KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(95) 35 endelig udg. 
Bruxelles, den 01.03-1995 
95/ 0061(CNS) 
Rapport 
om 
støtteordningen for bomuld 
(i henhold til artikel 5 i Rådets forordning (EØF) nr. 2052/92) 
Forslag til 
RÅDETS AFGØRELSE 
femte tilpasning af den støtteordning for bomuld, der er indført 
ved protokol nr. 4 knyttet til akten vedrørende Grækenlands tiltrædelse 
Forslag til 
RÅDETS AFGØRELSE 
om fastsættelse af almindelige regler for støtteordningen 
vedrørende bomuld og ophæve forordning (EØF) nr. 2169/81 
(forelagt af Koowrissionen) 
EUROPA-KOMMiSSIONEN 
Rapport 
om 
>--*r støtteordningen for bomuld 
>':(i henhold til artikel 5 i Rådets forordning (EØF) nr. 2052/92) 
Rue de la Loi 200, B-1049 Bruxelles 
Tlf.: (omstilling) 299 11 11, Telex: COMFU B 21877 
/*l 
INDHOLD 
1. BOMULDSMARKEDET OG PRODUKTIONSSTRUKTURERNE 
1.1. Indledning 
1.2. Verdensmarkedet 
1.3. EU-produktionen 
1.4. EU's samhandel med tredjelande 
2. SOCIOØKONOMISKE ASPEKTER 
2.1. Økonomisk betydning og produktionsområder 
2.2. Produktionsstrukturer 
2.3. Omkostninger og dækningsbidrag 
2.4. Bomuld og miljø 
2.5. Aktørerne i sektoren 
3. STØTTEORDNINGEN 
3.1. Produktionsstøtte og mindstepris 
3.2. Stabilisatorordningen 
3.3. Støtte til mindre producenter 
3.4. Kontrolproblemer 
3.5. Budgetudgifter 
4. KONKLUSION/FORSLAG 
a 
1. BOMULDSMARKEDET OG PRODUKTIONSSTRUKTURERNE 
1.1. Indledning 
Bomuldsplanten (Gossypium) dyrkes som et etårig plante i tilstrækkeligt varme 
egne. Frugten er en kapsel, der indeholder olieholdige frø omgivet af tekstilfibre. 
Ved egreneringen skilles fibrene fra frøene. Frøene kan derefter forarbejdes til 
(spise)olie og oliekager (til foder). Fibrene (egreneret bomuld) forarbejdes først 
og fremmest af tekstilindustrien. 
1.2. Verdensmarkedet 
Da tekstilfibrene er den del af bomuldsplanten, der har den største værdi, og den 
internationale samhandel med ikke-egreneret bomuld og frø er henholdsvis ikke-
eksisterende og meget lille, vil analysen af verdensmarkedet fokusere på fibrene 
(egreneret bomuld). 
Verdens samlede bomuldsarealer har siden begyndelsen af 60'erne ligget mellem 
30 og 34 mio. ha. Verdensproduktionen af (egreneret) bomuld er derimod næsten 
fordoblet på 3p år og ligger for de tre produktionsår 1991/92-1993/94 i 
gennemsnit på 18,5 mio. t, og for 1994/95 bliver den ifølge USDA's skøn fra 
september 1994 på 18,8 mio. t. 
De vigtigste producenter er Kina, USA, Indien, Pakistan og Usbekistan, jf. 
nedenstående skema, hvor også EU-produktionen er anført. 
Vigtigste producenter 
Kina 
USA 
Indien 
Pakistan 
Usbekistan 
EU 
lait 
Verden i alt 
(Kilder: USDA.GD Gennemsnit 
91/92-93/94 
(mio. t) 
4.6 
3.6 
2.2 
1.7 
1.4 
0.3 
13.8 
18.5 
VI for KU) Andel 
(%) 
25 :':" 
20 
12 
9 
7 
1.7 
75 
100 Skøn 
1994/95 
(mio. t) 
4.4 
4.1 
2.3 
1.6 
1.3 
,0.4 
14.1 
18.8 
I USA strækker "bomuldsbæltet" sig fra South Carolina til Californien. Bomuld 
er en af de afgrøder, der ligesom hvede og majs hører ind under et program. 
ARP-satsen ("acreage reduction program") var i 1994 på 11%. 
Verdenshandelen med bomuld er meget omfattende, idet den udgør 5,8 mio. t 
eller 32% af verdensproduktionen (gennemsnit for 1991/92-1993/94). De vigtigste 
eksportlande er USA (23% af verdensmarkedet), Usbekistan (21%), landene i 
franc-området i Afrika (8%), Australien (7%) og Pakistan (4%), mens de 
vigtigste importmarkeder er EU, Sydøstasien, Rusland og Japan. Kina, der er 
verdens største producent, er skiftevis importør og eksportør. 
Der findes kun ét terminsmarked for bomuld, nemlig i New York, hvilket er 
betegnende for de amerikanske forhold. Men den hyppigst anvendte indikatorer 
for verdensmarkedspriserne er Cotlooks A-indeks (Cotlook er et specialiseret 
informationsbureau i Liverpool). Dette indeks, der udtrykkes i US-cents/pund, 
er gennemsnittet af de fem laveste spotnoteringer blandt en række repræsentative 
noteringer forskellige steder fra meddelt på cif-stadiet i Nordeuropa. Det drejer 
sig om fibre med en længde på 28 mm (1-3/32") og af kvalitet nr. 5 - "white 
middling" (kvaliteten angiver den generelle synlige kvalitet). 
Verdensmarkedsprisen på bomuld svinger hele tiden meget. F.eks. har Cotlooks 
A-indeks i perioden august 1992 - juli 1994 svinget mellem 52 og 86 cts/lb som 
ugentligt gennemsnit. 
Disse udsving, der er mere markante for bomuld end for andre landbrugsråvarer, 
skyldes handelsmæssige og især produktionsbestemte usikkerhedsfaktorer: vand 
(for meget eller for lidt), temperatur og skadedyrsangreb er særligt uberegnelige 
i mange af produktionsområderne. 
H 
1.3. EU-produktionen 
1.3.1. Arealer 
Grækenland og Spanien er nu, efter at Italien meget lille produktion er ophørt, 
de to eneste medlemsstater, hvor der produceres bomuld. Bomulden dyrkes 
næsten udelukkende på vandede arealer. 
Udviklingen i arealerne i de to medlemsstater og i alt fremgår af diagrammet på 
side i. På EU-plan synes der at være styr på de tilsåede arealer i årene 1989-1991 
efter et højdepunkt i 1988, men de voksede atter fra 1992.1 1994 skønnes de at 
udgøre 423 000 ha. 
Situationen har udviklet sig forskelligt i Grækenland og Spanien - i hvert fald fra 
1988. Arealerne er vokset støt i Grækenland, hvor de i 1994 udgjorde 
383 000 ha, mens udsvingene er større i Spanien: de var størst i 1998 med 
135 000 ha og mindst i 1993 med 32 000 ha, hvorefter de steg lidt til 40 000 ha 
i 1994. 1993 og 1994 var i Spanien præget af vandmangel på såtidspunktet, 
hvilket medførte, at det i visse områder blev forbudt at kunstvande. Men under 
alle omstændigheder er tendensen, at Spaniens betydning bliver mindre i forhold 
til Grækenland. Inden Spaniens tiltrædelse udgjorde bomuldsarealet i landet 
54 700 ha (gennemsnit 1983-1985). 
1.3.2. Udbvtte 
Udbyttet i ikke-egreneret bomuld udviser ikke nogen klar stigende eller faldende 
tendens, hverken på nationalt plan eller på EU-plan. Det kan ses af diagrammet 
på side ii, der viser udbytteudviklingen siden 1982. Gennemsnittet fremgår af 
følgende skema, der viser det korrigerede gennemsnit 1989-1993 (de{ højeste og 
det laveste resultat er udeladt). 
Gennemsnitligt udbytte pr. ha 1989-1993 
(t/ha, ikke-egreneret bomuld, standardkvalitet) 
Grækenland 2.72 
Spanien 3.06 
EU 2.80 
NB: Den standardkvalitet, der er anvendt ved denne beregning, er den 
standardkvalitet, der har været gældende siden 1992/93: 3% urenheder og 10% 
vandindhold. 
Udbyttet i fibre og ikke-égrenerede bomuldsfrø er meget stabilt og udgør 
henholdsvis 32% og 54% både i Grækenland og Spanien. Standardkvaliteten er 
i øvrigt baseret på dette udbytte (jf. punkt 3.1., pris- og støtteordningen). 
COTTON.XLS 
14/09/94 
COTTON.XLS rV~ 
iirnotQA 
1.3.3. Produktion (ikke-egreneret bomuld) 
Bemærkningerne om udviklingen i arealerne gælder også for udviklingen i 
produktionen, som fremgår af nedenstående skema: 
Der var tilsyneladende styr på EU-produktionen i 1989-1991 efter et 
højdepunkt i 1988, men derefter steg den igen og nåede i 1994 rekorden 
1 170 000 t. 
Udviklingen er forskellig i Grækenland og Spanien. Stigningen i 
Grækenland er næsten konstant og nåede i 1994 op på 1 050 000 t, mens 
den spanske produktion især har været faldende i de to seneste år med kun 
120 000 t i 1994 (i 1993 og 1994 var udbyttet normalt i Spanien; men det 
tilsåede areal blev reduceret som følge af vandproblemer på såtidspunktet, 
jf. punkt 1.3.1.). 
UDVIKLINGEN I EU'S BOMULDSPRODUKTION (t) 
på grundlag af støtteberettigede mængder omregnet til standardkvalitet 
(10% vand, 3% urenheder) 
PRODUKTIONS­
ÅR 
1986/87 
1987/88 
1988/89 
1989/90 
1990/91 
1991/92 
1992/93 
1993/94 
1994/95(skøn) GRÆKENLAND 
622754 
559963 
751521 
827118 
662008 
670940 
760685 
985676 
1050000 SPANIEN 
265364 
256523 
357753 
197332 
262835 
260725 
223932 
98883 
120070 ITALIEN 
0 
0 
92 
27 
32 
0 
0 
0 
0 PRODUKTION 
I ALT 
888118 
816486 
1109367 
1024477 
924875 
931665 
984617 
1084559 
1170070 
1.3.4. Overslag over produktionen på mellemlang sigt 
Overslaget over produktionen på mellemlang sigt uden ændringer i den 
nuværende støtteordning er baseret på følgende forudsætninger: 
Arealet i Spanien ligger stabilt på 80 000 ha (normal vandsituation). 
