[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 14.6.2007

KOM(2007) 329 endelig

2007/0116 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING

om Fællesskabets deltagelse i et forsknings- og udviklingsprogram, der har til formål at forbedre ældres livskvalitet gennem brug af ny informations- og kommunikationsteknologi (ikt), og som gennemføres af en række forskellige medlemsstater

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

1. BAGGRUNDEN FOR FORSLAGET |

1.1. Formålet med forslaget Formålet med dette forslag er, at Rådet og Parlamentet på grundlag af EF-traktatens artikel 169 vedtager en beslutning om Fællesskabets deltagelse i det fælles forsknings- og udviklingsprogram med sigtet "Længst muligt i eget hjem" (Ambient Assisted Living), der gennemføres af en række forskellige medlemsstater (i det følgende benævnt "det fælles AAL-program"). Det overordnede formål med det fælles AAL-program er at forbedre ældres livskvalitet og at styrke det industrielle grundlag i Europa gennem brug af informations- og kommunikationsteknologi (i det følgende benævnt "ikt"). Det fælles AAL-program program har følgende specifikke mål: - At fremme udviklingen af innovative ikt-baserede produkter, tjenester og systemer til en god alderdom i hjemmet, i lokalsamfundet og på arbejdspladsen med henblik på at øge ældres livskvalitet, selvstændighed, deltagelse i det sociale liv, kvalifikationer og beskæftigelsesevne og at mindske udgifterne på social- og sundhedsområdet. - At skabe en kritisk masse af forskning, udvikling og innovation på EU-plan inden for teknologier og tjenester til en god alderdom i informationssamfundet, herunder tilvejebringelse af et gunstigt miljø for små og mellemstore virksomheders (SMV'ers) deltagelse. - At forbedre mulighederne for kommerciel udnyttelse gennem tilvejebringelse af et sæt sammenhængende rammer for udvikling af fælles tilgange og fremme af udpegning og tilpasning af fælles løsninger, som er forenelige med de forskellige sociale præferencer og lovgivningsmæssige aspekter på nationalt eller regionalt plan i hele Europa. 1.2. Begrundelse for forslaget Med meddelelsen "i2010 - Et europæisk informationssamfund som middel til vækst og beskæftigelse" blev der lanceret et initiativ, der skal være flagskibet inden for omsorg for mennesker i et aldrende samfund. I den sammenhæng blev der vedtaget en handlingsplan for en god alderdom i informationssamfundet den XX/XX/2007. I Riga-ministererklæringen fra 2006 om inddragelse i informationssamfundet[1] fastlagdes rammerne for en omfattende politik for et inkluderende informationssamfund, og det blev anbefalet at iværksætte et fælles forskningsinitiativ vedrørende ikt og alderdom. I sin meddelelse fra 2006 om "Den demografiske udvikling i Europa – En udfordring, men også en chance"[2] understregede Kommissionen, at aldring er en af de største udfordringer, som alle EU-landene står over for, og at nye teknologier kan bidrage til at reducere udgifterne og forbedre de ældres trivsel og aktive deltagelse i samfundet, samtidig med at konkurrenceevnen forbedres, hvilket alt sammen er til støtte for den reviderede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse. I Rådets resolution af 22. februar 2007 "Opportunities and challenges of demographic change in Europe: the contribution of older people to economic and social development" (muligheder og udfordringer forbundet med de demografiske ændringer i Europa: ældres bidrag til økonomisk og social udvikling) blev der fremsat anmodninger om at tage de demografiske udfordringer op, herunder også som led i det syvende rammeprogram. |

120 | I det syvende rammeprogram lægges der stor vægt på koordinering af nationale forskningsprogrammer. En af de vigtigste mekanismer, der er blevet foreslået til dette formål, er Fællesskabets deltagelse i fælles nationale forskningsprogrammer (traktatens artikel 169). Der er blevet peget på fire områder i de specifikke programbeslutninger, herunder "Længst muligt i eget hjem" (AAL-programmet) i særprogrammet "Samarbejde", som blev vedtaget den 19. december 2006. Sluttelig nævnes initiativet "Længst muligt i eget hjem" eksplicit i ikt-arbejdsprogrammet under programmet vedrørende samarbejde, og der peges ligeledes på synergieffekter og områder med komplementaritet med det syvende rammeprogram. 1.3. Generel baggrund Demografisk aldring og ikt's rolle Europas befolkning bliver ældre: den gennemsnitlige levealder er steget fra 55 år i 1920 til over 80 år i dag. Antallet af personer i alderen 65-80 stiger med næsten 40 % i perioden 2010-2030, hvor babyboom-generationen går på pension. Denne demografiske ændring stiller Europas samfund og økonomi over for en række betydelige udfordringer. Ikt kan spille en betydningsfuld rolle, når disse udfordringer tages op. Ikt kan bidrage til, at ældre medborgere kan forbedre deres livskvalitet, bevare et godt helbred og forblive uafhængige i længere tid. Der udvikles innovative løsninger på de problemer, der er mere hyppige blandt ældre mennesker. Ikt giver de ældre mulighed for at forblive aktive på arbejdsmarkedet eller i lokalsamfundet. Ikt muliggør også levering af mere effektive sundheds- og socialydelser, som der vil blive en betydeligt større efterspørgsel efter i takt med den demografiske aldring, bedre forvaltning af folkesundheden samt muligheder for innovation i lokalsamfundene og inden for selvpleje og forskellige tjenesteydelser. Samlet set har de ældre medborgere stor købekraft, og når aldring bliver et globalt fænomen, kan et sæt gode rammer for ikt-løsninger blive nøglen til eksportmuligheder til hele verden. Det er også klart, at markedskræfterne alene ikke sikrer rettidig adgang til og udnyttelse af de nødvendige ikt-løsninger. Bortset fra de store omkostninger til udvikling og godkendelse er begrundelsen herfor et ringe kendskab til mulighederne og brugernes behov, utilstrækkelig udveksling af erfaringer, manglende ensartethed mellem refusions- og godkendelsesordningerne og manglende interoperabilitet. Samordning af nationale FoU-programmer Over 80 % af den offentligt støttede forskning i Europa gennemføres på nationalt plan og hovedsageligt under nationale eller regionale forskningsprogrammer. En samordnet gennemførelse af nationale programmer vil have meget positive virkninger for betydningen og resultaterne af forskningen, hvilket navnlig skyldes, at der opnås en kritisk masse af finansielle og menneskelige ressourcer, at de nationale programmer dækker forskellige aspekter, der supplerer hinanden indbyrdes, at der hurtigt kan opnås resultater ved at forene eksisterende initiativer og kompetencer i hele Europa, og at uensartethed og dobbeltarbejde undgås. Det baner også vejen for, at der kan udvikles en europæisk forskningspolitik inden for områder af økonomisk og social betydning, som alle medlemsstaterne prioriterer højt, og som vedrører befolkningens aldring. I konsekvensanalysen og den forudgående evaluering af det syvende rammeprogram er manglende koordinering af nationale forskningspolitikker blevet udpeget som et større strukturelt problem for EU's FoU-system. Tidligere aktiviteter og erfaring Under de tidligere rammeprogrammer er adskillige FoU-projekter vedrørende ikt for ældre og handicappede samt e-sundhed blevet støttet, hvilket har skabt et videns- og teknologigrundlag for fremtidig anvendt forskning, som er tilpasset nationale forhold. Den vigtigste erfaring, der kan drages af det tidligere artikel 169-initiativ (vedrørende kliniske forsøg i Afrika, EDCTP), er, at sådanne initiativer nødvendiggør en videnskabelig, forvaltningsmæssig og finansiel integration mellem de nationale programmer, som indebærer, at elementet finansiel integration kræver en klar, flerårig finansiel forpligtelse fra deltagerlandenes side. |

130 | 1.4. Gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører Dette forslag supplerer fuldt ud andre bestemmelser vedrørende ikt og aldring under det syvende rammeprogram og programmet for konkurrenceevne og innovation. Forskning under det prioriterede område ikt under det syvende rammeprogram for ikt og aldring vedrører langsigtet forskning og udvikling af standardplatforme og støtteteknologier (mindst fem år før markedsføring) for nye produkter og tjenester. Det fælles AAL-program supplerer dette med markedsorienterede forskningstiltag, som er særligt attraktive i forbindelse med europæisk samarbejde mellem SMV'er om specifikke ikt-baserede produkter, tjenester og systemer inden for området en god alderdom (mindst to år før markedsføring). Den markedsorienterede forskning inden for rammerne af det fælles AAL-program giver et grundlag for aktiviteterne under programmet for konkurrenceevne og innovation, som vil fokusere på innovation og markedsvalidering af eksisterende løsninger, med tætte forbindelser til nationale innovationsmiljøer. Dette vil bidrage til at slutte kredsen mellem forskning, innovation og udbredelse på markedet. |

140 |

2. HØRING AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSE |

2.1. Høring af interesserede parter |

211 | Høringsmetoder, hovedmålgrupper og respondenternes overordnede profil Der er blevet gennemført høringer af en lang række interesserede parter, herunder offentlige myndigheder, forskningsinstitutter, universiteter, store selskaber, SMV'er, sammenslutninger, internationale organisationer og interesserede enkeltpersoner samt medlemsstaterne. Det meget store antal svar (1 727), der blev afgivet i forbindelse med høringen af de interesserede parter i forbindelse med det syvende rammeprogram, giver et godt indblik i forskningssamfundenes og -brugernes synspunkter. Der blev rejst en række specifikke spørgsmål om brugen af artikel 169 til styrkelse af den europæiske forsknings integration og sammenhæng og af en mere samordnet indsats. På Rådets anmodning er de nationale medlemmer af CREST (Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning) blevet hørt med jævne mellemrum, navnlig om integrationsaspekter (videnskabelig, forvaltningsmæssig og finansiel integration). I løbet af 2006 blev der gennemført yderligere høringer af ISTAG, som er det rådgivende udvalg for IST-programmet (Information Society Technology Programme), højtstående nationale embedsmænd i i2010-undergruppen om inddragelse i informationssamfundet og gruppen af nationale ikt-direktører. En åben workshop om erhvervslivets synspunkter, evaluering af et relateret nationalt program og en national strategi til støtte for AAL-initiativet, som supplerede tidligere ekspertworkshopper, og som samlede mere end 100 interesserede parter fra den akademiske verden og erhvervslivet, blev afholdt i november 2006. |

