* it 
•k -k 
* -iz KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 02 02 1996 
KOM(96) il endelig udg 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
om samarbejdet med europæiske 
ikke-statslige udviklingsorganisationer (NGDO'er) 
på områder af særlig interesse for udviklingslandene 
(regnskabsåret 1994) 

BEGRUNDELSE 
På mødet den 28. november 1977 godkendte Rådet (udviklingssamarbejde) 
proceduren for anvendelse af bevillingerne under artikel B7-5010 på 
Kommissionens budget til samfinansiering af projekter med NGDO'er1. 
I henhold til denne procedure skal Kommissionen hvert år forelægge Rådet en 
beretning om anvendelsen af disse bevillinger i det foregående regnskabsår. 
Kommissionen fremlægger således denne beretning for regnskabsåret 1994. 
Selv om Ministerrådets godkendelse kun omfatter bevillingerne under artikel B7-
5010. belyser beretningen også andre vigtige aspekter af samarbejdet med 
NCiDO'erne, herunder fødevarehjælp, humanitær bistand, særprogrammer og 
koordinering mellem NGDO'erne. Disse forskellige bidrag fra de berørte 
tjenestegrene i Kommissionen giver tilsammen et helhedsbillede af dette 
samarbejde. 
Jf. Rådets dokument R/207/78 (GCD) af 26. januar 1978. 
INDHOLD 
Side 
INDLEDNING 1 
S AM A R BE.1DET MED NGPO'ERNE I 1994 2 
1 SA MI < INA NS 11 i RJ N G_ A F UDVIKLINGSPROJEKTER OG OPLYSNINGS-
K.AMPAGNER OVER FOR DEN EUROPÆISKE OFFENTLIGHED 
(Budgettets artikel B7-5010) 4 
1.1. Samlet overblik 4 
1.2. Samfinansiering af udviklingsprojekter i 
udviklingslandene 6 
1.2.1. De europæiske NGDO'ers voksende 
støtte til Syd-partnerne 6 
1.2.2. Bloktilskud 6 
1.2.3. Modtagergrupper og indsatsområder for 
udviklingsprojekter i udviklingslandene 7 
1.2.4. Modtagerlande 8 
1.3. Samfinansiering af oplysningskampagner over 
for den europæiske offentlighed 10 
1.3.1. EF's stadige støtte til NGDO'erne og 
situationen i 1994 10 
1.3.2. Oplysningsprojekter - typer 10 
1.4. Oversigt over samfinansieringsprogrammet 
| ()76-1 994 11 
1.5. Forbindelser med NGDO'ernes Kontaktudvalg 12 
1.6. Konklusioner og udsigter 13 
/I fe 
DET OVR1GE SAMARBEJDE MED NGDO'ERNE 14 
2.1. I odevarehjælp formidlet af NGDO'er 
(budgettets afsnit B7-2) 14 
2.2. fællesskabets bidrag til oplagringsprogrammer 
og varslingssystemer 
(budgettets artikel B7-202) 17 
2.3. Del Europæiske Fællesskabs Kontor for Humanitær 
Bistand (ECHO) 
(budgettets kapitel B7-5IO, Lomé-konventionen 
og OL T-a I gore I se) 17 
2.3.1 I lelhelsbillede af aktiviteterne i 1994 17 
2.3.2 llumanitaeie bistandaktioner i 1994 19 
2.3.3 Samarbejde med NGO'er 19 
2.4. Samarbejde med NGO'er om bistand - med henblik 
pa selvforsyning - til flygtninge, internt for­
drevne og hjemvendende flygtninge i Asien og 
Latinamerika 
(budgettets artikel B7-302) 20 
2.5. Stolte til NGO'ers indsats i Chile 
(budgettets artikel B7-5013) 21 
2.6. Nord/Syd-samarbejdsprogram vedrorende 
narkotikabekæmpelse 
(budgettets artikel B7-5080) 23 
2.7. Samarbejde med NCi()"er i 1994 om rehabilitering 23 
2.7.1. Rehabiliteringsprogrammernes koncept, 
indhold, støtteberettigelseskriterier 
ou finansierinuskilder '£r' ZJ 
2.7.2. NGO'ernes rolle 25 
2.7.3. Gennemførelse af rehabiliterings-
projekter i 1994 25 
2.7.4. Budgetpost B7-5076 25 
'le 
2 8 Handlingsprogram vedrørende Sydafrika 
(budgettets artikel B7-5070) 26 
2}\ Støtte til rehabiliteringsprogrammer i det 
sydlige Afrika 
(budgettets artikel B7-5071) 28 
2.10. Fællesskabsindsats til støtte for 
fredsprocessen i Mellemøsten 
(budgettets artikel B7-4083) 31 
2 11 NGO-program for Vietnam 
(budgettets artikel B7-5014) 31 
2 12 NGO-program for Cambodja 
(budgettets artikel B7-5015) 31 
2 13 Decentraliseret samarbejde 
(budgettets artikel B7-5077) 32 
A «X 
TABELLER 
vedrørende budgetpost B7-5010 
Side 
Oversigt over udviklingsprojekter samfinansieret af 
EF i perioden 1976-1994, fordelt på modtagerlande 35 
Fordeling på medlemsstater af fællesskabsmidler 
bevilget i perioden 1976-1994 38 
Fordeling på medlemsstater af fællesskabsmidler 
bevilget i 1994 39 
A 
INDLEDNING 
Samarbejdet mellem NGDO'erne og Fællesskabet, der indledtes for 20 år siden, er et 
konkret udtryk for EF's deltagelse i de europæiske borgeres solidaritet med de fattigste 
befolkningsgrupper i den tredje verden. Det omfatter især samfinansiering af 
udviklingsprojekter i udviklingslandene og oplysningskampagner over for den europæiske 
offentlighed samt fødevarehjælp og humanitær bistand. I de senere år er samarbejdet 
mellem EF og NGDO'erne blevet yderligere udbygget i kraft af nye budgetposter som 
nævnt i beretningen og flere disponible midler. 
I l()84 havde Europa-Kommissionen kun tre budgetposter med et samlet beløb på 137 mio. 
ECU Ti år senere, dvs. i 1994, var disse tre budgetposter blevet til mere end tredive, og 
det beskedne budget på 130 mio. ECU var samme år vokset til over 800 mio. ECU. Inden 
for knap ti år har NGDO'erne kraftigt øget deres deltagelse i den direkte forvaltning af 
Fællesskabets budget, og de er dermed blevet den institutionelle gruppe uden for EF-
institutionerne, der forvalter det største budget i absolutte tal. 
Det viser på den ene side, at EF's tillid til dem er blevet stadig større. NGDO'erne fremmer 
skabelsen af de basisbetingelser, der bidrager til, at befolkningerne selv kan stå for 
udviklingen; desuden yder de en effektiv indsats i katastrofe- og rehabiliteringssituationer. 
Den fundamentale rolle, NGDO'erne spiller i samarbejde med EF, indebærer tillige, at 
NGDO'erne løfter et stort forvaltnings- og organisationsansvar, og at de i øvrigt efterlever 
de forvaltningsregler og kontrolsystemer, som Kommissionen og Revisionsretten har 
fastlagt. 
I årsberetningen for 1994 lægges der særlig vægt på resultaterne af den NGDO-indsats, som 
Kommissionen har samfinansieret over budgetpost B7-5010. I den forbindelse skal det 
nævnes, at det som følge af det store antal samfinansierede projekter og af hensyn til denne 
beretnings håndterlighed er valgt ikke at vedlægge listerne over samfinansierede 
udviklingsprojekter og oplysningskampagner. Disse lister kan rekvireres hos 
Generaldirektoratet for Udvikling (VIII/B/2). 
DJET EUROP/EISKE FÆLLESSKABS SAMARBEJDE MED NGDO'ERNE I 1994 
I 1994 udgjorde Fællesskabets bidrag til NGDO'ernes indsats 803,3 mio. ECU, fordelt 
således: 
129,6 mio. ECU til samfinansiering af udviklingsprojekter i udviklingslandene 
(budgettets artikel B7-5010), svarende til en forøgelse på 7,3% i forhold til 1993 
14,5 mio. ECU til samfinansiering af foranstaltninger til oplysning af den 
europæiske offentlighed om udviklingsspørgsmål (budgettets artikel B7-5010) - en 
forøgelse på 7,4% i forhold til 1993 
174.0 mio. ECU til fødevarehjælp (budgettets titel B7-2) - en forøgelse på 3% i 
forhold til 1993 
4,0 mio. ECU til NGO'ers indkøb af fødevarer (budgettets artikel B7-5011) - en 
formindskelse på 20% i forhold til 1993 
3 20.0 mio. ECU til humanitær bistand (ECHO) - en forøgelse på 60% i forhold til 
1 993 
3 2,2 mio. ECU til flygtninge og internt fordrevne (budgettets artikel B7-302) - en 
formindskelse på 19% i forhold til 1993 
3,8 mio. ECU til NGO'ers indsats i Chile til støtte for demokratiseringsprocessen 
(budgettets artikel B7-5013) - en formindskelse på I 1% i forhold til 1993 
5,0 mio. ECU til narkotikabekæmpelse (budgettets artikel B7-5080) - en 
formindskelse på 12% i forhold til 1993 
6b,7 mio. ECU til handlingsprogrammet for Sydafrika (budgettets artikel B7-5070) -
en formindskelse på 24% i forhold til 1993 
14,2 mio. ECU til rehabiliteringsprogrammerne i det sydlige Afrika (budgettets 
artikel B7-507I) - en formindskelse på 1 1% i forhold til 1993 
(\0 mio ECU som bidrag til fredsprocessen i Mellemøsten (budgettets artikel B7-
4083) 
2.0 mio. ECU til NGO'ernes indsats i Vietnam (budgettets artikel B7-5014) - samme 
belob som i 1993 
1,0 mio ECU til NGDO'ernes indsats i Cambodja (budgettets artikel B7-5015) -
samme beløb som i 1993 
30,0 mio. ECU til rehabiliterings- og udviklingsprojekter i udviklingslandene 
(budgettets artikel B7-5076). 
Dette samlede EF-bidrag på 803 mio ECU i 1994 svarer til en forøgelse på 14% i forhold 
til 1993 (702 mio. ECU) og på 27% i forhold til 1992 (632 mio. ECU). 
Spredningen i de budgetposter, der stilles til rådighed for NGDO'erne, afspejler 
NGDO'ernes evne til at arbejde inden for mange forskellige sektorer og specielt på 
omrader, hvor et officielt samarbejde fra Fællesskabets side undertiden ikke er muligt, eller 
hvor det må foretrækkes at fremme en indsats formidlet af NGDO'erne. NGDO'erne 
tilskyndes også til at spille en betydelig rolle i opfølgningsarbejdet til humanitære aktioner 
finansieret af Den Europæiske Union i forbindelse med genopbygning/rehabilitering samt 
fremme af menneskerettighederne og demokratiet. 
Det skal nævnes, at den foranstående oversigt kun omfatter de vigtigste områder for 
samarbejdet med NCiDO'erne og dem, hvor der regelmæssigt og i betydeligt omfang 
finansieres NGDO-foranstaltmnger. I de senere år har der tillige via andre budgetposter og 
Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) været finansieret pilot- og punktforanstaltninger, 
som NCiDO'erne har stået for i udviklingslandene. Disse foranstaltninger forvaltes decentralt 
af en række af Kommissionens tjenestegrene, og det har derfor ikke været muligt at 
foretage en nøjagtig samlet opgørelse til brug for denne beretning. 
De følgende afsnit indeholder en nærmere beskrivelse af de forskellige områder for 
samarbejdet med NCiDO'erne i 1994. 
I SAMFINANSIERING AF UDVIKLINGSPROJEKTER OG 
OPLYSNINGSKAMPAGNEROVERFORDEN EUROPÆISKE OFFENTLIGHED 
(budgettets artikel B 7-5010) 
1.1 Samlet overblik 
I 1994 beviste NCiDO'erne fortsat deres betydelige evne til at opsuge de finansielle midler, 
der stilles til rådighed for dem via EF-samfinansieringen. Antallet af ansøgninger hænger 
direkte sammen med, hvilke initiativer og anmodninger de europæiske NGDO'er får forelagt 
af deres partnere i Syd, og med NGDO'ernes muligheder for at skaffe finansielle midler fra 
andre offentlige eller private kilder; der opnås således en betydelig multiplikatoreffekt. 