Tendensen til, at arealet i Grækenland vokser, fremskrives (tendensen i 
perioden 1986-94 med anvendelse af stabilisator) 
Der anvendes et historisk udbytte for 1989-93 på 2,8 t/ha i mangel af 
klare statistiske tendenser. 
I resten af rapporten vil betydningen af disse forudsætninger blive taget op, bl.a. 
i den mikroøkonomiske analyse og i analysen af stabilisatoren med loftet 
("butoir"). 
Under disse forudsætninger ville arealet i EU stige fra 423 000 ha i 1994 til 
540 000 ha i 2000, dvs. en stigning på 28%. Produktionen ville stige fra 
1 170 000 t i 1994 til 1 520 000 t i 2000, dvs. en stigning på 30%. Og det ville 
medføre en stigning i udgifterne for EU-budgettet på 30% eller næsten 1 mia. 
ECU(jf. punkt3;5.). 
Hvad angår arealanvendelsen, og når der ses bort fra miljøproblemerne (jf. punkt 
2.4.), ville en sådan kraftig stigning ikke være urealistisk, fordi produktionen af 
de vigtigste konkurrerende, kunstvandede afgrøder generelt er faldende: først og 
fremmest majs, men også tobak, frugt (bl.a. fersken) og grøntsager. Det 
forudsættes også, at egreneringskapaciteten er tilstrækkelig stor: det er også 
realistisk, om ikke andet så ved hjælp af en forlængelse af funktionsperioden. 
1.4. EU's samhandel med tredjelande (egreneret bomuld) 
EU har et stort underskud af egreneret bomuld (fibre). Importen var i 1991-1993 
i gennemsnit på 107 000 t (kilde EUROSTAT-COMEXT). Men i takt med 
produktionsstigningen forbedres handelsbalancen med 45 000 t om året, jf. 
diagrammet på side iii. 
Resultatet er følgende forsyningsopgørelse for perioden 1991-1993 (i opstillingen 
er 1990-produktionen indregnet under 1991 osv.). 
Forsyningsopgørelse - egreneret bomuld 
Gennemsnit 1991-93 
(lOOOt) 
Produktion 296 
Import 925 
Eksport 107 
Synligt forbrug 1114 
Selvforsyningsprocenten var altså på 27% i gennemsnit i 1991-1993. Den er 
stigende og ville nå op på 45% i år 2000, hvis ovenstående (punkt 1.3 4.) 
produktionsoverslag (og budgetudgifter) blev til virkelighed, og hvis det synlige 
forbrug pr. person lå fast på 3 kg. 
Det bør erindres, at egreneret bomuld (KN-kode 5201 00, bomuld, ikke kartet 
eller kæmmet) kan importeres toldfrit. 
i 
EU's vigtigste leverandører er det tidligere USSR (Usbekistan), hvorfra importen 
er stigende, samt USA og franc-området i Afrika (jf. diagram på side iv). De 
vigtigste eksportmarkeder er Brasilien og Østeuropa. 
Den gennemsnitlige værdi af importen til EU er 1 244 ECU/t (gennemsnit for 
1991-1993), mens den gennemsnitlige værdi af eksporten fra EU er 1 163 ECU/t. 
Den lille forskel giver et helt korrekt billede af EU-produktionens værdi. En 
nærmere analyse af enhedsværdi pr. oprindelses- og bestemmelsessted giver 
yderligere oplysning, bl.a. følgende: 
Den amerikanske bomuld eksporteres til EU med en høj enhedsværdi, 
hvilket kan afspejle den høje kvalitet. 
Brasilien har på det seneste været aftager af lavkvalitetsbomuld fra EU. 
Internt er Grækenland naturligvis den største leverandør, mens Italien, Tyskland 
og Portugal er de største opkøbere. 
C/pVi KL/i^'C-tN i s&Mrtfi^veLe./^ M^O TK^'ji-i-i-'*^''-
&ooot UcyiULO C^occir) 
i v 
2. SOCIOØKONOMISKE ASPEKTER 
2.1. Økonomisk betydning og produktionsområder 
Tekstilfibre (først og fremmest bomuld, men også spindhør) udgør ganske vist 
kun en forsvindende lille del (0*5%) af EU's samlede landbrugsproduktion, men 
de har større betydning for de pågældende medlemsstaterne og områder. 
I Grækenland udgjorde bomuld 9,3% âf den samlede landbrugsproduktion i 1992, 
dvs. på samme niveau som olivenolie. Procentsatsen er endnu større i de tre 
største produktionsområder (NUTS 2): 
Thessalien 
Makedonien^Thrakien (omfatter 3 NUTS 2-regioner) 
Midtgrækenland 
I Spanien er andelen på 0,9% (gennemsnit for 1989-1991), men i Andalucia 
(NUTS 2), der er det vigtigste produktionsområder er den 3,9%, hvilket er langt 
mere end i Murcia og Valencia. I Andalucia er det i NUTS 3-områderne Sevilla 
(11,6% af landbrugsproduktionen) og Cordoba (5,6%), at hovedparten af 
produktionen foregår. 
2.2. Produktionsstrukturer 
Den regelmæssige undersøgelse af strukturerne giver ikke detaljerede oplysninger 
om bomuld, idet den betragtes som industriafgrøde. Der er dog to kilder til 
rådighed: de er begge problematiske, men kompletterer til gengæld til en vis grad 
hinanden. 
Statistikkerne vedrørende støtteordningen for mindre producenter: Der 
ydes en supplerende hektarstøtte til producenter, hvis bomuldsareal ikke 
overstiger 2,5 ha (jf punkt 3.3.), men denne særlige ordning har især i 
Grækenland skabt et "boom" i antallet af mindre producenter, hvilket 
sætter spørgsmålstegn ved de konklusioner, der kan drages af 
statistikkerne. 
Oplysningerne fra INJUB (Informationsnet for landøkonomisk bogføring): 
De omfatter kun bedrifter over en vis økonomisk minimumsstørrelse, 
hvilket til envis grad reducerer deres rækkevidde for så vidt angår 
bomuld. 
Også på dette område er der stor forskel mellem Grækenland og Spanien. 
I Grækenland skulle der i produktionsåret 1993/94 være ca. 100 000 mindre 
bomuldsproducenter, der tegner sig for 53% af arealet. Dette tal er højst 
sandsynligt overdrevet, som følge af at der er sket en opsplitning af 
støtteansøgninger fra mindre producenter, idet de mindre producenters areal er 
tredoblet på fire år INLB's oplysninger (gennemsnit 1989-1991) opregner 45 000 
bedrifter, der producerer bomuld, med et landbrugsareal på 4,3 ha i gennemsnit 
8 
*"> 
og et bomuldsareal på 2,5 ha i gennemsnit. Men disse oplysninger omfatter kun 
44% af de græske bomuldsarealer på grund af kravet om en økonomisk 
minimumsstørrelse. Skønt tallene hidrører fra to forskellige perioder, dækker de 
to kilder pudsigt nok næsten det samlede areal. Under alle omstændigheder er de 
græske forhold præget af meget små strukturer, der er meget specialiseret i 
bomuldsdy rkning. 
Med INLB kan analysen af de græske regioner uddybes. I regionen 
Midtgrækenland er bomuld stort set monokultur for de pågældende bedrifter: 
bomuld udgør ca. fem sjettedele af landbrugsarealet. I Thessalien er der ligeledes 
en tendens til monokultur: den tegner sig for to tredjedele af de pågældende 
bedrifters landbrugsareal. Men tendensen er mindre udtalt i Makedonien-
Thrakien. hvor der produceres meget bomuld, men hvor majs er dominerende. 
I Spanien, eller mere præcist i Andalucia, er stigningen i antallet af mindre 
producenter begrænset: 3 800 i 1993/94, som vedrører 16% af arealet (mod 13% 
ved ordningens begyndelse). INLB-oplysningerne (gennemsnit for 1989-1991) 
omfatter 11 000 bedrifter, hvor der dyrkes bomuld, med et landbrugsareal på 
14 ha og et gennemsnitligt bomuldsareal på 8,6 ha. INLB omfatter således 
næsten hele bomuldsarealet. Strukturerne er altså betragteligt større i Spanien end 
i Grækenland, men også her er der en udpræget specialisering i bomuld. 
2.3. Omkostninger og dækningsbidrag 
De disponible INLB-oplysninger indtil 1991 gør det muligt at foretage en 
sammenlignende analyse af regionerne og de konkurrerende afgrøder. Tallene 
fremgår af skemaet side v. Analysen omfatter i første omgang 
omkostningerne/dækningsbidraget. Ved omkostninger forstås i denne forbindelse 
variable omkostninger og kapacitetsomkostninger, bl.a. høstudgifter, men ikke 
afskrivninger eller lønnet/ulønnet arbejdsindsats. De anvendte beløb er 
gennemsnittet for 1989-1991 udtrykt i budgetecu. 
Dækningsbidraget er størst i Thessalien. hvor det udgør ca. 2 200 ECU/ha. Her 
er bomuld langt mere rentabelt end majs, der er den vigtigste konkurrerende 
afgrøde, som giver et dækningsbidrag på 1700 ECU/ha. I Makedonien-Thrakien 
udgør dækningsbidraget for bomuld og majs henholdsvis 1 600 ECU/ha og 1 500 
ECU/ha. Forskellen er altså meget mindre. Det giver således en forklaring på de 
strukturelle forskelle mellem disse to store produktionsområder: specialisering i 
bomuld i Thessalien og overvægt af majs i Makedonien-Thrakien. 
I Andalucia er de tilsvarende dækningsbidrag lavere end i Grækenland: 1 400 
ECU/ha for bomuld og 1 100 ECU/ha for majs. Det kan således for det første 
konstateres, at bomuld totalt set er mindre rentabel i Andalucia end i Thessalien 
og i Makedonien-Thrakien, på trods af det lidt højere udbytte. Årsagen er de 
højere produktionsomkostninger samt den agromonetære situation, der i den 
pågældende periode har været gunstigere for Grækenland end for Spanien. For 
det andet har forholdet mellem dækningsbidragene for bomuld og majs betydning. 