212 | Sammenfatning af svarene og af, hvordan der er taget hensyn til dem Den offentlige høring inden for rammerne af det syvende rammeprogram viste, at støtten til brug af artikel 169 til koordinering af nationale forskningsprogrammer, er meget stor. På baggrund af høringerne af CREST og erfaringerne fra ECDTP - artikel 169[3] fremgår det, at videnskabelig, forvaltningsmæssig og finansiel integration er den helt afgørende betingelse for, at initiativerne bliver vellykkede. Europa-Kommissionen har insisteret på, at disse kriterier opfyldes i tilstrækkelig grad i forbindelse med initiativer under artikel 169. Høringerne af de højtstående embedsmænd fra medlemsstaterne har bidraget til at fastlægge det fælles programs rolle set i forhold til det syvende rammeprogram og programmet for konkurrenceevne og innovation, bekræftet betydningen af Fællesskabets økonomiske støtte og resulteret i anbefalinger, der skal sikre, at der ikke er unødige hindringer for deltagelse, navnlig ikke for SMV'erne. Den åbne høring blandt aktørerne inden for FoU viste, at disse støtter initiativet, og bekræftede, at det valgte område er af allerstørste sociale og økonomiske relevans, og at ikt og fællesskabsstøtte har en nøglerolle. Den bekræftede også relevansen af, at der fokuseres på anvendt FoU og på at give SMV'erne en betydningsfuld rolle. Der er således blevet lagt vægt på at mindske bureaukratiet så meget som muligt for at lette inddragelsen af dem. |

2.2. Ekspertbistand |

229 | På to workshopper i 2005 med deltagelse af over 40 eksperter, der repræsenterer de vigtigste berørte parter, herunder forskere, leverandører, SMV'er, brugerorganisationer (som f.eks. platformen AGE og Det Europæiske Handicapforum) og politiske beslutningstagere (som f.eks. forskningsministerier og lokale myndigheder), blev der udviklet politikmuligheder for fællesskabsstøtte til ikt. Inden for rammerne af en ERA-net-støtteaktion blev der i 2005-2006 foretaget en omfattende analyse, som omfattede nationale høringer og dækkede reglerne for deltagelse og retsgrundlaget for eksisterende nationale programmer samt et fælles programs mulige organisationsstruktur, operationelle procedurer og indhold. Resultaterne har fundet direkte anvendelse ved den foreslåede gennemførelse af det fælles AAL-program Markedsundersøgelser (Walter-undersøgelser, Seniorwatch, EU@inclusion) har givet stærke beviser for de markedsmuligheder, som en aldrende befolkning giver, hvis der kan udvikles ældrevenlig ikt, og for behovet for løsninger, der er tilpasset de individuelle brugeres behov og de forskellige sociale mønstre i Europa. Undersøgelser foretaget på (inter)regionalt plan, f.eks. inden for rammerne af Silver Economy-netværket, har bekræftet dette. En speciel anbefaling var at give bedre støtte til kortsigtet forskning for at udvide og vise løsninger, der er baseret på tilgængelig teknologi (som supplement til langsigtet forskning som led i det syvende rammeprogram), med inddragelse af hele kæden af aktører og for at koordinere forskning og teknologisk udvikling på EU-plan og nationalt og regionalt plan med henblik på at løse de nuværende problemer vedrørende fragmentering. Det foreslåede fælles program vil derfor fokusere på anvendt og markedsorienteret FoU med stærk inddragelse af berørte parter og brugere, som ikke indgår i det normale forskningsmiljø. Anbefalingen om at tage ordentligt hensyn til etiske spørgsmål blev også taget op. |

230 | 2.3. Konsekvensanalyse Reference: intet fælles program, intet rammeprogram Som sædvanlig er der medtaget en referencevalgmulighed, som i dette tilfælde består i den (hypotetiske) situation, at forskningssamfundet må nøjes med de eksisterende nationale programmer. Mens ikt til en god alderdom støttes inden for rammerne af en række nationale programmer, kan disse dog ikke støtte samarbejde langs værdikæderne i hele Europa. Der findes heller ingen mekanisme for fastlæggelse af en fælles tilgang og vision. Denne valgmulighed ville medføre større fragmentering af forskningsarbejdet og mindre effektive offentlige investeringer i FoU på grund af unødvendigt dobbeltarbejde og mangel på sammenhæng i tilgangen. Valgmulighed 1: Intet fælles program, kun det syvende rammeprogram Med denne valgmulighed ville der kun være forskning under det syvende rammeprogram for ikt og aldring, der vedrører langsigtet forskning i og udvikling af standardplatforme og støtteteknologier (mindst fem år før markedsføring). Denne meget innovative og fremadrettede forskning medfører dog kritiske mangler med hensyn til den markedsorienterede forskning og udvikling af ikt til en god alderdom på europæisk plan med en tidshorisont på to til tre år før markedsføring af resultaterne og med hensyn til udnyttelse i hele værdikæden på nationalt, regionalt og lokalt plan. For mange SMV'er, der beskæftiger sig med ikt og aldring giver rammeprogrammet ikke de bedste betingelser for markedsorienteret forskning, og det medfører, at læringskurver i forbindelse med deltagelsen bliver af en betragtelig længde. Koordineringsordningerne for det syvende rammeprogram, ERA-net og ERA-net+ sikrer ikke en varig løftestangseffekt, for så vidt angår koordineringen af de nationale programmer. Mekanismerne i det syvende rammeprogram betragtes derfor ikke som tilstrækkelige. Valgmulighed 2: det fælles AAL-program Fællesskabets deltagelse i det fælles AAL-program er den valgmulighed, der bedst opfylder behovet for en langsigtet løsning for FoU inden for ikt til en god alderdom, da det indebærer en sammenhængende tilgang, kritisk masse og effektiv støtte til alle relevante aktører i hele værdikæden. Dette vil samtidig bidrage til opfyldelse af det syvende rammeprograms målsætninger, da det dækker en væsentlig del af den anvendte forskning og innovation og i høj grad inddrager SMV'erne, hvilket er meget vanskeligt med instrumenterne i det syvende rammeprogram. Ved brug af artikel 169 vil EU-støtten også få en øget løftestangseffekt, sammenlignet med den, der kan opnås med det syvende rammeprogram, gennem tilsvarende nationale investeringer og samfinansiering af projekter, der gennemføres af erhvervslivet eller forskningsinstitutionerne. Med 50 % offentlig medfinansiering af projekter forventes EU-investeringer på op til 150 mio. EUR at udløse en samlet investering på mindst 600 mio. EUR i perioden 2008-2013 fra deltagerlandene og forskningsaktørerne, dvs. mindst en fordobling af løftestangseffekten set i forhold til den, der kan opnås med det syvende rammeprogram. |

3. FORSLAGETS RETLIGE ASPEKTER |

305 | Resumé af forslaget Det fælles AAL-program giver de retlige og organisatoriske rammer for et storstilet europæisk program med deltagelse af Belgien, Danmark, Tyskland, Spanien, Frankrig, Italien, Cypern, Ungarn, Nederlandene, Østrig, Polen, Portugal og Finland samt Israel, Norge og Schweiz, som vedrører anvendt forskning og innovation inden for området ikt til en god alderdom i informationssamfundet. Landene er blevet enige om at koordinere og gennemføre fælles aktiviteter inden for rammerne af det fælles AAL-program. Den samlede værdi af deres deltagelse anslås til mindst 150 mio. EUR i perioden 2008-2013. For at øge det fælles AAL-programs gennemslagskraft og kritiske masse bør Fællesskabet bidrage med et finansielt tilskud på op til 150 mio. EUR, såfremt det gennemføres på effektiv vis, og såfremt medlemsstaterne påtager sig finansielle forpligtelser i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i forslaget til beslutningen. Uafhængige eksperter vil foretage en midtvejsevaluering og en endelig evaluering for at vurdere effektiviteten og de samlede virkninger af Fællesskabets bidrag til initiativet. Kommissionen og Revisionsretten kan gennemføre den kontrol og inspektion, som er nødvendig for at sikre korrekt forvaltning af Fællesskabets midler og at beskytte Fællesskabets finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder. |

310 | Retsgrundlag Forslaget til det fælles AAL-program er baseret på traktatens afsnit XVIII, artikel 169, vedrørende Fællesskabets deltagelse i forskningsprogrammer, der iværksættes af flere medlemsstater, herunder deltagelse i de strukturer, der oprettes for gennemførelsen af disse programmer. Dette forslag er i overensstemmelse med bestemmelserne om indirekte centraliseret forvaltning i finansforordningens artikel 54, stk. 2, litra c). |

320 | Subsidiaritetsprincippet Subsidiaritetsprincippet finder anvendelse, da forslaget ikke hører ind under Fællesskabets enekompetence. Subsidiaritetsprincippet overholdes: ved at basere forslaget på artikel 169, som eksplicit bestemmer, at Fællesskabet kan deltage i et fælles program, der iværksættes af flere medlemsstater ved så vidt muligt at gennemføre alle operationelle aspekter på nationalt plan, samtidig med at der sikres en sammenhængende tilgang til det fælles program på europæisk plan. Forslagets mål kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne af følgende årsager: |