På 1994-budgettet var der opført 145 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger under artikel B7-
5010, hvilket var en betydelig forøgelse af de finansielle midler i forhold til årene før. Der 
blev stort set disponeret over alle disse midler, sådan som det også var tilfældet de 
foregående år, jf. nedenstående oversigt. 
A R 
1 97d 
1984 
1 986 
I9S8 
1989 
1990 
1 99 1 
1992 
1993 
1 994 DISPONIBLE 
BEVILLINGER 
2,5 
3 5,0 
46,0 
80,0 
80,0 
90,2 
104,6 
1 10,0 
135,0 
145,0 FORPLIGTELSER 
(mio. ECU) 
2,5 
34,4 
45,0 
79,8 
79,6 
90,2 
104,1 
109,9 
135,0 
145,0 
TitTTTwrrrrn-iTTTTr.i ri i : riv: . .1 J »»im'.i 111. • •. 11111 • 11 • • i'1 FORPLIGTELSER I % 
AF DISPONIBLE 
BEVILLINGER 
100 
98 
98 
100 
99,5 
100 
99,5 
100 
100 
100 
For I 994 ser den samlede opgørelse over samfinansierede projekter (udviklingsprojekter og 
oplysningskampagner) således ud : 
I 458 ansøgninger om samfinansiering svarende til et fællesskabsbidrag på i alt 
366,4 mio. ECU blev behandlet af Kommissionens tjenestegrene (heri ikke 
medregnet de mange uformelle ansøgninger, som Kommissionens tjenestegrene 
måtte afvise efter kontrol af deres berettigelse) 
769 projekter blev samfinansieret med et fællesskabsbidrag på 144,2 mio. ECU 
(svarende til 39,4% af det samlede beløb, der blev ansøgt om) 
3 59 ansøgninger vedrørende et fællesskabsbidrag på i alt 72,9 mio. ECU blev afvist 
eller trukket tilbage (svarende til 20%) 
3 30 ansøgninger vedrørende et fællesskabsbidrag på i alt 149,3 mio. ECU 
behandledes fortsat ved udgangen af 1994 (svarende til 40,7%). 
Kommissionen kunne imødekomme flere ansøgninger i 1994 som følge af, at budgettet var 
blevet forhøjet med 10 mio. ECU i forhold til 1993. 
Kommissionens tjenestegrene behandlede fortsat de mange ansøgninger efter de kriterier 
og regler, der er fastlagt i de almindelige betingelser for samfinansiering3. Ved 
gennemgangen af hver enkelt ansøgning blev der således bl.a. set på: NGDO'ens faglige 
og finansielle pålidelighed, projektets kvalitet, Syd-partnerens handleevne og forholdet 
mellem Syd-partneren og den europæiske NGDO, projektets virkninger og levedygtighed 
og dets eventuelle multiplikatoreffekt for de berørte målgrupper. 
Ligesom tidligere bestræbte Kommissionen sig på at håndhæve de grundprincipper, der 
gælder for samfinansiering, for bl.a. at sikre et højt kvalitetsniveau for de samfinansierede 
foranstaltninger og "små" NGDO'ers adgang til samfinansiering. 
I'ii fuldstændig liste over de udviklingsprojekter i udviklingslandene og 
oplysningskampagner over for den europæiske offentlighed, som Kommissionen har 
samfinansieret i 1994. kan fås ved henvendelse til kontoret "Decentraliseret samarbejde -
Samfinansiering med NGO'er" (VIII/B/2), Rue de la Loi 200, B-1049 Bruxelles. 
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, almindelige betingelser for 
samfinansiering af foranstaltninger i udviklingslandene (dok. VIII/764/87) og 
foranstaltninger til oplysning af den europæiske offentlighed om udviklingsspørgsmål 
(dok VIII/271/87) gennemført af ikke-statslige organisationer (NGO'er). 
De betalingsbevillinger, der i 1994 var til rådighed under artikel B7-50I0, beløb sig til 125 
mio ECU. Der blev i årets løb foretaget betalinger for 124,927 mio. ECU, deraf 68,7 mio. 
ECU vedrørende projekter godkendt de foregående år. 
1.2. Samfinansiering af udviklingsprojekter i udviklingslandene 
1.2.1. De europæiske NGDO'ers voksende støtte til partnerne i Syd 
1 1994 har Kommissionen som i de foregående år anvendt ca. 90% af bevillingerne under 
artikel B7-5010 til samfinansiering af projekter i udviklingslandene og hovedparten af den 
resterende del til samfinansiering af oplysningskampagner over for den europæiske 
offentlighed. 
Ihad angår projekter i udviklingslandene, så situationen for ansøgninger og forpligtelser 
således ud: 
I 205 ansøgninger svarende til et fællesskabsbidrag på i alt 337,5 mio. ECU (en 
beløbsmæssig stigning på 26% i forhold til 1993) blev behandlet af Kommissionens 
tjenestegrene 
599 projekter blev samfinansieret med et fællesskabsbidrag på i alt 129,7 mio. ECU 
(en forøgelse på 7,3% i forhold til 1993) 
307 ansøgninger om finansienngsbidrag på i alt 67,2 mio. ECU blev afvist eller 
trukket tilbage 
299 ansøgninger om finansienngsbidrag på i alt 140,6 mio. ECU behandledes fortsat 
ved udgangen af 1994 
Det skal påpeges, at Kommissionen har holdt fast ved princippet om at vie ansøgninger fra 
nye NCiDO'er særlig opmærksomhed Den hjælper de nye NGO'er til at opnå 
professionalisme enten direkte eller med støtte fra erfarne NGDO'er. 
Det kan i øvrigt konstateres, at de samfinansierede projekter finansielt set er blevet lidt 
større: i 1994 udgjorde det gennemsnitlige EF-bidrag 216 456 ECU pr. projekt, mod 207 
452 ECU i 1993. 
1.2.2. Global gavebistand - bloktilskud 
Kommissionen kan tilbyde de europæiske NGDO'er, der i en årrække har haft et 
tilfredsstillende samarbejde med den, en ekstra facilitet: adgang til bloktilskudsordningen. 
NGDO'erne er særlig glade for denne ordning, der sætter dem i stand til hurtigt og 
fleksibelt at finansiere en mangfoldighed af miniprojekter (f.eks. indkøb af udstyr, 
etablering af små infrastrukturer, støtte til uddannelse, sundhed m.v.) og dermed sikre en 
hårfin, kan man næsten sige, opfyldelse af modtagernes behov. NGDO'erne identificerer 
ofte sådanne miniprojekter i forbindelse med større projekter, de støtter, eller 
miniprojekterne danner grundlag for deres første samarbejdskontakt med nye partnere i Syd. 
I perioden 1984-1994 har Kommissionen samfinansieret 1014 bloktilskud, der er brugt til 
13 352 miniprojekter, med et samlet beløb på 122,3 mio. ECU. Det gennemsnitlige EF-
bidrag pr. miniprojekt har således været på 9 160 ECU. Nedenstående tabel viser 
udviklingen i bloktilskuddene i den nævnte periode. 
ÅR 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1 990 
1 99 1 
1992 
1 993 
1 994 BLOKTIL­
SKUD 
(mio. ECU) 
3.1 
3,7 
5,7 
6,8 
8,8 
9,9 
9,7 
13,1 
18,1 
2 1,9 
21,5 % AF 
FORPLIGTEL­
SERNE 
UNDER 
ARTIKLEN 
9 
1 1 
13 
1 1 
1 1 
12,4 
10,8 
12,6 
16,5 
16,2 
14,8 ANTAL 
BLOKTIL­
SKUD 
39 
43 
50 
59 
79 
96 
97 
118 
140 
159 
134 ANTAL 
MINIPRO­
JEKTER 
383 
450 
671 
822 
961 
1 082 
1 099 
1 447 
1 935 
2 263 
2 239 GENNEMSNITLIGT 
EF-BIDRAG PR 
MINIPROJEKT 
(ECU) 
8 202 
8 146 
8 507 
8 272 
9 153 
9 105 
8 857 
9 061 
9 363 
9 666 
9 606 
1.2.3. Modtagergrupper og indsatsområder for udviklingsprojekter i udviklingslandene 
I 1994 samfinansieredes der en bred vifte af udviklingsprojekter. Til belysning herafer det 
valgt at gå frem efter modtagergrupper og indsatsområder. 
Del kan med hensyn til modtagergrupper konstateres, at NDGO'erne har tillagt de projekter, 
der specifikt henvender sig til kvinderne, stor betydning. Kommissionen har således 
samfinansieret forskellige projekter med vægt på kvindens rolle i produktive og 
mdkomstskabende aktiviteter i land- og bymiljøer. 
En anden vigtig målgruppe for projekterne har været gadebørn, der i de senere år er blevet 
en stadig mere sårbar befolkningsgruppe i Syd-landenes storbyer. 
De oprindelige befolkninger og deres organisationer har også været aktører og modtagere 
inden for forskellige udviklingsprojekter på områder som: forsvar af grundlæggende 
rettigheder, udvikling af produktionen, tosproglig uddannelse og miljøbeskyttelse i bl.a. 
Bolivia, Colombia, Peru, Mexico, Thailand og Indien. 
Handicappede er en anden vigtig modtagergruppe i udviklingslandene inden for projekter 
vedrorende bl.a. uddannelse og integration i samfundet. 
Udviklingsprojekterne i udviklingslandene omhandler en række forskellige områder. Det har 
i 1 994 kunnet konstateres, at der blandt NGO'erne fortsat er en tendens til at prioritere visse 
aktivitetsområder, så som udvikling af landdistrikter, uddannelse og sundhed. Det er vigtige 
områder, når det gælder befolkningens basale behov, men også områder, hvor befolkningen 
i udviklingslandene fremkommer med talrige initiativer. 
Mange af projekterne bygger på en integreret udvikling, som er et af NGDO'ernes specialer 
og en af de bedste metoder til at sætte en udvikling i gang på græsrodsplanet. Generelt 
soger de integrerede udviklingsprojekter at støtte forskellige sammenslutninger eller 
organisationer (landbrugerforenmger, små kooperatiyer, landsbysammenslutninger, 
kvindeorganisationer osv), der på én gang er aktive inden for flere sektorer så som 
landbrug, håndværk, uddannelse, sundhed, miljøbeskyttelse og etablering af infrastrukturer. 
De produktive projekter har i de senere år spillet en stadig større rolle blandt de 
samfinansierede projekter. 
Uddannelsesprojekterne indtager fortsat en vigtig plads: erhvervsuddannelse, uddannelse af 
undervisere, uddannelse i tilpasset teknologi osv. 
1.2.4. Modtagerlande 
De 599 udviklingsprojekter, der samfinansieredes i 1994, blev gennemført i 105 
udviklingslande. 
Den geografiske fordeling af EF-bidragene til disse projekter er følgende: 
- Afrika syd for Sahara 
i - Latinamerika 
- Asien 
- Vestindien 
; - Middelhavsområdet 
- Stillehavsområdet 
- Andre 
I ALT 1994 
(mio. ECU) 
44,0 
52,7 
20,7 
4,8 
6,9 
0,1 
0,5 
129,7 1994 
(%) 
33,9 
40,6 
16,0 
3,7 
5,3 
0,1 
0,4 
100,0 1993 
(%) 
38,3 
34,6 
18,5 
3,0 
4,0 
0,4 
1,2 
100,0 1992 
(%) 
36,3 
41,3 
15,5 
2,2 
3,8 
0,4 
0,5 
100,0 
Fordelingen mellem AVS-lande og andre udviklingslande var følgende: 
; - AVS-lande 
- Andre udviklingslande 
I ALT 1994 
(mio. ECU) 
47,2 
82,5 
129,7 1994 
(%) 
36,3 
63,7 
100,0 1993 
(%) 
42,5 
57,5 
100,0 1992 
(%) 
38,5 
61,5 
100,0 
Det lader sig vanskeligt gøre at give en udtømmende forklaring på denne udvikling, fordi 
ændringerne i den geografiske fordeling fra år til år som regel skyldes mange forskellige 
faktorer. Der kan dog påpeges nogle forhold, der har haft indflydelse på udviklingen som 
helhed. For Afrikas vedkommende har de politiske konflikter, diktaturer og borgerkrige i 
visse lande begrænset græsrodsorganisationernes muligheder for at gennemføre 
udviklingsprojekter. 
