DA Den Europæiske Unions Tidende C 179/33

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

2013/C 179/09

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ANSØGNING OM ÆNDRING

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (2)

ANSØGNING OM ÆNDRING I HENHOLD TIL ARTIKEL 9

»SELLES-SUR-CHER«

EF-Nr.: FR-PDO-0117-0976-26.01.2012

BGB ( ) BOB ( X )

1. Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

—  Produktets betegnelse — ☒ Beskrivelse —  Geografisk område — ☒ Bevis for oprindelse — ☒ Produktionsmetode — ☒ Tilknytning — ☒ Mærkning — ☒ Nationale krav —  Andet (angiv nærmere)

2. Type ændring(er)

—  Ændring af enhedsdokumentet eller resuméet — ☒ Ændring af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort —  Ændring af en varespecifikation, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006) —  Midlertidig ændring af varespecifikationen, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006)

3. Ændring(er)

3.1. Kapitel 2 — Beskrivelse af produktet

— Som følge af udviklingen i lovgivningen omkring tilsætningsstoffer erstattes »aske af vegetabilsk oprindelse« med »vegetabilsk kulstof«.

— Ændring af ostens størrelse: Ostens form præciseres (omkring 9-10 cm), hvilket er mere i overensstemmelse med formens størrelse.

Beskrivelsen af osten er blevet suppleret. Osten har en mere eller mindre ensartet askegrå farve. Den elfenbensfarvede skæreflade er mat, glat og ensartet med en fast, fin og regelmæssig skorpe. Duften af frisk gedemælk udvikler sig under modningen og får noter af champignon og gedeost. Teksturen er frisk og cremet. Smagen har en fin balance mellem salt, syrligt og bittert. Ordet »blød ost« fjernes, eftersom det ikke er i overensstemmelse med fremstillingen af gedeost (der er tale om en mælkebaseret fremstilling). Teksten »mere eller mindre blå overflademug«, der kendetegner oste fra gårdproduktion, der er modnet ud over minimumsmodningsperioden, som i dag kun udgør en meget marginal produktion, slettes ligeledes

Det samlede tørstofindhold præciseres: 55 g pr. ost.

3.2. Kapitel 4 — Bevis for, at produktet har oprindelse i det geografiske område

— Sporbarhed: For at styrke oprindelsesgarantien skal alle landbrugerne opgive deres producerede mængder, og de skal have en sporbarhed, der gør det muligt at følge produktet fra fremstillingen til afsætningen.

3.3. Kapitel 5 — Produktionsmetode

For at forankre produktet i området er flere punkter i varespecifikationen blevet ændret:

5.1 — Mælkeproduktion

— 80 % af gederne til fornyelse af bestanden opdrættes i det geografiske område for at begrænse sundhedsrisiciene og fremme en genpulje, der er tilpasset omgivelserne

— gederne er af racerne Alpine, Saanen eller en krydsning af disse to racer, for de har længe været tilpasset regionen

— avl uden for normal avlssæson gør det muligt at udstrække produktionsperioden, uden at det går ud over kvaliteten

— arealet pr. ged i gedestalden er mindst 1,5 m2

— mindst 75 % af foderet kommer fra området, dvs. gennemsnitligt minimum 825 kg tørstof årligt

— foderrationen består bl.a. af mindst 550 kg tørstof fra grovfoder. For at sikre denne foderration kræves der et foderareal på minimum 1 000 m2 pr. ged

— for at afgrænse de foderstoffer, der kan anvendes, er en liste over de tilladte foderstoffer fra det geografiske område vedlagt

— brugen af wraphø er begrænset til 350 kg tørstof om året pr. ged, og andelen af tørstof i wraphøet skal være over 50 %

— brugen af græsensilage og majs er tilladt frem til 31. december 2014

— fodertilskuddet er angivet nærmere

— gmo'er er forbudt.

5.2 Forarbejdning

— Det er tilladt at modne mælken inden løbebehandlingen. Denne praksis gør det muligt at forbedre mælkens egnethed til ostefremstilling, således at dens aromatiske potentiale kan komme til udtryk

— koaguleringsfasen varer mellem 18 og 48 timer ved en temperatur under 25 °C for at sikre ostemassens mælkeagtige karakter

— udskæring er tilladt

— vallen fjernes manuelt eller ved udpumpning (forudgående afdrypning af vallen i ostelærred er forbudt)

— betingelserne for indarbejdning af frossen ostemasse præciseres

— de ingredienser, der er tilladt, er osteløbe, vegetabilsk kulstof, enzymer, calciumchlorid og salt

— udtagelse af osten af formene sker 18-48 timer efter anbringelse i formene

— definitionen af formens størrelse præciserer dimensionerne og vinklerne (formen er ikke blevet ændret)

— der går 44-72 timer mellem løbebehandling og udtagning af formen

— det er muligt at anvende betegnelsen gårdprodukt, hvis mælken forarbejdes mindre end 24 timer efter den første malkning, og hvis der ikke er tilsat frossen ostemasse

— ostelageret skal transportere ostene ved plustemperaturer under 10 °C.