I de græske områder taler det til fordel for bomuld, og det er forståeligt, at 
\r 
Sammenligning af dækningsbidrag for bomuld og majs i de vigtigste produktionsområder for bomuld 
gennemsnit 1989-1990-1991 
GRÆKENLAND 
bomuld 
majs 
MAKEDONIEN-THRAKIEN 
bomuld 
majs 
THESSALIEN -
bomuld 
majs 
MIDTGRÆKENLAND 
bomuld 
majs 
SPANIEN 
bomuld 
majs 
ANDALUCIA 
bomuld 
majs Antal 
bedrifter 
45 402 
116 541 
21638 
54 393 
15 651 
13 335 
7 052 
11 355 
90 522 
11070 
'4 070 Antal 
udvalgte 
bedrifter 
1 152 
1 537 
498 
818 
425 
162 
213 
135 
812 
129 
32 Ula 
gennemsnit 
(ha) 
7,8 
7,0 
7,9 
7,2 
6,3 
7,5 
11,2 
17,1 
14,2 
17,4 
18,2 Areal 
afgrøde 
(ha) 
2,5 
1,9 
2,1 
2,1 
2,5 
2,1 
4,0 
8,6 
3,0 
8,7 
5,6 Areal 
i alt 
(ha) 
4,3 
3,5 
4,5 
2,9 
3,8 
3,0 
4,7 
14,0 
8.3 
14,3 
15,8 Produktion 
(0 
6,18 
19,82 
4,54 
22,90 
7,05 
23,47 
9,86 
16,02 
23,47 
26,56 
50,73 Udbytte 
i gennemsnit 
(t/ha) 
2,50 
10,62 
2,19 
11,04 
2,09 
11,13 
2,51 
3,04 
7,77 
3,04 
8,96 Produktions­
værdi/ha 
2 330,8 
2 039,7 
2228,2 
2 066,4 
2 902,0 
2 262,7 
1 744,4 
2 722,6 
1517,2 
2 724,9 
1 766,6 Omkostninger 
i alt 
597,7 
494,7 
586,7 
546,3 
674,7 
546,5 
492,0 
1 287,3 
577,5 
1290,7 
643,5 Dækningsbidrag 
(ECU/ha) 
l 733,1 
1 545,0 
1 641,5 
1 520,1 
2 227,3 
1 716,2 
1 252,4 
1435,3 
939,7 
1 434,2 
l 123,2 
(*) Areal i alt : arealer med korn, bomuld, kartofler, roer, solsikke og/eller andre etårige afgrøder. 
Kilde :INLB. 
landbrugerne foretrækker denne afgrøde, hvis der er tilstrækkeligt med vand. 
Hvad angår årene efter 1991 er der ingen grund til at antage, at bomuldens 
rentabilitet er faldet væsentligt, idet udbyttet har været normalt. Faldet i areal 
skyldes sandsynligvis blot mindre vandressourcer samt de gunstigere vilkår for 
solsikke under den nye oliefrøordning, navnlig efter 1993. 
Analysen giver således en forklaring på det mikroøkonomiske grundlag for den 
kraftige udvikling for bomuld i Grækenland. Den viser samtidig, at bomuld er 
mindre attraktiv i Spanien, uden dog at man dermed kan forvente en strukturel 
nedgang, hvis ellers de normale vandforhold retableres. 
2.4. Bomuld og miljø 
Forholdet mellem bomuld og miljø er ret modsætningsfyldt. På den ene side er 
bomuld den vigtigste plantetekstilfiber: den har, bl.a. på grund af denne 
"naturlige" karakter, et bedre image end de konkurrerende syntetiske fibre. Men 
på den anden side er der visse miljøproblemer i forbindelse med produktionen, 
hvilket også er tilfældet for andre intensivt dyrkede afgrøder. 
Det største problem skyldes ovennævnte tendens til, at bomuld i nogle 
produktionsområder er monokultur, som samtidig kræver vanding. Den 
manglende omdrift i bestemte områder risikerer på længere sigt at udpine jorden 
og øger risikoen for plantesygdomme. Vandingen, der dog ikke kun gælder 
bomuld, medfører vandforvaltningsproblemer både i Grækenland og i Spanien. 
Dertil kommer spørgsmålet om input, gødning og pesticider, som bomuld har ry 
for at forbruge meget af. Men at dømme efter udgiftsoplysningerne i INLB ligger 
disse to poster i EU på samme niveau for bomuld som for andre intensivt dyrkede 
afgrøder (f.eks. vandet majs og korn i de nordeuropæiske kornområder). Det 
mest iøjnefaldende er, at der anvendes et afløvningsmiddel på den modne bomuld 
for at lette mekanisk høst. 
Ved egreneringen kan bortskaffelsen af biprodukterne være et problem, idet de 
ofte afbrændes i det fri og dermed skaber gener. Endelige kan tekstilindustriens 
kemiske behandling af bomuldsfibrene skabe miljøproblemer. 
Vellykkede forsøg med økologisk dyrket bomuld i forskellige lande, bl.a. USA, 
Paraguay, Egypten og Indien, har medført en vis interesse for denne 
dyrkningsmetode i Grækenland, hvor nogle producenter har ansøgt om at få lov 
til at sælge "økologisk" bomuld. En sådan dyrkningsform kræver imidlertid klart 
mere arbejdskraft end den traditionelle metode. I USA har man desuden foretaget 
forsøg med dyrkning af naturligt farvet bomuld, der udnyttes til beklædning af 
meget høj kvalitet: på den måde undgås en forurenende behandling i industrien. 
2.5. Aktørerne i sektoren 
Efter den egentlige landbrugsproduktion er de vigtigste aktører producent­
organisationerne og egreneringsvirksomhederne. I det følgende beskrives de to 
10 
grupper kort, mens tekstilbranchen, bl.a. spinding og vævning, længere henne i 
produktionskæden ikke behandles her. 
Producentsammenslutninger 
I 80'erne tilskyndede Fællesskabet til, at der blev oprettet producentsammen­
slutninger i bomuldssektoren. Der blev ydet etableringsstøtte og 
investeringsstøtte, navnlig til indkøb af høstmaskiner. 
Nu er høstmaskinerne almindelig udbredt i både Grækenland og Spanien. 
Producentsammenslutningerne har stadig én rolle som forvaltere af maskinparken. 
Derimod er de ikke særligt aktive med hensyn til at koncentrere og tilpasse 
producenternes udbud. Denne opgave kan imidlertid lettere opfyldes af industrien 
(hvad enten den er kooperativ eller ej) i denne sektor end i andre sektorer, f.eks. 
frugt og grøntsager, på grund af de stabile priser, det relativt ensartede produkt 
og producenternes gode konkurrencemæssige stilling. 
Egreneringsvirksomhederne 
Egrenering er en industriaktivitet med lille værditilvækst, som i høj grad 
modtager EU-støtte. Kooperative virksomheder tegner sig for cà. en tredjedel af 
kapaciteten i de to producentlande. 
For sektoren som helhed er der som følge af produktionsstigningen ikke nogen 
særlige problemer for de pågældende ca. tres virksomheder i Grækenland. I 
Spanien derimod er forholdene nu stærkt konkurrencepræget som følge af den 
lave produktion i 1993 og 1994. Der findes endnu 32 virksomheder, som 
tilsammen har en betydelig overkapacitet: ved en gennemsnitlig produktions-
hastighed behøvedes der kun femten dage til at egrenere den samlede spanske 
produktion i 1994, selv om processen sagtens kan strække sig over 3-4 måneder 
eller om nødvendigt mere. 
11 
n 
3. STØTTEORDNINGEN 
w 
3.1. Produktionsstøtte og mindstepris 
Skønt bomuld ikke er omfattet af traktatens bilag II, anerkendtes 
bomuldsproduktionens landbrugsmæssige karakter udtrykkeligt i protokol nr. 4 
knyttet til akten vedrørende Grækenlands tiltrædelse, og der blev indført en 
produktionsstøtte. Protokol nr. 14 knyttet til akten vedrørende Spaniens og 
Portugals tiltrædelse indeholder supplerende bestemmelser. Støtten skal holde 
producentindkomsterne oppe, men den styres via egreneringsvirksomhederne: de 
får udbetalt støtte, hvis producenten mindst har fået mindsteprisen (der fastsættes 
af Rådet). 
Produktionsstøtten, der fastsættes mindst en gang om måneden af Kommissionen, 
udgøres af forskellen mellem målprisen for ikke-egreneret bomuld, der fastsættes 
en gang om året af Rådet, og verdensmarkedsprisen. Da der ikke findes 
noteringer for ikke-egreneret bomuld, skal Kommissionen i praksis "rekonstruere" 
en sådan verdensmarkedspris pr. 100 kg på følgende grundlag: 
32 kg egreneret bomuld (fibre) 
54 kg bomuldsfrø, der værdisættes i forhold til andre oliefrø 
egreneringsudgifter, der ansættes til en standardudgift på 14,25 
landbrugsecu pr. 100 kg. 
Fibrene udgør generelt over 90% af den samlede værdi af fibre + frø. 
Den verdensmarkedspris, der anvendes ved fastsættelsen af støtten, er en 
"spotpris". Med andre ord anvendes der ikke terminsnoteringer, idet de er teknisk 
vanskelige at fastsætte (jf. punkt 1.2.). Støtte kan alligevel forudfastsættes og 
endda fastsættes med tilbagevirkende kraft på grundlag af den mængde, der 
anbringes under kontrol på egreneringsvirksomhederne. Forudfastsættelsen giver 
de erhvervsdrivende mulighed for terminssalg, idet de på forhånd kender 
støttebeløbet. Hvis de kan sælge på termin til en højere pris end spotprisen, får 
de dermed en gevinst som følge af det faste støttebeløb. Fastsættelsen med 
tilbagevirkende kraft er en supplerende mulighed. Mærkeligt nok har de 
egreneringsvirksomheder, der hidtil har benyttet sig af muligheden, generelt 
fejlvurderet markedsudviklingen, hvilket har været til gavn for EU-budgettet. For 
bomulds vedkommende er problemet i forbindelse med disse muligheder i 
ordningen ikke så meget det, at de eksisterer, som mangelen på hurtige 
oplysninger herom, som kunne danne grundlag for en evt. reaktion fra 
Kommissionens side (tjenestegrenene følger i øvrigt dagligt udviklingen i 
verdensmarkedspriserne). 
Når det undersøges, om mindsteprisen overholdes, vurderes samtlige leverancer 
fra den enkelte producent til en given virksomhed ab bedrift. Den justeres under 
hensyntagen til indholdet af vand og urenheder og til fibrenes længde og kvalitet, 
hvilket forudsætter en stikprøvekontrol og anvendelse af et (EU-)beregningsskema 
over bonus og fradrag i forhold til standardkvaliteten. 
12 
I produktionsåret 1994/95 gælder følgende institutionelle priser inden anvendelsen 
af stabilisatoren (jf- næste punkt): 
- målpris: 101,46 landbrugsecu pr. 100 kg 
mindstepris: 96,39 landbrugsecu pr. 100 kg 
3.2. Stabilisatorordningen 
Siden produktionsstøtten til bomuld blev indført i 1981, har den været underkastet 
en stabilisatorordning via en maksimal garantimængde på EU-plan. Siden 
Spaniens tiltrædelse (i produktionsåret 1986/87) er de nærmere bestemmelser om 
ordningen stort set blevet ændret hvert år, jf. den historiske oversigt på side vi. 