Ser man på udviklingen i de enkelte lande i de senere år, har nogle afrikanske lande, så 
som Cameroun, Namibia og Zaire (et land, hvor NGO-samfinansieringerne har gjort det 
muligt at videreføre en humanitær indsats, medens de officielle finansieringer har været 
indstillet), nydt godt af en forøgelse af EF-bidragene, hvorimod andelen for lande som 
Burundi og Rwanda er faldet. Andelen til andre afrikanske lande så som Etiopien, Uganda 
og Mali er kraftigt forøget. 
I Latinamerika er bl.a. Brasilien, Peru og Nicaragua fortsat vigtige modtagerlande med 
hensyn til udviklingsprojekter. 
I Asien skete der i 1994 en forøgelse af samfinansieringerne i Indien, som traditionelt har 
været et af de vigtigste modtagerlande. 
1.3. Samfinansiering af oplysningskampagner over for den europæiske offentlighed 
1.3.1. EF's stadige støtte til NGDO'erne og situationen i 1994 
Efter en beskeden start, hvor 17 projekter blev samfinansieret med et samlet beløb på knap 
200 000 ECU, er budgettet vokset betydeligt i de senere år, og i 1994 kunne der 
samfinansieres 170 projekter med et beløb på i alt 14,5 mio. ECU, hvilket svarer til 10% 
af budgetposten B7-5010. 
I 1994 var situationen med hensyn til ansøgninger og forpligtelser følgende: 
217 ansøgninger (eksklusive multiprojekt-programmer) svarende til et 
fællesskabsbidrag på i alt 27,4 mio. ECU 
134 projekter blev samfinansieret med et fællesskabsbidrag på i alt 13 mio. ECU 
(en forøgelse på 12,8% i forhold til 1993) 
52 ansøgninger om finansienngsbidrag på i alt 5,7 mio. ECU blev afvist eller 
trukket tilbage. Disse ansøgninger svarede beløbsmæssigt til 20,8% af samtlige 
behandlede ansøgninger 
37 ansøgninger om finansienngsbidrag på i alt 8,7 mio. ECU behandledes fortsat 
ved udgangen af 1994. 
Derudover samfinansierede EF 36 mulitprojekt-programmer med et bidrag på 1,5 mio. 
ECU 
1.3.2. Oplvsningsproiekter - typer 
Skolerne dækkes godt med de oplysningsprojekter, der hovedsagelig tager sigte på 
fremstilling af undervisningsmaterialer og uddannelse af lærere i brugen af materialer og 
metoder. Emnerne er meget varierede, selv om der kan ses en præference for generelle 
emner vedrørende Nord/Syd-forholdet, kultur- eller dagliglivet, den socioøkonomiske 
situation i udviklingslandene, miljø osv. Det skal påpeges, at reformer af 
undervisningsplanerne i nogle europæiske lande har givet NGDO'erne mulighed for at 
medvirke til integration af oplysning om udviklingsspørgsmål i undervisningen. 
Andre målgrupper for oplysningsforanstaltningerne er de politiske beslutningstagere, 
NGDO'erne selv (medlemmer og partnere), fagforeningerne, medierne osv. Der kan nævnes 
forskellige emner, som har været genstand for samfinansierede projekter i 1994: 
international handel og Nord/Syd-forbindelserne (i relation til GATT); demokrati og 
udvikling; miljø og udvikling; kulturelle forbindelser mellem Nord og Syd; indvandring og 
udvikling; rimelige handelsvilkår osv. 
I hovedparten af projekterne er der brugt en kombination af forskellige metoder, så som: 
publikationer, audiovisuelt materiale, undervisningsmateriale, foredrag, udstillinger, 
lobbyvirksomhed osv. 
1.4. Oversigt over samfinansieringsprogrammet 1976-1994 
Samfinansieringsprogrammet under budgettets artikel B7-5010 startede i 1976 - som et 
forsøg med meget beskedne forpligtelsesbevillinger, nemlig 2,5 mio. ECU. I de følgende 
år kunne disse bevillinger - bl.a. takket være Europa-Parlamentets aktive støtte -
efterhånden øges, så de i 1994 kom op på 145 mio. ECU. Tabellen i punkt 1.1. viser 
udviklingen i de disponible bevillinger under artikel B7-5010 siden 1976. 
I denne periode er der samfinansieret 7 523 NGDO-projekter med et samlet 
fællesskabsbidrag på 1,03 mia. ECU. 
Fordelingen mellem projekter i udviklingslande og oplysningsprojekter i Europa har været 
følgende: 
1976-1994 
- projekter i udviklingslande 
- oplysningsprojekter i Europa 
I ALT ANTAL 
PROJEKTER 
6 177 
1 346 
7 523 EF-BIDRAG 
(mio. ECU) 
934,1 
96,3 
1 030,4 % 
90,7 
9,3 
100 
De 7 253 udviklingsprojekter er gennemført af 463 NGDO'er i 122 udviklingslande. 
Geografisk fordeler fællesskabsbidraget til disse projekter sig således: 
1976-1994 Mio. ECU % 
Afrika syd for Sahara 372,8 39,9 
; Latinamerika 306,7 32,8 
Vestindien 31,9 3,5 
Asien 165,6 17,7 
Middelhavsområdet 49,6 5,3 
Stillehavsområdet 4,9 0,5 
Andre 2,6 0,3 
I ALT 934,1 100,0 
11 
Af Fællesskabets samlede bidrag gik 44% til AVS-lande og 56% til andre udviklingslande. 
Tabel I og II viser fordelingen på henholdsvis modtagerlande og EF-medlemsstater. 
De 1 346 oplysningsprojekter blev iværksat af 382 NGDO'er i de tolv medlemsstater. 
Regnskabsårene 1990-1994 tegner sig for ca. halvdelen af alle samfinansierede projekter 
og 57% af de indgåede forpligtelser. Det gennemsnitlige EF-bidrag til projekterne i 
udviklingslandene steg således fra 123 000 ECU i 1985 til 216 348 i 1994, og det 
gennemsnitlige bidrag til oplysningsprojekterne fra 82 027 til 85 495 ECU. 
15 Forbindelser med NGDO'ernes Kontaktudvalg 
Kommissionen har i 20 år haft nære forbindelser med NGDO'ernes Kontaktudvalg, der på 
demokratisk vis repræsenterer over 800 europæiske NGDO'er. Det består af en national 
repræsentant for hver EU-medlemsstat, som er valgt i de enkelte lande. 
Kontaktudvalget afholder årligt en NGDO-generalforsamling, som er sammenslutningens 
øverste organ. Til markering af 20-årsdagen for det første NGDO-møde var arrangementet 
i 1994 opdelt i to særskilte dele: 
De europæiske NGO-delegeredes generalforsamling 
En åben konference om emnet: "Konflikter, udvikling og militærindgreb: NGO'ernes 
rolle, stilling og erfaringer". 
NGDO'ernes repræsentanter har haft lejlighed til at drøfte dette emne på 4 workshopper om: 
projekternes tilgrundliggende principper, institutionelle aktører, effektive aktionsmidler og 
ikke-statslig indsats. 
Kommissionen udveksler regelmæssigt synspunkter med Kontaktudvalget om forskellige 
emner, der angår NGDO'erne: udviklingspolitik og -finansiering, u-landsoplysning, 
humanitær bistand, fødevaresikkerhed og fødevarehjælp og generelt ethvert andet aspekt 
af fællesskabspolitikken, som kan berøre udviklingen. Efter et møde mellem Manuel Marin 
og Kontaktudvalget i maj 1994 blev det besluttet at undersøge problemerne, som var 
opstået i forbindelserne mellem NGO'erne og de af Kommissionens forskellige 
tjenestegrene, som forvalter de midler, der er reserveret til dem, eller som de har adgang 
til. Dette skete i lyset af NGO'ernes stadig større rolle i EF's udviklingssamarbejde og med 
det formål at forsøge at fastlægge vejledende principper og metoder for disse forbindelser 
sideløbende med en hensyntagen til de forskellige særtilfælde. 
1.6. Konklusioner og udsigter 
Som i de foregående år var samarbejdet mellem EU og NGDO'erne også positivt og 
opmuntrende i 1994. De fællesskabsmidler, der blev stillet til rådighed for NGDO'ernes 
forskellige indsatser, øgedes således betydeligt: nemlig fra 632 mio. ECU i 1992 til 702 
mio. ECU i 1993 og derefter til 803 mio. ECU i 1994. 
Det ikke-statslige samarbejde forventes i stadig højere grad at være med til at løfte de nye 
udfordringer, der ligger i opbygningen af et Europa, som er mere engageret og mere 
solidarisk med befolkningerne i Syd. Disse udfordringer kræver, at NGDO'erne satser på 
større professionalisme både med hensyn til deres måls og aktiviteters indhold og særlige 
karakter og med hensyn til forvaltningen og gennemsigtigheden af deres finansielle 
ressourcer. 
Det er tilsvarende vigtigt at forbedre koordineringen mellem deres organisationer, for at 
deres indsats i Syd kan få en større effekt, og for at det europæiske civile samfund kan 
blive mobiliseret og inddraget i deres mål og opgaver. 
Det må påpeges, at selv om EU's samarbejde henvender sig til alle udviklingslande, er 
NGDO'ernes arbejde i nogle geografiske områder, f.eks. Maghreb-landene, fortsat 
begrænset. Ikke desto mindre tvinger de historiske, geografiske og kulturelle bånd og de 
alvorlige økonomiske og sociale problemer, der medfører en betydelig udvanding til 
Europa, os til med de europæiske NGDO'ers medvirken at søge fælles og konkrete svar på 
det civile samfunds udviklingsinitiativer i disse lande. 
Slutteligt er det også vigtigt, at de europæiske NGDO'er styrker deres forbindelser med 
NGO'erne og græsrodsorganisationerne i Syd, så der kan vises voksende imødekommenhed 
over for de nye initiativer, der udspringer i Syd. 
13 
II. DET ØVRIGE SAMARBEJDE MED NGDO'ERNE 
2.1. Fødevarehjælp formidlet af NGDO'er (budgettets kapitel B7-2) 
I 1994 formidlede NGDO'erne EF-fødevarehjælp til en samlet værdi af 187 440 000 ECU. 
Det svarer beløbsmæssigt til 33,65% af den samlede fødevarehjælp finansieret af EF. 
Målt i værdi øgedes fødevarehjælpen under 1994-programmet med 10,6% i forhold til 1993 
(169 421 mu^ECU). 
Samarbejdet med NGDO'erne om fødevarehjælpsprogrammet foregår gennem EURONAID, 
et serviceorgan, der er oprettet og drives af 24 europæiske og internationale NGDO'er, som 
er blandt de største ansøgere om lødevarehjælp fra Fællesskabet. Reglerne for, hvordan 
disse NGDO'er formidler og bruger bistanden og allægger rapport om de udførte aktioner, 
fastlægges af Kommissionen i samråd med EURONAID. 
Det tredje led i denne samarbejdskæde er Kommissionens såkaldte "Desks" og navnlig dens 
delegationer, der spiller en aktiv rolle "i marken" i alle faser af gennemførelsen af 
fodevarehjælpsaktionerne. 
Den samlede mængde produkter, der blev leveret til NGDO'erne som led i programmet, 
fordeler sig således: 
PRODUKT MÆNGDE (TONS) PROCENTVIS ÆNDRING I 
FORHOLD TIL 1993 
Korn 355 000 -3,5 
Skummetmælkspulver 14 200 -14,9 
Sukker 4 502 -22,9 
Vegetabilsk olie 26 000 +17,2 
(andre produkter) (16 955 000 ECU) 
Eksempler på disse NGO'ers aktioner 
Hjælp til befolkningsgrupperne i den vestlige Haraghe-region (den mellemøstlige del af 
Etiopien), som er hårdt ramt af den meget magre høst i 93. CARE - Det Forenede 
Kongerige. 
Insektangreb og uregelmæssige nedbørsmængder i august og september forårsagede, at 93-
hosten i det vestlige Itaraghe faldt drastisk i forhold til gennemsnittet, med 70-80% i visse 
områder. 
14 
NGO'en CARE kunne takket være et informationssystem, som denne havde udviklet i 
regionen, hurtigt vurdere befolkningsgruppernes kornbehov i 94 og situationens alvor. 
Denne NGO ansøgte derfor via EURONAID Europa-Kommissionen om 5 000 t korn i 
fødevarehjælp til distribution på 60 dage i juli og august 94 til 166 667 indbyggere i 
Haraghe i form af dagsrationer på 500 g. 
