisk, social og territorial samhørighed. Alle økonomiske aktører bør fremme beskæftigelsen.

Anbefalet ændring 35

Artikel 4, stk. 1, nr. ii)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag ii) at modernisere arbejdsmarkedets institutioner og tjenester for at sikre rettidig og skræddersyet bistand samt støtte til matching, overgange og mobilitet på arbejdsmarkedet ii) at modernisere arbejdsmarkedets institutioner og tjenester for at sikre rettidig og skræddersyet bistand samt støtte til matching, overgange og mobilitet på arbejdsmarkedet og i alle aspekter forbedre arbejdets kvalitet

Begrundelse

Udtrykkelig omtale af kvaliteten af arbejdet i betragtning af dette aspekts betydning for opnåelsen af et mere inklusivt Europa med en stærkere økonomisk, social og territorial samhørighed.

Anbefalet ændring 36

Artikel 4, stk. 1, nr. iv)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag iv) at forbedre kvaliteten, effektiviteten og arbejdsmarkedsrelevansen af uddannelsessystemerne for at støtte tilegnelsen af nøglekompetencer, herunder digitale færdigheder iv) at forbedre kvaliteten, effektiviteten og arbejdsmarkedsrelevansen af uddannelsessystemerne, herunder de videregående uddannelser, for at støtte tilegnelsen af nøglekompetencer, herunder digitale færdigheder

Begrundelse

Det skal fortsat være muligt at fremme det uddannelsesmæssige potentiale til at styrke en regions innovationsevne og forbedre beskæftigelsesmulighederne inden for videnskab og økonomi. Med henblik herpå er fremme af potentialet inden for de videregående uddannelser af særlig betydning.

Anbefalet ændring 37

Artikel 4, stk. 1, nr. v)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag v) at fremme lige adgang til og færdiggørelse af inkluderende uddannelse af høj kvalitet — navnlig for ugunstigt stillede grupper — på alle niveauer, fra førskoleundervisning og børnepasning over almen uddannelse og erhvervsuddannelse til videregående uddannelser samt voksenuddannelse, herunder at lette læringsmobiliteten for alle v) at fremme lige adgang til og færdiggørelse af inkluderende uddannelse af høj kvalitet — navnlig for ugunstigt stillede grupper — på alle niveauer, fra førskoleundervisning og børnepasning over almen uddannelse og erhvervsuddannelse til videregående uddannelser samt voksenuddannelse og højere uddannelse , herunder at lette læringsmobiliteten for alle

Begrundelse

Det skal fortsat være muligt at fremme det uddannelsesmæssige potentiale til at styrke en regions innovationsevne og forbedre beskæftigelsesmulighederne inden for videnskab og økonomi. Med henblik herpå er fremme af potentialet inden for de videregående uddannelser af særlig betydning.

Anbefalet ændring 38

Nyt nummer indsættes efter artikel 4, stk. 1, nr. xi)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag xii) at styrke myndighedernes og de berørte parters institutionelle kapacitet og bidrage til den offentlige forvaltnings effektivitet.

Begrundelse

Formålet at gengive tematisk målsætning 11 fra indeværende programmeringsperiode under de europæiske struktur- og investeringsfonde for perioden efter 2020, i betragtning af at kapaciteten hos institutionerne og de lokale forvaltninger stadig ikke er blevet styrket.

Anbefalet ændring 39

Artikel 4, stk. 2, nr. 1)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 1) et mere intelligent Europa gennem udvikling af færdigheder til intelligent specialisering, færdigheder til centrale støtteteknologier, industriel omstilling, sektorsamarbejde om færdigheder og iværksætteri, uddannelse af forskere, netværksaktiviteter og partnerskaber mellem højere uddannelsesinstitutioner, forsknings- og teknologicentre og støtte til mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder 1) et mere intelligent Europa gennem udvikling af færdigheder til intelligent specialisering, færdigheder til centrale støtteteknologier, industriel omstilling, sektorsamarbejde om færdigheder og iværksætteri, uddannelse af forskere og undervisere , netværksaktiviteter og partnerskaber mellem højere uddannelsesinstitutioner, forsknings- og teknologicentre og støtte til mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder

Begrundelse

Uddannelsen af de arbejdsløse er en faktor, der er stærkt rettet mod at få ledige i arbejde, og for at det skal lykkes, bør underviserne have ekspertise på deres område.