Den nuværende ordning ser således ud: 
- maksimal garantimængde på 701 000 t 
nedsættelse af målprisen på 50% af den mængde, den anslåede produktion 
overstiger den maksimale garantimængde med 
nedsættelse af mindsteprisen med samme beløb 
evt. justering det følgende år på grundlag af den faktiske produktion med 
en margen på 3% af forskellen 
nedsættelse på højst 18,5% af målprisen i indeværende produktionsår og 
7% næste år. 
Ordningen har visse ligheder med den ordning, der gjaldt for oliefrø i 1988/89-
1991/92, men den adskiller sig samtidig grundlæggende, idet der findes et loft 
("butoir"), der nu konsekvent nås. Dette har medført, at produktionen ikke er 
gået ned (jf. punkt 1.3.), og at budgetudgifterne fortsat er steget (jf. punkt 3.5.); 
I 1986/87 blev d'en maksimale garantimængde fastsat til 752 000 t, hvilket var 
summen af to landes referencemængder: 
567 000"t i Grækenland: deri maksimale garantimængdes tidligere omfang 
185 000 t i Spanien: mængde, der fremgår af tiltrædelsesakten, somen 
slags "produktionsrettighed" for Spanien. 
Siden er standardkvaliteten blevet ændret, og den maksimale garantimængde blev 
ændret til 701 000 t fra 1992/93. 
' ( • ••-• :' " ' '•-' '•• ••••'• 
Af diagrammet på side vii fremgår udviklingen i de faktiske institutionelle priser 
fra 1986/87, dvs. efter nedsættelsen som følge af stabilisatoren, samt den 
rekonstruerede verdensmarkedspris. Det giver et billede af betydningen af 
henholdsvis verdensmarkedsprisen og støtten for producenternes indkomster. På 
nuværende tidspunkt skyldes ca. 1/3 verdensmarkedsprisen (ca. 250 
landbrugsecu/t) og 2/3 støtten (ca. 500 landbrugsecu/t); 
Som en illustration af de monetære og agromonetære virkninger vises derefter 
(side viii) en oversigt over udviklingen i de faktiske mindstepriser i løbende priser 
udtrykt i nationale valutaer. Det fremgår, at stabilisatoren ikke har forhindret, at 
mindsteprisen (løbende priser) i Grækenland er blevet 2,7 gange større fra 
1986/87 til 1994/95, og at mindsteprisen i Spanien er uændret. Hvis man 
imidlertid tager inflationsforskellen i betragtning, mindskes afstanden. 
13: 
! f 
VI 
Historisk oversigt over stabilisatorordningen 
fra Spaniens tiltrædelse 
Produktionsir 
1986787 
1987/88 
1988/89 
1989/90 
1990/91 
1991/92 
1992/93 
1993/94 
1994/95 
1995/96 MGM 
(tons) 
752 000 
752 000 
752 000 
752 000 
752 000 
752 000 
701 000(,) 
701 000 
701000 
701 000 Målprisen 
(Produktions-
overslag • MEM) 
Produktionsoverslag-MGM'O.S 
15 000 
Produktionsoverslag-MGM*0.5 
15 000 
Produktionsoverslag-MGM*0.5 
15 000 
Produktionsoverslag-MGM*0.5 
15 000 
Produktionsoverslag-MGM*0.5 
15 000 
Ptoduktionsoverslag-MGM*0.5 
15 000 
Produktionsoverslag-MGM*0.5 
MGM 
Produktionsoverslag-MGM*0.5 
MGM 
Produktionsoverslag-MGM*0.5 
GM 
Produktionsoverslag-MGM*0.5 
MGM Begrænsninger 
loft pi 15% 
loft pi 20% 
loft pi 25% 
loft pi 25% 
nedsættelse højst 15 % for 
alle sanktioner tilsammen + 
overførsel 5% + margen 
3% x (2) 
loft 15% + overførsel 5% + 
margen 3 % af x (2) 
loft 18,5 % + overførsel 7% 
+ margen 3% af x (2) 
loft 20% + overførsel 7% + 
margen 3% af x (2) Ved produktions­
årets udgang 
(tons) ' Tilpasning 
af MGM 
(tons) 
MGM (ca.) X 
MGM (ca.) X 
MGM (ca.) X 
MGM (ca.) X 
MGM (ca.) X 
MGM (ca.) X 
( : Ændring af den maksimale garantimængde som følge af en justering af standardkvaliteten. 
m: Margenen gælder kun, hvis produktionsniveauet ligger under loftet 
Produktionsovenlag: Produktionsoverslag ved produktionsårets begyndelse. 
Faktisk produktion: Støtteberettiget produktion, der er konstateret ved produktionsårets udgang. 
X: Faktisk produktion: - produktionsoverslag. 
MGM: tilpasset MGM 
yiy' 

Producentprisindeks i Løbende priser (1986/87 = 100) 
30/09/94 Grækenland (DRA) 
Spanien (PTA) 
EU (grønne ECU) 
1987/88 1989/90 1990/91 1991/92 1992/93 1993/94 1994/95 (e) 
r-3 
I forbindelse med disse diagrammer bør det erindres, at de monetære virkninger 
har været ens for alle produkter under en markedsordning, og at de ikke er 
specifikke for bomuld. Diagrammerne giver heller ingen forklaring på det relative 
fald i Spaniens produktion i forhold til den græske. Der er således det relative 
støtteniveau for de enkelte afgrøder i hvert af landene, der er årsag til 
produktionsudviklingen. 
Set i forhold til arealet ligger støtten nu på ca. 1 400 landbrugsecu/ha. 
3.3. Støtte til mindre producenter 
Fra produktionsåret 1989/90 blev der indført en særlig støtteordning til fordel for 
mindre bomuldsproducentér for til dels at kompensere for stabilisatorens 
virkninger for denne kategori af producenter og som en pendant til støtte­
ordningen til fordel for mindre olivenolieproducenter. De mindre producenter 
forventedes ikke at drage økonomisk fordel af mekaniseringen. 
De bomuldsproducentér, der i et givet produktionsår er berettiget til støtten til 
"mindre producenter", er dem, hvis bomuldsareal ikke overstiger 2,5 ha. Den 
supplerende støtte er fastsåt til 250 ECU/ha på et maksimalt garantiareal på 
73 000 ha, der er fastlagt på et historisk grundlag for at sikre fuldstændig budget­
mæssig neutralitet. 
I årenes løb har denne støtte medført en "inflation" i antallet af mindre 
producenter som følge af en opsplitning af ansøgninger, især i Grækenland, og 
dermed en stigning i det berørte areal, der er steget fra 21% i 1989/90 til 50% 
i 1993/94. I indeværende produktionsår ser situationen således ud: 
Ordningen for mindre producenter i 1993/94 
Grækenland 
Spanien 
EU Antal 
producenter 
#000 
3 800 
102 800 Areal 
187 000 
5 200 
192 200 % af det 
samlede 
bomuldsareal 
"••::; 53.2 
16.5 
50.1 
Dette skred i ordningen har medført, at støtten reelt er faldet til 
94 landbrugsecu/ha i 1993/94, hvilket kun udgør ca. 4% af de pågældende 
producenters indkomst. 
Argumentet med den manglende mekanisering hos de mindre producenter har 
ikke længere gyldighed, idet der arrangeres fælles udnyttelse af høstmaskinerne 
via producentsammenslutnin^erne. 
14 
o 23 
3.4. Kontrolproblemer 
Der er følgende hovedpunkter i forvaltningen af bomuldsordningen: 
producenternes erklæring om deres areal 
kontrakt mellem producenten og egreneringsvirksomheden, som sikrer 
mindsteprisen 
anbringelse af den ikke-egrenerede bomuld under kontrol på egrenerings­
virksomheden med kvalitetsbestemmelse 
regnskab med input og output ved egreneringen. 
Denne forvaltningsordning skulle i teorien sikre en tilstrækkelig kontrol. Den 
giver bl.a. mulighed for at vide, hvor hvert enkelt parti ikke-egreneret bomuld 
er produceret, og for at kontrollere, om der er et rimeligt forhold mellem 
mængderne og arealerne. 
Efter Kommissionens opfattelse fungerer ordningen generelt tilfredsstillende i 
Spanien. Men det samme er ikke tilfældet i Grækenland: det er blevet endnu 
tydeligere efter produktionsåret 1991/92, hvor der var en voldsom stigning i de 
mængder, der var berettiget til støtte, i forhold til de første skøn. Kommissionens 
vigtigste kritikpunkter vedrørende forvaltningen af ordningen i Grækenland er 
følgende: 
næsten ingen kontrol af de individuelle arealer 
ingen kontrol af usandsynlige udbytter 
mellemled mellem producenter og egreneringsvirksomheder, hvor der er 
set mange tilfælde af forfalskning af afgrødeerklæringerne 
mangler ved proceduren for anbringelse under kontrol, som kan medføre 
manipulationer med de støttede mængder 
ordningen forvaltes af et organ med en uklar status, "Cotton Board", som 
i øvrigt beholder en afgift på 1% af støtten 
intet samarbejde fra de græske myndigheders side. 
Kommissionen har fundet situationen så alarmerende, at den har erklæret, at den 
agter over for Grækenland at afvise afslutningen af 1991-regnskaber for bomuld 
med et beløb svarende til 25% af udgifterne, og 100%, hvis mangelen på 
samarbejde forsætter. 
Der er ikke konstateret klager fra producenterne over manglende overholdelse af 
mindsteprisen. 
3.5. Budgetudgifter 
Budgetudgifterne i forbindelse med bomuld består af produktionsstøtten (pr. ton) 
og den særlige støtte til mindre producenter (pr. hektar). Den første er opført 
under kapitel 1-14, spindplanter, og er langt den mest omfattende: gennemsnittet 
for 1991-1993 ligger på 687 mio. budgetecu . Den anden er opført under kapitel 
1-38, udvikling af landdistrikterne, og udgør kun 21 mio budgetecu om året som 
15 
Mi 
følge af den maksimale garantimængde, der sikrer fuldstændig budgetmæssig 
neutralitet. , 
Udviklingen i udgifterne til produktionsstøtte siden 1986 fremgår af følgende 
skema; 
Udviklingen i udgifterne til produktionsstøtte 
< (mio. budgetecu) 
1986 
532 1987 
479 
(Kilde: GI 1988 
472 
DVI) 1989 
571 1990 
540 1991 
488 1992 
742 1993 
831 1994 
(budget) 
760 
Den maksimale garantimængde har altså ikke sikret stabile udgifter som følge af 
loftet ("butoir") over nedsættelsen af de institutionene priser og støtten. 