3.4. Kapitel 6 — Bevis på tilknytningen til det geografiske miljø

Formuleringen af denne del er blevet revideret for at strukturere teksten i tre dele

Kapitel 6.1 Det geografiske områdes egenart

Kapitlet er blevet suppleret for at indføre eller udbygge følgende elementer:

— udviklingen af en stor gedeproduktion i et i agronomisk henseende fattigt miljø

— områdets mangfoldighed muliggør en varieret foderproduktion

— det historiske grundlag for mælkeforarbejdningsteknologien

— modningslagrenes rolle i standardiseringen af ostens format.

Kapitel 6.2 — Produktets egenart

Her er opremset de primære kendetegn ved »Selles-sur-Cher«

Kapitel 6.3 — Samspillet mellem området og produktets egenart

Dette kapitel beskriver forbindelserne mellem områdets naturlige faktorer og ostens originalitet.

3.5. Kapitel 7 — Henvisninger til kontrolinstanser

Dette kapitel er ajourført under hensyntagen til reformen af INAO. I forbindelse med denne reform valgte sammenslutningen et certificeringsorgan, Qualisud.

3.6. Kapitel 8 — Mærkning

EU's BOB-logo skal anbringes på etiketten.

3.7. Kapitel 9 — Nationale krav

Dette kapitel indeholder en tabel over nøgleelementerne i kontrolplanen.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (3)

»SELLES-SUR-CHER«

EF Nr.: FR-PDO-0117-0976-26.01.2012

BGB ( ) BOB ( X )

1. Navn

»Selles-sur-Cher«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.3 — Ost

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Osten har form som en skive med randslebne kanter, let kegleformet, flad på omkring 9 cm i diameter og 3 cm tyk. Osten, som har en mælkeagtig karakter, er bestrøet med vegetabilsk kulstof.

Skorpen har en mere eller mindre ensartet askegrå farve. Den elfenbensfarvede skæreflade er mat, glat og ensartet med en fast, fin og regelmæssig skorpe. I starten har den en duft af frisk gedemælk, som med tiden udvikler sig og får noter af »champignon« og »gedeost« ved slutningen af modningen. Teksturen er frisk, cremet og lidt tyktflydende. Smagen har en fin balance mellem salt, syrligt og bittert.

Osten har mindst 45 gram tørstof pr. 100 gram ost efter fuldstændig tørring. Det samlede tørstofindhold må ikke være under 55 gram.

Modningen varer mindst 10 dage fra tidspunktet for løbebehandlingen.

3.3. Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

»Selles-sur-Cher« fremstilles udelukkende af rå sødmælk fra geder af racerne Alpine, Saanen eller en krydsning af disse to racer. Mindst 80 % af gederne til fornyelse af bestanden opdrættes i det geografiske område.

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

For at sikre en tæt forbindelse mellem området og produktet består malkegedernes samlede foderration som årsgennemsnit af 75 % foder fra det geografiske område, dvs. mindst 825 kg tørstof.

En malkegeds samlede årlige foderration består bl.a. af mindst 550 kg tørstof fra grovfoder. Det tilladte foder er opstillet på en positivliste.

Foderarealet svarer til mindst 1 000 m2 pr. malkeged. Dette areal svarer til bedriftens areal og/eller til de tilsvarende arealer til indkøbt foder.

Brugen af wraphø er tilladt, forudsat at den ikke overstiger 350 kg tørstof om året pr. malkeged. Tørstofindholdet i wraphøet skal være på over 50 %.

Fodertilskuddet bestående af koncentrerede næringsstoffer (rige på kvælstof og/eller på energi) og/eller tørret foder udgør højst 550 kg tørstof pr. malkeged pr. år. Mindst 275 kg skal være produceret i det geografiske område, som er angivet i punkt 4. De godkendte næringsstoffer, der udgør fodertilskuddet, er opstillet på en positivliste.

Fodersystemet med halmkoncentrater og brug af græs- og majsensilage er forbudt.