Anbefalet ændring 40

Artikel 5, stk. 2

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 2. Den del af finansieringsrammen for ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning, der er relateret til målet om investeringer i beskæftigelse og vækst, er på 100 000 000 000 EUR i løbende priser eller 88 646 194 590 EUR i 2018-priser, hvoraf 200 000 000 EUR i løbende priser eller 175 000 000 EUR i 2018-priser tildeles til tværnationalt samarbejde til støtte for innovative løsninger som omhandlet i artikel 23, nr. i) , og 400 000 000 EUR i løbende priser eller 376 928 934 EUR i 2018-priser tildeles til supplerende støtte til regionerne i den yderste periferi, der er udpeget i artikel 349 i TEUF, og de NUTS 2-regioner, der opfylder kriterierne i artikel 2 i protokol nr. 6 i tiltrædelsesakten af 1994. 2. Den del af finansieringsrammen for ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning, der er relateret til målet om investeringer i beskæftigelse og vækst, er på 100 000 000 000 EUR i løbende priser eller 88 646 194 590 EUR i 2018-priser, hvoraf 200 000 000 EUR i løbende priser eller 175 000 000 EUR i 2018-priser tildeles til tværnationalt samarbejde til støtte for innovative løsninger som omhandlet i artikel 23, nr. i) . Ved fordelingen af støttemidlerne bør der være særlig opmærksomhed på mindre udviklede regioner og de regioner, der er nævnt i artikel 174, stk. 3, i TEUF, med det formål at fremme økonomisk, social og territorial samhørighed. 400 000 000 EUR i løbende priser eller 376 928 934 EUR i 2018-priser tildeles desuden til supplerende støtte til regionerne i den yderste periferi, der er udpeget i artikel 349 i TEUF, og de NUTS 2-regioner, der opfylder kriterierne i artikel 2 i protokol nr. 6 i tiltrædelsesakten af 1994.

Begrundelse

I det omfang, ESF+ bidrager til de af Unionens foranstaltninger, der skal styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed, jf. artikel 174 i TEUF, er det nødvendigt, at der ved fordelingen af støttemidlerne er særlig opmærksomhed på mindre udviklede regioner og de øvrige regioner, der er nævnt i artikel 174, stk. 3, i TEUF, med det formål at fremme økonomisk, social og territorial samhørighed.

Anbefalet ændring 41

Artikel 5, stk. 5

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 5. De beløb, der er omhandlet i stk. 3 og 4, kan også anvendes til teknisk og administrativ bistand i forbindelse med programmernes gennemførelse, eksempelvis forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter, herunder informationsteknologisystemer i virksomheder. 5. De beløb, der er omhandlet i stk. 2, 3 og 4, kan også anvendes til teknisk og administrativ bistand i forbindelse med programmernes gennemførelse, eksempelvis forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter, herunder informationsteknologisystemer i virksomheder.

Begrundelse

Fonde under delt forvaltning, som omtales i stk. 2, bør anvendes til teknisk bistand.

Anbefalet ændring 42

Artikel 7, stk. 1, første afsnit

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 1. Medlemsstaterne koncentrerer de ESF+-midler, der er omfattet af delt forvaltning, om interventioner, der har til formål at håndtere de udfordringer, der identificeres i deres nationale reformprogrammer, i det europæiske semester samt i landespecifikke henstillinger, der vedtages i overensstemmelse med artikel 121, stk. 2, i TEUF og artikel 148, stk. 4, i TEUF , og tager hensyn til principper og rettigheder i den europæiske søjle for sociale rettigheder . 1. Medlemsstaternes forvaltningsmyndigheder tildeler, på nationalt og regionalt niveau og under hensyntagen til de særlige forhold i hver region, et passende beløb af de af deres ESF+-midler, der er omfattet af delt forvaltning, til interventioner, der fremmer den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed og rettighederne i den europæiske søjle for sociale rettigheder, og som har til formål at håndtere de udfordringer, der identificeres i deres nationale reformprogrammer, i det europæiske semester samt i landerapporterne og i landespecifikke sociale henstillinger, der vedtages i overensstemmelse med artikel 121, stk. 2, i TEUF og artikel 148, stk. 4, i TEUF samt i overensstemmelse med Parisaftalen og FN's mål for bæredygtig udvikling . Medlemsstaterne må kun skabe yderligere forpligtelser for støttemodtagerne, hvis disse tjener til at opfylde ESF+-målsætningerne og deres gennemførelse.

Begrundelse

Det er nødvendigt at slå fast, at de regionale og lokale myndigheder spiller en vigtig rolle i forbindelse med deres indsats for økonomisk, social og territorial samhørighed.

Anbefalet ændring 43

Artikel 7, stk. 1, andet afsnit

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Medlemsstaterne og, hvis det er relevant, Kommissionen skaber synergier og sikrer koordinering, komplementaritet og sammenhæng mellem ESF+ og andre EU-fonde, -programmer og -instrumenter som for eksempel Erasmus, Asyl- og Migrationsfonden og reformstøtteprogrammet , herunder instrumentet til gennemførelse af reformer og det tekniske støtteinstrument , både i planlægningsfasen og under gennemførelsen. Medlemsstaterne og, hvis det er relevant, Kommissionen optimerer koordineringsmekanismerne for at undgå dobbeltarbejde og sikre tæt samarbejde mellem de ansvarlige for gennemførelsen med hensyn til at levere sammenhængende og strømlinede støtteforanstaltninger. Medlemsstaternes forvaltningsmyndigheder på nationalt og regionalt niveau og, hvis det er relevant, Kommissionen skaber synergier og sikrer koordinering, komplementaritet og sammenhæng mellem ESF+ og andre EU-fonde, navnlig Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Samhørighedsfonden og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne samt programmer og instrumenter som for eksempel Erasmus, Asyl- og Migrationsfonden og reformstøtteprogrammet, både i planlægningsfasen og under gennemførelsen , uden at dette berører målsætningerne i artikel 3 og artikel 4 og i strategien for bæredygtig udvikling . Medlemsstaterne og, hvis det er relevant, Kommissionen optimerer koordineringsmekanismerne for at undgå dobbeltarbejde og sikre tæt samarbejde mellem de ansvarlige for gennemførelsen med hensyn til at levere sammenhængende og strømlinede støtteforanstaltninger.