Som det fremgår af punkt 1.3.4. vedrørende produktionsoverslagene på 
mellemlang sigt, vil budgetudgifterne i år 2000 udgøre næsten 1 mia. ECU, hvis 
ikke ordningen ændres. 
16 
o -^s 
4. KONKLUSION/FORSLAG 
Det fremgår af analysen, at den eksisterende støtteordning ikke med anvendelsen af den 
maksimale garantimængde i forventet omfang har opfyldt sin målsætning om at begrænse 
støtten på grund af loftet over støttenedsættelserne, og at systemet alligevel opfattes som 
uretfærdigt, fordi stigningen i den ene producerende medlemsstat har medført 
støttenedsættelser i begge medlemsstater. I lyset heraf er det ikke nogen overraskelse, 
at Rådet i december 1993 tog til efterretning, at Kommissionen agtede at undersøge de 
særlige problemer i bomuldsektoren med henblik på en rimelig forvaltning. 
Mulige løsninger 
En af de løsningsmuligheder, Kommissionen har undersøgt, går ud på at integrere 
bomuld i godtgørelsesordningen for afgrøder på linje med korn, proteinafgrøder og 
oliefrø. Kommissionen anser imidlertid ikke denne løsning for hensigtsmæssig. 
Bpmuldsstøtten pr. hektar er langt større end for de andre afgrøders vedkommende, ca. 
1 700 ECU/ha mod 540 ECU/ha(,) for vandet majs. Således ville ordningen med 
basisarealer ikke i sig selv give tilstrækkelig budgetmæssig sikkerhed, og det ville være 
nødvendigt at anvende en særskilt maksimal garantimængde for bomuld. Den store andel 
af bomuldsværdien, som arbejdsindsatsen og andet input udgør, ville desuden i høj grad 
friste producenterne til at ansøge om hektarstøtte på grundlag af en lille eller minimal 
produktion, dvs. "dyrke støtten". 
Kommissionen har derfor konkluderet, at støtteordningens grundlæggende struktur bør 
bibeholdes, men med en række ændringer, der behandles i de følgende afsnit. 
FORSLAG 
Støtteniveau 
Den mængde støtte, der blev ydet i 1992, som var udgangspunktet for reformen af andre 
sektorer, bør lægges til grund for den fremtidige støtte i sektoren. 
Ordningen for mindre producenter 
Da de mindre producenter kan udnytte mekaniseringen ved at samarbejde, og da 
ordningen helt klart har medført en skævvridning af produktionsstrukturerne i 
Grækenland, bør ordningen afskaffes, og budgetudgifterne til ordningen bør integreres 
i den samlede støtte til sektoren. Den samlede støtte til sektoren, både til store og små 
producenter, udgjorde i 1992 762,9 mio. ECU. 
Henholdsvis 1 400 og 450 "gamle" landbrugsecu. 
17 
?£ 
Ændring af den maksimale garantimængde og fordeling mellem de producerende 
medlemsstater 
Den maksimale garantimængde bør fordeles mellem de to producerende medlemsstater 
på grundlag af deres gennemsnitsproduktion i den seneste periode i tre på hinånden 
følgende år, hvor vejret må anses for normalt, dvs. årene 1990/91-1992/93. Den 
gennemsnitlige EU-produktion var i denne periode 947 000 tons, heraf 698 000 tons i 
Grækenland og 249 000 tons i Spanien. 
Ændring af målprisér 
For at sikre overensstemmelse mellem den ændrede maksimale garantimængde og 
støtteniveauet for 1992 bør den vejledende pris derfor fastsættes til 110,73 ECU/100 kg. 
Denne målpris er beregnet på grundlag af en forventet normal verdensmarkedspris på 30 
ECU/100 kg (middelværdien af det konstaterede udsving på 18-42 ECU/100 kg og 
gennemsnittet for perioden 1986/87-199 l/92r). Under normale forhold på verdens­
markedet og ved opretholdelse af det seneste gennemsnitlige produktionsniveau vil 
udgifter svare til budgetloftet^. 
Rimelig forvaltning 
Den støttenedsættelsé, der skal anvendes, hvis den forøgede maksimale garantimængde 
overskrides, anvendes dels på EUniveau, dels på medlemsstatsniveau. De første 10% 
af en overskridelse (dvs. en nedsættelse på 5%) kan fordels ligeligt mellem 
producenterne i de pågældende medlemsstater. Hvis overskridelse er større, fordeles 
nedsættelsen i forhold til, hvor meget den enkelte medlemsstats produktion har 
overskredet den nationale maksimale garantimængde med mere end 10%. I betragtning 
af den ændrede maksimale garantimængde og den rimelige fordeling af eventuelle 
nedsættelser, som kan sætte den enkelte medlemsstat i stand til at tilskynde producenterne 
til at overholde den nationale maksimale garantimængde og dermed undgå omfattende 
støttenedsættelser, er det ikke længere nødvendigt med et loft over eventuelle 
støttenedsættelser, og det ville heller ikke være i overensstemmelse med den ændrede 
ordning. 
Forstærket kontrol 
Skønt en hektarstøtteordning af ovennævnte årsager ikke ville være hensigtsmæssig for 
bomuld, er det ikke desto mindre af kontrolmæssige årsager ønskeligt at skabe en 
forbindelse mellem bomuldsaréalets omfang og mængden af ikke-egreneret bomuld, der 
leveres til egrenëringsyirksomhederne. En sådan forbindelse, der skal etableres på 
grundlag af relevante udbyttekoefficienter, vil styrke den eksisterende kontrol af den 
mængde egreneret bomuld, der produceres af virksomhederne. Den supplerende kontrol 
( * • " Henholdsvis 1 400 og 450 "gamle" landbrugsecu. 
(**} (110,73 ECU-30,2 ECU) x 10 x 947 000. 
18 
1Ï 
vil beskytte EU-budget mod risikoen for, at der udbetales støtte for 
bomuld, der reelt ikke produceres af EU-producenter, og at ægte EU-
producenter dermed straffes, fordi den maksimale garantimængde 
overskrides som følge af bedrageri med produktionen. 
Fastsættelse af verdensmarkedsprisen 
For øjeblikket fastsættes verdensmarkedsprisen på ikke-egreneret bomuld 
på grundlag af værdien af egreneret bomuld og bomuldsfrø under 
hensyntagen til egreneringsudgifterne. Egreneringsudgifterne kan ikke 
fastslås præcist, og der findes ikke nogen pålidelige noteringer af 
værdien af bomuldsfrø. Det foreslås derfor, at prisen på ikke-egreneret 
bomuld fremover fastsættes på grundlag af noteringerne for egreneret 
bomuld justeret med en koefficient, der er baseret på det historiske 
forhold mellem prisen på egreneret bomuld og prisen på ikke-egreneret 
bomuld, således som det var beregnet af Kommissionen. 
Produktionsår og udbetaling af støtte 
» 
For at der kan foretages mere præcise overslag over produktionen, 
foreslås det, at begyndelsen af produktionsåret udsættes fra den 1. 
september til den 1. oktober, dvs. til et tidspunkt, som bedre svarer 
til det tidspunkt, hvor egreneringsperioden begynder. Det endelige 
støtteniveau vil selvfølgelig delvis afhænge af, om og hvor meget den 
maksimale garantimængde er blevet overskredet, hvilket ikke kan fastslås 
før kort tid inden slutningen af produktionsåret. 
Egreneringsvirksomhederne vil dog kunne få et forskud på op til 40 % af 
målpris. Forskuddets størrelse inden for dette loft bliver hvert år 
fastsat af Kommissionen efter udtalelse fra forvaltningskomitéen, under 
hensyntagen til de foreløbige oplysninger vedrørende produktionsomfanget 
og de skønnede verdensmarkedspriser. 
Konklusion 
Efter Kommissionens opfattelse ville denne ordning give producenterne en 
større sikkerhed og et bedre planlægningsgrundlag. Den vil sikre, at 
produktion forbliver inden for de(n) nye maksimale garantimængde(r), 
hvis det foreslåede støtteniveau viser sig at give en rimelig indkomst i 
forhold til konkurrerende afgrøder. Hvis der sker en stigning, indtil 
der opstår balance, vil det være udtryk for en rimelig forvaltning af 
bomuldssektoren sammenlignet med andre sektorer. Samtidig kan 
fordelingen af den maksimale garantimængde mellem de producerende 
medlemsstater anses for en rimelig behandling af producenterne i de to 
produktionsområder i EU. 
Spanien 
Grækenland BILAG 
I. National garantimængde 
249 000 (1) 
698,000 (2) 
SPANIEN (1) eannaasnit 
Stattabarattigada 
aangdar, tidligara 
standardkvalitet (14-3) 
Stattabarattigada aangdar, 
nuvaranda standard­
kvalitet (10-3) (*J 1990/91 
291 838 1991/92 
279 575 1992/93 
260 725 223 932 
GRXKENLAND (2) Cannananit 
Stattabarattigada 
•angdar, tidligara 
standardkvalitet (14-3) 
Stetteberettigede »angdar, 
nuvaranda standard­
kvalitet (,10-3) (*) 1990/91 
709 871 ,1991/92 
71» 449 1992/93 
«70 940 7«0 6 85 «97 878 
(*'). Standardkvaliteten for ikke-egreneret bomuld blev tilpasset i 
produktionsåret 1992/93; omregningen af de støtteberettigede mængder 
(vedrørende de produktionsår, der ligger forud for førnævnte ændring af 
standardkvaliteten), udtrykt i den nuværende standardkvalitet, 
foretages ved hjælp af koefficienten 0,9325748. 
n 
II. Beregning af målprisen 
hypotetisk verdensmarkedspris for ikke-egreneret bomuld: 
25 landbrugs-ECU/100 kg (gennemsnit for 1986/87-1991/92) 
Samlede udgifter (uden ændring af systemet)* x 10^ = 
maksimal garantimængde 
762,9 x 106 budget-ECU 
947 000 t 
66,7 landbrugs-ECU/100 kg ** 
målprisen for ikke-egreneret bomuld = 
66,7 landbrugs-ECU/100 kg + 25 landbrugs-ECU/100 kg 
91,7 landbrugs-ECU/100 kg eller 110,73 ECU/100 kg *** 
* : vedrørende produktionsåret 1992/93 og fordelt på følgende måde: 
- almindelig ordning: 742 mio. budget-ECU 
- ordning for små producenter: 20, 9 mio. budget-ECU 
** : budget-ECU omregnes til landbrugs-ECU ved at dividere med 1,207. 
*** fra 1. februar 1995 skal samtlige priser og beløb udtrykt i landbrugs-
ECU omregnes til finansielle ECU ved multiplikation med 4,207509. 