Dette korn blev uddelt gratis til befolkningsgrupperne. "Food for work"-programmer var 
reelt umulige at gennemføre på grund af manglen på egnede infrastrukturer og på grund af 
aktionens uopsættelighed. 
Da kornet var ankommet til Assab, blev det transporteret på lastvogne til centrallagrene i 
Asebeteferi og Meisso. Derfra overtog CARE transporten til 9 distributionscentre efter 
behov 
Madagaskar: program for landbrugsrehabilitering i Brickaville-regionen, efter at orkanerne 
Daisy og Gereida havde passeret. CARE-International. 
Midt i januar 94 ramte orkanen Daisy Madagaskars østkyst med fuld styrke. I Brickaville-
regionen blev 50% af husene jævnet med jorden, brødfrugttræer og bananpalmer blev 
odelagt, og hele områder blev oversvømmet. Den 2. februar kom den anden orkan, Gereida, 
som medførte voldsomme flodbølger, der ødelagte ikke alene afgrøderne, især søde 
kartofler og maniok, men også de tidligere oplagrede afgrøder og såsæden. Antallet af 
personer i området, som stod uden nogen form for fødevareressourcer, blev opgjort til 58 
000. 
Efter den første fødevarehjælp og lægehjælp var det derfor vigtigt hurtigst muligt at 
reaktivere landbrugsproduktionen i den traditionelt selvforsynende region, der normalt er 
storleverandør til det nationale marked. 
NGO'en CARE rettede derfor henvendelse til Europa-Kommissionen, GD VIII og ECHO, 
om opstart af et program for landbrugsrehabilitering. CARE's projekt gik i første omgang 
umiddelbart efter katastrofen ud på at brødføde 58 000 nødlidende mennesker med rationer 
på 7,5 kg ris pr. person til 15 dage, hvilket svarede til 235 t. I anden omgang blev der 
uddelt udsæd til ris, grønsager, bønner og majs til 15 000 familier i regionen. Fællesskabet 
finansierede for disse to aktioner indkøb i naboregioner eller -lande af 65 t ris og 121 t 
udsæd og finansierede den lokale lastvognstransport, distributionen og oplagringen af alle 
produkterne. 
Somalia: "Food for work"-aktioner blandt personalet i sundheds- og 
undervisningsministeriet og blandt demobiliserede soldater. Save the Children Fund, Det 
Forenede Kongerige. 
15 
Efter borgerkrigen, som ramte det nordlige Somalia, er de befolkningsgrupper, der enten 
flygtede fra eller blev fordrevet af konflikterne, begyndt at vende hjem til Somaliland (den 
nordlige del af landet). Som støtte for integrationen af disse har man bl.a. måttet forstærke 
sundheds- og uddannelsessystemerne i de berørte områder. For at tilskynde det nye 
sundhedsministerium og det nye undervisningsministerium til at varetage denne opgave har 
den britiske NGO "Save the Children Fund" (SCF) i løbet af hele 94 gennemført "food for 
work"-aktioner blandt personalet i disse forvaltninger. SCF har også i samarbejde med 
regeringen distribueret fødevarerationer blandt unge demobiliserede soldater til gengæld for 
deres våben. Sidstnævnte aktion havde til formål med tilknytning til 
uddannelsesprogrammerne at bistå disse soldater med at blive integreret i det civile liv. 
Disse aktioner var planlagt som midlertidige foranstaltninger, der skulle ophøre i slutningen 
1994 og med tiden føre til, at personerne inden for de berørte sektorer skulle skabe deres 
egne indtægter. 
Konkret bestod denne hjælp for Det Europæiske Fællesskab i at levere i alt 4 188,42 t korn 
(ris, hvede og sorghum), bælgfrugter (bønner og linser), sukker og vegetabilsk olie. Efter 
ankomsten i Somalia (korn og bælgfrugter blev fortrinsvis opkøbt i selve landet) blev disse 
levnedmidier transporteret til og distribueret i de tilsigtede regioner af sundhedsministeriet 
med støtte fra SCF selv. Alt i alt har dette program været til fordel for 7 500 
demobiliserede soldater og 15 000 embedsmænd i ministerierne plus deres familier. 
Social bistand til Zaire: indkøb og gratis uddeling af fødevarerationer til ubemidlede i byen 
Kinshasa. CDI Bwamanda, Belgien. 
Tusinder af indbyggere i Zaires hovedstad, Kinshasa, har ikke penge til at betale den lokale 
markedspris for fødevarer. De er derfor nødt til at henvende sig til ernæringscentre, som 
sælger - eller endog distribuerer gratis - fødevarerationer til dem til en "social pris". Den 
belgiske NGO CDI-Bwamanda har i mange år beskæftiget sig med sådanne sociale 
programmer I 1994 anmodede den også Det Eruopæiske Fællesskab om finansiering af et 
fødevareprogram for disse ubemidlede befolkningsgrupper. 4 150 t majsjordnødder og ris 
opkøbt i selve landet blev i løbet af et år enten solgt til dem eller distribueret blandt dem, 
afhængigt af deres finansielle midler. Modtagerne af denne hjælp er for hovedpartens 
vedkommende børn, som er ved at blive vænnet fra modermælken, underernærede børn 
under 5 år, gravide og ammende kvinder, syge og gamle. CDI-Bwamanda påtog sig 
transporten til Kinshasa og distributionen via ernæringscentre og kirkelige 
velgørenhedsudvalg. NGO'en har også beskæftiget sig med forædling af råvarer (majs og 
ns) og med oplagring af disse. 
Dette program har således både bevirket, at de fattigste befolkningsgrupper i hovedstaden 
har kunnet brødfødes, og at Zaires landmænd er har fået en sikker afsætningskanal for deres 
levnedsmidler. 
16 
1 1 fællesskabsbidraget til oplagringsprogrammer (budgettets artikel B7-202) 
I betragtning af den betydning, oplagringsaktionerne har med hensyn til forbedring af de 
berorte befolkningsgruppers fødevaresikkerhed, er mange af disse aktioner blevet finansieret 
af fællesskabet og gennemført af NGO'er eller internationale organisationer. I 1994 modtog 
seks lande (Niger. El Salvador, Etiopien, Eritrea, Zimbabwe og Mozambique) en sådan 
bistand svarende til i alt 1 337 722 ECU via NGO'er. 
OK-Zimbabwc: Opførelse af lagerbygninger 
I 1994 har Kommissionen via NGO'en HELP finansieret opførelse af tre lagerbygninger 
i tre distrikter i Zimbabwe. De tilsigtede regioner er regelmæssigt ofre for tørkeperioder. 
Konsekvenserne for forsyningen af de berørte befolkningsgrupper er så meget desto værre, 
eftersom der er alvorlig mangel på lagerbygninger til oplagring af høstprodukterne (majs, 
jordnødder, solsikker...). 
Opførelsen af de EF-finansierede lagerbygninger har muliggjort oplagring og afsætning af 
de lokale afgrøder og af input (især frø og kunstgødning). De har været en hjælp for 
Zimbabwes regering i dennes decentraliseringsbestræbelser og kan eventuelt tjene som et 
muligt lager for fødevarehjælp i tilfælde af en tilspidset krisesituation. 
OK-Salvador: \:X netværk af lagerbygninger 
I Salvador arbejder mange NGO'er med landbrugsudviklingsprogrammer med sigte på øget 
udbytte, bevarelse af jordbunden, diversificering af afgrøder osv. Disse strategier støder 
uheldigvis pa en vigtig hindring: tab under afgrødebehandlingen af majs og bønner, som 
undertiden når op på 40%. 
For at lose dette problem har Kommissionen via NGO'en CRS finansieret et 
bistandsprogram i 250 lokalsamfund i den vestlige og nordlige del af landet. Ikke alene er 
der opfort lagerbygninger til tørring og oplagring af korn, men lokalsamfundenes ledere er 
også blevet uddannet i metoder til håndtering af høsten under oplagringen. 
2.3. Det Europæiske Fællesskabs Kontor for Humanitær Bistand (ECHO) 
2.3.1. Helhedsbillede af aktiviteterne i 1994 
Arcl 1904 var det andel hele år, hvor ECHO fungerede. Fællesskabet har på baggrund af 
forøgelsen og forværringen af de internationale humanitære kriser forøget sine midler til 
humanitær bistand, som derfor er steget fra 605 mio. ECU i 1993 til langt over 760 mio. 
I-Cl I i 1994. Disse internationale solidaritetsbestræbelser blev gennemført i 63 lande fordelt 
pa følgende regioner: AVS-landene (42,4%), det tidligere Jugoslavien (35,3%), Østeuropa 
(0.4%). det tidligere Sovjetunionen (11,9%), den resterende del af Asien, herunder det 
nordlige Irak (6.3%). Latinamerika (2,8%) og Nordafrika (0,5%). 
17 
Omkring 85% af Kommissionens humanitære bistand distribueres direkte af dennes partnere 
(41,9% af NGO'er, 32,7% af De Forenede Nationers organer og 8,2% af andre 
internationale organisationer) Ca. 1 50 partnere har undertegnet partnerskabsrammeaftalen, 
som blev en realitet i september 1993. Efter det første års indkøring var alle enige om at 
betragte denne rammeaftale som et effektivt middel til at forbedre forbindelserne med 
partnerne og om at medgive, at den har forbedret bistandens virkemåde. Systemet skal 
forbedres endnu mere i 1995 på grundlag af resultaterne af den givtige dialog med 
partnerne i 1994 om, hvilke erfaringer der kunne drages af anvendelsen af rammeaftalen. 
De institutionelle rammer for den humanitære bistand har ændret sig væsentligt på to 
punkter. Kommissionen har for det første i juli 1994 tilsendt budgetmyndigheden en 
meddelelse, hvori den forpligter sig til at fremsætte forslag om et retsgrundlag for de 
budgetposter, der anvendes af ECHO til dettes humanitære aktioner. Der vil således i første 
halvår af 1995 blive fremsat et forslag, som definerer de humanitære aktioners omfang og 
bestemmelserne for koordineringen af indsatsen med medlemsstaterne, de internationale 
organisationer og NGO'erne. For det andet har Kommissionen besluttet fra begyndelsen af 
1995 at overlade styringen af de kortfristede fødevarehjælpsprogrammer af humanitær art 
til ECHO svarende til i alt 50 mio. ECU, der hidtil er blevet forvaltet af Generaldirektoratet 
for Udvikling (GD VIII). Fødevarekriser af større omfang skal løses i et snævert samarbejde 
mellem disse to tjenestegrene. 
Udover ECHO's opgave med hensyn til at forbedre koordineringen og effektiviteten af 
bistanden har det også fået pålagt det mandat at sikre et større kendskab til Fællesskabets 
humanitære bistandsaktioner. ECHO's strategi er at sikre sin indsats' gennemsigtighed i 
fællesskab med sine traditionelle partnere, som er NGO'erne og de internationale 
organisationer. Dette samarbejde har for hovedpartens vedkommende været tilfredsstillende, 
selv om det er nødvendigt over for visse organisationer regelmæssigt at påpege, at de er 
kontraktligt forpligtet til at sikre denne gennemsigtighed. I 1994 blev der udgivet flere 
publikationer, som oplyste offentligheden om ECHO's arbejde. Flere mediebegivenheder, 
tilrettelagt i tæt samarbejde med medlemsstaterne, i Madrid, Berlin og Zagreb belyste Den 
Europæiske Unions humanitære dimension. 
ECHO har for at udnyttede den høstede erfaring evalueret 33 humanitære aktioner, der er 
gennemført siden november 1993. Dette arbejde er som helhed blevet påskønnet af de 
humanitære partnere, der ser disse evalueringer som et middel til at hjælpe alle parterne til 
at gøre det bedre. Hovedparten af evalueringsbedømmelserne af partnernes arbejde var 
positive, og de nævnte problemer er alle blevet drøftet i en loyal partnerskabsånd. ECHO 
er nu ved at udarbejde en evalueringshåndbog med sigte på en bedre strukturering af dette 
arbejde. 
l.J.l. lumanitære bistandsaktioner i 1994 
Kommissionen har i løbet af året været med til at hjælpe ofre for naturforår sagede eller 
menneskeskabte katastrofer i ca. 70 lande i verden i kraft af indgåelsen af 1 002 kontrakter 
om humanitær bistand til i alt 764 mio. ECU (se figur 1). 
Kommissionens humanitære bistandsaktioner blev i 1994 finansieret over Fællesskabets 
budget (501 mio. ECU, heraf en reserve på 233 mio. ECU) og over Den Europæiske 
Udviklingsfond i forlængelse af den fjerde Lomé-konvention (263 mio. ECU). 
Ca. 85% af midlerne administreret af ECHO er kanaliseret via dettes partnere, hvoraf 
NGO'erne tegner sig for 41,9%, De Forenede Nationers organer for 32,7% og de øvrige 
internationale organisationer for 8,2%. Kun ca. 14% af disse midler har været anvendt til 
"direkte aktioner" gennemført af Kommissionen, hovedsageligt i det tidligere Jugoslavien. 
Det skal fremhæves, at selv de "direkte aktioner" i de fleste tilfælde afhænger af NGO'er 
(ofte lokale), som deltager i fordelingen af hjælpen på stedet. Det er vigtigt, at 
Kommissionen via ECHO er i stand til at gennemføre direkte aktioner, men det skal stå 
klart, at disse aktioner udelukkende overvejes, når de traditionelle partnere ikke er i stand 
til at klare en given situation. 
Samarbejde med NGO'er 
Basisstatistikkerne for ECIIO i 1994 er meget klare med hensyn til det partnerskabsprincip, 
som er underforstået i alle ECHO's aktioner; ud af den samlede finansierede humanitære 
bistand, der er forvaltet af ECHO i 1994 på Kommissionens vegne, er 41,9% finansieret 
via kontrakter med ikke-statslige organisationer (NGO). I 1994 blev der indgået 548 
kontrakter med i alt 147 NGO'er om humanitære bistandsprojekter i 63 lande. 
1994 var del forste hele år. hvor der blev gennemført aktioner med partnere, der havde 
undertegnet partnerskabsrammeaftalen, som blev introduceret i maj og trådte i kraft i 
september 1993. I slutningen af 1994 havde 150 partnere undertegnet denne aftale, heraf 
144 NGO'er. 
Siden starten har alle berørte parter, ECHO og dets partnere, vidst, at denne rammeaftales 
virkemåde det første år ville indebære en vis mængde forsøg og fejl, og at dens virkemåde 
burde revideres. Konklusionerne af denne revision er nu til undersøgelse. 
I lobet af året har ECHO, NGO'er og andre partnere ofte haft anledning til at rådføre sig 
med hinanden om aktuelle og planlagte aktioner. Disse samråd har muliggjort en mere 
rationel udnyttelse af de som helhed knappe menneskelige og materielle ressourcer til AVS-
landene og til andre aktioner. 
Dialogen med NGO'erne har ikke været begrænset til aktionerne. Ved flere lejligheder i 
løbet af året har Kommissionen kunnet drøfte bredere spørgsmål af fælles interesse med 
NGO'erne. Visse nationale NGO'ers programmer har også givet mulighed for en åben og 
konstruktiv debat. I påsken gav symposiet tilrettelagt af NGO'ernes Kontaktudvalg i 
Bruxelles om "Konflikter, udvikling og militærindgreb" anledning til en skarp debat i det 
internationale humanitære fællesskab, som blev yderligere understreget af hele 
forebyggelsesproblematikken. 
2.4. Samarbejde med NGO'erne om "bistand - med henblik på selvforsyning - til 
flygtninge, internt fordrevne og hjemvendende flygtninge i Asien og Latinamerika" 
(budgettets artikel B7-302) 
Formålet med denne budgetpost, der blev oprettet i 1984 på Europa-Parlamentets initiativ, 
er at gøre modtagerne selvhjulpne i en overgangsperiode efter den første nødfase og inden 
den mere langsigtede udviklingsfase. 
Bevillingerne under artikel B7-302 er vokset støt, siden artiklen oprettedes i 1984. I 
perioden 1984-1994 er der ydet et samlet finansienngsbidrag på 3 18 593 000 ECU til over 
300 projekter, som er iværksat af talrige europæiske eller lokale NGO'er, internationale 
organisationer (først og fremmest UNHCR) og statslige institutioner4. 
I l()94 blev der under artikel B7-302 indgået forpligtelser vedrørende 66 projekter, som 
tegnede sig for et finansienngsbidrag på i alt 70 000 000 ECU, deraf 52 220 000 ECU i 
Asien (60%) og 22 780 000 ECU i Latinamerika (40%). 35 af disse 66 projekter 
samfinansieredes med NGO'er. Det drejede sig om 17 projekter i Asien og 18 projekter i 
Latinamerika, hvortil der i alt bevilgedes henholdsvis 22 507 550 ECU og 9 650 000 ECU, 
dvs. tilsammen 32 157 550 ECU, svarende til 45% af de totale forpligtelser indgået i 1994. 
Både sektormæssigt og geografisk er der en stor spredning i de i 1994 iværksatte 
programmer for flygtninge, fordrevne og hjemvendende flygtninge. Programmerne ligger 
fortsat i forlængelse af de handlingsplaner, der er vedtaget på de internationale konferencer 
om flygtninge i Mellemamerika (CIREFCA, Guatemala 1989) og indokinesiske flygtninge5, 
Genève 1989. Desuden støttes de internationale institutioner inden for rammerne af "care 
og maintenance" (UNHCR) og hjemsendelse (UNOCHA)6, UNHCR7. 
Denne bistand for tidsrummet 1990-1991 er omhandlet i et arbejdsdokument fra 
Kommissionen Dok SEK(92) 2426 med titlen "Fællesskabets bistand til flygtninge, 
tvangsforflyttede personer og repatrierede i udviklingslandene i Asien og Latinamerika". 
Vietnam og Laos 
Afghanistan 
7 Cambodja 
20 
I Asien koncentreredes bistanden i 1994 om tre større regioner: Afghanistan/Pakistan, hvor 
Kommissionen har støttet integrerede projekter for udvikling af landdistrikter for at fremme 
flygtningenes hjemvenden, Bangladesh, hvor der fortsat er mange rohingyas-flygtninge, og 
endelig Cambodja, som har modtaget finansieringsmidler via NGO'er i forlængelse af 
genopbygningsprogrammet. Hertil skal lægges de mere punktvise aktioner som i Thailand 
for karens-flygtninge eller i Laos for hjemvendte laotere. 
I Mellemamerika har fællesskabsbistanden i 1994 i lyset af den igangværende regionale 
fredsproces lagt vægten på genopbygning og socioøkonomisk reintegration af de fordrevne, 
repatrierede og demobiliserede befolkningsgrupper. De samfinansierede projekter, som er 
gennemført af europæiske eller lokale NGO'er i Mellemamerika i 1994, har primært 
omhandlet udvikling af produktive aktiviteter på landbrugs- og kvægavlsområdet, 
erhvervsuddannelse, udvikling af de vigtigste sundhedstjenester og uddannelse af 
sundhedspersonalet, forbedring af basisinfrastrukturer og miljøbeskyttelse. 
Af de 18 projekter i Latinamerika vedrører 6 projekter repatrierede og demobiliserede i 
Nicaragua og El Salvador og 12 projekter integration af guatemalanske repatrierede i deres 
oprindelige samfund. 
2.5. Støtte til NGO'ers indsats i Chile (budgettets artikel B7-5013) 
Under artikel B7-50I3, som for første gang opførtes på Fællesskabets budget i 1986, var 
der i 1994 afsat 3 850 000 ECU. Formålet med denne artikel er via NGO'er at yde bistand 
til den chilenske befolkning, og især til de grupper, der betragtes som de fattigste, mest 
nødlidende eller i vanskeligheder. 
De projekter, der i 1994 blev samfinansieret på grundlag af artikel B7-5013, fordeler sig 
således: 
21 
OVERSIGT OVER PROJEKTER SAMFINANSIERET I 1994 
PÅ GRUNDLAG AF BUDGETTETS ARTIKEL B7-5013 
Menneskerettigheder, 
demokratisering, decentralisering 
Sundhed 
Produktive aktiviteter i 
landdistrikter 
Fagforeninger 
Etniske minoriterer 
Fremme af kvinden 
Unge 
Uddannelse 
Forbedring af levevilkår 
Produktive aktiviteter i byområder 
1 ALT 
Revision 
Overvågning af budgetpost B7-
5013 
I ALT Antal 
projekter 
6 
1 
8 
4 
6 
2 
6 
8 
6 
4 
51 Samlede 
omkostninger 
1 325 594 
65 156 
891 179 
205 458 
585 035 
167 393 
1 407 382 
1 145 441 
1 168 114 
398 020 
7 358 772 EF-bidrag i 
ECU 
435 871 
35 300 
501 495 
179 398 
341 456 
122 322 
567 074 
588 301 
724 135 
187 521 
3 682 873 
15 000 
150 000 
3 847 873 
22 
2.6. Nord/Syd-samarbeidsprogram vedrørende narkotikabekæmpelse (budgettets artikel 
B7-5080) 
T 1994 finansieredes der over 30 projekter iværksat af NGO'er med et samlet beløb på mere 
end 5 mio. ECU, dvs. 54% af de samlede indgåede forpligtelser (9,3 mio. ECU) vedrørende 
i alt 35 projekter. 
Samarbejdet med NGO'erne blev mere intenst i Latinamerika og i Asien, to regioner, hvor 
de finansierede projekter i 1994 over denne post som helhed næsten alle vedrørte 
forebyggelse, mindskelse af efterspørgslen og reintegration af narkomaner. Geografisk 
fordelte samtlige projekter finansieret i 1994 sig således: 
Latinamerika: 34% 
Asien: 27% 
Middelhavsområdet: 37% 
AVS-staterne: 2% 
2.7. Samarbejde med NGO'erne i 1994 om rehabilitering 
Udviklingslande, der efter en krig eller en alvorlig krise lider under en skrøbelig økonomi, 
ødelagte infrastrukturer og social opløsning, har i en overgangsperiode behov for en 
rehabiliteringsindsats. En sådan er nødvendig for at bygge bro mellem den humanitære 
bistand og genoptagelsen af programmerne for langsigtet udviklingsbistand. 
Rehabilitermgsindsatsen skal gradvis afløse - og mindske behovet for - den humanitære 
bistand og samtidig være med til at skabe forudsætninger for den økonomiske genopretning 
og den politiske og sociale omstilling. 
2.7.1. Rehabiliteringsprogrammernes koncept, indhold, støtteberettigelseskriterier og 
finansieringskilder 
Begrebet rehabilitenngsstøtte blev nærmere defineret af Rådet i december 1993 og 
gennemført i løbet af 1994. Det drejer sig om programmer, der bygger bro mellem den 
humanitære bistand (nødhjælp) og genoptagelsen af programmerne for langsigtet 
udviklingsbistand, og om lande, der er kommet ud af en alvorlig krisesituation eller en 
krigssituation, eller hvis økonomi er alvorligt svækket som følge af andre forhold (f.eks. 
naturkatastrofer). 
Ved udgangen af 1993 omfattede støtten til rehabilitering landene: Somalia, Etiopien, 
Eritrea, Mozambique, Angola og Liberia og ligeledes Cambodja, Libanon, El Salvador, 
Guatemala og Nicaragua. Andre lande har i løbet af 1994 kunnet føjes til denne liste: 
Madagaskar, Rwanda og Rwandas nabolande (Uganda, Burundi, Tanzania og Zaire), Haiti 
og De Besatte Områder. 
23 
Rehabiliteringsprogrammerne kan dække en bred vifte af aktioner inden for fire 
hovedsektorer: 
fornyet igangsættelse af produktionsapparatet 
istandsættelse af basisinfrastrukturer 
social integration (omfattende bistand til flygtninge, demobiliserede og fordrevne) 
institutionel genopbygning. 
Støtteberettigelseskriterierne er ikke fastlagt på formel vis. Dog opstillede Rådet den 2. 
december 1993 nogle vigtige kriterier, herunder: 
der skal foreligge en anmodning fra partnerne i det pågældende land 
der skal være tale om en alvorlig katastrofesituation, som hindrer befolkningerne i 
at få dækket deres grundlæggende behov 
der skal være indledt en omstillingsproces med respekt for de demokratiske værdier 
og de grundlæggende frihedsrettigheder 
administrationerne og/eller andre involverede partnere skal have tilstrækkelig 
kapacitet til at iværksætte rehabiliteringsaktionerne. 
Disse forskellige kriterier og en behovsvurdering lægges til grund, når Kommissionen skal 
tage stilling til et program for støtte til rehabilitering. 