Begrundelse

Det er nødvendigt at slå fast, at de regionale og lokale myndigheder spiller en vigtig rolle i forbindelse med deres indsats for økonomisk, social og territorial samhørighed. På den anden side anses det ikke for nødvendigt at indføre koordinering med de to nye instrumenter: instrumentet til gennemførelse af reformen og det tekniske støtteinstrument. Koordineringen bør, under hensyntagen til det primære formål med ESF+, foregå med Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer og med de i bestemmelserne nævnte organer. Ligeledes er det nødvendigt specifikt at henvise til strategien for bæredygtig udvikling.

Anbefalet ændring 44

Artikel 7, stk. 2

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 2. Medlemsstaterne tildeler et passende beløb af deres ESF+-midler under delt forvaltning til at håndtere udfordringer, der identificeres i relevante landespecifikke henstillinger vedtaget i overensstemmelse med artikel 121, stk. 2, i TEUF og artikel 148, stk. 4, i TEUF og i det europæiske semester inden for ESF+'s anvendelsesområde, jf. artikel 4. 2. Medlemsstaterne tildeler , i koordinering med regionerne og under hensyntagen til kompetencefordelingen inden for de forskellige politikområder og den nødvendige finansiering heraf, et passende beløb af deres ESF+-midler under delt forvaltning til at håndtere udfordringer, der identificeres i relevante landespecifikke henstillinger , idet der tages højde for de særlige regionale forhold, som er vedtaget i overensstemmelse med artikel 121, stk. 2, i TEUF og artikel 148, stk. 4, i TEUF og i det europæiske semester inden for ESF+'s anvendelsesområde, jf. artikel 4 , og tages højde for principperne og rettighederne i den europæiske søjle for sociale rettigheder samt målet om økonomisk, social og territorial samhørighed .

Begrundelse

Opfyldelsen af disse krav kan kun føre til øget økonomisk og social samhørighed i Unionen, og fordelingen af de beløb, der skal bevilges, bør derfor ske under hensyntagen til de regionale og lokale myndigheders forvaltningskapacitet og kompetenceområder i forbindelse med de udfordringer, som det påhviler dem at håndtere.

Anbefalet ændring 45

Artikel 7, stk. 5

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 5. Medlemsstater med en andel af unge mellem 15 og 29 år, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, der på grundlag af Eurostatdata ligger over EU-gennemsnittet i 2019, tildeler mindst 10 % af deres ESF+-midler under delt forvaltning for årene 2021-2025 til målrettede aktioner og strukturreformer til støtte for ungdomsbeskæftigelse og overgangen fra skole til arbejde, reintegrationsforløb på beskæftigelses- og uddannelsesområdet og »second chance«-uddannelsestilbud, navnlig i forbindelse med gennemførelse af ungdomsgarantiordninger. 5. Medlemsstater med regioner, der har en andel af unge mellem 15 og 29 år, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, der på grundlag af Eurostatdata ligger over EU-gennemsnittet i 2019, tildeler mindst 15 % af deres ESF+-midler under delt forvaltning for årene 2021-2025 til målrettede aktioner og strukturreformer til støtte for ungdomsbeskæftigelse og overgangen fra skole til arbejde, reintegrationsforløb på beskæftigelses- og uddannelsesområdet og »second chance«-uddannelsestilbud, navnlig i forbindelse med gennemførelse af ungdomsgarantiordninger på regionalt og lokalt plan . Medlemsstater med en andel af unge mellem 15 og 29 år, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, der på grundlag af Eurostatdata ligger over EU-gennemsnittet i 2024, tildeler, når de programmerer ESF+-midler under delt forvaltning for 2026 og 2027 på mellemlang sigt, jf. artikel [14] i [den fremtidige forordning om fælles bestemmelser], mindst 10 % af deres ESF+-midler under delt forvaltning for årene 2026-2027 til sådanne aktioner. Medlemsstater med en andel af unge mellem 15 og 29 år, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, der på grundlag af Eurostatdata ligger over EU-gennemsnittet i 2024, tildeler, når de programmerer ESF+-midler under delt forvaltning for 2026 og 2027 på mellemlang sigt, jf. artikel [14] i [den fremtidige forordning om fælles bestemmelser], mindst 10 % af deres ESF+-midler under delt forvaltning for årene 2026-2027 til sådanne aktioner. Regioner i den yderste periferi, der opfylder betingelserne i første og andet afsnit, tildeler mindst 15 % af ESF+-midlerne under delt forvaltning i deres programmer til de målrettede aktioner i første afsnit. Der skal tages hensyn til denne tildeling med henblik på kontrol af at minimumsandelen på nationalt plan, jf. første og andet afsnit, overholdes. Regioner i den yderste periferi, der opfylder betingelserne i første og andet afsnit, tildeler mindst 15 % af ESF+-midlerne under delt forvaltning i deres programmer til de målrettede aktioner i første afsnit. Der skal tages hensyn til denne tildeling med henblik på kontrol af at minimumsandelen på nationalt plan, jf. første og andet afsnit, overholdes. Medlemsstaterne prioriterer, når de gennemfører sådanne aktioner, erhvervsinaktive og langtidsledige unge og iværksætter målrettede opsøgende foranstaltninger. Medlemsstaterne prioriterer, når de gennemfører sådanne aktioner, erhvervsinaktive og langtidsledige unge og iværksætter målrettede opsøgende foranstaltninger. Medlemsstaterne tildeler en passende andel af deres ESF+-midler under delt forvaltning til gennemførelse af den europæiske børnegaranti for at sikre børns lige adgang til gratis sundhedspleje, gratis undervisning, gratis pasning, anstændige boligforhold og tilstrækkelig ernæring.

Begrundelse

Den høje ungdomsarbejdsløshed og det store antal unge uden for arbejdsmarkedet er et problem i forskellige medlemsstater, selv om tallene på regionalt plan kan være meget forskellige inden for den samme medlemsstat. Derfor er det nødvendigt, at beregningerne udføres på grundlag af de forskellige forhold i regionerne, og at tildeling og udnyttelse af ressourcerne finder sted i de følsomme områder. Støtten til ungdomsbeskæftigelse bør være en af de første udfordringer, som ESF+ tackler, navnlig i de medlemsstater med regioner, hvis andel over ligger gennemsnittet, og det bør gennem en tildeling på mindst 15 % sikres, at støtten er tilstrækkelig.

Anbefalet ændring 46

Artikel 8, stk. 1

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 1. Hver medlemsstat sikrer, at arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationer deltager tilstrækkeligt i gennemførelsen af de politikker vedrørende beskæftigelse, uddannelse og social inklusion, der støttes via ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning. 1. Medlemsstaternes forvaltningsmyndigheder på nationalt og regionalt niveau sikrer, at arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationer deltager tilstrækkeligt i gennemførelsen af de politikker vedrørende beskæftigelse, uddannelse og social inklusion, der støttes via ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning , jf. bestemmelserne i »Adfærdskodeks for partnerskab og flerniveaustyring«.

Begrundelse

Det er nødvendigt at slå fast, at de regionale og lokale myndigheder spiller en vigtig rolle i forbindelse med deres indsats for økonomisk, social og territorial samhørighed.

Anbefalet ændring 47

Artikel 11

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag De aktioner. der adresserer udfordringer, der er identificeret i relevante landespecifikke henstillinger og i det europæiske semester som omhandlet i artikel 7, stk. 2, skal programmeres under en eller flere særlige prioriteter. De aktioner. der adresserer udfordringer, der er identificeret i relevante landespecifikke henstillinger og i det europæiske semester som omhandlet i artikel 7, stk. 2, skal programmeres under en eller flere prioriteter. Der sikres forvaltningsmyndighederne tilstrækkelig fleksibilitet til at kunne identificere prioriteterne og investeringsområderne for ESF+ under hensyntagen til de specifikke lokale eller regionale udfordringer.

Begrundelse

Tiltag forbundet med landespecifikke henstillinger (vedrørende forskellige tematiske områder og under forskellige specifikke mål) bør ikke indgå i en eller flere særlige prioriteter. Tiltag forbundet med landespecifikke henstillinger bør være en del af en eller flere prioriteter i overensstemmelse med det relevante tematiske område.

Anbefalet ændring 48

Artikel 13, stk. 1

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 1. Medlemsstaterne støtter aktioner med henblik på social innovation og sociale eksperimenter eller styrker bottom-up-tilgange baseret på partnerskaber, der involverer offentlige myndigheder, den private sektor og civilsamfundet, f.eks. lokale aktionsgrupper, der udformer og gennemfører lokale udviklingsstrategier styret af lokalsamfundet. 1. Medlemsstaterne støtter aktioner med henblik på social innovation og sociale eksperimenter og/ eller styrker bottom-up-tilgange baseret på partnerskaber, der involverer offentlige myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt plan , den private sektor , arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet, f.eks. lokale aktionsgrupper, der udformer og gennemfører lokale udviklingsstrategier styret af lokalsamfundet.

Begrundelse

Grupperne for udvikling af landdistrikterne og strategierne for »lokal udvikling styret af lokalsamfundet« bør i ESF+-sammenhæng ses som et generelt instrument til styrkelse af fondens territoriale fokus. Derfor bør fondens rolle være mere vidtgående og udgøre et redskab til innovative tiltag.

Anbefalet ændring 49

Artikel 13, stk. 4

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 4. Hver medlemsstat tilegner mindst én prioritet til gennemførelsen af stk. 1 eller 2 eller begge. Den maksimale medfinansieringsrate for disse prioriteter kan øges til 95 % med henblik på tildeling af højst 5 % af de nationale ESF+-midler under delt forvaltning til sådanne prioriteter. 4. Hver medlemsstat tilegner mindst én prioritet til gennemførelsen af stk. 1 eller 2 eller begge. Den maksimale medfinansieringsrate for disse prioriteter kan øges til 95 % med henblik på tildeling af højst 5 % af de nationale ESF+-midler under delt forvaltning til sådanne prioriteter. Der afsættes en minimumsandel af de midler fra den nationale tildeling fra ESF+, som er under delt forvaltning, til støtte for eksperimenterende og innovative sociale foranstaltninger. Revisionsreglerne for den type tiltag bør være tilstrækkeligt fleksible til, at der skabes mulighed for at tage risici og være kreativ. Der ydes støtte til mellemstatsligt samarbejde, der har til formål at overføre afprøvede innovationer til andre sammenhænge på lokalt, regionalt eller nationalt plan.

Begrundelse

Tallene fra 2014-2017 viser, at ESF kan være katalysator for social innovation i lokalområderne, men at en for striks revisionsordning spænder ben for fondens potentiale. Det er også vigtigt, at reglerne er så fleksible, at der er plads til at tage risici og træffe hurtige beslutninger. Med henblik på at fremme en succesrig overførsel af sociale innovationer bør det mellemstatslige samarbejde ikke begrænses til de innovationer, som medlemsstaterne har forbedret, men udstrækkes til overførsel af afprøvede innovationer mellem byer i forbindelse med pilotprojekter.

Anbefalet ændring 50

Artikel 14, stk. 1

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 1. Ud over de omkostninger, der er omhandlet i artikel [58] i [den fremtidige forordning om fælles bestemmelser], er følgende omkostninger ikke berettigede til generel støtte fra ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning: 1. Ud over de omkostninger, der er omhandlet i artikel [58] i [den fremtidige forordning om fælles bestemmelser], er følgende omkostninger ikke berettigede til generel støtte fra ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning: a) erhvervelse af jord og fast ejendom samt etablering af infrastruktur og a) erhvervelse af jord og fast ejendom samt etablering af infrastruktur b) erhvervelse af møbler, udstyr og køretøjer, undtagen hvis erhvervelsen heraf er nødvendig for at opfylde målsætningen med operationen, eller hvis disse genstande er fuldt afskrevne, eller hvis erhvervelsen af disse genstande er den mest økonomiske mulighed.

Begrundelse

Litra b) indebærer en unødvendig begrænsning af udgifterne, hvorfor udvalget anser det for nødvendigt at fjerne afsnittet.

Anbefalet ændring 51

Artikel 15, stk. 5

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 5. Medlemsstaterne sætter, hvis der er data tilgængelige fra registre eller tilsvarende kilder, forvaltningsmyndigheder og andre organer med ansvar for indsamling af data, der er nødvendige for overvågningen og evalueringen af den generelle støtte fra ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning, i stand til at hente disse data fra dataregistre eller tilsvarende kilder, jf. artikel 6, stk. 1, litra c) og e) i forordning (EU) 2016/679. 5. Medlemsstaterne sætter, hvis der er data tilgængelige fra registre eller tilsvarende kilder, forvaltningsmyndigheder og andre organer med ansvar for indsamling af data, der er nødvendige for overvågningen og evalueringen af den generelle støtte fra ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning, i stand til at hente disse data fra dataregistre eller tilsvarende kilder, jf. artikel 6, stk. 1, litra c) og e) i forordning (EU) 2016/679. Endvidere bør medlemsstaterne sikre adgang til disse data igennem kanaler, hvor det er muligt at overholde fristerne for overførsel af de fastsatte indikatorer.

Begrundelse

Bemyndigelse til at indhente data fra administrative registre er ikke i sig selv nogen garanti for opfyldelse af målet i artikel 15, nemlig at disponere over individuelle data vedrørende deltagerne uden at være nødt til at indhente dem direkte fra deltagerne og overføre de indikatorværdier, der er beregnet på basis heraf, inden for de fastsatte tidsfrister. Til det formål er det uomgængeligt at råde over hurtige og stabile kanaler til krydstjek af informationer.

Anbefalet ændring 52

Artikel 21, stk. 4

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 4. For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne artikel vedtager Kommissionen en gennemførelsesretsakt, ved hvilken der fastsættes en model, der skal anvendes til den strukturerede undersøgelse af slutmodtagerne, efter rådgivningsproceduren i artikel 39, stk. 2. 4. For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne artikel vedtager Kommissionen en gennemførelsesretsakt, ved hvilken der fastsættes en model, der skal anvendes til den strukturerede undersøgelse af slutmodtagerne, efter rådgivningsproceduren i artikel 39, stk. 2. De oplysninger, der anmodes om i undersøgelsen, begrænses til variable, som er absolut nødvendige for overvågning og evaluering af de fremskridt, der gøres ved hjælp af støtten fra ESF+ i forbindelse med indsatsen mod materielle afsavn.

Begrundelse

Det er omkostningstungt at udarbejde husstandsundersøgelser og kan være en urimelig byrde for borgerne, hvilket er i modstrid med bestemmelserne i forordning (EF) nr. 223/2009, vedrørende statistik i EU, hvor princippet om »omkostningseffektivitet« indføres. Den mængde oplysninger, der anmodes om i undersøgelsen, bør begrænses for på den måde at undgå at medtage variable, som ikke reelt er nødvendige eller er uforholdsmæssigt vanskelige at tilvejebringe set i forhold til de fordele, der ville være ved at have adgang til oplysningerne.