'k 
Forslag til 
95/ •0Q61'(CNS) 
RÅDETS FORORDNING EF nr. 
:. . af' ' 
femte tilpasning af den støtteordning for bomuld, der er indført 
ved protokol nr. 4 knyttet til akten vedrørende Grækenlands tiltrædelse 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, 
under henvisning til akten vedrørende Grækenlands tiltrædelse, særlig punkt 
11 ' i protokol nr. 4 om bomuld, senest ændret ved forordning (EØF) 
nr. 2052/92<1>, 
under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2052/92 af 30. juni1992 om 
anden tilpasning af den støtteordning for bomuld, der er indført ved 
protokol nr. 4 knyttet til akten vedrørende Grækenlands tiltrædelse, særlig 
artikel 5, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, . 
under henvisning til udtalelse fra Europa-parlamentet 
under henvisning til udtalelse fra Det økonomiske og Sociale udvalg, og 
ud fra følgende betragtninger: 
(1) EFT nr. L 215 af 30. 7.1992, s. 10. 
?>i 
Resultaterne af gennemgangen af den ordning, der blev indført ved protokol 
nr. 4 som omhandlet i artikel 5 i forordning (EØF) nr. 2052/92, viser, at 
det er nødvendigt at tilpasse ordningen; 
undersøgelsen af bomuldsdyrkningens betydning for de områder, hvor 
dyrkningen af denne afgrøde finder sted, viser, at det vil være 
hensigtsmæssigt at øge produktionen i de områder af Fællesskabet, der er 
bedst egnede til dyrkningen af bomuld, idet der også må tages hensyn til 
Fællesskabets behov for bomuldsfibre; af disse årsager bør den maksimale 
garantimængde forøges; 
men for at undgå en udvidelse af produktionen af denne afgrøde i de områder, 
der er mindre egnede hertil, samt en forøgelse af udgifterne bør målprisen 
nedsættes proportionalt med forøgelsen af den maksimale garantimængde, og 
erhvervsbegrænsning af nedsættelsen af støtten i tilfælde af overskridelse 
af den maksimale garantimængde bør ophæves ved fastsættelsen af målprisen er 
det nødvendigt at tage hensyn til den tilpasning til priserne i ECU, der er 
fastsat i Rådets forordning (EF) nr. .../95 af 23. januar 1995 om ændring af 
forordning (EØF) nr. 3813/92 om den regningsenhed og de omregningskurser, 
der skal anvendes i den fælles landbrugspolitik^). 
af budgetmæssige hensyn og for at skabe lige vilkår for de erhvervsdrivende 
bør enhver mulighed for at overføre nedsættelsen af støtten til det følgende 
år ophæves; 
(2) EFT nr. L 22 af 31. 1.1995, s. 1. 
2 
den uensartede udvikling i de bomuldsproducerende medlemsstaters produktion 
har resulteret i, at stabilisatorordningens i visse henseender virker 
urimeligt; med henblik på at skabe et mere retfærdigt system bør der 
indføres en bestemmelse om, at støtten i tilfælde af en overskridelse af den 
maksimale garantimængde på op til 10% nedsættes på samme måde i 
producentmedlemsstaterne, og at støtten i de tilfælde, hvor overskridelsen 
er på mere end 10%, nedsættes yderligere i de ansvarlige medlemsstater; der 
bør dog åbnes mulighed for, at medlemsstater, som er potentielle 
bomuldsproducentér, kan påbegynde dyrkningen af denne afgrøde, idet der 
fastsættes et produktionsniveau, som ikke er omfattet af 
stabilisatorordningen; 
for at de erhvervsdrivende kan udarbejde mere langsigtede produktions- og 
forarbejdningsprogrammer, bør målprisen samt af den minimumsproducéntpris, 
der skal sikre, at producenten modtager støtte, ikke længere fastsættes én 
gang om året; 
andre tilpasninger af dèn i ovennævnte protokol fastsatte ordning vil måske 
vise sig nødvendige; der bør derfor indføres en procedure, der gør det 
muligt for Rådet af tillpasse ordningen -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
V 
Artikel 1 
Ved denne forordning tilpasses den ordning for produktionsstøtte for bomuld, 
der er omhandlet i punkt 3, 8, 9 og 11 i protokol nr. 4, der er knyttet til 
akten vedrørende Grækenlands tiltrædelse, og tilpasset ved Rådets forordning 
(EØF) nr. 1964/87(3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2760/94<4) 
Artikel 2 
Artikel 2 i forordning (EØF) nr. 1964/87 affattes således: 
"Artikel 2 
"1. Der indføres en maksimal garantimængde, for hvilken der kan ydes 
støtte i henhold til punkt 3 i protokol nr. 4 om bomuld. 
Denne mængde fastsættes for hvert produktionsår til 947 000 tons ikke-
egreneret bomuld. 
2. Den maksimale garantimængde fordeles på følgende måde mellem 
medlemsstaterne (national garantimængde): 
Spanien : 249 000 tons. 
Grækenland : 698 000 tons. 
3. Hvis den faktiske produktion overstiger den maksimale garantimængde i 
løbet af et produktionsår, tilpasses målprisen for dette produktionsår 
på følgende-måde, jf. dog stk. 4: 
(3) EFT nr. L 184 af 3. 7.1987, s. 14. 
(4) EFT nr. L 294 af 15.11.1994, s. 1. 
4 
- i tilfælde af en overskridelse af den maksimale garantimængde på 
op til 10% nedsættes målprisen med en procentdel svarende til 
halvdelen af den procentdel, hvormed den maksimale garantimængde 
overskrides 
- i tilfælde af en overskridelse af den maksimale garantimængde på 
over 10% foretages en yderligere nedsættelse af målprisen i 
enhver medlemsstat, hvori produktionen overstiger den nationale 
garantimængde, forhøjet med 10%. Denne supplerende nedsættelse 
beregnes dels under hensyntagen til overskridelsen af den 
maksimale garantimængde, dels proportionalt med forskellen mellem 
den enkelte medlemsstats faktiske produktion og den nationale 
garantimængde. 
Nedsættelse af målprisen fastsættes i overensstemmelse med den 
fremgangsmåde, der er omhandlet i artikel 12 i Rådets forordning (EØF) 
nr. 1308/70(5), senest ændret ved afgørelse 95/1/EF, Euratom, 
EKSF<6>. 
4. Stk. 3 gælder ikke i de medlemsstater, hvori den faktiske produktion 
af ikke-egreneret bomuld ikke overstiger 1 500 tons i løbet af 
produktionsåret.1* 
Artikel 3 . 
Punkt 8 i protokol nr. 4 affattes således: 
-8. Målprisen fastsættes til 110,73 ECU/100 kg ikke-egreneret bomuld. 
(5) EFT nr. t146 af 4. 7,1970, s. 1. 
(6) EFT nr. L 1 af 1. 1.1995, s. 1. 
5 >r 
Denne pris gælder for bomuld, som 
er af sund og sædvanlig handelskvalitet 
indeholder på 10% vand og 3% urenheder 
- har de egenskaber, der er nødvendige for efter égrenering at opnå 
32% fibre af kvalitet nr. 5 (white middling) og af en længde på 
28 mm (1-3/32) ." 
Artikel 4 
Følgende punkt indsættes i protokol nr. 4: 
"8a. Producentstøtten ydes kun til virksomheder, som køber ikke-
egreneret bomuld til en pris, som mindst svarer til 
minimumsprisen. Mindsteprisen fastsættes til 105,19 ECU/100 kg 
ikke-egreneret bomuld for den kvalitet, der er lagt til grund for 
beregningen af målprisen, og ab landbrugsbedriften." 
Artikel 5 
I punkt 9, andet afsnit, i protokol nr. 4 udgår litra a). 
# 
'••'••'••':; Artikel 6 
Punkt il i protokol rir. 4 affattes således: 
"11. Kommissionen forelægger senest inden begyndelsen af produktionsåret 
1999-2000 Rådet en rapport om, hvordan støtteordningen for bomuld 
virker. Hvis rapporten viser, at det nødvendigt, træffer Rådet med 
kvalificeret flertal på forslag af Kommissionen og efter høring af 
Europa-Parlamentet afgørelse om eventuelle tilpasninger af ordningen 
under hensyntagen til erfaringerne med denne ordning og med 
støtteordningen for planteafgrøder. <. . 
;-\'".-: Artikel 7 . .' * 
Denne forordning træder i kraft på tredje dagen efter offentliggørelsen i De 
Europæiske Fællesskabers Tidende. 
Den anvendes fra produktionsåret 1995/96. 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver 
medlemsstat. 
Udfærdiget i På Rådets vegne 
V? 
Forslag til 
RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. /94 
af 
om fastsættelse af almindelige regler for støtteordningen 
vedrørende bomuld og ophæve forordning (EØF) nr. 2169/81 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, 
under henvisning til akten vedrørende Grækenlands tiltrædelse, særlig stk. 9 
i protokol nr. 4 om bomuld, senest ændret ved forordning (EF) nr. /95(1) 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Protokol nr. 4 til akten vedrørende Grækenlands tiltrædelse samt Rådets 
forordning (EØF) nr. 1964/87(2) blev ændret ved forordning (EF) nr. /95; 
derfor bør der ske en ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 2169/81 om 
fastsættelse af almindelige regler for støtteordningen vedrørende 
bomuld*3), senest ændret ved forordning (EØF) nr. 1554/93*4); omfanget af 
de tilpasninger, der skal foretages af forordning (EØF) nr. 2169/81 samt det 
store antal ændringer, der allerede er foretaget af denne forordning, gør 
det hensigtsmæssigt at omarbejde denne forordning «af hensyn til klarheden og 
gennemskueligheden; forordning (EØF) nr. 2169/81 bør derfor ophæves; 
ifølge stk. 9 i protokollen skal der bl.a. ske en fastsættelse af 
procedureregler og regler for en gnidningsløs forvaltning, gældende for 
protokollens anvendelse, af de almindelige regler - for 
produktionsstøtteordningen og kriterierne for fastsættelse af 
verdensmarkedsprisen samt regler for finansiering af de fastsatte 
foranstaltninger; 
(1) Se side i denne EFT. 
(2) EFT nr. L 184 af 3. 7.1987, s. 14. 
(3) EFT nr. L 211 af 31. 7.1981, s. 2. 