Den specifikke viden og kompetence, som forskning og udvikling vedrørende ikt-baserede produkter og tjenester til en god alderdom kræver, er spredt i forskellige lande og kan således ikke kun kombineres på nationalt plan. Uden en sammenhængende tilgang med kritisk masse på europæisk plan er der en stor risiko for dobbeltarbejde og øgede omkostninger som følge heraf. Det er usandsynligt, at der kan etableres et reelt indre marked for kompatible ikt-løsninger til en god alderdom uden et fælles program med en europæisk dimension. |

321 | Merværdien af Fællesskabets engagement er betydelig, fordi: Fællesskabets deltagelse vil sikre en større løftestangseffekt for national støtte og støtte fra den private sektor (faktor 4 sammenlignet med faktor 2 inden for rammerne af det syvende rammeprogram). Den foreslåede ordning vil skabe incitamenter for, at nationale myndigheder og erhvervslivet øger investeringerne i FoU og innovation vedrørende ikt og aldring, hvorved der bidrages til Barcelona-målet om, at 3 % af Europas BNP skal gå til FoU. |

Forslaget er derfor i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet. |

Proportionalitetsprincippet Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet af følgende årsager: |

331 | Med en begrænset struktur, der giver en kraftig katalysatoreffekt, er Fællesskabets rolle begrænset til at give incitamenter til bedre koordinering og til at sikre en synergieffekt med relevante supplerende aktiviteter under det syvende rammeprogram og programmet for konkurrenceevne og innovation. Medlemsstaterne vil bære ansvaret for udvikling af deres fælles strategiske arbejdsprogram og alle operationelle aspekter. |

332 | Den foreslåede organisationsstruktur sikrer navnlig en minimal administrativ byrde ved at kanalisere størstedelen af det administrative arbejde gennem nationale kontorer, som er underlagt den kontrol og det overordnede ansvar, som udøves af den fælles struktur, der oprettes til dette formål. |

Reguleringsmiddel/reguleringsform |

341 | Det reguleringsmiddel/den reguleringsform, der foreslås, er en fælles beslutning vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet, som er det relevante redskab til gennemførelse af EF-traktatens artikel 169. |

4. BUDGETMÆSSIGE VIRKNINGER |

401 | Denne beslutnings budgetmæssige virkninger er allerede blevet behandlet i retsgrundlaget for det syvende rammeprogram (afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18.12.2006, EUT L 412 af 30.12.2006) og i særprogrammet "Samarbejde" til gennemførelse af det syvende rammeprogram (beslutning 2006/971/EF af 19.12.2006, EUT L 400 af 30.12.2006). |

5. YDERLIGERE OPLYSNINGER |

510 | Forenkling |

511 | Forslaget forenkler de administrative procedurer for private parter. Det vil navnlig være en fordel for modtagerne af forskningsstøtte under det nye fælles program, at de kun skal følge velkendte nationale regler og ikke afrapportere separat om Fællesskabets bidrag. |

Fornyet gennemgang/revision/udløbsklausul |

531 | Forslaget indeholder bestemmelser om en midtvejsevaluering efter to år. Den samlede varighed vil være på seks år. |

560 | Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde Den foreslåede retsakt er relevant for EØS og bør derfor omfatte hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. |

- 2007/0116 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING

om Fællesskabets deltagelse i et forsknings- og udviklingsprogram, der har til formål at forbedre ældres livskvalitet gennem brug af ny informations- og kommunikationsteknologi (ikt), og som gennemføres af en række forskellige medlemsstater

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 169 og 172, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen[4],

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,[5]

efter proceduren i traktatens artikel 251[6], og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (i det følgende benævnt "det syvende rammeprogram")[7] indeholder bestemmelser om Fællesskabets deltagelse i forsknings- og udviklingsprogrammer, der iværksættes af flere medlemsstater, herunder deltagelse i de strukturer, der oprettes for gennemførelsen af disse programmer, jf. traktatens artikel 169.

(2) I det syvende rammeprogram fastsættes der en række kriterier for udpegning af områder, der kan være omfattet af sådanne artikel 169-initiativer: relevans for Fællesskabets mål, et klart defineret mål, som er relevant for rammeprogrammets mål, om der på forhånd er et grundlag at gå ud fra (igangværende eller påtænkte nationale forskningsprogrammer), merværdi på europæisk plan, om der opnås kritisk masse for så vidt angår størrelsen og antallet af involverede programmer og ligheden mellem de aktiviteter, de omfatter, og om artikel 169-samarbejde vil være effektivt og det mest velegnede middel til at nå målene.

(3) I Rådets beslutning 971/2006/EF af 19. december 2006 om særprogrammet "Samarbejde" til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-13)[8] (i det følgende benævnt "særprogrammet "Samarbejde"") peges der på et artikel 169-initiativ vedrørende "Længst muligt i eget hjem" som et af de områder, der er relevante for Fællesskabets deltagelse i nationale forskningsprogrammer, der gennemføres i fællesskab på grundlag af traktatens artikel 169.

(4) I sin meddelelse af 1. juni 2005 med titlen "i2010 - Et europæisk informationssamfund som middel til vækst og beskæftigelse"[9] foreslog Kommissionen at lancere et initiativ, der skal være flagskibet inden for omsorg for mennesker i et aldrende samfund.

(5) I sin meddelelse af 12. oktober 2006 med titlen "Den demografiske udvikling i Europa – En udfordring, men også en chance"[10] understregede Kommissionen, at demografisk aldring er en af de største udfordringer, som alle EU-landene står over for, og at øget brug af nye teknologier kan bidrage til at reducere udgifterne og forbedre de ældres trivsel og aktive deltagelse i samfundet, samtidig med at den europæiske økonomis konkurrenceevne forbedres, hvilket alt sammen er til støtte for den reviderede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse.

(6) EU's tilgang til problematikken vedrørende aldring, der bygger på aktiv aldring som et kerneelement i den fornyede udgave af beskæftigelsesretningslinjerne, sigter mod at mobilisere det fulde potentiale blandt mennesker i alle aldre og understreger behovet for at gå fra fragmenterede til omfattende aldringsstrategier, der er baseret på en tilgangsvinkel, hvor man ser på hele en persons liv.

(7) På nuværende tidspunkt er en række forsknings- og udviklingsprogrammer eller -aktiviteter, som medlemsstaterne gennemfører individuelt og på nationalt plan inden for området ikt til en god alderdom, ikke tilstrækkeligt godt koordineret på europæisk plan og giver ikke mulighed for en sammenhængende europæisk tilgang til forskning og udvikling vedrørende innovative ikt-baserede produkter og tjenester til en god alderdom.

(8) En række medlemsstater, der ønsker en sammenhængende tilgang inden for området ikt til en god alderdom på europæisk plan og effektive tiltag, har taget initiativ til at oprette et fælles forsknings- og udviklingsprogram med titlen "Længst muligt i eget hjem" (Ambient Assisted Living) (i det følgende benævnt "det fælles AAL-program") inden for området ikt til en god alderdom i informationssamfundet for at opnå synergieffekter, hvad angår forvaltning og finansielle ressourcer, og for at kunne kombinere de komplementære kompetencer og ressourcer, der findes i de forskellige lande rundt om i Europa.

(9) Det fælles AAL-program har til formål at tage den udfordring op, som demografisk aldring udgør, gennem tilvejebringelse af de retlige og organisatoriske rammer for et storstilet samarbejde mellem medlemsstaterne vedrørende anvendt forskning og innovation inden for området informations- og kommunikationsteknologi (ikt) til en god alderdom i et aldrende samfund. Belgien, Danmark, Tyskland, Spanien, Frankrig, Italien, Cypern, Ungarn, Nederlandene, Østrig, Polen, Portugal og Finland (i det følgende benævnt "de deltagende medlemsstater") samt Israel, Norge og Schweiz er blevet enige om at koordinere og gennemføre fælles aktiviteter inden for rammerne af det fælles AAL-program. Den samlede værdi af deres deltagelse anslås til mindst 150 mio. EUR i det syvende rammeprograms varighed.

(10) For at øge det fælles AAL-programs gennemslagskraft har de deltagende medlemsstater, Israel, Norge og Schweiz accepteret, at Fællesskabet deltager i det fælles AAL-program. Fællesskabet bør deltage ved at yde et finansielt bidrag på op til 150 mio. EUR. Da det fælles AAL-program er i overensstemmelse med de videnskabelige mål i det syvende rammeprogram, og da forskningsområdet for det fælles AAL-program er omfattet af emnet vedrørende informations- og kommunikationsteknologi (ikt) i særprogrammet "Samarbejde" under det syvende rammeprogram, bør Fællesskabets finansielle bidrag tages fra de budgetmidler, der er afsat til dette emne.

(11) Der bør ydes fællesskabsstøtte, såfremt der fastlægges en finansieringsplan, der er baseret på, at de kompetente nationale myndigheder formelt forpligter sig til i fællesskab at gennemføre de forsknings- og udviklingsprogrammer og -aktiviteter, der skal gennemføres på nationalt plan, og at bidrage til finansiering af den fælles gennemførelse af det fælles AAL-program.

(12) Den fælles gennemførelse af de nationale forskningsprogrammer indebærer, at der etableres eller allerede findes en specifik struktur for gennemførelsen, jf. bestemmelserne i særprogrammet "Samarbejde".

(13) De deltagende medlemsstater har indgået aftale om en sådan specifik struktur for gennemførelse af det fælles AAL-program.

