ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
32.

minder om, at RU's udtalelse »Indikatorer for territorial udvikling: BNP og mere« (3) påpeger, at BNP ikke kan anvendes som et nøjagtigt mål for et samfunds evne til at tackle spørgsmål, der har betydning for det, som f.eks. demografiske forandringer, og opfordrer til, at der oprettes indekser på internationalt, nationalt, lokalt og regionalt plan, der måler fremskridt også ved hjælp af andre indikatorer end BNP. I den sammenhæng ville det, hvis det besluttes at undersøge muligheden for at indføre flere indikatorer end BNP, være hensigtsmæssigt også at undersøge muligheden for indførelse af indikatorer, der kan gøre status over den demografiske udvikling i et specifikt land, en region eller område;
38.

udtrykker bekymring over den sene vedtagelse af ESIF's operationelle programmer og over risikoen for oparbejdning af et nyt efterslæb af ubetalte forpligtelser i anden halvdel af FFR og navnlig sidst i perioden; udvalget opfordrer derfor Kommissionen til at forelægge en betalingsplan for samhørighedspolitikken indtil udløbet af programmeringsperioden 2014-2020 for at sikre, at der er tilstrækkelige midler til rådighed til at foretage udbetalinger til medlemsstaterne;
40.

opfordrer EU-institutionerne til at give Kommissionen bemyndigelse til at anvende atypiske metoder i forbindelse med undersøgelser af kinesisk import i henseende til dumping og subsidier under afsnit 15 i protokollen om Kinas tiltrædelse af WTO, indtil Kina overholder alle 5 EU-kriterier, der kræves for at få status af markedsøkonomi. Udvalget henviser desuden med stor bekymring til, at det i tilfælde af en mulig anerkendelse af markedsøkonomistatus til Folkerepublikken Kina i december 2016 praktisk talt vil være umuligt at træffe effektive antidumpingforanstaltninger som følge af den i så fald ændrede beregningsmetode for dumpingmargenerne. Udvalget understreger samtidig, at der ikke er noget krav om, at WTO-medlemmer per automatik skal tildele Kina status som markedsøkonomi i 2016;
28.

Det Europæiske Regionsudvalg mener med hensyn til aktion 6, at det er nødvendigt at gennemføre FN's klimaaftale fra COP21 i Paris for at afhjælpe de skadelige virkninger af klimaforandringer på have, kystlinjer og økosystemer, og at tage fat på fremtidige omkostninger i tilknytning til global opvarmning og havenes stigende vandstand. De globale klimamål kræver lokale tilpasningsforanstaltninger, eftersom de fleste konsekvenser af klimaforandringerne mærkes på lokalt plan. Derfor har Regionsudvalget (10) for nylig påpeget, at de lokale og regionale myndigheder har en afgørende rolle at spille i udarbejdelsen og gennemførelsen af nationale, europæiske og internationale tilpasningsrammer, der handler om at imødegå konsekvenserne af klimaforandringer i verdens have. Der er brug for en specifik kapacitetsopbygning og finansiel støtte til dette formål til alle regioner, herunder regionerne i den yderste periferi, som følge af deres strategiske beliggenhed i Atlanterhavet, Det Indiske Ocean og Det Caribiske Hav. For at overholde Parisaftalen er det endvidere nødvendigt ikke kun at inkorporere klimatilpasningsforanstaltninger i havforvaltningen, men også at bevare en betydelig del af de fossile brændstoffer under jorden. I den henseende mener udvalget, at aktion 6 for at sikre konsekvens bør styrkes med foranstaltninger til forhindring af nye olieprøveboringer i følsomme områder af de europæiske have;
55.

understreger behovet for at støtte initiativrig tankegang på alle forvaltningsplaner og at give mulighed for innovative bottom-up-løsninger ved at skabe mekanismer for tilsynsforpligtelse, der gør det muligt for lokale og regionale myndigheder midlertidigt at suspendere eksisterende regler for at afprøve alternative løsninger, hvis der er dokumentation for, at målsætningerne bedre kan nås gennem en innovativ tilgang.
45.

Det Europæiske Regionsudvalg mener, at EU skal prioritere industriel udvikling af vedvarende energiformer. Derfor bør målsætningerne for produktion af vedvarende energi i EU i 2030 ligge højere end de 27 %, som Kommissionen har foreslået. Princippet om teknologineutralitet bør opblødes for at prioritere industriel udvikling af den eneste sektor for vedvarende energi, hvor EU har mulighed for at tage rollen som globalt førende og skabe et stort antal nye job;
31.

Udvalget opfordrer Kommissionen til at fjerne de nævnte hindringer og gøre social innovation til et kriterium ved ansøgninger om EU-midler, til at stille fonde og programmer til rådighed for utraditionelle organisationer og grupper og til at skabe råderum for eksperimenter og dermed acceptere, at et eksperiment kan mislykkes.
17.

bifalder den indsats, der er blevet gjort for nylig med henblik på at forbedre processen med det europæiske semester via Kommissionens semester-ansvarlige i de enkelte medlemsstater, og understreger merværdien af disse semester-ansvarlige, der fungerer som et kontaktpunkt for alle myndighedsniveauer og interessenter. Udvalget fremhæver behovet for at supplere disse bestræbelser med et stærkere engagement i forhold til de lokale og regionale myndigheder på områder inden for semestret, som har med deres kompetencer at gøre.
64.

Det Europæiske Regionsudvalg anerkender, at der på lang sigt vil være et stort behov for unionsmidler på EU-plan for at sætte gang i investeringer. Midlerne, der er til rådighed hertil, vil også fremover befinde sig i skæringsfeltet mellem konsolideringen af de nationale budgetter og medlemsstaternes beredvillighed til at finansiere EU-opgaver. I forbindelse med samhørighedspolitikken vil det være afgørende, at opgaven med at styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed løses på en måde, der bidrager til at styrke regionerne i Europa og EU generelt, og at midlerne anvendes effektivt. En tilstrækkelig velfinansieret samhørighedspolitik er i den forbindelse uundværlig, og det er nødvendigt at sikre en fordeling af midlerne, der tager hensyn til specifikke ønsker fra regioner og kommuner. Udvalget henleder i øvrigt opmærksomheden på BREXIT's negative konsekvenser for EU-budgettet. Med henblik på at værne mest muligt om EU's budget og især samhørighedspolitikkens budget bekræfter udvalget sit krav om, at Det Forenede Kongerige skal opfylde samtlige retlige forpligtelser i forbindelse med den løbende finansielle ramme på mellemlang sigt. Det henviser i den forbindelse til sin beslutning af 22. marts 2017 (RESOL-VI/022) og opfordrer Kommissionen til at konkretisere de forslag fra Gruppen på højt plan vedrørende egne indtægter, som nævnes i rapporten om EU's fremtidige finansiering;
24.

For at sikre adgang til veluddannet sundheds- og plejepersonale kræves der planlægning og samordning mellem sundhedssektoren og uddannelsessystemet med gode muligheder for kompetenceudvikling. I dag er der mangel på flere erhvervsgrupper, ujævn geografisk fordeling og ubalance mellem forskellige erhvervsgrupper. Der er bl.a. behov for at uddanne flere alment praktiserende læger (4) samt at fastholde kompetencer. For at kunne ansætte og fastholde personale må arbejdsgiverne tilbyde et godt arbejdsmiljø og gode arbejdsvilkår. For at udvikle aktiviteterne bør arbejdsgiverne etablere tværfaglige teams samt variere arbejdsopgaverne (»task shifting«) med henblik på at styrke sygeplejerskers og andre erhvervsgruppers roller. Udvalget håber, at Kommissionens fokus på et europæisk solidaritetskorps (»European Solidarity Corps«) kan bidrage til at gøre flere unge interesseret i at arbejde i sundhedssektoren.
46.

understreger betydningen af Kommissionens udvikling af tematiske platforme og navnlig de muligheder, som disse platforme skaber for at fremme samarbejdet mellem regionale aktører. Udvalget bemærker endvidere, at de nævnte platforme for interregionalt samarbejde har haft afgørende betydning for gennemførelsen, da de har maksimeret væksten og markedspotentialet, især hvad angår industristyret innovation. Udvalget finder derfor, at det burde være muligt for flere regioner frivilligt at organisere visse specialiseringer på interregionalt niveau: — inden for et og samme land — inden for et grænseområde — i ultraperifere regioner — inden for et kyst- eller bjergområde — inden for et europæisk netværk, som ikke er geografisk sammenhængende (f.eks. kultursektoren eller den kreative sektor, tjenester i tilknytning til de demografiske udfordringer eller Vanguardinitiativet);
30.

understreger behovet for bedre gennemsigtighed i fødevaremærkningen, herunder sammenlignelige oplysninger om fødevarernes miljøpåvirkning. Det bør erkendes, at de nuværende oplysninger om nærings- og kalorieindhold på varedeklarationerne ikke i tilstrækkelig grad tager hånd om den komplekse forbindelse mellem fødevarer og sundhed, og at de nuværende varedeklarationer fuldstændigt mangler information om fødevarernes miljøpåvirkning. Selvom de fleste forbrugere ved, at deres valg har en vis indvirkning på miljøet, indeholder varedeklarationerne ingen oplysninger, der kan vejlede forbrugerne til at træffe bæredygtige valg. Udvalget mener, at mærkningen skal være klar og relevant, men ikke være alt for indviklet og besværlig for fødevareproducenterne;
38.

Udvalget understreger betydningen af at sikre, at man i indsatsen for at uddybe valutaunionen også tager hensyn til konsekvenserne for landene uden for euroområdet.
48.

mener, at kystområder, især hvor der findes havne, har gode muligheder for at blive ekspertisecentre for vedvarende energi, bæredygtig turisme og kreative industrier set i lyset af deres naturaktiver. Imidlertid er kystområder ofte perifere eller beliggende i den yderste periferi og har brug for, at der udvikles infrastruktur, der kan forbinde dem med kernen i EU's indre marked og med den øvrige del af deres egen region.
36.

Det Europæiske Regionsudvalg er overbevist om, at der udover politisk innovation er et stort behov for yderligere tekniske innovationer med henblik på at overvinde de nuværende og fremtidige udfordringer angående vand (14). Udvalget fremhæver med henblik på at støtte denne form for innovation den mulige fordel ved en EU-dagsorden for vandinnovationstiltag for at sikre et bæredygtigt og cirkulært samfund med intelligente vandløsninger. En sådan ramme kan hjælpe med at tilskynde medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder til med støtte fra Kommissionen at anvende systemiske, innovative tilgange og etablere eller fremme partnerskaber i forbindelse med vandinnovationsprojekter. Selvom de nuværende platforme for udveksling af viden og finansieringsmuligheder er under udvikling, styrkelse og udvidelse, ser udvalget to flaskehalse, der hindrer realiseringen af innovative løsninger. Udvalget opfordrer derfor Kommissionen til at: a) reducere den administrative byrde for at få adgang til de europæiske innovationsfonde gennem samarbejde og investeringer rettet mod at forhindre større langsigtede udfordringer for vandforvaltningen i EU som helhed. En vigtig ting at være opmærksom på er den modstridende lovgivning vedrørende politikken for statsstøtte og virksomhedernes vanskelige adgang til innovationsfondene b) undersøge muligheden for at skabe råderum for eksperimenter i de situationer, hvor restriktioner fra andre politikområder hindrer gennemførelsen af innovative løsninger.
24.

bemærker, at unge landbrugere har et stort og meget uensartet behov for uddannelse og information. Visse unge landbrugere har et væsentligt behov for teknologiske færdigheder og færdigheder i forbindelse med udviklingen af en landbrugsstrategi, mens andre har brug for iværksætterfærdigheder — som f.eks. markedsføring, kommunikation og finansielle færdigheder — for at bevare deres bedrifts rentabilitet. De er ikke altid opmærksomme på, at de kan drage fordel af alle disse forskellige typer af færdigheder, idet de har tendens til at drive deres landbrug på traditionel vis og ikke mener, at der er behov for forandring;
I tilfælde hvor leverandører af informationssamfundstjenester giver offentligheden adgang til ophavsretligt beskyttede værker eller andre frembringelser uploadet af brugerne, og derved går længere end blot at stille de fysiske faciliteter til rådighed og foretager en overføring til offentligheden, er de forpligtede til at indgå licensaftaler med rettighedshaverne, medmindre de er omfattet af ansvarsfritagelsen i artikel 14 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF (1). Ved anvendelsen af artikel 14 er det nødvendigt at fastslå, om tjenesteyderen spiller en aktiv rolle, f.eks. ved at optimere præsentationen af de uploadede værker eller andre frembringelser eller gøre reklame for dem, uanset hvilke midler der anvendes dertil. For at sikre, at alle former for licensaftaler fungerer, bør leverandører af informationssamfundstjenester, som lagrer og giver offentlig adgang til store mængder ophavsretligt beskyttede værker og andre frembringelser, der uploades af deres brugere, træffe passende og forholdsmæssige foranstaltninger til at sikre beskyttelsen af værker og andre frembringelser, f.eks. ved at indføre effektive teknologier. Denne forpligtelse bør også gælde, når leverandørerne af informationssamfundstjenester er omfattet af ansvarsfritagelsen i artikel 14 i direktiv 2000/31/EF.

I tilfælde hvor leverandører af informationssamfundstjenester giver offentligheden adgang til ophavsretligt beskyttede værker eller andre frembringelser uploadet af brugerne, og derved går længere end blot at stille de fysiske faciliteter til rådighed og foretager en overføring til offentligheden, er de forpligtede til at indgå licensaftaler med rettighedshaverne, medmindre de er omfattet af ansvarsfritagelsen i artikel 14 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF (1). Ved anvendelsen af artikel 14 er det nødvendigt at fastslå, om tjenesteyderen spiller en aktiv rolle, f.eks. ved at optimere præsentationen af de uploadede værker eller andre frembringelser eller gøre reklame for dem, uanset hvilke midler der anvendes dertil. For at sikre, at alle former for licensaftaler fungerer, bør leverandører af informationssamfundstjenester, som lagrer og giver offentlig adgang til store mængder ophavsretligt beskyttede værker og andre frembringelser, der uploades af deres brugere, træffe passende og forholdsmæssige foranstaltninger til at sikre beskyttelsen af værker og andre frembringelser, f.eks. ved at indføre effektive teknologier , der muliggør en rimelig omfordeling af værdi til rettighedshaverne . Denne forpligtelse bør også gælde, når leverandørerne af informationssamfundstjenester er omfattet af ansvarsfritagelsen i artikel 14 i direktiv 2000/31/EF.
16.

Når det gælder grænseoverskridende forbindelser, kan der gå længere tid, før der udvikles en markedsefterspørgsel. De højere omkostninger fører ligeledes til en skrøbelig cost-benefit balance, især i indkøringsfasen. Man skal derfor være særlig opmærksom på projekters finansieringsteknik. De finansieringstekniske løsninger, der anvendes til projekterne, har også afgørende betydning for investeringsafkastet og for følgerne for den økonomiske aktivitet af investeringer i infrastruktur, som sker inden for rammerne af grænseoverskridende samarbejdsprogrammer og udviklingsprogrammer for transport. Sammensætningen af forskellige finansieringskilder, egenfinansieringen, de finansielle bidrag til aktiviteter og omkostningerne til konsortiets aktører er ligeledes afgørende faktorer for så vidt angår projekter. På baggrund af alle disse faktorer anbefaler udvalget, at man, når transportstrukturerne er betydelige for de to berørte lande, vedtager fælles retningslinjer og bestemmelser for hvert grænseområde, der er fælles for medlemsstaterne, for at opnå endnu mere effektive støttevilkår for projekterne.
Artikel 12 erstattes som følger:

»Artikel 12

Særlige regler

1. En person, der har lønnet beskæftigelse i en medlemsstat for en arbejdsgiver, som normalt udøver sin virksomhed der, og som er udstationeret i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/71/EF af 16. december 1996 om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser (1), eller som af denne arbejdsgiver er udsendt til en anden medlemsstat for dér at udføre et arbejde for dennes regning, er fortsat omfattet af lovgivningen i den førstnævnte medlemsstat, forudsat at varigheden af dette arbejde ikke påregnes at overstige 24 måneder, og at den pågældende ikke udstationeres eller udsendes for at afløse en anden udstationeret eller udsendt person, der er ansat eller udøver selvstændig virksomhed, og som tidligere har været udstationeret eller udsendt i henhold til denne artikel.

2. En person, der normalt udøver selvstændig virksomhed i en medlemsstat, og som skal udøve en lignende aktivitet i en anden medlemsstat, er fortsat omfattet af lovgivningen i førstnævnte medlemsstat, forudsat at den forventede varighed af denne aktivitet ikke påregnes at overstige 24 måneder, og at den pågældende person ikke afløser en anden udstationeret person, der er ansat eller udøver selvstændig virksomhed.«
26.

anerkender behovet for at anvende en særlig metode til at evaluere fonde for små projekter (og lignende instrumenter), der støtter mellemfolkelige og mindre projekter. I betragtning af de mellemfolkelige projekters »bløde« karakter er det klart, at de sædvanlige resultatindikatorer ikke er egnede til en sådan evaluering (f.eks. til at måle graden af tillid eller overvindelsen af fordomme). Her foreslås det, at det i sig selv anses for et positivt resultat, at der finder et grænseoverskridende samarbejde sted mellem borgere og institutioner i grænseregionerne (i lighed med det stigende antal studerende, som studerer i udlandet takket være Erasmusprogrammet). Antallet af deltagende borgere og samarbejdspartnere burde være tilstrækkeligt. Mindre projekter skal bidrage til indikatorerne for den relevante investeringsprioritet, men ved disse projekter, som ikke er rent mellemfolkelige, bør der også tages hensyn til det aspekt, at der er samarbejdende partnere, og til antallet af personer, som aktivt deltager i det grænseoverskridende samarbejde, eftersom det opbygger disse partneres kapacitet til at videreudvikle et sådant samarbejde i fremtiden. Det betyder, at den EU-drevne indsats tilføres en stedbaseret tilgang med fokus på borgerne, som bliver engagerede aktører i opbygningen af mere Europa i praksis. Meget ofte er de erhvervsmæssige og interkulturelle færdigheder, som medlemmerne af grænseoverskridende projektgrupper erhverver, mere værdifulde end resultatet af projektet som sådan (små investeringer).
66.

anerkender, at cykling i overensstemmelse med RU's udtalelse om »En EU-køreplan for cykling« (10) bør styrkes som transportform ved at tillægge den EU-finansiering, der er gjort tilgængelig for cykeltransportprojekter, større betydning og gentager sin opfordring til at indarbejde en EU-køreplan for cykling i Kommissionens arbejdsprogram for 2018. Som aktive fortalere for cykling og i denne forbindelse også for grønne indkøb kan kommunerne fremme deres egen rolle i bekæmpelsen af klimaændringer ved at deltage i initiativer som f.eks. Europas miljøhovedstad og »Science meets Regions«. Der kan fremsættes forslag med henblik på at integrere specifikke, væsentlige dele af cykelruter i TEN-T-nettet;
16.

bemærker, at der i dag gives forrang til projekter med et højt teknologisk modenhedsniveau, der prioriterer trinvis innovation ved at tilskynde forskere til at fokusere på modne ideer, der kan markedsføres inden for kort tid. Udvalget hævder samtidig, at støtte til projekter med lavere teknologiske modenhedsniveauer også er vigtig for at få mere innovation ud på markedet. Det understreger betydningen af banebrydende innovation, der tager udgangspunkt i projekter med lavere teknologisk modenhedsniveau, og som gør det muligt hurtigt at introducere nye produkter og tjenesteydelser på markedet. Det bør under alle omstændigheder være en hovedprioritet i innovationspolitikken at ledsage SMV'er ud på markedet og skabe bæredygtige job. Dette skal navnlig være opgaven for et europæisk innovationsråd;
45.

Det Europæiske Regionsudvalg foreslår, at EU's landbrugspolitik efter 2020 bygges op om følgende mål, som der er bred opbakning til: a) at fastholde landbrugspolitikkens status som et centralt politikområde for det europæiske projekt; b) at videreføre målene i EUF-traktaten og stille tilstrækkelige finansielle midler til rådighed; c) at udvikle et bæredygtigt og blomstrende landbrug, der er forankret i landdistrikternes mangfoldighed; d) at sikre fødevaresikkerheden til rimelige priser for EU's befolkning; e) at levere sunde, nærende og varierede fødevarer af høj kvalitet, ved at arbejde for etablering og styrkelse af lokale forsyningskæder med særlig vægt på foranstaltninger rettet mod at bekæmpe madspild og skabe social solidaritet; f) at anvende principperne for cirkulær økonomi og bioøkonomi for at åbne mulighed for økonomisk rentable aktiviteter i landdistrikterne; g) at stabilisere markederne og styrke landbrugernes position på markederne; h) at sikre landbrugerne en rimelig levestandard, navnlig gennem en rimelig og tilstrækkelig stabil indkomst; i) at sikre fornyelsen af så mange landbrugsbedrifter som muligt og dermed landdistrikternes dynamik ved især at yde støtte til unge landbrugere; j) at sikre adgang til finansiering, videnoverførsel, erhvervsuddannelse samt nedbringelse af administrative hindringer; k) ikke at destabilisere landbrugsøkonomierne i lande uden for EU; l) at rette alle landbrugets produktionsmetoder mod former, der tager hensyn til både landbrugernes og forbrugernes sundhed og samtidig beskytter landbrugets genressourcer, miljøet og vandmiljøet, fremmer biodiversiteten i naturen og i landbruget, tager hensyn til dyrevelfærd og begrænser den globale opvarmning; m) over tid at bevare og beskytte det areal, der bruges til landbrug, ved at gribe resolut ind over overudnyttelse af jorden og øge kvaliteten, frugtbarheden og biodiversiteten gennem udbredelse af hensigtsmæssig landbrugspraksis; n) at tillægge lokale produkter værdi ved hjælp af oprindelsesbetegnelser (BOB og BGB) eller anden kvalitetsmærkning, som skaber en merværdi for forsyningskæden og området, og som gør det muligt at holde liv i de lokale produktionssystemer og bidrage til at styrke landdistriktsidentiteten og den kulturelle og gastronomiske arv; o) at fordele den fælles landbrugs- og fødevarepolitiks offentlige midler mere ligeligt mellem bedrifter og medlemsstater i henhold til objektive og ikkediskriminerende kriterier med hensyn til kapacitet til at bidrage til EU's mål for bæredygtig udvikling (herunder ved at fremskynde konvergens mellem medlemsstaterne med hensyn til direkte betalinger); p) at anvende proportionalitetsprincippet i det kontrolsystem, som landbrugerne er underlagt; q) at styrke den anden søjle i den fælles landbrugspolitik, som sigter mod at forbedre levevilkårene i landdistrikter og styrke den generelle konkurrencedygtighed; r) at fremme den økonomiske, sociale og miljømæssige udvikling af alle landdistrikter; s) at tage den udfordring op, der består af affolkning og befolkningsaldring i landbrugsdistrikterne som følge af mangel på perspektiver og jobmuligheder, især for unge og kvinder;
42.

anerkender Kommissionens indsats for at støtte iværksættere gennem programmer som COSME og InnovFin under »2020-handlingsplanen for iværksætterkultur« og Horisont 2020 på innovationsområdet samt arbejdet med at skabe en kapitalmarkedsunion. Regionsudvalget vurderer dog, at det er væsentligt at indarbejde den territoriale dimension (og især øernes særlige karakter) i disse programmer og planer for dermed: — succesrigt at inddrage øernes iværksættere; — at fremme faglig uddannelse og kompetenceopbygning i virksomheder på øerne; — at give iværksættere bedre adgang til kapital, herunder risikovillig kapital; — at give øerne mulighed for at deltage i de europæiske og globale netværk for udvikling og udbredelse af videnskabelig og teknologisk viden og udnytte udbyttet heraf i markedsmæssig produktion og social velfærd;