Brugen af græs- og majsensilage er tilladt frem til 31. december 2014.

Indførelse af transgenetiske afgrøder er forbudt på alle arealer tilhørende en bedrift, der producerer mælk til forarbejdning med oprindelsesbetegnelsen »Selles-sur-Cher«. Kun planter og fodertilskud fra ikke-transgenetiske produkter er tilladt i dyrenes foder.

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Mælkeproduktionen og ostens fremstilling og lagring foregår i det geografiske område, der er afgrænset i punkt 4.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

Ingen.

3.7. Specifikke mærkningsregler

Enhver »Selles-sur-Cher«-ost, der markedsføres, skal være mærket. Mærkningen af osten skal indeholde oprindelsesbetegnelsen »Selles-sur-Cher«, der skal være skrevet med bogstaver, der i størrelsen er mindst to tredjedele af de største bogstaver på mærkningen. Etiketten skal ligeledes være forsynet med Den Europæiske Unions BOB-symbol.

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område

Det geografiske område består af følgende kantoner:

Cher (18): Graçay, Lury-sur-Arnon, Vierzon II (kommunerne Massay, Méry-sur-Cher, Saint-Hilaire-de-Court, Thénioux, Vignoux-sur-Barangeon).

Indre (36): Valançay, Issoudin Nord, Saint-Christophe-en-Bazelle, Vatan.

Loir-et-Cher (41): Contres, Montrichard, Saint-Aignan, Mennetou-sur-Cher, Romorantin-Lanthenay Nord, Romorantin-Lanthenay Sud, Selles-sur-Cher.

5. Tilknytning til det geografiske område

5.1. Det geografiske områdes egenart

Naturbestemte faktorer

Det geografiske område »Selles-sur-Cher«, der er beliggende vest for skovområdet Sologne, hvor Touraine, Berry og Sologne mødes, strækker sig over et stort plateau, der gennemskæres i øst-vestgående retning af Cher-dalen.

På sydsiden af denne flod ligger regionen Boischaut, og på nordsiden den sydlige del af Gâtine tourangelle.

På Gâtine tourangelles flader findes store aflejringer af silt på en bund bestående af kalkstensaflejringerne i Beauce. Det meget åbne landskab skifter med områder med kratskov, hvor opdræt er meget udbredt.

Cher-dalen er kendetegnet ved Touraines (Turonien) gule kvadersandsten. På skråningerne eller i biflodernes dalsænkninger består landbrugsaktiviteten i vidt omfang i vindyrkning.

Boischaut ligger på kalkaflejringer med flint, hvor der også forekommer silt på plateauerne. Bedrifterne beskæftiger sig hovedsageligt med blandet planteavl og opdræt.

På de magre og svært opdyrkelige fjerntliggende områder i disse forskellige regioner udgør det mangeårige opdræt af geder i dag en af de eneste muligheder for at udnytte disse jorde, der kun i ringe grad udnyttes til vin- eller korndyrkning.

Udviklingen af en økonomi baseret på gedeopdræt er ligeledes blevet fremmet af den omstændighed, at Vallée du Cher altid har været en meget vigtig kommunikationsakse i øst-vestgående retning både for mennesker (overførsel af ostefremstillingsmetoder og knowhow) og handel (handelsvejen Nantes-Lyon).

Produktionsområdet er kendetegnet ved et mindre udpræget kystklima, som bliver gradvist mere kontinentalt i vest-østgående retning. Gennemsnitsnedbøren ligger mellem 650 mm og 750 mm/år og falder godt fordelt over hele året. Temperaturerne er milde med relativt markante forskelle på vinter- og sommertemperaturerne (gennemsnitstemperatur i januar på 4,8 C og i juli på 18,9 C). De milde vintre og somrene, som sjældent er tørre, gør det muligt at dyrke de mange forskellige korn- og foderplanter, der skal bruges som foder til gederne.

Menneskelige faktorer

»Selles-sur-Cher« var fra starten en hjemmeproduktion, som kvinderne oftest stod for, og de benyttede en mælkeforarbejdningsteknologi med fleksible tider, der var forenelige med deres øvrige pligter på gården og de familiemæssige forpligtelser.

Osten blev sat til modning i kælderen, et tilstødende rum på gården, der ofte var beliggende mod nord. Anvendelsen af aske og sidenhen granuleret trækul blandet med salt sikrede kvaliteten under modningen.

I slutningen af det 19. århundrede kom ægge- og fjerkræhandlerne, kaldet coquetiers, regelmæssigt til gården for at indsamle æg og fjerkræ, men også ost. Nogle specialiserede sig i denne aktivitet og indsamlede de friske oste for så at bestrø dem med aske og modne dem inden afsætningen.

Det vigtigste centrum for indsamling og videresalg af disse oste var byen Selles-sur-Cher. Ostene fik derfor navn efter det sted, hvor de blev modnet.

I begyndelsen af det 20. århundrede voksede produktionen af gedeost gradvist for at forsyne industribyerne: Tours, Blois, Vierzon, Châteauroux, Paris, Lyon, osv. Denne stigning i produktionen af produkter fra geder gik hånd i hånd med udviklingen af opdrætsteknikker (løsdrift, malkemaskine, indførelse af racerne Alpine og Saanen for at forbedre de lokale stammer) og profylaktiske og veterinære metoder (antiparasitære, antibiotiske). Herefter fulgte hurtigt en specialisering af gedeproducenterne, både mælkeproducenter og producenter af hjemmelavede produkter (direkte sælgere eller leverandører til et modningslager) og oprettelsen af mejerikooperativer.

Betegnelsen »Selles-sur-Cher« BOB blev efterfølgende anerkendt som en beskyttet oprindelsesbetegnelse ved dekret af 21. april 1975.

5.2. Produktets egenart

»Selles-sur-Cher« er en ost, der fremstilles af rå sødmælk fra geder, let løbebehandlet, på basis af en mælkeostemasse.

Ostene saltes på overfladen og bestrøs med vegetabilsk kulstof. Modningen varer mindst 10 dage fra tidspunktet for løbebehandlingen.

»Selles-sur-Cher« er kendetegnet ved:

sin karakteristiske let kegleformede form

sin elfenbenshvide farve, der er mat med en glat og ensartet tekstur

den mælkeagtige karakter, der gradvist mindskes under modningen

sin askebestrøede overflade, der giver skorpen en farve, der udvikler sig fra askegrå til blågrå under modningen. Den består primært af bakteriekulturen Geotricum og gærsvampe.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

I de forskellige områder med ringe landbrugsmuligheder blev geden meget hurtigt »fattigmandskoen«, som muliggjorde en udnyttelse af disse magre jorde.

Den sandblandede lerjord i det vestlige Sologne og i Cher-dalen og klimaet i denne region medførte særlige fodersystemer, som var baseret på produktionen af tørret foder, der udgør grundlaget for gedernes foder. Nødvendigheden af at producere tørret foder og udnyttelse af græsarealer af ringe landbrugsmæssig interesse (f.eks. de fugtige sletter i Fouzon) medførte således en dynamisk gedeproduktion i områder, der var uegnede til andre produktionsformer. Endnu i dag finder gedeproduktionen sted i disse områder, som ikke tiltrækker andre landbrugsaktiviteter som f.eks. vindyrkning eller korndyrkning.

De krav til en selvstændig foderproduktion, der findes i varespecifikationen, er en videreførelse af en tradition med fodring af besætningerne baseret på græsdrift. Når opdrætterne udvælger geder, der er tilpasset omgivelserne og fodervilkårene, og som kan give en mælk af god ostefremstillingskvalitet, gør de det muligt for ostefabrikanten at få de særlige egenskaber ved foderet og den mikrobiologiske flora i mælken frem. I denne henseende er den uafhængige foderproduktion, overholdelsen af et mindste træstofindhold (celluloseindhold) i foderet, opdræt af geder til fornyelse af bestanden (genetisk udvælgelse) i det geografiske område en garanti for bevarelsen af denne knowhow.

Standardiseringen af ostens størrelse er resultatet af forbindelserne med modningslagrene. »Selles-sur-Cher« er relativt stor af en mælkebaseret ost at være. Den form, der traditionelt anvendes (form med bund), koaguleringstiden (18-48 timer ved en temperatur under 25 °C) og afdræningstiden i formene medfører, at den ostemasse, der lægges til modning, har et relativt højt vandindhold.

I starten gjorde bestrøningen med aske det lettere at opbevare ostene i kælderen og dernæst i ostetørrerummet, men i dag udgør det vegetabilske kulstof og saltet sammen med floraen på skorpens overflade et samspil, der regulerer udvekslingen med luften i modningskælderen, hvor der er en relativt høj og konstant temperatur. Denne teknik bidrager til dannelsen af ostens tekstur og udviklingen af dens duft.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (4))

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCSelles-sur-Cher.pdf

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(3) Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(4) Se fodnote 3.