Anbefalet ændring 53

Artikel 23, litra h)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag h) at yde vejledning med henblik på udvikling af den sociale infrastruktur (herunder boliger, børnepasning, uddannelse, sundhedspleje og langtidspleje), der er nødvendig for gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder h) at yde vejledning med henblik på udvikling af den sociale infrastruktur (herunder boliger, børnepasning, uddannelse, sundhedspleje og langtidspleje og lokale udviklingsstrategier styret af lokalsamfundet ), der er nødvendig for gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder og FN's mål for bæredygtig udvikling

Anbefalet ændring 54

Bilag II, punkt 2 — Fælles resultatindikatorer

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Antal slutmodtagere af fødevarebistand Antal slutmodtagere af fødevarebistand — Antal børn under 18 år — Antal børn under 18 år

Begrundelse

Indikatorens spanske betegnelse refererer til en aldersgruppe (0 til 18 år) hvis øvre grænse overlapper den gruppe, som den næste indikator refererer til, nemlig »Antal unge mellem 18 og 29 år«. [O.a.: Vedrører ikke den danske version.] Den omstændighed giver anledning til forvirring, eftersom personer på 18 år er omfattet af begge grupper.

II. POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

Den Europæiske Socialfonds rolle

1. Det Europæiske Regionsudvalg påpeger, at Den Europæiske Socialfond er blevet det vigtigste instrument til at investere i mennesker, fremme ligheden og forbedre livet for millioner af EU-borgere og glæder sig over Den Europæiske Socialfonds positive virkninger i perioden 2007-2013;

2. bakker op om, at Den Europæiske Socialfonds grundlæggende mål om at effektivisere arbejdsmarkedets funktion, fremme adgangen til kvalitetsjob og forbedre adgangen til uddannelse suppleres med nye mål som f.eks. ungdomsbeskæftigelse, øget fremme af social inklusion og sundhed samt bekæmpelse af fattigdom;

3. mener, at Den Europæiske Socialfond bør blive et instrument, der muliggør større vækst i BNP og produktivitet, og som kan tackle udfordringerne med adgang til anstændig beskæftigelse af kvalitet. Fonden bør bidrage til at accelerere den økonomiske og sociale konvergens i EU, som har lidt under krisen og en svag økonomisk og social genopretning, og fonden bør således fortsat udgøre en grundpille i samhørighedspolitikken og i den langsigtede vækst. Indsatsen bør koncentreres om at forbedre den menneskelige kapital i EU og betingelserne for adgang til og udvikling af flere og bedre job samt gøre noget for de borgere og sektorer, som har lidt mest under den økonomiske krise, og som endnu ikke er kommet helt på fode;

4. insisterer på, at en god udformning og gennemførelse af ESF+ kan være med til at øge den positive opfattelse af EU blandt befolkningen og derved fremme synligheden af EU’s indsatser for at hjælpe de borgere, der har størst behov.

Samhørighedspolitikken

5. Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over forbindelsen til den europæiske søjle for sociale rettigheder i forslaget til forordning om ESF+, om end der savnes en mere klar kobling til målet for økonomisk, social og territorial samhørighed, for så vidt disse elementer er komplementære og indbyrdes forbundne;

6. finder det nødvendigt, at ESF+ i forslaget til forordning anerkendes som en grundlæggende komponent i samhørighedspolitikken, og at man undgår at omdanne den til et instrument for EU's sektorpolitik;

7. minder om, at merværdien af ESF+ i forhold til tiltag på medlemsstatsplan er knyttet til territoriale behov og til integrationen med andre strukturfonde med henblik på at gennemføre sammenhængende og globale initiativer på lokalt niveau. Udvalget beklager derfor, at ESF+ finansielt set er udskilt fra EFRU og Samhørighedsfonden, da dette kan resultere i en mulig opdeling af samhørighedspolitikken i den flerårige finansielle ramme efter 2027, sådan som det for nylig er sket med ELFUL.

Decentralisering, delt forvaltning og medfinansiering

8. Det Europæiske Regionsudvalg finder, at de regionale og lokale myndigheder er for lidt synlige i forslaget til forordning og minder på basis af omfattende erfaringer Kommissionen om disses rolle i forvaltningen af fonden;

9. er imod den dominerende rolle, som de nationale myndigheder i medlemsstaterne får på bekostning af de regionale og lokale myndigheder, da udvalget mener, at en sådan centralisering må bero på det institutionelle system i den pågældende medlemsstat;

10. minder om, at det er påvist, at decentralisering har resulteret i en bedre gennemførelse af en stedbaseret tilgang og en mere effektiv fordeling af midlerne, og at forslaget til forordning derfor udtrykkeligt bør have større vægt på fondens forvaltning og på fordelingen af fondens midler til regionale og lokale myndigheder i de medlemsstater, der har en høj grad af politisk og administrativ decentralisering, på en sådan måde at fondens forvaltningsstruktur tilpasses medlemsstaternes organisationsstruktur, navnlig i de mest decentraliserede stater;

11. finder, at den — om end vage — satsning i forslaget til forordning om at indføre en direkte forvaltningsmodel skaber præcedens for fremtidige rammer, som under alle omstændigheder bør begrænses til de foranstaltninger, som er hensigtsmæssige inden for ESF+»s anvendelsesområde og mission;

12. ser meget negativt på genindførelsen af n+2 og reduktionen af medfinansieringssatsen og forfinansieringsbeløbene i forslaget om fælles bestemmelser, hvilket sammen med en mulig reduktion af ressourcerne til de nødvendige nationale bidrag som følge af budgetkonsolideringspolitikkerne vil have en meget negativ indvirkning på fonden og umuliggøre gennemførelsen af målsætningerne. Udvalget opfordrer derfor til en forøgelse eller i det mindste fastholdelse af medfinansieringssatserne fra programmeringsperioderne 2007-2013 og 2014-2020, således at indsatsen for social inklusion og søjlen for sociale rettigheder ikke overskygges af en mindre finansiel EU-støtte. Udvalget minder om, at opfyldelsen af visse betingelser ikke falder inden for de lokale og regionale myndigheders kompetence, hvorfor det foreslås, at der kun pålægges sanktioner, hvis de regionale eller lokale myndigheder har deltaget i forhandlingen af betingelserne og dermed har et vist ansvar.

Budget

13. Det Europæiske Regionsudvalg ser meget positivt på den gennemsigtighed, hvormed Kommissionen for første gang har ageret for så vidt angår at give ESF+ en klar finansieringsramme for perioden 2021-2027, og på at Kommissionen i sit forslag har taget hensyn til Det Europæiske Regionsudvalgs tidligere udtalelser og foreslået, at der også anvendes sociale indikatorer udover blot BNP ved fordelingen af ressourcer blandt medlemsstaterne. Udvalget opfordrer Kommissionen til fremover at tage en indikator for integration af statsborgere fra tredjelande i betragtning i tillæg til simpel nettoindvandring;

14. beklager, at den minimumskvote på 23,1 % af samhørighedspolitikken, som bør afsættes til ESF+, er blevet afskaffet, og er også ked af den nedskæring, som fremgår af Kommissionens forslag om samhørighedspolitikken med hensyn til ESF. Det er en reduktion, som ikke alene indebærer en mindskning af det samlede beløb til beskæftigelse og social inklusion, men som også giver de lokale og regionale myndigheder en mindre rolle i programmeringen og forvaltningen af ESF+;

15. er bekymret over reduktionen af finansieringsrammen i forslaget, som indfører nye, supplerende målsætninger for ESF+, eftersom dette indebærer, at der vil blive færre ressourcer til varetagelsen af flere mål;

16. understreger, at ESF's specifikke rolle er at støtte de projekter, der skal gøre det nemmere med udgangspunkt i menneskelig kapital at tilpasse det lokale og regionale potentiale til arbejdsmarkedets behov. Dette er den eneste måde, hvorpå man kan begrænse omkostningerne forbundet med migration af menneskelig kapital og dermed tabet af dens værdi (herunder som følge af »hjerneflugt«). Det er derfor vigtigt at støtte foranstaltninger, der skaber en forbindelse mellem uddannelsestilbud og tendenser på arbejdsmarkedet, således at vi kan holde på og tiltrække talenter i EU og samtidig skabe arbejdspladser;

17. opfordrer Kommissionen til ved fordelingen af ressourcer blandt medlemsstaterne at tage de særlige forhold i den enkelte region i betragtning, navnlig de mindre udviklede regioner. På samme måde tages der hensyn til den særlige situation i regionerne i den yderste periferi og de NUTS 2-regioner, der opfylder kriterierne i artikel 2 i protokol nr. 6 i tiltrædelsesakten af 1994. Det samme gælder situationen i de regioner, der lider af alvorlige naturbetingede eller demografiske ulemper af permanent art, jf. artikel 174 i TEUF.

Forenkling

18. Det Europæiske Regionsudvalg bifalder forslaget om mere forenkling og opfordrer Kommissionen til at vedtage yderligere forenklingsforanstaltninger for såvel forvaltningsmyndigheder som støttemodtagere i de instrumenter, der skal vedtages i forbindelse med udviklingen af forordningen, da det er afgørende at fjerne de omkostningstunge krav og administrative hindringer fra begyndelsen af processen med at udvælge tiltag;

19. glæder sig over forstærkningen af instrumenterne for »resultatbaseret betaling« samt planerne om fællesforanstaltninger og mulighederne for forenklede omkostninger i forordningen om fælles bestemmelser. Udvalget har tillid til, at medlemsstaterne ikke tilføjer yderligere regler til de bestemmelser, som Kommissionen fastsætter;

20. peger på, at udarbejdelsen af indikatorerne for gennemførelse og resultater kræver indsats og tid, hvorfor udvalget mener, at datatransmissionen bør foregå to gange om året, inklusive forberedelserne til de administrative myndigheders årlige drøftelser med Kommissionen, og ikke hver anden måned, som angivet i forslaget. Dette er for at undgå en for overdreven stor arbejdsbyrde og for ikke at bringe gennemførligheden af systemet med indikatorer og kvaliteten heraf i fare.

Koordinering med andre strategier

21. Det Europæiske Regionsudvalg ser meget positivt på de bestemmelser i forslaget til forordning, som er med til at konsolidere principperne om ligestilling og lige muligheder og således styrker forordningens tværgående karakter, da der skal tages højde herfor i alle programfaser;

22. ser med velvilje på, at de grundlæggende målsætninger for ESF+-tiltag bibeholdes, omstruktureres og udvides, men påpeger, at der med henblik på at fremme social inklusion og støtte til de dårligst stillede borgere uomgængeligt må være mulighed for indsatser, der er mere generiske, fleksible og åbne end dem, der kan anvendes i indeværende programmeringsperiode;

23. ser åbningen af ESF+ mod området for social innovation som positiv og lovende, men mener, det er nødvendigt at oprette instrumenter og mekanismer til at styrke parternes kvalifikationer, når det gælder udformning, gennemførelse og evaluering af denne form for programmer. Udvalget mener, at Kommissionen bør afsætte en del af sine ressourcer til at styrke et støttenetværk, der, i koordinering med initiativet InvestEU, skal oplyse, uddanne og yde bistand i planlægningen og gennemførelsen af initiativer inden for social innovation;

24. påpeger, at ESF+ kan og bør bidrage aktivt til gennemførelsen af målene for bæredygtig udvikling, da fondens aktiviteter har direkte indvirkning på mange af målene og indirekte indvirkning på næsten alle;

25. insisterer på, at ESF+ bør forbedre koordineringen og fremme synergier med initiativerne til tilpasning og forbedring i forbindelse med håndteringen af udfordringerne fra den digitale revolution;

26. insisterer på, at ESF+ bør forbedre koordineringen og fremme synergier med initiativer på sundhedsområdet, både når det gælder forebyggelse og behandling;

27. mener, at ESF+ bør bidrage til et mere lige samfund og prioritere at sætte mennesket i centrum for ESF+. Udvalget bifalder derfor forbindelsen mellem målsætningerne for ESF+ og den europæiske søjle for sociale rettigheder. RU er imidlertid fortsat på vagt over for forbindelsen mellem ESF+ og de landespecifikke henstillinger, der blev vedtaget inden for rammerne af det europæiske semester. Udvalget mener i den henseende, at ESF+ bør koordineres behørigt med den europæiske økonomiske styringsproces, men opretholde sin uafhængighed og ikke underlægges denne. Endvidere fremhæver udvalget behovet for at integrere investeringsprioriteterne i ESF+ i en ny langsigtet EU-strategi for gennemførelse af målene for bæredygtig udvikling og anerkender, at Kommissionen respekterer nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet;

28. mener ikke, at det er en hensigtsmæssig løsning til foranstaltninger i tilknytning til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som oftest vedrører meget forskellige tematiske områder (uddannelse, aktivering, etablering af børnepasningsfaciliteter og mange andre) og på samme tid henhører under forskellige specifikke mål i forordningen om den europæiske fondsvedtægt, at de på kunstig vis skal inkorporeres i én eller flere særlige prioriteter. Den mest hensigtsmæssige fremgangsmåde er at sikre, at foranstaltninger i forbindelse med gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger er en del af en eller flere prioriteter i overensstemmelse med de relevante tematiske områder (beskæftigelse, uddannelse, social integration). Der bør også lægges vægt på det forhold, at landespecifikke henstillinger bør knyttes til de prioriteter, der er planlagt for de langsigtede finansielle overslag;

29. er utilfreds med, at det ikke angives præcist, hvor stor en andel af deres ressourcer, medlemsstaterne bør afsætte for at imødegå de udfordringer, som defineres i det europæiske semester, når det gælder koordinering af den økonomiske politik, til de nationale reformprogrammer og til de landespecifikke henstillinger. Udvalget opfordrer de europæiske institutioner til mere klart at gøre rede for forbindelsen til det europæiske semester uden at ændre fondens forvaltningsmodel, og især uden at det indebærer en reduktion af de ressourcer, som forvaltes af de regionale myndigheder i medlemsstater med en høj grad af decentralisering;

30. bifalder, at socioøkonomisk integration af migranter inddrages under den strategiske ramme for social inklusion som en del af EU's håndtering af problemet. Denne håndtering bør være ordnet, helhedsorienteret, ansvarlig, respektfuld over for menneskers anstændighed, og afstå fra enhver form for diskrimination;

31. minder om, at empiriske data viser, at en gradvis integration af arbejdstagerne i migrantbefolkningen kan give betydelige muligheder i form af dynamiske økonomiske virkninger og øget beskæftigelse. Udvalget påpeger, at denne virkning maksimeres, når migranterne er velkvalificerede;

32. opfordrer til, at man i forbindelse med den socioøkonomiske integration af migranter, navnlig af uledsagede mindreårige og unge, anerkender det vigtige arbejde, som de regionale og lokale myndigheder udfører, især i områder med ydre grænser, og påpeger behovet for at finde en større komplementaritet med Asyl- og Migrationsfonden, så overlapning mellem de to instrumenter undgås, og der kommer bedre sammenhæng mellem politikkerne for støtte og integration af migranter og politikkerne for fremme af social integration og integration på arbejdsmarkedet, samtidig med at der tages højde for de regioner, der har de største behov, gennem specifik ekstrafinansiering;

33. opfordrer til en vedtagelse af de nødvendige mekanismer, som gør det muligt at sikre, at mindst 10 % af ressourcerne fra ESF+, afsættes til foranstaltninger til støtte for ungdomsbeskæftigelse for at sikre foranstaltningernes virkning og effektivitet og undgå marginalisering af de ordninger, der skal sikre ungdomsbeskæftigelsen i den nye ESF+. Udvalget efterlyser, at man i forbindelse med disse foranstaltninger tager højde for de regionale og lokale forskelle, som kan forekomme inden for ét og samme medlemsland. Udvalget mener derfor, at det er vigtigt, at beregningen af andelen af unge mellem 15 og 29 år, som hverken er i beskæftigelse eller under uddannelse, over EU-gennemsnittet i 2019 skal ske på basis af regionale og ikke nationale Eurostat-data.