(4) EFT nr. L 154 af 25. 6.1993, s. 23 
3* 
for at lette gennemførelsen af produktionsstøtteordningen ôg med henblik på 
en gnidningsløs forvaltning af denne ordning bør der fastsættes en 
fremgangsmåde, hvorefter der inden for rammerne af en forvaltningskomité 
••••.• •••••' •-. j•• ••• •.•. / - . • 
tilvejebringes et snævert samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen; 
det vil være hensigtsmæssigt at benytte Forvaltningskomitéen for Hør og 
Hamp, der er nedsat i medfør af forordning (EØF) nr. 1308/70 om den fælles 
markedsordning for hør og hamp(5), senest ændret ved 
ifølge artikel 2 i forordning (EØF) nr. 1964/87 skal der, såfremt 
fællesskabsproduktionen overstiger en forud fastsat produktionsmængde, på 
støttebeløbet anvendes en koefficient, der senere skal fastsættes; 
støttebeløbet kendes derfor først, når det er konstateret, hvor stor en 
mængde der er produceret; for at afbøde de uheldige virkninger som en sen 
udbetaling af støtten kan få for de pågældende, bør det fastsættes, at en 
del af støtten betales forlods; 
i henhold til protokollens stk. 3, tredje afsnit, fastsættes støtten på 
grundlag af forskellen mellem målprisen for ikke-egreneret bomuld og 
verdensmarkedsprisen; som følge af manglende international samhandel og 
dermed manglende udbud af og noteringer for ikke-egreneret bomuld bør de 
nødvendige bestemmelser træffes med henblik på at fastsætte 
verdensmarkedsprisen for dette produkt; denne pris kan fastsættes på 
grundlag af det historiske forhold, der er blevet konstateret mellem den 
fastlagte pris for egreneret bomuld og den beregnede pris for ikke-egreneret 
bomuld; 
(5) EFT nr. L 146 af 4. 7.1970, s. 1. 
2 •'•'. 
med henblik på fastsættelsen af prisen for egreneret bomuld bør der tages 
hensyn til udbuddene på verdensmarkedet samt de kurser, der noteres på de 
for den internationale handel vigtige børser; verdensmarkedsprisen bør 
fastsættes på grundlag af de laveste udbud og noteringer på dette marked 
blandt dem, der kan anses som repræsentative for markedets virkelige 
tendens; for at sikre at støtteordningen virker bedst muligt, bør 
verdensmarkedsprisen konstateres for et grænseovergangssted i Fællesskabet; 
ved fastsættelsen af dette sted bør der tages hensyn til, at det skal være 
repræsentativt for de pågældende produkters oprindelse; havnene i Nordeuropa 
bør derfor vælges, når det drejer sig om mange forskellige oprindelser, og 
Piræus havn, når det drejer sig om et begrænset antal oprindelser eller 
udbud og kurser, der konstateres på en børs uden for Europa; i sidstnævnte 
tilfælde skal de udbud og børsnoteringer, der' kommer i betragtning, 
tilpasses, såfremt de vedrører et andet grænseovergangssted end Piræus havn; 
de udbud og børsnoteringer, som kommer i betragtning, bør ligeledes 
tilpasses med henblik på at udligne eventuelle forskelle i præsentation og 
kvalitet i forhold til de kriterier, som lægges til grund ved fastsættelsen 
af målprisen; 
det bør bestemmes, at de producerende medlemsstater træffer de nødvendige 
kontrolforanstaltninger til at sikre, at støtteordningen fungerer 
tilfredsstillende; 
for at underkaste fællesskabsudgifterne i forbindelse med gennemførelsen af 
den påtænkte foranstaltning finansielle og monetære bestemmelser og 
hensigtsmæssige procedurer, bør Rådets forordning (EØF) nr. 729/70 af 21. 
april 1970 vedrørende finansieringen af den fælles landbrugspolitik, senest 
ændret ved forordning (EØF) nr. 2048/88(7), samt bestemmelserne i 
forordningerne vedrørende regningsenhedens værdi og de vekselkurser, der 
skal anvendes inden for den fælles landbrugspolitik, med de nødvendige 
ændringer udvides til også at omfatte dette område, i betragtning af 
bomuldsproduktionens specifikt landbrugsmæssige karakter; 
iværksættelsen af de tilpasninger af ordningen, der er fastsat i nærværende 
forordning, bør foregå under de bedste betingelser; derfor kan det vise sig 
nødvendigt at træffe overgangsforanstaltninger -
(7) EFT nr. L 185 af 15. 7.1988, s. 1. 
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
Artikel 1 
I denne forordning forstås ved: 
a) ikke-egreneret bomuld: 
de modnede og høstede frugter fra bomuldsplanten (Gossypium), befriet 
for frø og størstedelen af kapseldele, bladdele samt støv, sand 
o.lign. 
b) egreneret bomuld: 
bomuldsfibre (bortset fra linters og affald), der ikke er kartet eller 
kæmmet, men befriet for frø og størstedelen af kapseldele, bladdele 
samt støv, sand o.lign. 
' •;'• ••. Artikel 2 , . -, 
Målprisen for én bestemt kvalitet af ikke-egreneret bomuld anvendes i hele 
det pågældende produktionsår; dette strækker sig fra den 1. oktober til den 
30. september. ^ 
Artikel 3 
1. Verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld fastsættes under hensyn 
til det historiske forhold mellem den fastlagte verdensmarkedspris for 
egreneret bomuld, og den beregnede pris for ikke-egreneret bomuld. Den 
fastsættes regelmæssigt på grundlag âf de konstaterede 
verdensmarkedspriser for egreneret bomuld. 
2. såfremt verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld ikke kan 
fastsættes efter stk. 1, fastsættes denne pris på grundlag af den 
seneste fastsatte pris* 
4 
Artikel 4 
1. Verdensmarkedsprisen for egreneret bomuld fastsættes for et produkt af 
kvalitet nr. 5 (white middling) med en fiberlængde på 28 mm (1-3/32") 
under hensyn til udbuddene på dette marked samt til de børskurser, der 
noteres på de for den internationale handel vigtige europæiske børser. 
Den fastsættes på grundlag af de laveste udbud og noteringer blandt 
dem, der anses for at være repræsentative for markedets faktiske 
tendens. 
2. Med henblik på denne fastsættelse udarbejdes der et gennemsnit for de 
udbud og noteringer, der konstateres på en eller flere europæiske 
børser for et produkt leveret cif en nordeuropæisk havn fra de 
forskellige leverandørlande, der anses for at være mest repræsentative 
for den internationale handel. 
Såfremt verdensmarkedsprisen imidlertid ikke kan fastsættes efter 
foregående afsnit, fastsættes den: 
- på grundlag af begrænset antal af de mest repræsentative udbud og 
noteringer for et produkt leveret cif Piræus, som konstateres på 
børsen i Liverpool eller en anden europæisk børs, eller 
- på grundlag af udbud og noteringer på en ikke-europæisk børs, 
enten ved at beregne gennemsnittet af udbud og noteringer for et 
produkt leveret cif Piræus fra de forskellige leverandørlande, 
der anses for at være mest repræsentative for den internationale 
handel, eller ved at tage hensyn til et begrænset antal af de 
mest repræsentative udbud og noteringer for et produkt leveret 
cif Piræus. 
3. Hvis de konstaterede udbud og noteringer ikke opfylder de i de 
foregående stykker anførte betingelser, foretages de nødvendige 
justeringer. 
At 
Artikel 5 
1. Uanset artikel 2, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 1964/87 ydes der, når 
den i overensstemmelse med artikel 3 fastsatte verdensmarkedspris 
ligger under målprisen, én støtte svarende til forskellen mellem 
disse to priser for ikke-egreneret bomuld, der er høstet i 
Fællesskabet. 
2. Det støttebeløb, der skal udbetales, er det, som er gældende den dag, 
støtteansøgningen indgives. Det på dagen for støtteansøgningens 
indgivelse gældende støttebeløb justeres dog i forhold til forskellen 
mellem den på samme dag gældende målpris og den målpris, der gælder på 
dagen for bomuldens anbringelse under kontrol. 
Såfremt støtteansøgningen indgives inden indgivelse af ansøgningen om 
anbringelse under kontrol, kan støtteansøgningen kun godkendes, hvis 
der stilles en sikkerhed, som er tilstrækkelig til at garantere, at 
ansøgningen om anbringelse under kontrol indgives inden udløbet af den 
indrømmede frist. 
3. Retten til støtte opnås på det tidspunkt, hvor egreneringen finder 
sted. Støtten Han dog udbetales forlods fra den 16. oktober efter 
produktionsårets begyndelse, så snart den ikke-egrenerede bomuld 
ankommer til egreneringsvirksomheden, såfremt der stilles 
tilstrækkelig sikkerhed. Forskuddet fastsættes efter proceduren i 
artikel 10, stk. 1, under hensyn til dels den anslåede produktion af 
ikke-egreneret bomuld, dels støttens forventede størrelse. Forskuddet 
kan ikke overstige 40% af målprisen. Et eventuelt resterende 
støttebeløb udbetales efter fastsættelsen af den faktiske produktion 
og den eventuelle nedsættelse af støtten. Det udbetales inden 
produktionsårets afslutning. 
4. Støtten udbetales af den producerende medlemsstat, på hvis område 
egreneringen foretages. 
M 
5. Støtten ydes kun for produkter af sund og sædvanlig handelskvalitet. 
6. Støtten ydes for den mængde ikke-egreneret bomuld, der ankommer til 
egreneringsvirksomheden. 
Såfremt mængden af egreneret bomuld højst udgør 33% af den mængde 
ikke-egreneret bomuld, der ankommer til egreneringsvirksomheden, ydes 
støtten imidlertid for mængden af egreneret bomuld multipliceret med 
100 og divideret med 32. 
Den mængde egreneret bomuld, for hvilken der kan modtages støtte, 
beregnes ud fra vægten, der nedsættes under hensyn til den eventuelle 
forskel 
mellem den konstaterede repræsentative procentsats for urenheder 
og den repræsentative procentsats for kvalitet nr. 5, 
- mellem den konstaterede procentsats for vandindhold og den 
repræsentative procentsats for fællesskabsegreneringen. 
De i foregående led omhandlede repræsentative procentsatser fastsættes 
efter proceduren i artikel 11, stk. 1. 
Artikel 6 
Den supplerende nedsættelse af målprisen, der omhandles i artikel 2, stk. 
3, andet led, i forordning (EØF) nr. 1964/87, fastsættes således: 
a) Hvis den faktiske produktion i Spanien og Grækenland overstiger den 
nationale garantimængde forhøjet med 10%, beregnes den enkelte 
medlemsstats overskridelse som en procentdel af den nationale 
garantimængde, og målprisen nedsættes med en procentsats svarende til 
halvdelen af overskridelsen. 