For så vidt angår finansieringen af rehabiliteringsprogrammer, kombinerer Kommissionen 
forskellige typer midler. 
I AVS-landene er den vigtigste finansieringskilde EUF. Midlerne under det nationale 
vejledende program, Stabex og artikel 255 suppleres med midler fra budgetposter, der kan 
anvendes til rehabiliteringsprogrammer. 
Rehabiliteringsaktionerne på området for sociale tjenester og små infrastrukturer overlades 
fortrinsvis til NGO'erne. Det gælder hovedparten af de aktioner, der finansieres over artikel 
255 vedrørende bistand til flygtninge, demobiliserede og fordrevne og over budgetposten 
B7-5071 "Rehabilitering i det sydlige Afrika", og ligeledes aktionerne "samfinansiering af 
indkøb af fødevarer, frø og redskaber" (budgetpost B7-5011) og samtlige aktioner 
finansieret under NGO-samfinansieringen (budgetpost B7-5010). I landene uden for gruppen 
af AVS-stater hidrører de anvendte midler naturligvis fra EF-budgettet. 
24 
2.7.2. NGO'ernes rolle 
NGO'erne spiller en meget vigtig rolle ved gennemførelsen af de rehabiliteringsprogrammer, 
der finansieres med fællesskabsmidler. Deres kendskab til de berørte lande, deres lette 
struktur, deres alsidige fremgangsmåder og deres kontakt med den lokale befolkning er i 
høj grad til nytte i den specielle situation og med de specielle behov, der gør sig gældende 
efter katastrofe fasen. 
Siden Rådet lancerede det særlige initiativ den 25. maj 1993, har NGO'erne også været med 
ved selve udformningen af rehabiliteringsprogrammerne. 
2.7.3. Gennemførelsen af rehabiliteringsaktionerne i 1994 
Kommissionen har i 1994 videreført gennemførelsen af rehabiliteringsaktionerne, navnlig 
dem, der er indledt i forlængelse af det særlige initiativ for Afrika, især på grundlag af 
Rådets konklusioner af 2. december 1993 og med udgangspunkt i drøftelserne i Rådet den 
6. maj 1994. 
På mødet i Rådet (udviklingssamarbejde) den 25. november 1994 fik medlemsstaterne 
forelagt en detaljeret fortegnelse over de igangværende rehabiliteringsaktioner i de otte 
lande, der er omfattet af det særlige initiativ for Afrika. Den viser, at det samlede bevilgede 
beløb til rehabiliteringsaktioner siden 1991/1992 allerede er betydeligt (520 mio. ECU) og 
mere præcist er pa 287 mio. ECU siden lanceringen af det særlige initiativ for Afrika i maj 
1993, samt at betalingerne beløber sig til 227 mio. ECU. Derudover beløber 
finansienngsafgørelserne i 1994 vedrørende rehabiliteringsprogrammerne i Afrika sig til 238 
mio ECU. 
2.7.4. Budgetpost B7-5076 
Denne nye budgetpost blev oprettet på 1994-budgettet med henblik på finansiering af 
programmer til støtte for rehabiliteringen i alle udviklingslande. Den vedrører således både 
ALA- og Middelhavslandene og AVS-landene og vil blive forvaltet af generaldirektoraterne 
I og VIII i fællesskab. På 1994-budgettet er der opført 44,8 mio. ECU i 
forpligtelsesbevillinger og 25 mio. ECU i betalingsbevillinger. 
NGO'ernes rolle har været særlig vigtig for så vidt angår AVS-landene, som har modtaget 
et samlet beløb på i alt 17,8 mio. ECU over denne budgetpost - heraf 0,85 mio. ECU som 
et særligt bidrag'fra Storhertugdømmet Luxembourg. I 1994 modtog 22 NGO'er fra ni EU-
lande i alt 12 327 369 ECU til rehabiliteringsprojekter i AVS-landene, især inden for 
basissektorer (sundhed, uddannelse, landbrugsproduktion). Dette beløb svarer i denne 
henseende til 70% af de 17,7 mio. ECU, der er opført under denne budgetpost til fordel for 
AVS-landene, hvilket er et meget betydeligt bidrag fra disse organisationer til 
udformningen, planlægningen og gennemførelsen af projekter på rehabiliteringsområdet. 
25 
2.8. Særprogram for Sydafrika (budgetpost B7-5070) 
Generelle målsætninger 
Denne budgetpost har til formål at finansiere programmer, som tager sigte på at forbedre 
situationen for de dårligst stillede grupper i det sydafrikanske samfund. Dette er affødt af 
de prioriterede mål, Europa-Parlamentet har defineret i sin beslutning af 15. december 1993 
om udviklingsperspektiverne i Sydafrika og i det sydlige Afrika (EFT nr. C 20 af 24. januar 
1994, s. 120), og er udtryk for en hensyntagen til Rådets afgørelse om indgåelse af 
interimssamarbejdsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Sydafrikanske 
Republik (EFT nr. L 341 af 30. december 1994, s. 61). 
Sir Leon Brittan undertegnede den 10. oktober 1994 interimsaftalen med den sydafrikanske 
vicepræsident hr. Yhabo Mbeki, og siden da har Europa-Kommissionen indledt 
forhandlinger med den sydafrikanske regering om de fremtidige forbindelser mellem Den 
Europæiske Union og Sydafrika. 
Særprogrammet for Sydafrika, som oprindelig blev foreslået af Europa-Parlamentet i 1985 
og senere flere gange bekræftet af Det Europæiske Råd, er blevet omdøbt til "det 
europæiske program for genopbygning og udvikling" for at udtrykke Den Europæiske 
Unions støtte til den sydafrikanske regerings bestræbelser på at gennemføre genopbygnings-
og udviklingsprogrammet. Ændringerne i forhold til de tidligere år afspejler den 
demokratiske udvikling i Sydafrika efter valget i april 1994. 
I 1994 ydede Den Europæiske Union finansiel støtte til valgprocessen i Sydafrika til 
vælgeroply sningsaktiviteter, til finansiering af alle opstillingsberettigede partiers 
valgkampagne via den uafhængige Valgkommissions valgfond og til finansiering af 
udsendelse af to NGO'ers observatører. 
I slutningen af 1994 var der indgået forpligtelser for samtlige 110 mio. ECU, som var 
opført på budgettet. 
Særprogrammet finansierede følgende aktioner: 
projekter med sigte på støtte til regeringens genopbygnings- og udviklingsprogram; 
udviklingsprogrammer til fordel for lokalforvaltninger, gennemført af Kagiso Trust, 
fagforeninger, Southern African Catholic Bishops Conference (SACBC) og South 
African Council of Churches (SACC); 
programmer med sigte på at forbedre almen og erhvervsmæssig uddannelse i 
landdistrikter og i mindre udviklede byområder; 
støtteprogrammer for erhvervsuddannelsesområdet, især uddannelse af lærere og 
stipendier til studerende; 
programmer og projekter for sundhedssektoren i landdistrikter og i mindre udviklede 
byområder; 
26 
programmer for støtte til mikrovirksomheder og jobskabelse. 
Specifikke målsætninger 
Programmerne og projekterne under denne budgetpost finansieres for mere end 80%'s 
vedkommende af Fællesskabet, og projekternes varighed er normalt på mellem et og tre år. 
De fornødne administrative udgifter til gennemførelsen af programmerne og projekterne 
dækkes også, og det samme gælder omkostningerne til forundersøgelser og evaluering. 
I 1994 var bistanden målrettet mod følgende sektorer: 
Sektor Antal projekter 
Udvikling af forvaltninger 
Uddannelse 
Tilfredsstillende forvaltning af 
offentlige anliggender 
samt demokratisering 
Valg 
Sundhed 
Institutionel støtte 
SMV 
Fagforeninger 
Andet 
l alt 25 
32 
4 
4 
12 
2 
7 
J_ 
90 0.05 mio. ECU 
18,7 
55,1 
18,2 
5,7 
23,8 
1,6 
2,6 
10,6 
136,5 
Følgende partnere var inddraget: 
Partner 
Kagiso Trust 
SACC 
SACBC 
Den sydafrikanske regering 
Den uafhængige Valgkommission 
Andre 
I alt Antal projekter 
47 
9 
6 
5 
2 
2i 
90 mio. ECU 
60 
3,3 
3,4 
35,9 
5,4 
28,5 
36,5 
Den almene og erhvervsmæssige uddannelse er fortsat det vigtigste udviklingsområde i 
Sydafrika, efterfulgt af sundhedssektoren. I regeringens hvidbog om genopbygning og 
udvikling er disse to sektorer stadig højt prioriteret. 
27 
Udsigter for 1995 
1995-programmet udarbejdes i tæt samarbejde med landets regering. Det er planen at gå 
bort fra den punktvise projektmetode til fordel for en samlet programbaseret løsningsmodel. 
Dette vil bevirke, at antallet af aktioner pr. år kan indskrænkes, og at kontrollen af de 
opnåede resultater bliver mere præcis. 
Hver gang det er muligt og hensigtsmæssigt, vil Kommissionen fortsat kræve, at den 
tilsigtede gruppe eller institution får medbestemmelse. 
2.9. Støtte til rehabiliteringsprogrammer i det sydlige Afrika 
(budgetpost B7-5071) 
Kommissionen oprettede i juni 1988 en særlig budgetpost (9531) til støtte for 
befolkningsgrupperne i frontlinjestaterne og SADC (Southern Africa Development 
Community), der led alvorligt som følge af krig og Sydafrikas destabiliseringsaktioner i 
regionen. 
Fra og med 1993 hedder denne budgetpost: B7-5071 - Støtte til rehabiliteringsprogrammer 
i det sydlige Afrika. På baggrund af den udvikling, der i mellemtiden har fundet sted i 
regionen, er anvendelsen af budgetposten i højere grad blevet rettet mod 
rehabiliteringsaktioner, også i den hensigt at bidrage til den igangværende 
demokratiseringsproces i det sydlige Afrika. 
Europa-Kommissionens budgetmyndighed har for regnskabsåret 1994 opført 15 mio. ECU 
som forpligtelsesbevillinger (12 mio. ECU som betalingsbevillinger) under budgetpost B7-
5071 for at fastholde Kommissionens muligheder for at yde støtte til det igangværende og 
forventede rehabiliteringsprogram i det sydlige Afrika, og mere præcist i Angola og 
Mozambique. I 1994 finansieredes 35 projekter for et samlet bidrag på i alt 15 mio. ECU. 
Europa-Kommissionen finansierede de fulde omkostninger til næsten alle de godkendte 
projekter. 
Rehabilitering og genopbygning af basisinfrastrukturer er blevet prioriteret (73,7% af 
bevillingerne) for at give flygtninge, fordrevne og demobiliserede soldater mulighed for at 
vende hjem til deres oprindelige områder og for at integrere hele befolkningen i det 
normale civile liv. Den sociale rehabilitering har via 5 projekter for et samlet bidrag på i 
alt 2 260 176 ECU taget sigte på at øge støtten til kvinder og gadebørn. 
28 
De fire målsektorer har været: 
rehabilitering af basisinfrastrukturer 
humanitær indsats, integration i samfundet 
almen og erhvervsmæssig uddannelse 
informations- og dokumentationsprogrammer. 
Fordelingen på indsatsområder: 
MIDLERNES FORDELING PÅ OMRÅDER 
Antal ECU % 
I. REHABILITERING 21 11060 725 73,7 
- Sundhedsinfrastrukturer 9 5 092 783 33,9 
- Social rehabilitering 5 2 260 176 15,1 
- Uddannelsesmæssige infrastr. 4 2 160 323 14,4 
- Landbrugsmæssige og fiske­
rimæssige infrastrukturer 3 1 545 443 10,3 
2 INFORMATION/DOKUMENTATION 3 582 000 3,9 
3. ALMEN OG ERHVERVSMÆSSIG UDD. 9 1 71 I 275 11,4 
4. HUMANITÆR INDSATS 1 646 000 4,3 
5 MIKROREHABILITERINGSPROJEKTER 1 1 000 000 6,7 
1 ALT 1994 35 15 000 000 100 
Med hensyn til bevillingernes fordeling på modtagerlande, har Kommissionens finansielle 
bidrag som i de tidligere år været rettet mod prioriterede rehabiliteringsprojekter i de to 
tilsigtede lande, Angola og Mozambique, der har tegnet sig for mere end 94% af de 
samlede disponible finansieringsmidler i 1994, fordelt på i alt 27 projekter (77%). 
Rehabiliteringsaktionerne udgør den væsentligste del af de finansierede projekter i disse to 
lande, hvor der stadig hersker usikre og ustabile forhold. 
Fordeling på modtagerlande: 
LAND PROJEKTER 
Modtager Antal ECU % 
ANGOLA 13 7 283 532 48,6 
MOZAMBIQUE 14 6 934 736 46,2 
ZIMBABWE 1 100 000 0,7 
TANZANIA I 30 000 0,2 
EUROPA l 452 000 3,0 
FLYGTNINGE 5 199 732 1,3 
I ALT 1994 35 15 000 000 100 
29 
Gennemførelsesorganerne for de programmer, der modtog finansiel støtte over budgetpost 
B7-5071 i 1994, har især været europæiske ikke-statslige organisationer (NGO'er), som har 
modtaget 88,1% af de bevilgede midler, dvs. 13 218 268 ECU til i alt 26 projekter. 
Fordeling på gennemførelsesorganer: 
Gennemførelsesorgan PROJEKTER 
Antal 
Europæiske NGO'er 
Lokale NGO'er 
I nstitutter/un i versiteter 
I ALT 26 
(a) 
35 ECU 
13 218 268 
1 000 000 
781 732 
1 5 000 000 0/ 
/o 
88,1 
6,7 
5,2 
00 
(a) Et program (QDF - Quick Disbursement Fund) direkte forvaltet af EF-delegationen i 
Mozambique for finansiering af små rehabiliteringsaktioner, der gennemføres af lokale 
NGO'er 
Fordeling på gennemførelsesorganernes nationalitet: 
PROJEKTER 
Antal ECU Gennemførelsesorganets 
nationalitet 
Det Forenede Kongerige 
Spanien 
Portugal 
Nederlandene 
Italien 
Irland 
Tyskland 
Frankrig 
Belgien 
Afrika 
Delegationen i Mozambique 
I ALT 1994 5 
2 
2 
1 
15 
35 199 732 
1 471 100 
834 000 
452 000 
7 844 909 
263 766 
743 000 
432 773 
I 628 720 
130 000 
I 000 000 
1 5 000 000 1,3 
9,8 
5,6 
3,0 
52,3 
1,8 
5,0 
2,9 
10,8 
0,9 
6,6 
100 
NGO'erne i det sydlige Afrika modtog kun ca. 7,5% af budgetmidlerne i 1994, medens de 
italienske NGO'er fik 15 projekter godkendt af Kommissionen med et samlet bidrag på i 
alt 7,8 mio. ECU, dvs. 52,3% af de disponible midler. 
30 
2.10. Fællesskabsindsats til støtte for fredsprocessen i Mellemøsten (budgetpost B7-4083 
I overensstemmelse med konklusionerne fra Rådets møde den 27. oktober 1986 blev der 
på 1987-budgettet opført en ny artikel (966) med henblik på at finansiere 
udviklingsprojekter i de israelsk besatte områder Vestbredden og Gaza. Indtil dette 
tidspunkt havde Fællesskabet her gennemført et ad hoe-hjælpeprogram (udvikling af 
landdistrikter, stipendier og andre projekter samfmansieret med europæiske NGO'er), som 
i perioden 1981-1986 beløb sig til ca. 9 mio. ECU (inkl. 4 mio. ECU til samfinansieringer 
med NGO'er under artikel 941). 
Under artikel B7-4083 (lid!. 966 og B7-406) har Kommissionen kunnet finansiere en 
bredere vifte af udviklingsforanstallninger: i årene 1987-1994 er der finansieret i alt 139 
projekter med et samlet fællesskabsbidrag på ca. 139 mio. ECU (1987: 2,97 mio. ECU, 
1988: 3 mio. ECU, 1989: 5 mio. ECU, 1990: 6 mio. ECU, 1991: 10 mio. ECU, 1992: 17 
mio. ECU. 1993: 35 mio. ECU, 1994: 60 mio. ECU). I 1994 blev 50% af de disponible 
midler anvendt til at stolte de palæstinensiske myndigheders løbende udgifter (især det 
palæstinensiske politi). 16% til uddannelsesforanstaltninger, 16% til et program for socialt 
boligbyggeri. 8% til andre projekter og 8% til faglig bistand. 
Der var for 1994 afsat 52 mio. ECU under budgetpost B7-4083. I forbindelse med 
finansieringen under denne artikel prioriteres på kort sigt færdiggørelse af de igangværende 
projekter inden for boligbyggeri, kreditgivning og støtte til virksomheder samt byggeri og 
istandsættelse af skoler, dvs. områder, der bidrager til at fremme beskæftigelsen. På længere 
sigt er formålet med denne budgetpost at forbedre den økonomiske og sociale infrastruktur 
på Vestbredden og i Gaza - telekommunikation, vejnet, el-forsyning, industriparker osv. Der 
skal desuden ydes den fornødne faglige bistand til udvikling af de tekniske og finansielle 
mekanismer, som er en forudsætning for, at de palæstinensiske regeringsinstitutioner kan 
fungere tilfredsstillende. Alle disse foranstaltninger identificeres og forberedes på grundlag 
af kontakter med palæstinensiske institutioner, således at de kommer til at svare til 
behovene og initiativerne på stedet. 
2.11. NGO-program for Vietnam (B7-5014) 
Denne budgetpost oprettedes i 1991 med det formål at hjælpe vietnamesiske 
befolkningsgrupper via NGO'er. For 1994 udgjorde bevillingen 2 mio. ECU, og der kunne 
pa grundlag heraf finansieres syv NGO-prqjekter. Det drejer sig om projekter på to 
omrader, der er repræsentative for den særlige indsats i kraft af denne budgetpost, nemlig 
landbrugskrediUer og sociale foranstaltninger i bymiljøer og landdistrikter. Denne indsats 
videreføres i regnskabsåret 1995. 
2.12. NGO-program for Cambodja (B7-5015) 
Denne budgetpost blev oprettet i 1991, og formålet med den er at hjælpe cambodjanske 
befolkningsgrupper via NGO'ernes indsats. For 
1994 udgjorde bevillingen 1 mio. ECU, hvormed der kunne finansieres to aktioner inden 
for sundhed Programmerne forløber som planlagt. 
2.13. Decentraliseret samarbejde i udviklingslandene 
(budgetpost B7-5077) 
Generelle retningslinier for foranstaltningerne på det decentrale samarbejdsområde 
Hovedformålet er at sikre fremme og gradvis udvidelse af EF-metoden for decentralt 
samarbejde, som blev indført i den fjerde Lomé-konvention og senere taget op i 
samarbejdet med ALA-udviklingslandene og Middelhavsområdet. 
Dette mål udmønter sig for det decentrale samarbejdsområde i, at der arbejdes i følgende 
retninger: 
informering, oplysning og mobilisering af de store beslægtede decentrale grupper 
af berørte aktører (NGO-netværk, lokale myndigheder, erhvervskredse eller 
kooperative kredse), især: 
> seminarer, konferencer og særlige temadage: Harare, FMCU/IULA-kongressen, 
møder i EFS, NGO-Kontaktudvalgets arbejdsgrupper 
••> udgivelse af en håndbog om decentralt samarbejde i praksis for NGO'er 
oplysning og metoderådgivning af geografiske tjenestegrene og delegationer: denne 
ydes under forundersøgelser af programmer (EUF, ALA-udviklingslandene og B7-
5077), idet der tilstræbes systematiske samråd. Den kan også ydes via 
særforanstaltninger: 
tematiske eller metodiske meddelelser, undersøgelse og offentliggørelse af en 
oversigt over det decentrale samarbejdes resultater under den fjerde Lomé-
konvention, deltagelse i evalueringsopgaver (kvinder, institutionel udvikling, kultur, 
byudvikling...), udarbejdelse af en metodehåndbog om det igangværende decentrale 
samarbejde... 
praktisk forberedelse og forundersøgelse af decentraliserede programmer for 
officielle midler (hovedsagelig EUF) som supplement til budgetpost B7-5077: der 
er for så vidt EUF angår tale om ti lande i primært Mellemamerika og 
Middelhavsområdet (Middelhavsprogrammerne) 
endelig også overvågning og opfølgning af de multilaterale og bilaterale 
samarbejdsorganers politikker og metoder for decentraliseret samarbejde og af de 
forskellige EUF-instrumenter (så som programmer for mikroprojekter). 
Denne strategi ligger til grund for prioriteringen af anvendelsen af midlerne under 
budgetpost B7-5077. Da midlerne er begrænsede, har man prioriteret pilot- eller 
forsøgsprojekter, som giver mulighed for at opnå en maksimal løftestangseffekt for 
32 
mobiliseringen og virkningerne af det decentrale samarbejde inden for rammerne af det 
officielle samarbejde. 
Status over budgetpost B7-5077 i 1994 
Der blev indgået forpligtelser for i alt 4 863 948 ECU til 23 projekter med samlede 
omkostninger på i alt 9 302 766 ECU (samfinansieringsprocent på 52%). 
Fordeling på projekttyper: 
projekter i de øverste led (undersøgelser og fremme): 10% 
projekter primært målrettet mod styrkelse af den faglige og institutionelle kapacitet 
hos de decentrale aktører i udviklingslandene: 31,5% 
pilotprogrammer og -projekter: 59%. 
Disse programmer omfatter generelt både en komponent for institutionel støtte og en 
operationel komponent. Deres karakter af pilotprojekt afgøres af, hvorvidt den involverede 
partnerskabstype (feks. lokale myndigheder og NGO), metoden (deltagerstyret, støtte fra 
partnere i Europa, aktionsforskning...) eller emnet (udstødelse af unge, kommunal 
udvikling.) er af banebrydende karakter. 
3 regionale programmer (Mellemamerika og Vestafrika) bør især fremhæves, da de har 
følgende til fælles: 
inddragelse af Nord/Syd- og Syd/Syd-udvekslings- og støttenetværk af NGO og 
lokale myndigheder 
en struktureringsaktion for styrkelse af decentrale aktører (nationale 
bysammenslutninger, NGO-netværk.) 
oprettelse af en post for finansieringsstøtte til lokale initiativer, som giver mulighed 
for at afprøve disse partnerskaber under virkelige forhold. 
Målgrupper: 44% af projekterne omhandler primært lokale myndigheder og samarbejde på 
det kommunale område, medens den resterende del vedrører NGO'er og meget forskellige 
sektorer (udvikling af landdistrikter, økonomisk udvikling...). 
Hovedparten af disse aktioner bygger på partnerskaber med europæiske decentrale aktører. 
Fordeling på regioner 
AVS: 53% 
Latinamerika: 35% 
Asien og Middelhavsområdet: 3% 
Alle lande: 9% 
De vigtigste forventede udviklingstendenser 
I perioden 92-94 blev der efter et betydeligt oplysnings- og mobiliseringsarbejde gjort en 
voksende indsats til fordel for pilotprojekter og -programmer, som kunne udmunde i 
aktioner, der 
33 
gjorde indsatsen for det decentrale samarbejde mærkbar og synlig (via indførelse af poster 
for støtte til f.eks. lokale initiativer). 
Denne indsats bør styrkes på området for lokal udvikling generelt og for kommune- og 
byudvikling især, idet disse sektorer nu er de nye udviklingsområder i de officielle 
programmer. Netværksaktioner (i Europa og i Syd), som forbinder lokale myndigheder og 
NGO'er, som fungerer som et forenklende mellemled for finansieringskilderne, og som 
endelig også har et nationalt eller regionalt omfang (f.eks. Mellemamerika), bør prioriteres. 
De mere traditionelle bilaterale projekter (by til by) for fagligt samarbejde kan kun 
undersøges fra sag til sag på grundlag af deres innovative karakter og potentielle afsmitning 
på de officielle programmer (budgetposten er for beskeden til at overveje en systematisk 
samfinansieringsprocedure). 
Især skal støtten til rammeprogrammer, som man har forhandlet sig frem til med 
tilstrækkeligt kvalificerede og repræsentative forbund (nationale bysammenslutninger...), 
prioriteres på grundlag af flerårige målsætninger (f.eks. Mellemamerika med CUD og Vest-
og Centralafrika med programmet for kommunal udvikling - PDM). 
For at bekræfte postens motivationsfremmende dimension påtænkes der et samarbejde med 
medlemsstater, som har en støttepolitik for det decentrale samarbejde. 
34 
TABEL I 
OVERSIGT OVER UDVIKLINGSPROJEKTER SAMFINANSIERET AF EF 
I PERIODEN 1976-1994, FORDELT PÅ MODTAGERLANDE 
Antal projekter Fællesskabsbidrag i ECU 
AFGHANISTAN 
AFRIKA SYD FOR SAHARA 
ALGERIET 
ANGOLA 
ANTIGUA OG BARBUDA 
DE NEDERLANDSKE ANTILLER 
ARGENTINA 
BANGLADESH 
BARBADOS 
BELIZE 
BENIN 
BHUTAN 
BOLIVIA 
BOTSWANA 
BRASILIEN 
BURKINA FASO 
BURUNDI 
CAMEROUN 
KAP VERDE 
VESTINDIEN 
DEN CENTRALAFRIKANSKE REPUBL. 
CHILE 
KINA 
CYPERN 
COLOMBIA 
COMORERNE 
CONGO 
COSTA RICA 
COTE D'IVOIRE 
CUBA 
DJIBOUTI 
DOMINICA 
EGYPTEN 
EL SALVADOR 
ECUADOR 
ERITREA 
ETIOPIEN 
El.ll 
GABON 
GAMBIA 
GHANA 31 
10 
63 
82 
8 
1 
290 
292 
17 
38 
104 
16 
602 
34 
216 
757 
73 
266 
102 
15 
101 
627 
41 
2 
265 
14 
41 
49 
95 
56 
10 
41 
67 
302 
331 
24 
397 
16 
11 
85 
130 1 611 530 
1 787 333 
2 320 003 
3 112 422 
285 189 
59 226 
14 856 797 
17 464 579 
681 358 
1 414 795 
3 601 230 
291 890 
31 143 451 
2 916 275 
62 866 506 
25 217 918 
5 476 133 
11 259 168 
5 201 992 
I 128 095 
6 376 430 
31 053 118 
3 131 599 
57 584 
11 939 151 
644 494 
1 574 628 
1 484 426 
4 561 214 
3 368 442 
628 658 
1 113 386 
4 312 605 
11 702 935 
15 501 898 
3 248 478 
30 210 145 
890 570 
512 930 
2 069 585 
5 458 468 
35 
Antal projekter Fællesskabsbidrag i ECU 
GRENADA 
GUATEMALA 
GUINEA 
GUINEA-BISSAU 
ÆKVATORIALGUINEA 
GUYANA 
HAITI 
HONDURAS 
HONGKONG 
COOKØERNE 
INDIEN 
INDONESIEN 
IRAK 
ISRAEL 
JAMAICA 
JORDAN 
KAMPUCHEA 
KENYA 
KIRIBATI 
LAOS 
LESOTHO 
LIBANON 
LIBERIA 
MADAGASKAR 
MALAYSIA 
MALAWI 
MALDIVERNE 
MALI 
MAROKKO 
MAURITIUS 
MAURETANIEN 
MEXICO 
MONGOLIET 
MONTSERRAT 
MOZAMBIQUE 
MYANMAR (BURMA) 
NAMIBIA 
NEPAL 
NICARAGUA 
NIGER 
NIGERIA 
UGANDA 
PAKISTAN 
PANAMA 
PAPUA NY GUINEA 
PARAGUAY 
PERU 
FILIPPINERNE 22 
214 
44 
130 
15 
17 
269 
97 
9 
1 
728 
136 
13 
11 
56 
23 
174 
456 
2 
87 
72 
214 
21 
157 
15 
110 
2 
389 
29 
33 
64 
177 
1 
2 
327 
7 
117 
71 
749 
85 
77 
235 
139 
26 
40 
97 
718 
462 810 567 
9 915 062 
4 767 314 
8 406 891 
1 066 782 
856 447 
14 821 938 
2 691 527 
94 783 
8 124 
59 437 606 
5 538 849 
565 565 
1 488 782 
2 605 470 
2 835 071 
14 220 275 
22 277 098 
13 279 
3 785 561 
2 231 666 
14 985 737 
843 029 
8 857 278 
361 015 
5 503 522 
760 277 
18 258 818 
1 780 918 
1 042 389 
4 105 507 
11 401 630 
4 847 
21 438 
14 619 566 
249 054 
7 780 769 
3 205 808 
39 410 989 
4 899 754 
2 648 606 
14 168 367 
4 124 591 
1 305 246 
864 837 
4 390 818 
37 594 069 
24 602 030 
36 
Antal projekter Fællesskabsbidrag i ECU 
DET SYDLIGE AFRIKA 
DEN ØSTAFRIKANSKE REGION 
DEN VESTAFRIKANSKE REGION 
SAHEL-LANDENE 
DEN MELLEMAMERIKANSKE REGION 
DEN SYDAMERIKANSKE REGION 
DEN ASIATISKE REGION 
AFRIKAS HORN 
DEN AFRIKANSKE REGION 
MIDDELHAVSOMRÅDET 
STILLEHAVSOMRÅDET 
DEN DOMINIKANSKE REPUBLIK 
RWANDA 
SAINT VINCENT OG GRENADINERNE 
SAINT LUCIA 
SALOMONØERNE 
VESTSAMOA 
SAO TOME OG PRINCIPE 
SENEGAL 
SEYCHELLERNE 
SIERRA LEONE 
SOMALIA 
SUDAN 
SYDKOREA 
SRI LANKA 
SURINAM 
SWAZILAND 
SYRIEN 
TADSJIKISTAN 
TANZANIA 
TCHAD 
THAILAND 
TOGO 
TONGA 
ALLE LANDE 
TRINIDAD OG TOBAGO 
TUNESIEN 
TUVALU 
URUGUAY 
VANUATU 
VENEZUELA 
VIETNAM 
VESTBREDDEN OG GAZA 
NORDYEMEN OG SYDYEMEN 
ZAIRE. 
ZAMBIA 
ZIMBABWE 
I ALT 75 
6 
15 
9 
4 
9 
9 
1 
2 
1 
10 
134 
384 
6 
7 
17 
4 
10 
404 
4 
118 
58 
137 
20 
206 
6 
24 
4 
2 
481 
171 
154 
94 
3 
33 
12 
43 
1 
200 
6 
58 
186 
224 
32 
703 
138 
304 
19 191 1 379 948 
908 216 
1 314 376 
1 241 934 
1 014 175 
I 837 147 
512 934 
15 000 
21 031 
396 284 
1 401 411 
5 911 998 
13 750 048 
56 272 
225 548 
926 498 
285 289 
1 816 434 
15 561 683 
113 827 
3 602 368 
5 484 220 
9 545 261 
984 521 
6 618 552 
146 095 
1 545 326 
241 195 
10 701 
19 896 237 
8 439 034 
8 700 244 
3 405 952 
128 990 
2 552 777 
867 094 
1 777 869 
6 127 
9 741 695 
390 075 
4 476 484 
10 041 514 
16 435 699 
2 398 519 
26 687 213 
7 017 569 
15 580 650 
934 079 216 
37 
TABEL II 
FORDELING PÅ MEDLEMSSTATER AF FÆLLESSKABSMIDLER 
BEVILGET I PERIODEN 1976-1994 
KONTKAII1.RI.N1) 
1 NAÏÏONAI.IÏÏ T 
Hckien 
Kousnriniin 
1 ).iiiin.ii"k 
1 i.mkri.L' 
!> ski.nul 
(.LvU-nlaiid 
III.IIKI 
ll.lllCIl 
1 uxcniboun: 
Nakrlandcnc 
I'MIIIISNII 
Sp.nlk'll 
IV! 1 otcnalc 
Ki»nsjci i-:c 
1 Al T UDVIKI INfiSI'KOllKrilR 1 IIDVIK 
i IN(,SI.ANDI:NI: 
Am.il 
pmick-kT 
931 
76 
107 
1 01 l 
'113 
:7i 
834 
198 
(81 
10 
251 
1 136 
() 170 H-'-hiilru« 
i irn 
129 129 175 
19 790 292 
15 958 2 1 1 
1 10 901 9)7 
155 554 086 
1 866 877 
22 195 066 
1 10 103 117 
1 1 723 525 
52 1^1 876 
1 579 .129 
52 220 551 
155 570 799 
9.14 029 05 1 1 1-bidnm 
i 'I, 
13.8 
5.3 
1.7 
15.0 
16,7 
0.1 
2.4 
15,0 
1.3 
5.6 
0.5 
5,6 
16,7 
100'/* OIM.YSNINGSKAMPAGNHR OVI-R 1 OR 
HI:N I:UROIM:ISKI; OI-H-NTUGHI-D 
Antal 
projek-ler 
169 
14 
43 
207 
172 
13 
48 
160 
8 
155 
25 
77 
256 
1 347 r.l-hidnij: 
i l-Cll 
10 370 458 
4 458 606 
3 254 788 
11 170 192 
13 517 037 
1 346 657 
2 600 353 
12 643 483 
225 211 
11 321 603 
2 020 546 
5 078 641 
18 255 920 
96 263 495 lil-'-biilriip 
i % 
10,8 
4,6 
3,4 
11.6 
14,1 
1,4 
2,7 
13,2 
0,2 
11,8 
2,0 
5,2 
19,0 
1(H) % I ALT 
Antal 
projektor 
1 103 
90 
150 
1 220 
1 085 
16 
122 
994 
206 
5.16 
55 
328 
1 392 
7 517 
IL'JV lil'-bidrag 
i liCU 
139 499 833 
54 248 898 
19 212 999 
152 075 139 
169 071 123 
5 213 534 
24 795 419 
152 946 6(H) 
I 1 948 736 
6.3 554 479 
6 599 875 
57 299 192 
173 826 719 
1 030 292 546 
1 • LF-bidrag 
i % 
13,5 
5,3 
1,9 
14,8 
16,4 
0,5 
2,4 
14,8 
1,2 
6,2 
0,6 
5,5 
16,9 
100% 
38 
TABEL III 
FORDELING PÅ MEDLEMSSTATER AF FÆLLESSKABSMIDLER 
BEVILGET I 1994 
Medlemsstat 
1 >amnark 
1 rankriu 
Grækenland 
Irland 
Italien 
1 uxembourg 
Nederlandene 
I'ormgal 
Spanien 
Det lorenede 
Konyei lijc 
Helgien 
l'vskland 
konsortium 
1 All 1'd\ ikliimsprojekler i udvik-lingslandene 
Antal 
projek-ler 
99 
8 
102 
26 
3 1 
38 
100 
69 
91 
19 
599 1.1 -bidrag 
i ECU 
1 317 799 
19 469 301 
812 104 
1 538 3 1 3 
20 558 852 
1 685 812 
6 741 907 
756 756 
10 867 652 
20 898 456 
13 701 651 
20 350 018 
10 956 437 
1 29 657 358 14-bidrag 
i % 
1,0 
15.0 
0,6 
1,2 
15,9 
1,3 
5.2 
0.6 
8,4 
16,1 
10.6 
15.7 
8,5 
100% Oplysningskampagner over for den europæiske 
o lient lighed 
Antal 
projek-ler 
6 
4 
6 
29 
2 
16 
4 
14 
23 
20 
21 
3 
170 El-bidrag 
i ECU 
792 582 
1 671 114 
166 649 
429 826 
2 089 027 
33 045 
1 262 765 
272 375 
1 305 719 
1 921 772 
1 519 979 
2 264 865 
804 419 
14 534 137 EE-hidrag 
i % 
5,5 
11,5 
1,1 
3,0 
14,4 
0,2 
8,7 
1,9 
9,0 
13,2 
10,5 
15,6 
5,5 
100% I AET 
Antal 
projekter 
1 1 
121 
7 
14 
131 
28 
50 
7 
52 
123 
89 
114 
769 EF-bidrag 
i ECU 
2 110 381 
21 140 415 
979 053 
1 968 139 
22 647 879 
I 718 857 
8 006 672 
1 029 131 
12 173 371 
22 820 228 
15 221 630 
22 614 883 
11 760 856 
144 191 495 
(*) EF-bidrag 
i % 
1,5 
14,7 
0,9 
1,4 
15,7 
1,2 
5,5 
0,7 
8,4 
15,5 
10,5 
15,7 
8,2 
100% 
lil dette tal skal læi blandede bidrag pa i all 756 000 ECU. 
39 

ISSN 0254-1459 
KOM(96) 32 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 11 
Katalognummer : CB-CO-96-035-DA-C 
ISBN 92-77-99900-4 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
l*