(14) Den specifikke struktur for gennemførelsen bør modtage Fællesskabets finansielle bidrag og bør sikre effektiv gennemførelse af det fælles AAL-program.

(15) For at sikre effektiv gennemførelse af det fælles AAL-program bør den specifikke struktur for gennemførelsen yde finansiel støtte til tredjeparter, der deltager i det fælles AAL-program, og som udvælges efter indkaldelser af forslag.

(16) Fællesskabets bidrag ydes kun, såfremt de deltagende medlemsstater og Israel, Norge og Schweiz afsætter ressourcer til programmet og rent faktisk indbetaler deres finansielle bidrag.

(17) Fællesskabet bør have ret til at reducere sit finansielle bidrag, hvis gennemførelsen af det fælles AAL-program er utilstrækkelig, mangelfuld eller forsinket, eller hvis de deltagende medlemsstater og Israel, Norge og Schweiz ikke bidrager, yder et mangelfuldt bidrag eller bidrager for sent til finansieringen af det fælles AAL-program, på de betingelser, der fastlægges i en aftale mellem Fællesskabet og den specifikke struktur for gennemførelsen, som indeholder de nærmere bestemmelser for Fællesskabets bidrag.

(18) Alle medlemsstater bør kunne deltage i det fælles AAL-program.

(19) I overensstemmelse med det syvende rammeprogram bør Fællesskabet i forbindelse med gennemførelsen have ret til at aftale betingelserne for sit finansielle bidrag til det fælles AAL-program under hensyntagen til deltagelsen af ethvert land, der er tilknyttet det syvende rammeprogram, eller af andre lande i overensstemmelse med reglerne og vilkårene i denne beslutning.

(20) Der bør træffes passende foranstaltninger til forebyggelse af uregelmæssigheder og svig, og de nødvendige skridt bør tages for at kræve tabte, uberettiget udbetalte eller forkert anvendte midler tilbagebetalt i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser[11], Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder[12] og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)[13].

(21) I overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget[14] (i det følgende benævnt "finansforordningen") og Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget[15] (i det følgende benævnt "gennemførelsesbestemmelserne") forvaltes Fællesskabets bidrag i henhold til bestemmelserne om indirekte centraliseret forvaltning i finansforordningens artikel 54, stk. 2, litra c), og artikel 56, samt gennemførelsesbestemmelsernes artikel 35 og 41.

(22) Det er af afgørende betydning, at de forskningsaktiviteter, der gennemføres under det fælles AAL-program, er i overensstemmelse med grundlæggende etiske principper, herunder de principper, der er afspejlet i traktaten om Den Europæiske Union og i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, og principperne om integrering af ligestillingsaspektet i alle politikker og aktioner.

(23) Kommissionen bør gennemføre en midtvejsevaluering, hvor kvaliteten og effektiviteten i forbindelse med gennemførelsen af det fælles AAL-program og udviklingen i retning af opfyldelse af de fastsatte mål vurderes, samt en endelig evaluering -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

1. Ved gennemførelsen af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (i det følgende benævnt "det syvende rammeprogram"), som blev vedtaget ved afgørelse nr. 1982/2006/EF, yder Fællesskabet et finansielt bidrag til forsknings- og udviklingsprogrammet med sigtet "Længst muligt i eget hjem" (Ambient Assisted Living), der gennemføres i fællesskab af Belgien, Danmark, Tyskland, Spanien, Frankrig, Italien, Cypern, Ungarn, Nederlandene, Østrig, Polen, Portugal og Finland (i det følgende benævnt "de deltagende medlemsstater") samt Israel, Norge og Schweiz.

2. Fællesskabet yder i det syvende rammeprograms varighed et finansielt bidrag på højst 150 mio. EUR til gennemførelse af det fælles AAL-program i overensstemmelse med principperne i bilag I.

3. Fællesskabets finansielle bidrag tages fra de budgetmidler, der er afsat til emnet vedrørende informations- og kommunikationsteknologi (ikt) i særprogrammet "Samarbejde", som vedrører det syvende rammeprograms gennemførelse.

Artikel 2

Fællesskabets finansielle tilskud er betinget af:

1. at de deltagende medlemsstater, Israel, Norge og Schweiz dokumenterer, at det fælles AAL-program er blevet oprettet på effektiv vis, jf. bilag I til denne beslutning

2. at de deltagende medlemsstater, Israel, Norge og Schweiz eller organisationer udpeget af de deltagende medlemsstater, Israel, Norge og Schweiz opretter en struktur med status som juridisk person (i denne beslutning benævnt "den specifikke struktur for gennemførelsen"), som er ansvarlig for gennemførelsen af det fælles AAL-program og for at modtage, tildele og føre tilsyn med Fællesskabets finansielle bidrag i overensstemmelse med finansforordningens artikel 54, stk. 2, litra c, og artikel 56

3. at der udarbejdes en effektiv styringsmodel for det fælles AAL-program i overensstemmelse med retningslinjerne i bilag II til denne beslutning

4. at den specifikke struktur for gennemførelsen gennemfører de aktiviteter under det fælles AAL-program, som er beskrevet i bilag I til denne beslutning, effektivt, hvilket indebærer iværksættelse af indkaldelser af forslag med henblik på tildeling af tilskud

5. at de deltagende medlemsstater, Israel, Norge og Schweiz forpligter sig til at bidrage til finansieringen af det fælles AAL-program og rent faktisk indbetaler det finansielle bidrag, herunder navnlig støtte til deltagere i projekter, der er blevet udvalgt efter indkaldelser af forslag, der er blevet iværksat under programmet

6. at Fællesskabets regler om statsstøtte, navnlig reglerne i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til forskning og udvikling og innovation[16], overholdes

7. at der sikres en høj grad af videnskabelig ekspertise, og at de etiske principper overholdes, jf. de overordnede principper i det syvende rammeprogram, og

8. at der fastsættes bestemmelser for intellektuelle ejendomsrettigheder, som er resultat af aktiviteter, der gennemføres under det fælles AAL-program, og af gennemførelse og koordinering af forsknings- og udviklingsprogrammer og -aktiviteter, som de deltagende medlemsstater, Israel, Norge og Schweiz gennemfører på nationalt plan, således at de sigter mod at fremme skabelse af en sådan viden og spredning og udbredt brug af den viden, der skabes.

Artikel 3

Den finansielle støtte, som den specifikke struktur for gennemførelsen yder til tredjeparter i forbindelse med gennemførelsen af det fælles AAL-program, herunder navnlig økonomisk støtte til deltagere i projekter, der er blevet udvalgt efter indkaldelser af forslag med henblik på tildeling af tilskud, er omfattet af principperne om lige behandling og gennemsigtighed. Den finansielle støtte til tredjeparter ydes på grundlag af deres videnskabelige ekspertise og i overensstemmelse med de principper og procedurer, der er fastsat i bilag I til denne beslutning.

Artikel 4

De nærmere vilkår for Fællesskabets finansielle bidrag, bestemmelserne om det økonomiske ansvar og om intellektuelle ejendomsrettigheder samt de nærmere bestemmelser om den økonomiske støtte, som den specifikke struktur for gennemførelsen yder til tredjeparter, fastlægges gennem en overordnet aftale, som Kommissionen, på vegne af Fællesskabet, og den specifikke struktur for gennemførelsen indgår, og årlige finansieringsaftaler.

Artikel 5

Hvis det fælles AAL-program ikke gennemføres, eller gennemførelsen er utilstrækkelig, mangelfuld eller forsinket, eller hvis de deltagende medlemsstater, Israel, Norge og Schweiz ikke bidrager, yder et mangelfuldt bidrag eller bidrager for sent til finansieringen af det fælles AAL-program, kan Fællesskabet reducere sit finansielle bidrag som en funktion af den faktiske gennemførelse af det fælles AAL-program og den offentlige støtte, som de deltagende medlemsstater, Israel, Norge og Schweiz har afsat til gennemførelsen af det fælles AAL-program, på de betingelser, der fastsættes i den aftale, der skal indgås mellem Fællesskabet og den specifikke struktur for gennemførelsen.

Artikel 6

Ved gennemførelsen af det fælles AAL-program træffer medlemsstaterne, Israel, Norge og Schweiz alle de lovgivningsmæssige, forskriftsmæssige, administrative og øvrige foranstaltninger, der er nødvendige for at beskytte De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser. De deltagende medlemsstater, Israel, Norge og Schweiz forelægger navnlig tilstrækkelig garanti for fuldstændig inddrivelse af beløb, som Kommissionen har krav på, fra den specifikke struktur for gennemførelsen.

Artikel 7

Kommissionen og Revisionsretten kan gennem deres tjenestemænd eller andre ansatte foretage enhver form for kontrol og inspektion, som er nødvendig for at sikre en forsvarlig forvaltning af Fællesskabets midler og for at beskytte Fællesskabets finansielle interesser mod svig og uregelmæssigheder. Med henblik herpå stiller de deltagende medlemsstater, Israel, Norge og Schweiz og/eller den specifikke struktur for gennemførelsen alle relevante dokumenter til rådighed for Kommissionen og Revisionsretten, hvis det kræves inden for den krævede frist.

Artikel 8

Kommissionen fremsender alle relevante oplysninger til Europa-Parlamentet, Rådet og Revisionsretten. De deltagende medlemsstater, Israel, Norge og Schweiz opfordres til via den specifikke struktur for gennemførelsen at sende Kommissionen alle yderligere oplysninger om den finansielle forvaltning af den specifikke struktur for gennemførelsen, som Europa-Parlamentet, Rådet og Revisionsretten måtte anmode om.

Artikel 9

Enhver medlemsstat kan deltage i det fælles AAL-program på grundlag af reglerne i denne beslutning.

Artikel 10

Ethvert tredjeland kan deltage i det fælles AAL-program på grundlag af de regler, der er fastsat i denne beslutning, på betingelse af at landets deltagelse er omfattet af de relevante internationale aftaler, og at både Kommissionen og de deltagende medlemsstater, Israel, Norge og Schweiz godkender deltagelsen.

Artikel 11

Vilkårene for Fællesskabets finansielle bidrag i relation til deltagelsen i det fælles AAL-program af lande, der er tilknyttet det syvende rammeprogram, eller, når det er af afgørende betydning for gennemførelsen af det fælles AAL-program, af andre lande, kan fastlægges af Fællesskabet på grundlag af bestemmelserne i denne beslutning og eventuelle gennemførelsesbestemmelser og -ordninger.

Artikel 12

1. Den årlige rapport om det syvende rammeprogram, som skal forelægges Europa-Parlamentet og Rådet i henhold til traktatens artikel 173, skal indeholde et resumé af de aktiviteter, der har fundet sted under det fælles AAL-program.

2. Kommissionen gennemfører en midtvejsevaluering af det fælles AAL-program to år efter programmets påbegyndelse, dog senest i 2010. Evalueringen omfatter kvaliteten og effektiviteten af det fælles AAL-programs gennemførelse, herunder videnskabelig, forvaltningsmæssig og finansiel integration, og udviklingen i retning af opfyldelse af de fastsatte mål, herunder anbefalinger vedrørende de bedste midler til yderligere forbedring af integrationen. Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet og Rådet konklusionerne fra evalueringen og sine bemærkninger hertil samt, hvis det er relevant, forslag til tilpasninger af denne beslutning.

3. Kommissionen gennemfører ultimo 2013 en endelig evaluering af det fælles AAL-program. Resultaterne af den endelige evaluering forelægges Europa-Parlamentet og Rådet.

Artikel 13

Denne beslutning træder i kraft dagen efter (på ... dagen efter) offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Artikel 14

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den .

På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne

Formand Formand

BILAG I

Beskrivelse af det fælles AAL-programs mål og aktiviteter og gennemførelsen af programmet

I. Specifikke mål

Det fælles AAL-program program har følgende specifikke mål:

- At fremme udviklingen af innovative ikt-baserede produkter, tjenester og systemer til en god alderdom i hjemmet, i lokalsamfundet og på arbejdspladsen med henblik på at øge ældres livskvalitet, selvstændighed, deltagelse i det sociale liv, kvalifikationer og beskæftigelsesevne og at mindske udgifterne på social- og sundhedsområdet. Dette kan f.eks. baseres på innovativ udnyttelse af ikt, nye former for samspil med kunderne eller nye typer værdikæder inden for tjenester, der muliggør et uafhængigt liv.

- At skabe en kritisk masse af forskning, udvikling og innovation på EU-plan inden for teknologier og tjenester til en god alderdom i informationssamfundet , herunder tilvejebringelse af et gunstigt miljø for små og mellemstore virksomheders (SMV'ers) deltagelse.

- At forbedre mulighederne for kommerciel udnyttelse af forskningsresultater gennem tilvejebringelse af et sæt sammenhængende rammer for udvikling af fælles tilgange og fremme af udpegning og tilpasning af fælles løsninger, som er forenelige med de forskellige sociale præferencer og lovgivningsmæssige aspekter på nationalt eller regionalt plan i hele Europa.

Gennem sit fokus på anvendt forskning vil det fælles AAL-program supplere relaterede langsigtede forskningsaktiviteter, som er planlagt under det syvende rammeprogram, samt demonstrationsaktiviteter, der indgår som en del af rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (2007-2013), som blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1639/2006/EF af 24. oktober 2006[17], og som fokuserer på stor udbredelse af eksisterende løsninger.

Der skal tages passende hensyn til eventuelle etiske spørgsmål og spørgsmål vedrørende privatlivets fred i overensstemmelse med internationale retningslinjer.

II. Aktiviteter

Der gennemføres to typer aktiviteter under det fælles AAL-program:

Forsknings-, udviklings- og innovationsaktiviteter , der gennemføres ved hjælp af projekter med omkostningsdeling og med deltagelse af partnere fra mindst tre forskellige deltagende medlemsstater eller andre deltagerlande, der vedrører forskning, teknologisk udvikling, demonstration og spredningsaktiviteter. Disse bør være rettet mod markedsorienteret forskning, være af kort til mellemlang varighed og påvise mulighed for udnyttelse af projektresultaterne inden for en realistisk tidshorisont.

Aktiviteter vedrørende formidling, fremme af programmet og netværkssamarbejde , som kan gennemføres ved hjælp af specifikke arrangementer eller i forbindelse med arrangementer, som allerede er planlagt. Disse skal omfatte tilrettelæggelse af workshopper og etablering af kontakter med andre berørte parter i værdikæden.

Gennemførelsen af det fælles AAL-program skal indebære høringer af relevante berørte parter på europæisk plan (som f.eks. beslutningstagere fra ministerier og offentlige myndigheder, leverandører af tjenesteydelser og forsikringsvirksomheder i den private sektor samt erhvervslivet, SMV'erne og brugerrepræsentanter) vedrørende prioriteringen af forskningsopgaver og programmets gennemførelse.

III. Gennemførelse af programmet

Det fælles AAL-program gennemføres på grundlag af årlige arbejdsprogrammer, hvori der peges på emner for indkaldelser af forslag, som skal udgøre grundlaget for Fællesskabets finansielle bidrag efter aftale med Kommissionen.

Inden for rammerne af det fælles AAL-program gennemføres der regelmæssige indkaldelser af forslag i overensstemmelse med det arbejdsprogram, der er blevet vedtaget. Alle ansøgere indsender deres forslag til den specifikke struktur for gennemførelsen, der fungerer som fælles kontaktpunkt.

Projektforslag evalueres og udvælges på centralt plan på grundlag af gennemsigtige og fælles kriterier for støtteberettigelse og evaluering, som er fastsat i arbejdsprogrammet og er bindende for de deltagende medlemsstater samt Israel, Norge og Schweiz undtagen i et begrænset antal specifikke tilfælde, der skal beskrives yderligere i forbindelse med programmets gennemførelse.

Den specifikke struktur for gennemførelsen er ansvarlig for overvågning af projekterne, og der etableres fælles operationelle procedurer for forvaltning af projekterne i hele deres levetid.

Da administrative spørgsmål vedrørende nationale projektpartnere, der deltager i AAL-projekter, behandles af deres nationale programforvaltningskontor, finder de nationale finansieringsprincipper også anvendelse. Hvert land finansierer de nationale deltagere, hvis forslag er blevet udvalgt, gennem nationale kontorer, der også står for fordelingen af den centrale støtte fra den specifikke struktur for gennemførelsen på grundlag af en aftale, der indgås mellem de respektive nationale kontorer og de nationale deltagere for hvert enkelt projekt.

Inden for rammerne af det fælles AAL-program sikres der videnskabelig integration af de deltagende nationale programmer gennem udarbejdelse af fælles arbejdsprogrammer, og der fastlægges emner for alle de nationale programmer.

Forvaltningsmæssig integration af de nationale programmer sikres ved hjælp af den retlige enhed, der oprettes af de deltagende medlemsstater samt Israel, Norge og Schweiz. Forvaltningen af det fælles AAL-program omfatter:

- central tilrettelæggelse af indkaldelserne af forslag

- central, uafhængig og gennemsigtig evaluering foretaget af eksperter på europæisk plan og baseret på fælles regler og kriterier for evaluering og udvælgelse af forslag på grundlag af videnskabelig ekspertise

- en enkelt adresse for indsendelse af forslag (der planlægges elektronisk indsendelse).

Det fælles AAL-program styrker finansiel integration gennem:

- sikring af overordnede nationale finansieringsforpligtelser i hele initiativets varighed samt årlige forpligtelser for hvert enkelt foreslået arbejdsprogram

- sikring af, at den endelige prioritering af forslagene, som er blevet vedtaget på grundlag af evalueringen, er bindende for partnerlandene undtagen i velbegrundede tilfælde, som vedrører retlige problemer eller finansiel levedygtighed

- fremme af fleksibilitet ved den nationale budgettildeling, således at der så vidt muligt kan tages hensyn til undtagelser, f.eks. gennem forøgelser af de nationale bidrag eller krydsfinansiering.

De deltagende medlemsstater skal gøre deres bedste for at styrke integrationen og fjerne eksisterende nationale lovgivningsmæssige hindringer for internationalt samarbejde som en del af initiativet.

IV. Finansieringsprincipper

Fællesskabets bidrag udgør en fast procentsats af den overordnede offentlige støtte, der gives inden for rammerne af de deltagende nationale programmer, men overstiger under ingen omstændigheder 50 % af den samlede offentlige støtte til en deltager i et projekt, der er blevet udvalgt efter indkaldelser af forslag under det fælles AAL-program. Denne faste procentsats fastsættes i aftalen mellem den specifikke struktur for gennemførelsen og Kommissionen og baseres på den flerårige forpligtelse fra de deltagende medlemsstater samt Israel, Norge og Schweiz og Fællesskabets bidrag.

Projekterne medfinansieres af projektdeltagerne.

V. Forventede resultater af gennemførelsen af det fælles AAL-program

Den specifikke struktur for gennemførelsen forelægger en årsrapport med en detaljeret oversigt over gennemførelsen af det fælles AAL-program (antal projekter, der er blevet indsendt og udvalgt til at modtage støtte, anvendelsen af Fællesskabets støtte, fordeling af den nationale støtte, deltagertyper, landestatistikker, formidlingsarrangementer og spredningsaktiviteter osv.) og udviklingen i retning af yderligere integration.

De forventede resultater beskrives nærmere i den aftale, som Kommissionen på vegne af Fællesskabet indgår med den specifikke struktur for gennemførelsen.

BILAG II

Retningslinjer for styring af det fælles AAL-program

Det fælles AAL-program har følgende organisationsstruktur:

AAL-foreningen, som er en international nonprofitorganisation, der er oprettet under belgisk lovgivning, udgør den specifikke struktur for gennemførelsen, der er blevet oprettet af de deltagende medlemsstater samt Israel, Norge og Schweiz.

AAL-foreningen er ansvarlig for alle aktiviteterne under det fælles AAL-program. AAL-foreningens opgaver omfatter kontrakt- og budgetforvaltning, udvikling af de årlige arbejdsprogrammer, tilrettelæggelse af indkaldelser af forslag samt evaluering og prioritering af projekterne. Derudover forestår den projektovervågningen og de dermed forbundne udbetalinger af Fællesskabets bidrag til de nationale programforvaltningskontorer, der er blevet udpeget. Den tilrettelægger også spredningsaktiviteter.

AAL-foreningen er underlagt generalforsamlingens beslutninger. Generalforsamlingen, som er det beslutningstagende organ for det fælles AAL-program, udpeger medlemmerne af bestyrelsen og overvåger det fælles AAL-programs gennemførelse, herunder godkendelse af de årlige arbejdsprogrammer, tildeling af national støtte til projekter og nye ansøgninger om medlemskab. Dens arbejde vil være underlagt princippet om, at hvert land har en stemme. Beslutninger træffes med simpelt flertal. Dette gælder dog ikke beslutninger vedrørende efterfølgelse, optagelse og udelukkelse af medlemmer eller opløsning af foreningen, som kan være omfattet af særlige afstemningskrav i foreningens vedtægter. Kommissionen har observatørstatus på generalforsamlingens møder.

Bestyrelsen for AAL-programmet – som består af en direktør og to vicedirektører (eller alternativt en vicedirektør og en kasserer) – vælges på generalforsamlingen og skal varetage specifikke forvaltningsopgaver som f.eks. budgetplanlægning, ansættelse af personale og indgåelse af aftaler. Den er foreningens retlige repræsentant og er ansvarlig over for generalforsamlingen.

De nationale programforvaltningskontorer får af de deltagende medlemsstater samt Israel, Norge og Schweiz tilladelse til at udføre arbejde, der vedrører projektforvaltningen samt administrative og retlige aspekter, for de nationale projektpartnere og til at yde bistand i forbindelse med evaluering af og forhandlinger vedrørende projektforslag. Deres arbejde overvåges af AAL-foreningen.

Et rådgivende forum med repræsentanter for erhvervslivet og andre berørte parter anbefaler prioriterede områder og emner, som skal behandles i indkaldelserne af forslag under det fælles AAL-program.

FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET

1. FORSLAGETS BETEGNELSE

Fællesskabets deltagelse i et forsknings- og udviklingsprogram, der har til formål at forbedre ældres livskvalitet gennem brug af ny informations- og kommunikationsteknologi (ikt), og som gennemføres af en række forskellige medlemsstater.

2. ABM/ABB-RAMME

Politikområder og dermed forbundne aktiviteter:

Forskning og teknologisk udvikling: Det syvende rammeprogram.

EF-traktatens artikel 169.

3. BUDGETPOSTER

3.1. Budgetposternes nummer og tekst (aktionsposter og dermed forbundne poster vedrørende teknisk og administrativ bistand (tidl. B..A-poster)):

09 04 01 "Støtte til forskningssamarbejde på området informations- og kommunikationsteknologi (ikt-samarbejde)"

09 01 05 "Udgifter til støttefunktioner i forbindelse med forskningsaktiviteter inden for politikområdet informationssamfundet og medier"

3.2. Foranstaltningens og de finansielle virkningers varighed:

Fællesskabets bidrag til det fælles program forventes fastsat ved en fælles beslutning vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet i december 2007 for en indledende periode, der løber indtil den 31. december 2013. De finansielle virkninger for EU's budget vil ophøre efter 2013.

3.3. Budgetoplysninger

Budget-post | Udgifternes art | Nye | EFTA-bidrag | Bidrag fra ansøgerlandene | Udgiftsom-råde i de finansielle overslag |

09.0401 | IOU | Opdelte | JA | JA | JA | Nr. [1A] |

09.0105 | IOU | Ikke-opdelte | JA | JA | JA | Nr. [1A] |

4. SAMMENFATNING AF RESSOURCERNE

4.1. Finansielle ressourcer

4.1.1. Sammenfatning af forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB)

i mio. EUR (3 decimaler)

Udgiftstype | Punkt | År 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 og ff. | I alt |

Driftsudgifter[18] |

Forpligtelsesbevillinger (FB) | 8.1. | a | 0 | 25 | 25 | 25 | 25 | 50 | 150 |

Betalingsbevillinger (BB) | b | 0 | 10 | 25 | 25 | 25 | 65 | 150 |

Administrative udgifter inden for referencebeløbet[19] |

Teknisk og administrativ bistand (IOB) | 8.2.4. | c | 0 | 0,320 | 0,345 | 0,345 | 0,345 | 0,715 | 2,070 |

SAMLET REFERENCEBELØB |

Forpligtelsesbevillinger | a+c | 0 | 25,320 | 25,345 | 25,345 | 25,345 | 50,715 | 152,070 |

Betalingsbevillinger | b+c | 0 | 10,320 | 25,345 | 25,345 | 25,345 | 65,715 | 152,070 |

Administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet[20] |

Personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IOB) | 8.2.5. | d |

Administrative udgifter, undtagen udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter, ikke medtaget i referencebeløbet (IOB) | 8.2.6. | e |

Samlede anslåede finansielle omkostninger ved foranstaltningen |

FB I ALT, inkl. udgifter til personaleressourcer | a + c + d + e | 0 | 25,320 | 25,345 | 25,345 | 25,345 | 50,715 | 152,070 |

BB I ALT, inkl. udgifter til personaleressourcer | b + c + d + e | 0 | 10,320 | 25,345 | 25,345 | 25,345 | 50,715 | 152,070 |

Samfinansiering

Der vil blive ydet et fast EF-bidrag på op til 25 mio. EUR pr. år, såfremt partnerstaterne, der vil bidrage med mindst 150 mio. EUR til det fælles program fra de nationale budgetter i perioden 2008-2013, investerer mindst 25 mio. EUR pr. år.

Det fælles programs driftsudgifter er på højst 6 % af det samlede årsbudget.

Fællesskabets bidrag udgør en fast procentsats af den overordnede offentlige støtte fra de deltagende nationale programmer, men overstiger under ingen omstændigheder 50 % af den samlede offentlige støtte til det fælles AAL-program. Denne faste procentsats fastsættes i kontrakten mellem den specifikke struktur for gennemførelsen og Kommissionen og baseres på de deltagende partnerstaters flerårige forpligtelse og Fællesskabets bidrag.

i mio. EUR (3 decimaler)

Samfinansierende organ | År 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 og ff. | I alt |

Partnerstater …………… | f | 0 | Min. 25 | Min. 25 | Min. 25 | Min. 25 | Min. 50 | Min. 150 |

FB I ALT, inkl. samfinansiering | a+c+d+e+f | 0 | Min. 50,320 | Min. 50,345 | Min. 50,345 | Min. 50,345 | Min. 100,715 | Min. 302,070 |

Ydermere vil de organisationer, der deltager i forsknings- og udviklingsprojekter, som er er blevet udvalgt på grundlag af indkaldelser af forslag inden for rammerne af programmet, samfinansiere disse projekter. Disse bidrag forventes som minimum at blive på ca. 300 mio. EUR i programmets varighed.

4.1.2. Forenelighed med den finansielle programmering

X Forslaget er foreneligt med den gældende finansielle programmering.

( Forslaget kræver omprogrammering af det relevante udgiftsområde i de finansielle overslag.

( Forslaget kan kræve anvendelse af bestemmelserne i den interinstitutionelle aftale[21] (dvs. fleksibilitetsinstrumentet eller revision af de finansielle overslag).

4.1.3. Finansielle virkninger på indtægtssiden

X Forslaget har ingen indflydelse på indtægterne.

( Forslaget har finansielle virkninger - virkningerne for indtægterne er som følger:

i mio. EUR (1 decimal)

Forud for foranstaltningen[År n-1] | Efter foranstaltningens iværksættelse |

Personaleressourcer i alt | 1 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 5 |

5 . SÆRLIGE FORHOLD OG MÅL

5.1. BEHOV, DER SKAL DÆKKES PÅ KORT ELLER LANG SIGT

EF-bidrag til oprettelse og drift af det fælles AAL-program med deltagelse af partnerstaterne for at muliggøre, at betalinger kan bidrage til dækning af omkostningerne forbundet med programmets drift og til dækning af de nationale deltageres omkostninger ved forsknings- og udviklingsprojekter, der udvælges efter åbne indkaldelser af forslag.

5.2. Merværdien af Fællesskabets engagement og forslagets sammenhæng med andre finansielle instrumenter og eventuel synergi

Det fælles AAL-program for forskning og udvikling og innovation vil kombinere Fællesskabets ressourcer samt nationale og private ressourcer i bestræbelserne på at finde innovative løsninger, som kan give Europas borgere mulighed for at få en god alderdom præget af uafhængighed og samtidigt bidrage til sundhedsplejens bæredygtighed og skabe nye økonomiske muligheder for den europæiske industri.

Merværdien af Fællesskabets engagement er betydelig, fordi:

- Fællesskabets deltagelse vil gøre det muligt at skabe et sæt nye lovgivningsmæssige rammer, hvorved fællesskabsmidler og nationale midler kan kombineres under en fælles strategi, der skal fremme internationalt samarbejde om FoU- og innovationsprojekter, som navnlig inddrager SMV'erne. Dette ville ikke være muligt med de strukturer, der allerede findes.

- Det nye fælles program vil bidrage til, at udfordringen vedrørende demografisk aldring kan tages op, idet det fremmer udviklingen af nye innovative ikt-baserede produkter og tjenester til en god alderdom i hjemmet, i lokalsamfundet og på arbejdspladsen med henblik på at øge ældres livskvalitet, selvstændighed, deltagelse i det sociale liv, kvalifikationer og beskæftigelsesevne og at mindske udgifterne til sundhedspleje. Indsatsen vil være præget af sammenhæng og en større kritisk masse, hvilket resulterer i mere omkostningseffektive og indbyrdes kompatible løsninger.

- Støtten til erhvervslivet og navnlig SMV'erne vil blive mere effektiv med en kritisk masse og en sammenhængende europæisk tilgang til udvikling af indbyrdes kompatible løsninger. Derudover vil det være muligt at tilpasse AAL-løsninger til nationale og regionale sociale præferencer og bestemmelser. Dette er en vigtig forudsætning for kommerciel udnyttelse og markedsudvikling og giver store muligheder for inddragelse af SMV'erne.

- Den foreslåede ordning vil sluttelig skabe incitamenter for, at nationale myndigheder og erhvervslivet øger investeringerne i FoU og innovation vedrørende ikt og aldring, hvorved der bidrages til Barcelona-målet om, at 3 % af Europas BNP skal gå til FoU.

- Den makroøkonomiske merværdi for den europæiske økonomi og samfundet, som udnyttelsen af resultaterne af det fælles AAL-program vil indebære, er ikke blevet behandlet i denne finansieringsoversigt.

5.3. Forslagets mål, forventede resultater og øvrige indikatorer set i forbindelse med ABM-rammen

Det vigtigste operationelle mål med dette lovforslag, dvs. Fællesskabets deltagelse i et fælles program for FoU og innovation, som en række medlemsstater gennemfører inden for området "Længst muligt i eget hjem", er allerede blevet fastsat i det syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling og i særprogrammet "Samarbejde" under rammeprogrammet.

Politiske mål forbundet med dette operationelle mål:

- At reagere på den udfordring, som demografisk aldring udgør, gennem stimulering af investeringer i forskning, udvikling og innovation inden for nye ikt-baserede løsninger til en god alderdom i hele Europa.

- At skabe en kritisk masse af forskning, udvikling og innovation på EU-plan inden for teknologier og tjenester til en god alderdom i informationssamfundet , herunder tilvejebringelse af et gunstigt miljø for små og mellemstore virksomheders (SMV'ers) deltagelse.

Teknologiske og økonomiske mål:

- At fremme udviklingen af innovative ikt-baserede produkter, tjenester og systemer til en god alderdom i hjemmet, i lokalsamfundet og på arbejdspladsen med henblik på at øge ældres livskvalitet, selvstændighed, deltagelse i det sociale liv, kvalifikationer og beskæftigelsesevne og at mindske udgifterne på social- og sundhedsområdet. Dette kan f.eks. baseres på innovativ udnyttelse af ikt, nye former for samspil med kunderne eller nye typer værdikæder inden for tjenester, der muliggør et uafhængigt liv.

- At forbedre mulighederne for kommerciel udnyttelse af forskningsresultater gennem tilvejebringelse af et sæt sammenhængende rammer for udvikling af fælles tilgange og fremme af udpegning og tilpasning af fælles løsninger, som er forenelige med de forskellige sociale præferencer og lovgivningsmæssige aspekter på nationalt eller regionalt plan i hele Europa.

Kommissionens bidrag er de ressourcer, som er opført i afsnit 4.1.

Resultaterne er: a) oprettelse af det fælles program og b) FoU- og innovationsprojekter, som er blevet udvalgt og iværksat efter åbne indkaldelser af forslag under det fælles program.

Følgende forventede resultater vil blive målt ved hjælp af relevante indikatorer (2008):

- Fremme af investeringer og den nationale indsats ved hjælp af incitamenter for investeringer, som er baseret på fælles strategier og gennemførelse.

- Indikatorer: i) antal deltagerlande, ii) forpligtelser og betalinger, jf. bestemmelserne i pkt. 4.1.1, iii) nationale midler, der er afsat til og brugt på projekter under det fælles program, iv) ressourcer, som erhvervslivet og andre berørte parter har investeret gennem deres deltagelse og medfinansiering af projekter.

- Forbedring af sammenhængen på området FoU og innovation inden for ikt til en god alderdom i hele Europa, idet de nuværende problemer vedrørende en usammenhængende indsats løses gennem udvikling af fælles strategier og fælles indkaldelser forslag med kritisk masse.

- Indikatorer: Dette resultat vil i praksis blive nået, når det fælles program bliver fuldt operationelt med et betydeligt antal deltagerlande.

- Programeffektivitet gennem sikkerhed for, at der er midler til rådighed på de nationale budgetter, en central ordning for indsendelse, evaluering og udvælgelse og en brugervenlig ordning for europæisk anvendt og markedsorienteret forskning og innovation, der er baseret på samarbejde og velkendte nationale regler. Dette skulle resultere i ny og mere effektiv støtte til deltagerne, navnlig SMV'erne, hvilket til gengæld medfører større investeringer fra erhvervslivets side og hurtigere markedsføring og udnyttelse af resultaterne.

- Indikatorer: v) tidsintervallet mellem indsendelse af forslaget og iværksættelsen af projektet, vi) antal deltagende SMV'er og vii) faste omkostninger forbundet med driften af det fælles program.

- Betydelige økonomiske og sociale fordele og bidrag til centrale politiske mål , dette vil som et supplement til de øvrige indikatorer blive målt inden for rammerne af den uafhængige midtvejsevaluering og endelige evaluering, der er planlagt.

5.4 Gennemførelsesmetode (vejledende)

X Central forvaltning

( direkte af Kommissionen

X indirekte ved delegation til:

( forvaltningsorganer

( organer oprettet af Fællesskaberne, jf. artikel 185 i finansforordningen

X nationale eller internationale offentlige organer/organer med forpligtelse til offentlig tjeneste

( Fælles eller decentral forvaltning

( med medlemsstaterne

( med tredjelande

( Fælles forvaltning med internationale organisationer (angiv nærmere)

Relevante bemærkninger:

Fællesskabets finansielle bidrag vil blive udbetalt til den specifikke struktur for gennemførelsen, som medlemsstaterne opretter for det fælles program, og som skal forvalte Fællesskabets bidrag i overensstemmelse med finansforordningens artikel 54 og 56. Fællesskabets bidrag vil blive ydet på betingelse af, at der godkendes et arbejdsprogram, og at deltagerlandene påtager sig de dermed forbundne budgetmæssige forpligtelser.

Det fælles AAL-program har følgende organisationsstruktur:

AAL-foreningen, som er en international nonprofitorganisation, der er oprettet under belgisk lovgivning, udgør den specifikke struktur for gennemførelsen, der er blevet oprettet af de deltagende medlemsstater samt Israel, Norge og Schweiz.

AAL-foreningen er ansvarlig for alle aktiviteterne under det fælles AAL-program. AAL-foreningens opgaver omfatter kontrakt- og budgetforvaltning, udvikling af de årlige arbejdsprogrammer, tilrettelæggelse af indkaldelser af forslag samt evaluering og prioritering af projekterne. Derudover forestår den projektovervågningen og de dermed forbundne udbetalinger af Fællesskabets bidrag til de nationale programforvaltningskontorer, der er blevet udpeget. Den tilrettelægger også spredningsaktiviteter.

AAL-foreningen er underlagt generalforsamlingens beslutninger. Generalforsamlingen, som er det beslutningstagende organ for det fælles AAL-program, udpeger medlemmerne af bestyrelsen og overvåger det fælles AAL-programs gennemførelse, herunder godkendelse af de årlige arbejdsprogrammer, tildeling af national støtte til projekter og nye ansøgninger om medlemskab. Dens arbejde vil være underlagt princippet om, at hvert land har en stemme. Beslutninger træffes med simpelt flertal. Dette gælder dog ikke beslutninger vedrørende efterfølgelse, optagelse og udelukkelse af medlemmer eller opløsning af foreningen, som kan være omfattet af særlige afstemningskrav i foreningens vedtægter. Kommissionen har observatørstatus på generalforsamlingens møder.

Bestyrelsen for AAL-programmet – som består af en direktør og to vicedirektører (eller alternativt en vicedirektør og en kasserer) – vælges på generalforsamlingen og skal varetage specifikke forvaltningsopgaver som f.eks. budgetplanlægning, ansættelse af personale og indgåelse af aftaler. Den er foreningens retlige repræsentant og er ansvarlig over for generalforsamlingen.

De nationale programforvaltningskontorer får af de deltagende medlemsstater samt Israel, Norge og Schweiz tilladelse til at udføre arbejde, der vedrører projektforvaltningen samt administrative og retlige aspekter, for de nationale projektpartnere og til at yde bistand i forbindelse med evaluering af og forhandlinger vedrørende projektforslag. Deres arbejde overvåges af AAL-foreningen.

Et rådgivende forum med repræsentanter for erhvervslivet og andre berørte parter anbefaler prioriterede områder og emner, som skal behandles i indkaldelserne af forslag under det fælles AAL-program.

6. OVERVÅGNING OG EVALUERING

6.1. Overvågningssystem

Når det fælles program er blevet oprettet, vil det blive overvåget ved hjælp af årsrapporter, som forelægges af den specifikke struktur for gennemførelsen. Rapporterne vil give en detaljeret oversigt over gennemførelsen af det fælles program på grundlag af indikatorerne i pkt. 5.3.

6.2. Evaluering

6.2.1. Forudgående evaluering

Det foreslåede initiativ er blevet behandlet som en del af den forudgående evaluering af forslaget til det syvende rammeprogram.

6.2.2. Forholdsregler efter en midtvejsevaluering eller efterfølgende evaluering (konklusioner, der kan drages af lignende tidligere erfaringer)

Den foreslåede styringsmodel er blevet baseret på erfaringerne fra det første artikel 169-initiativ, der er blevet gennemført under det sjette rammeprogram, hvilket vil sige EDCTP-initiativet vedrørende kliniske forsøg i Afrika.

6.2.3. Regler for fremtidige evalueringer og deres hyppighed

Efter to år vil der blive gennemført en midtvejsevaluering med bistand fra uafhængige eksperter, og følgende vil blive vurderet: 1) programmets gennemførelse, for så vidt angår yderligere videnskabelig, forvaltningsmæssig og finansiel integration, og 2) merværdien samt programmets effektivitet med hensyn til at nå målene. Eksterne eksperter vil gennemføre en efterfølgende evaluering ved programmets afslutning.

7. FORHOLDSREGLER MOD SVIG

Af artikel 6 i beslutningen om det fælles AAL-program fremgår det, at Ved gennemførelsen af det fælles AAL-program træffer medlemsstaterne, Israel, Norge og Schweiz alle de lovgivningsmæssige, forskriftsmæssige, administrative og øvrige foranstaltninger, der er nødvendige for at beskytte De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser. De deltagende medlemsstater, Israel, Norge og Schweiz forelægger navnlig tilstrækkelig garanti for fuldstændig inddrivelse af beløb, som Kommissionen har krav på, fra den specifikke struktur for gennemførelsen

Af artikel 7 i beslutningen om det fælles AAL-program fremgår det, at Kommissionen og Revisionsretten kan gennem deres tjenestemænd eller andre ansatte foretage enhver form for kontrol og inspektion, som er nødvendig for at sikre en forsvarlig forvaltning af Fællesskabets midler og for at beskytte Fællesskabets finansielle interesser mod svig og uregelmæssigheder. Med henblik herpå stiller de deltagende medlemsstater, Israel, Norge og Schweiz og/eller den specifikke struktur for gennemførelsen alle relevante dokumenter til rådighed for Kommissionen og Revisionsretten, hvis det kræves inden for den krævede frist.

Yderligere forholdsregler mod svig vil blive indført som en del af den nærmere aftale mellem Kommissionen og den specifikke struktur for gennemførelsen.

8. RESSOURCER

8.1. Finansielle omkostninger i forbindelse med forslagets mål

Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (3 decimaler)

År 2007 | År 2008 | År 2009 | År 2010 | År 2011 | År 2012 |

Tjenestemænd eller midlertidigt ansatte[24] (XX 01 01) |

Personale, der finansieres[25] over art. XX 01 02 |

Andet personale[26], der finansieres over art. XX 01 04/05 | A*/AD | 0,50 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |

B*, C*/AST | 0,50 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

I ALT | 1,0 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |

8.2.2. Opgavebeskrivelse

De vigtigste opgaver under aktionen vil være:

- Deltagelse i AAL-foreningens generalforsamling som Kommissionens observatør, 4 møder af to dages varighed (direktørplan).

- Deltagelse i workshopper og formidlingsarrangementer tre gange om året (kontorchefniveau).

- Forhandling og forberedelse af finansieringsaftaler sammen med den specifikke struktur for gennemførelsen (projektlederniveau + B-niveau/C-niveau)

- Overvågning af gennemførelsen + bistand ved midtvejsevalueringen og den efterfølgende evaluering (projektlederniveau).

- Finansiel og juridisk revision af gennemførelsen af det fælles program (finansadministratorniveau).

8.2.3. Kilde til personaleressourcer (vedtægtsomfattede)

( Stillinger, der i øjeblikket er afsat til forvaltningen af programmet, og som skal erstattes eller forlænges

( Stillinger, der er forhåndsallokeret i forbindelse med APS/FBF-proceduren for år n

( Stillinger, hvorom der skal ansøges i forbindelse med den næste APS/FBF-procedure

X Stillinger, som skal omfordeles under anvendelse af eksisterende ressourcer inden for den pågældende tjeneste (intern omfordeling)

( Stillinger, der er nødvendige i år n, men ikke forudset i APS/FBF-proceduren for det pågældende år

8.2.4. Andre administrative udgifter, der er medtaget i referencebeløbet (XX 01 04/05 – udgifter til administrativ forvaltning)

i mio. EUR (3 decimaler)

Budgetpost (nummer og betegnelse) | År 2007 | År 2008 | År 2009 | År 2010 | År 2011 | År 2012 og ff. | I ALT |

Anden teknisk og administrativ bistand |

- intern |

- ekstern | 0 | 0 | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,075 | 0,150 |

Teknisk og administrativ bistand i alt | 0 | 0,320 | 0,345 | 0,345 | 0,345 | 0,715 | 2,070 |

8.2.5. Udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet

i mio. EUR (3 decimaler)

Arten af personaleressourcer | År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4 | År n+5 og ff. |

Tjenestemænd og midlertidigt ansatte (XX 01 01) |

Personale finansieret over artikel XX 01 02 (hjælpeansatte, nationale eksperter, kontraktansatte osv.) (oplys budgetpost) |

Samlede udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IKKE medtaget i referencebeløbet) |

Beregning – tjenestemænd og midlertidigt ansatte

Ved anvendelsen af de menneskelige ressourcer anført under pkt. 8.2.1 regnes der med gennemsnitlige omkostninger på 117 000 EUR pr. fuldtidsækvivalent.

Tjenesterejser: Omkostningerne er baseret på 1 250 EUR i gennemsnit pr. tjenesterejse og to tjenesterejser pr. år for to tjenestemænd med henblik på deltagelse i generalforsamlingen, tre tjenesterejser pr. år for en tjenestemand med henblik på deltagelse i bestyrelsens møder og tre tjenesterejser pr. år for en tjenestemand med henblik på deltagelse i workshopper og arrangementer, der gennemføres af de projektansvarlige. Derudover regnes der med 12 tjenesterejser om året med henblik på revision.

Ekstern bistand: De anslåede omkostninger til ekstern bistand i forbindelse med de årlige gennemgange, midtvejsevalueringerne og de endelige vurderinger er beregnet på grundlag af en årlig gennemgang/midtvejsevaluering pr. år (med 3 eksterne eksperter til 485 EUR pr. dag i tre dage + 1 250 EUR i rejseomkostninger pr. ekspert) i en periode på seks år + en endelig evaluering i 2013.

Beregning – personale, der finansieres over art. XX 01 02

8.2.6. Andre administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet (ikke relevant) i mio. EUR (3 decimaler) |

År 2007 | År 2008 | År 2009 | År 2010 | År 2011 | År 2012 og ff. | I ALT |

XX 01 02 11 01 – Tjenesterejser |

XX 01 02 11 02 – Møder og konferencer |

XX 01 02 11 03 - Udvalg[28] |

XX 01 02 11 04 – Undersøgelser og høringer |

XX 01 02 11 05 - Informationssystemer |

Andre forvaltningsudgifter i alt (XX 01 02 11) |

Andre udgifter af administrativ karakter (angiv hvilke, herunder budgetpost) |

Administrative udgifter i alt, undtagen udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IKKE medtaget i referencebeløbet) |

Beregning – Andre administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet

[1] Ministerkonferencen i Riga om ikt for et inkluderende samfund og minstererklæringen fra Riga, juni 2006.

[2] KOM(2006)

[3] Europe developing countries clinical trials platform.

[4] EUT C […] af […], s. […].

[5] EUT C […] af […], s. […].

[6] EUT C […] af […], s. […].

[7] EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1.

[8] EUT L 400 af 30.12.2006, s. 86.

[9] KOM(2005)

[10] KOM(2006)

[11] EUT L 312 af 23.12.1995, s. 1.

[12] EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.

[13] EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1.

[14] EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1. Ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 1995/2006 (EUT L 390 af 30.12.2006, s. 1).

[15] EFT L 357 af 31.12.2002, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. XXXX/2007 (EUT L ...).

[16] EUT C 323 af 30.12.2006, s. 1.

[17] EUT L 310 af 9.11.2006, s. 15.

[18] Udgifter, som ikke henhører under kapitel xx 01 i afsnit xx.

[19] Udgifter inden for artikel xx 01 04 i afsnit xx.

[20] Udgifter inden for kapitel xx 01, som ikke henhører under artikel xx 01 04 eller xx 01 05.

[21] Se punkt 19 og 24 i den interinstitutionelle aftale.

[22] Indsæt flere kolonner, hvis foranstaltningen varer længere end 6 år.

[23] Som beskrevet under punkt 5.3.

[24] Udgifter, der IKKE er medtaget i referencebeløbet.

[25] Udgifter, der IKKE er medtaget i referencebeløbet.

[26] Udgifter, der er medtaget i referencebeløbet.

[27] Der skal henvises til den specifikke finansieringsoversigt for det eller de pågældende forvaltningsorganer.

[28] Oplys, hvilken type udvalg det drejer sig om, og hvilken gruppe det tilhører.