H 
b) . i de øvrige tilfælde beregnes overskridelsen af den faktiske 
produktion i forhold til den maksimale garantimængde forhøjet med 10% 
som en procentdel af den pågældende medlemsstats nationale 
garantimængde, og målprisen nedsættes med en procentsats svarende til 
halvdelen af overskridelsen. 
Artikel 7 
Støtten ydes kun til de égreneringsvirksomheder, som ansøger herom, og som: 
1. har indgivet enten: 
a)en kontrakt, hvorefter der navnlig skal betales producenten en pris, 
som mindst svarer til den i stk. 8a i protol nr. 4 omhandlede 
minimumspris, og med en klausul om: 
at den aftalte pris, såfremt artikel 2, stk. 3, i forordning 
(EØF) nr. 1964/87 finder anvendelse, nedsættes med denne artikels 
indvirkning på støttebeløbet 
- at den aftalte pris, såfremt kvaliteten af den leverede bomuld 
afviger fra standardkvaliteten, justeres proportionelt hermed 
efter fælles aftale mellem de kontraherende parter, 
eller • 
b)såfremt de egrenerer for en privat eller sammensluttet producent, en 
erklæring med oplysning om de betingelser, på hvilke egreneringen 
foretages, og støtten overføres til producenterne 
2. med henblik på kontrol med retten til støtte fører et lagerbogholderi 
for ikke-egreneret bomuld og egreneret bomuld i overensstemmelse méd 
forskrifter, der senere skal fastsættes 
•'•'"•..'' ..'•./ ' 
3. fremlægger de øvrige bevisdokumenter, der er nødvendige for kontrollen 
med retten til støtte 
<?V 
4. dokumenterer, at der for den bomuld, der er leveret i henhold til 
kontrakten, eller hvortil den i punkt 1, litra b), omhandlede 
erklæring henviser, er afgivet den i artikel 8 omhandlede 
arealanmeldelse. 
Artikel 8 
Inden hvert produktionsårs begyndelse fastsættes efter fremgangsmåden i 
artikel 11, stk. 1, og under hensyn til den forventede høst den anslåede 
bomuldsproduktion, der omhandles i artikel 5, stk. 3. 
Med henblik på bestemmelse af den forventede høst indføres der en ordning 
med anmeldelse af de tilsåede arealer. 
Artikel 9 
Inden udgangen af juni måned i det indeværende produktionsår bestemmes den 
faktiske produktion i det pågældende produktionsår efter fremgangsmåden i 
artikel 11, stk. 1, idet der bl.a. tages hensyn til de mængder, for hvilke 
der er ansøgt om støtte. . 
Artikel 10 
De producerende medlemsstater indfører en kontrolordning, hvorved det bl.a. 
bliver muligt: 
- at fastslå, hvor stor en mængde ikke-egreneret bomuld fra Fællesskabet 
de enkelte egreneringsvirksomheder har fået tilført 
at fastslå, hvor stor en mængde ikke-egreneret bomuld fra 
Fællesskabet, der er blevet egreneret 
at fastslå, hvor stor en mængde egreneret bomuld, der i de enkelte 
egreneringsvirksomheder er fremstillet af den i første led omhandlede 
mængde 
- at kontrollere, om minimumsprisen er overholdt. 
Artikel 11 
1. Gennemførelsesbestemmelserne til denne forordning fastsættes efter 
fremgangsmåden i artikel 12 i forordning (EØF) rir. 1308/70(8), senest 
ændret ved forordning (EØF) nr. 1557/93(9). 
2. Såfremt der. bliver behov for overgangsforanstaltninger for at lette 
gennemførelsen af tilpasningerne til den i denne forordning fastsatte 
ordning, vedtages disse foranstaltninger efter fremgangsmåden i stk. 
1. Foranstaltningerne finder anvendelse senest indtil slutningen af 
produktiorisåret 1995/96. 
Artikel 12 
1. Forordning (EØF) nr. 2169/81 ophæves. 
2. I alle fællesskabsretsakter, hvori der henvises til forordning (EØF) 
nr. 2169/81 eller til visse artikler i denne forordning, betragtes en 
sådan henvisning som en henvisning til nærværende forordning elier til 
de i nærværende forordning tilsvarende artikler. 
"••"•'.' •• '•'.• '• '• i ;' . '- ' 
• ' .'•'. -/ . ';., •• '..•••• J ' ; 
Artikel 13 , 
Betemmelserne i forordningerne vedrørende regningsenhedens værdi og de 
vekselkurser, der skal anvendes inden for den fælles landbrugspolitik, samt 
bestemmelserne i forordning (EØF) nr. 729/70 finder med de nødvendige 
ændringer anvendelse inden for^denne forordnings anvendelsesområde. 
(8) EFT nr. L 146 af 4. 7.1970, s. 1. 
(9) EFT nr. L 154 af 25. 6.1993, s. 26. 
Artikel 14 
Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i De 
Europæiske Fællesskabers Tidende. 
Den anvendes fra produktionsåret 1995/1996. 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver 
medlemsstat. 
Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne 
11 
i/y 
FINANSIERINGSOVERSIGT 
DATO: 26.1.1995 
1. BUDGETPOST: 141 producentstøtte - bomuld BEVILLINGER: 723 mio. ECU 
2. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE: 
Forslag vedrørende justering af støtteordning for bomuld 
3. RETSGRUNDLAG: 
Protokol nr. 4, der er knyttet som bilag til akten vedrørende Grækenlands tiltrædelse 
4. FORMAL: 
Formålet er at sikre en rimelig forvaltning i bomuldssektoren under hensyntagen til den usammenfaldende 
udvikling i bomuldsproduktionen i Grækenland og Spanien 
5. FINANSIELLE VIRKNINGER 
5.0 UDGIFTER, SOM AFHOLDES 
- OVER EF-BUDGETTET 
(RESTITUTION/INTERVENTION) 
- OVER DE NATIONALE BUDGETTER) 
- AF ANDRE 
5.1 INDTÆGTER 
- EF *S EGNE INDTÆGTER 
(AFGIFTER/TOLD) 
- NATIONALE KILDER 12-MÅNEDERSPERIODÉ INDEVÆRENDE 
REGNSKABSÅR (95) FØLGENDE 
REGNSKABSAR (96) 
5 Itli O ECU 
1997 
5.0.1 OVERSLAG - UDGIFTER 
5.1.1 OVERSLAG - INDTÆGTER 1998 1999 2000 
5.2 BEREGNING: 
Jf. bilag 
6.0 ER FINANSIERING MULIG GENNEM BEVILLINGER OPFØRT UNOER DET PÅGÆLDENDE KAPITEL I DET LØBENDE BUDGET? 
6.1 ER FINANSIERING MULIG VED OVERFØRSEL MELLEM KAPITLER I DET LØBENDE BUDGET? 
6.2 ER ET TILLÆGSBUDGET NØDVENDIGT? 
NEJ 
6.3 SKAL DER OPFØRES BEVILLINGER PÂ FREMTIDIGE BUDGETTER? 
JA 
BEMÆRKNINGER: 
M 
Bilag 
I. Udgifter til den gamle ordning for produktionsåret 1995/96 (1996-
budgettet) 
1. Hypoteser 
- Produktion: Spanien 210 000 t 
Grækenland 1 050 000 t 
EUR 15 1 260 000 t 
- Overskridelse: 1 260 000 t - 701 000 t - 559 000 t 
559 000 t : 701 000 t - 80% 
- Verdensmarkeds­
pris 303 ECU/t (77 cts/lb og paritet USD/ECU - 0.82) 
- Mâlpris: 1 225,1 ECU/t 
Støttened­
sættelse 20% af må I pr i sen + 7% overført fra 1994/95 
27% x 1 225.1 ECU/t - 330.8 ECU/t 
- Ydet støtte: (1 225,1 - 303 - 330.8) ECU/t - 591,3 ECU/t 
2. Beregning af udgifterne bortset fra støtten til de mindre 
producenter: 1,26 mio t x 591,3 ECU/t x 0,993 
(dobbeltkurs) - 739 mio. ECU 
3. Udgifter til støtte til mindre producenter: 
73 000 ha x 298 ECU/ha x 0.993 (dobbeltkurs) - 22 mio. ECU 
4. Samlede udgifter til den gamle ordning: 
739 mio. ECU + 22 mio. ECU - 761 mio. ECU 
II. Udgifter til den ordning, der foreslås for produktionsåret 1995/96 
(1996-budgettet) 
1. Hypoteser 
- Produktion ) 
- Verdens- ) Som i I 
markedspris ) 
- EF-overskrideise: 
1 260 000 t - 947 000 t - 313 000 t 
313 000 t : 947 000 t - 33.1% 
- 10% af EF-overskri delsen: 94 700 t 
- Mâlpris: 1 107,3 ECU/t 
- Nedsættelse af støtten såvel i Grækenland som i Spanien med 5%: 
5% x 1 107,3 ECU/t - 55.4 ECU/t 
- Overskridelse i Grækenland: 1 050 000 t - 698 000 t - 352 000 t 
352 000 t : 698 000 t - 50.4% 
- Overskridelse i Spanien: 0 t 
- Overskridelse pr. land: 
313 000 t - 94 700 t - 218 300 t 
heraf Spanien • 0 t 
Grækenland 218 300 t - 31.2% 
- Yderligere nedsættelse: 
Spanien - 0 
Grækenland - 31,2% x 0,5 - 15,6% 
15,6% x 1,107,3 ECU/t - 172,7 ECU/t 
- Samlet støttenedsættelse: 
Spanien - 55,4 ECU/t 
Grækenland - 55,4 ECU/t + 172,7 ECU/t - 288,1 ECU/t 
- Ydet støtte: 
Spanien (1 107.3 - 303 - 55.4) ECU/t - 748,9 ECU/t 
Grækenland (1 107,3 - 303 - 228,1) ECU/t - 576,2 ECU/t 
S"° 
2. Beregning af udgifterne 
-* Spanien: 0,21 mio. t x 748,9 ECU/t x 0r991 
(dobbeltkurs) 
.- Græken­
land: 1,05 mio t x 576,2 ECU/t x 0,993 
(dobbeltkurs) 
•'i"- I .ALT. 
III. Forslagets finansielle virkninger 
756 mio. ECU - 761 mio. ECU = - 5 mio. ECU = 156 mio. ECU 
= 600 miow ECU 
756 mio. ECU 
<?' 
ISSN 0254-1459 
KOM(95) 35 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 03 
Katalognummer : CB-CO95-080-DA-C 
ISBN 92-77-86271-8 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg