I

(Meddelelser)

KOMMISSIONEN

FORKLARENDE BEMÆRKNINGER TIL DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS KOMBINEREDE NOMENKLATUR

(2000/C /01)

Offentliggjort i overensstemmelse med artikel 10, stk. l, i Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told-og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif(EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1), ændret ved forordning (EF) nr. 2204/1999 (EFT L 278 af 28.10.1999, s. 1)

BILAG I

INDHOLDSFORTEGNELSE

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

FORORD

Ved Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told-og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif(1) indførtes en nomenklatur, benævnt"den kombinerede nomenklatur" eller forkortet"KN", baseret på den internationale konvention om det harmoniserede varebeskrivelses-og varenomenklatursystem(2), benævnt"det harmoniserede system" eller forkortet"HS".

HS er blevet suppleret med sine egne Forklarende Bemærkninger (FB/HS), som udgives på engelsk og fransk og ajourføres af:

The WORLD CUSTOMS ORGANIZATION

Customs Cooperation Council (CCC) 30, rue du Marché B-1210 Brussels

Andre sprogversioner af FB/HS udgives af de nationale myndigheder(3) i visse medlemsstater.

I medfør af artikel 9, stk. 1, litra a), andet led, og artikel 10 i forordning (EØF) nr. 2658/87 vedtager Kommissionen forklarende bemærkninger til den kombinerede nomenklatur (FB/KN) efter udtalelse fra Gruppen for Told-og Statistiknomenklaturen under Toldkodeksudvalget. Selv om FB/KN kan henvise til FB/HS, erstatter de ikke sidstnævnte, men bør betragtes som et supplement og anvendes sammen med dem.

Denne udgave af FB/KN indeholder og erstatter, hvor det er relevant, de forklarende bemærkninger, der er offentliggjort i C-udgaven afDe Europæiske Fællesskabers Tidende, til og med 8 oktober 1999(4). De FB/KN, der blev offentliggjort i C-udgaven afDe Europæiske Fællesskabers Tidende efter nævnte dato, forbliver i kraft og vil blive medtaget i FB/KN, når disse revideres.

De KN-positions-og underpositionskoder, som der henvises til, svarer til koderne i den kombinerede nomenklatur for 2000, som fastlagt i Kommissionens forordning (EF) nr. 2204/99(5).

A. Almindelige tariferingsbestemmelser vedrørende den kombinerede nomenklatur

>TABELPOSITION>

C. Fælles almindelige bestemmelser vedrørende nomenklaturen og toldsatserne

>TABELPOSITION>

AFSNIT I LEVENDE DYR; ANIMALSKE PRODUKTER

KAPITEL 1 LEVENDE DYR

>TABELPOSITION>

KAPITEL 2 KØD OG SPISELIGT SLAGTEAFFALD

Almindelige bemærkninger

1. Kød og slagteaffald, egnet til menneskeføde, forbliver i dette kapitel, også selv om det fx foreligger som bestemt til fremstilling af dyrefoder.

2. Vedrørende udtrykkene"kød" og"slagteaffald" i dette kapitel henvises til Forklarende Bemærkninger til HS, kapitel 2, Almindelige bemærkninger.

3. For så vidt angår de tilstandsformer, som kød og slagteaffald under dette kapitel kan foreligge i (fersk, kølet, frosset, saltet, i saltlage, tørret eller røget), henvises til Forklarende Bemærkninger til HS, kapitel 2, Almindelige bemærkninger. Det bemærkes desuden, at dybfrosset kød samt helt eller delvis optøet kød tariferes som frosset kød. Udtrykket"frosset" omfatter ikke alene kød, som er blevet frosset fra frisk tilstand, men også kød som forinden frysning har undergået en let tørring, forudsat kødets endelige konservering beror på frysningen.

4. For så vidt angår afgrænsningen mellem kød og slagteaffald henhørende under dette kapitel og varer henhørende under kapitel 16 henvises til Forklarende Bemærkninger til HS, kapitel 2, Almindelige bemærkninger. Det bemærkes imidlertid, at dette kapitel også omfatter råt kød og slagteaffald, hakket, men ikke yderligere tilberedt, som er emballeret i plastfolie (også af pølseform) udelukkende for at lette opbevaring under transport og salg.

5. Med henblik på at skelne mellem udbenede stykker og ikke-udbenede stykker, betragtes brusk og sener ikke som ben.

>TABELPOSITION>

KAPITEL 3 FISK OG KREBSDYR, BLØDDYR OG ANDRE HVIRVELLØSE VANDDYR

Almindelige bemærkninger

1. Dybfrosne fisk og krebsdyr, bløddyr og andre hvirvelløse vanddyr tariferes som frosne fisk og krebsdyr, bløddyr og andre hvirvelløse vanddyr.

2. Blanchering, der er en let varmebehandling (opkogning), men ikke en egentlig kogning af varerne ændrer ikke varernes tarifering. Navnlig kød af tunfisk, krebsdyr eller bløddyr blancheres før frysning.

3. Følgende varer er undtaget fra kapitel 3:

a) Tørrede eller saltede svømmeblærer af torsk, også spiselige (pos. 0511 91 10).

b) Let saltede, tørrede eller røgede fisk, nedlagt i vegetabilsk olie for at sikre en foreløbig holdbarhed - såkaldt halvkonserves (pos. 1604).

c) Fisk i olie eller eddike, også uden yderligere tilberedning (pos. 1604).

d) Bløddyr, som er tilstrækkelig varmebehandlet til at sikre koagulering af proteinerne (pos. 1605).

>TABELPOSITION>

KAPITEL 4 MÆLK OG MEJERIPRODUKTER; FUGLEÆG; NATURLIG HONNING;SPISELIGE PRODUKTER AF ANIMALSK OPRINDELSE, IKKE ANDETSTEDS TARIFERET

>TABELPOSITION>

KAPITEL 5 DIVERSE PRODUKTER AF ANIMALSK OPRINDELSE

>TABELPOSITION>

AFSNIT II VEGETABILSKE PRODUKTER

KAPITEL 6 LEVENDE TRÆER OG ANDRE LEVENDE PLANTER; LØG, RØDDER O.LIGN.; AFSKÅRNE BLOMSTER OG BLADE

>TABELPOSITION>

KAPITEL 7 SPISELIGE GRØNTSAGER SAMT VISSE RØDDER OG RODKNOLDE

>TABELPOSITION>

KAPITEL 8 SPISELIGE FRUGTER OG NØDDER; SKALLER AF CITRUSFRUGTER OG MELONER

Almindelige bemærkninger

Dette kapitel omfatter også frugt, bestemt til destillation, i form af pulp eller grov mos, også i naturlig gæring.

>TABELPOSITION>

KAPITEL 9 KAFFE, TE, MATÉ OG KRYDDERIER

Almindelige bemærkninger

Tariferingen af blandinger af krydderier, med tilsætning af andre stoffer, foretages i medfør af bestemmelse 1 til dette kapitel.

Det følger af denne bestemmelse, at blandinger af krydderier og andre stoffer er udelukket fra kapitel 9, såfremt de ikke har bevaret deres karakter af krydderier. Varerne henhører under pos. 2103, såfremt der er tale om sammensatte smagspræparater. Blandinger, der umiddelbart anvendes til aromatisering af drikkevarer eller fremstilling af ekstrakter til fremstilling af drikkevarer og består af krydderier og af planter, plantedele, frø eller frugter (hele, skårede, knuste eller formalede), henhørende under andre kapitler (7, 11, 12 etc.), tariferes i overensstemmelse med Forklarende Bemærkninger til HS, kapitel 9, almindelige bemærkninger, sjette og syvende stykke.

Det bemærkes, at brudstykker og affald, som fremkommer ved høstning af krydderierne, ved tilberedningen efter høstningen (fx sortering eller tørring), ved oplagring eller ved transport, skal tariferes som varer, der er ikke knust eller formalet. Dette gælder dog ikke, hvis det kan konstateres (fx på grund af varernes ensartede udseende), at varerne er fremkommet ved en tilsigtet knusning.

Udtrykket"knust eller formalet", der anvendes i forskellige positioner i dette kapitel, omfatter ikke varer, der er snittet eller skåret i stykker.

>TABELPOSITION>

KAPITEL 10 KORN

Almindelige bemærkninger

Det bemærkes, at tørrede aks og kolber af korn (fx majskolber), som er blevet bleget, farvet, imprægneret eller behandlet på anden måde med henblik på anvendelse til dekorationsformål, hører under pos. 0604 99 90.

Korn i dette kapitel kan være undergået en varmebehandling, som kun medfører en let forklistring af stivelsesindholdet samt ofte en revnedannelse i kernen.

>TABELPOSITION>

KAPITEL 11 MØLLERIPRODUKTER; MALT; STIVELSE; INULIN; HVEDEGLUTEN

>TABELPOSITION>

KAPITEL 12 OLIEHOLDIGE FRØ OG FRUGTER; DIVERSE ANDRE FRØ OG FRUGTER; PLANTER TIL INDUSTRIEL OG MEDICINSK BRUG; HALM OG FODERPLANTER

>TABELPOSITION>

KAPITEL 13 SCHELLAK O. LIGN.; CARBOHYDRATGUMMIER OG NATURHARPIKSER SAMT ANDRE PLANTESAFTER OG PLANTEEKSTRAKTER

>TABELPOSITION>

KAPITEL 14 VEGETABILSKE FLETTEMATERIALER; VEGETABILSKE PRODUKTER, IKKE ANDETSTEDS TARIFERET

>TABELPOSITION>

AFSNIT III ANIMALSKE OG VEGETABILSKE FEDTSTOFFER OG OLIER SAMT DERES SPALTNINGSPRODUKTER; TILBEREDT SPISEFEDT; ANIMALSK OG VEGETABILSK VOKS

KAPITEL 15 ANIMALSKE OG VEGETABILSKE FEDTSTOFFER OG OLIER SAMT DERES SPALTNINGSPRODUKTER; TILBEREDT SPISEFEDT; ANIMALSK OG VEGETABILSK VOKS

Almindelige bemærkninger

Udtrykket"til industriel anvendelse", der er nævnt i underpositioner i dette kapitel, omfatter kun anvendelser, der medfører en forarbejdning af basisproduktet.

Udtrykket"til teknisk anvendelse", der ligeledes er nævnt i dette kapitel, kræver derimod ikke nogen forarbejdning af basisproduktet.

Enkle behandlinger, som fx rensning, raffinering eller hydrering, anses hverken som"industriel anvendelse" eller"teknisk anvendelse".

Det bemærkes, at også spiselige produkter kan være bestemt til industriel eller teknisk anvendelse.

Underpositionerne i dette kapitel, der er forbeholdt varer til teknisk eller industriel anvendelse, bortset fra fremstilling af næringsmidler, omfatter fedtstoffer og olier bestemt til fremstilling af foder.

>TABELPOSITION>

AFSNIT IV PRODUKTER FRA NÆRINGSMIDDELINDUSTRIEN; DRIKKEVARER, ETHANOL (ETHYLALKOHOL) OG EDDIKE; TOBAK OG FABRIKEREDE TOBAKSERSTATNINGER

KAPITEL 16 TILBEREDTE VARER AF KØD, FISK, KREBSDYR, BLØDDYR ELLER ANDRE HVIRVELLØSE VANDDYR

Almindelige bemærkninger

Vedrørende tarifering af tilberedte næringsmidler (herunder færdigretter) med indhold af pølser, kød, slagteaffald, fisk, krebsdyr, bløddyr og andre hvirvelløse vanddyr eller af en blanding af disse samt grøntsager, spaghetti, saucer og lignende, henvises til bestemmelse 2 til dette kapitel og Forklarende Bemærkninger til HS, kapitel 16, almindelige bemærkninger, næstsidste stykke.

Bestemmelse 2, første stykke, andet punktum (tarifering i den position, der omfatter den bestanddel, som vægtmæssigt udgør den største andel), anvendes også ved bestemmelse af underpositionerne. Dette gælder imidlertid ikke for tilberedninger henhørende under pos. 1601 00 og 1602 med indhold af lever (se andet stykke af bestemmelsen).

>TABELPOSITION>

KAPITEL 17 SUKKER OG SUKKERVARER

>TABELPOSITION>

KAPITEL 18 KAKAO OG TILBEREDTE VARER DERAF

>TABELPOSITION>

KAPITEL 19 TILBEREDTE VARER AF KORN, MEL, STIVELSE ELLER MÆLK; BAGVÆRK

Almindelige bemærkninger

Kakaoindholdet i produkter henhørende under dette kapitel beregnes ved at multiplicere summen af indholdet af theobromin og koffein med faktoren 31.

Indholdet af theobromin og koffein bestemmes ved højtryksvæske-chromatografi (HPLC).

>TABELPOSITION>

KAPITEL 20 VARER AF GRØNTSAGER, FRUGTER, NØDDER ELLER ANDRE PLANTER OG PLANTEDELE

>TABELPOSITION>

KAPITEL 21 DIVERSE PRODUKTER FRA NÆRINGSMIDDELINDUSTRIEN

>TABELPOSITION>

KAPITEL 22 DRIKKEVARER, ETHANOL (ETHYLALKOHOL) OG EDDIKE

Almindelige bemærkninger

I de tilfælde, hvor der i dette kapitel skelnes mellem beholdere med indhold af 2 liter eller derunder og beholdere med indhold af over 2 liter, er det ikke beholderens rumfang, men væskemængden i beholderne, der er afgørende.

Dette kapitel omfatter også - for så vidt der ikke er tale om lægemidler - tilberedninger af tonicumtypen, der, selv om de indtages i små mængder, fx i skefulde, er egnede til direkte konsum som drikkevarer. Ikke-alkoholholdige tilberedninger af tonicumtypen, som skal fortyndes, inden de drikkes, hører ikke under dette kapitel (almindeligvis pos. 2106).

>TABELPOSITION>

KAPITEL 23 REST-OG AFFALDSPRODUKTER FRA NÆRINGSMIDDELINDUSTRIEN; TILBEREDT DYREFODER

>TABELPOSITION>

KAPITEL 24 TOBAK OG FABRIKEREDE TOBAKSERSTATNINGER

>TABELPOSITION>

AFSNIT V MINERALSKE PRODUKTER

KAPITEL 25 SALT; SVOVL; JORD-OG STENARTER; GIPS, KALK OG CEMENT

>TABELPOSITION>

KAPITEL 26 MALME, SLAGGER OG ASKE

>TABELPOSITION>

KAPITEL 27 MINERALSKE BRÆNDSELSSTOFFER, MINERALOLIER OG DESTILLATIONSPRODUKTER DERAF; BITUMINØSE STOFFER; MINERALSK VOKS

Almindelige bemærkninger

Medmindre andet følger af sammenhængen omfatter udtrykket"ASTM-metode" de metoder, som er fastlagt af American Society for Testing and Materials i 1976-udgaven om standarddefinitioner for mineralolieprodukter og smøremidler.

>TABELPOSITION>

BILAG A METODE TIL BESTEMMELSE AF PROCENTINDHOLDET AF AROMATISKE FORBINDELSER I PRODUKTER MED SLUTKOGEPUNKT OVER 315oC

Metodens princip

Man lader prøven, der først er opløst i n-pentan, passere gennem en speciel kromatografikolonne fyldt med silikagel. De ikke-aromatiske carbonhydrider, der er elueret med n-pentan, opsamles derefter og bestemmes ved vejning, når opløsningsmidlet er afdampet.

Apparatur og reagenser

Kromatografikolonnen: Denne består af et glasrør af dimensioner og form som vist på omstående tegning. Øverste åbning skal kunne lukkes med et glastopstykke, hvis nederste flade presses mod kolonnens top af to gummibelagte spændestykker af metal. Lukningen skal være fuldstændig tæt for det anvendte overtryk af nitrogen eller luft.

Silikagel: Finhed 200 mesh eller derover. Skal aktiveres i syv timer i et tørreskab ved 170oC før brugen og anbringes i eksikkator til afkøling.

n-pentan: mindst 95 % renhed, fri for aromatiske forbindelser.

Metode

Kromatografikolonnen fyldes op med den forud aktiverede silikagel indtil ca. 10 cm fra den øverste glaskugle, idet kolonnens indhold forsigtigt rystes sammen med en vibrator for at undgå lommer. En prop af glasuld placeres derefter ovenpå silikagelen i kolonnen.

Silikagelen fugtes herefter med 180 ml n-pentan, og ved hjælp af et overtryk af luft og nitrogen trykkes ovenfra, indtil væskens overflade når toppen af silikagelsøjlen. Derefter tages trykket forsigtigt af kolonnen.

Denne overhældes med omkring 3,6 g (den nøjagtige vægt konstateres) af prøven opløst i 10 ml n-pentan, og derefter skylles bægerglasset med en ny portion n-pentan på 10 ml, som derefter ligeledes hældes over kolonnen.

Trykket forøges gradvist, således at væsken løber ud af hårrøret i bunden med en omtrentlig hastighed på 1 ml/min; denne væske opsamles i en 500 ml kolbe.

Når overfladen af den væske, som indeholder det stof, der skal udskilles, falder til overfladen af silikagelen, fjernes trykket forsigtigt igen, og der tilsættes 230 ml n-pentan; trykket etableres straks igen, og væskens overflade bringes ned til silikagelens overflade, idet eluatet opsamles i samme kolbe som før.

Den opsamlede fraktion reduceres til et lille rumfang ved fordampning i vakuumtørreskab ved 35oC eller i roterende vakuumfordamper eller lignende apparatur, og den overføres derpå så fuldstændig som muligt til et tareret bægerglas under anvendelse af mere n-pentan som opløsningsmiddel.

Bægerglassets indhold inddampes til konstant vægt (P) i vakuumtørreskab.

Procenten af ikke-aromatiske carbonhydrider udtrykt i vægt (A) fås af følgende formel:

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

hvor P1er prøvens vægt.

Afvigelsen fra 100 er procenten af aromatiske carbonhydrider, som er absorberet af silikagelen.

Metodens nøjagtighed

Repetérbarhed: ± 0,2 %.

Reproducérbarhed: ± 0,5 %.

>PIC FILE= "C_2000199DA.012101.TIF">

BILAG B METODE TIL BESTEMMELSE AF STØRKNINGSPUNKTET FOR NAPHTALEN

Cirka 100 g naphtalen bringes til smeltning under omrøring i en ca. 100 cm3 porcelænsskål. Ca. 40 cm3 af den smeltede masse anbringes i en på forhånd opvarmet"Shukoff"-kolbe, således at denne er 3/4 fyldt. Derpå indsættes et termometer inddelt i tiendedele grader ved hjælp af en gennemboret korkprop, således at kviksølvkuglen befinder sig midt i den flydende masse. Når temperaturen er faldet til et punkt i nærheden af naphtalens størkningspunkt (ca. 83oC), fremkaldes en krystallisation ved hjælp af vedvarende omrystninger. Så snart de første krystaller dannes, standser kviksølvsøjlen normalt og fortsætter derefter med at falde. Der foretages aflæsning af den temperatur, hvorved kviksølvsøjlen standsede og blev stående et vist tidsrum; denne temperatur anses som naphtalens størkningspunkt, idet der dog foretages en korrektion for at tage hensyn til den del af kviksølvsøjlen, der befinder sig uden for.

Korrektionen kan ved et kviksølvtermometer anses for at udgøre:

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

hvor n er lig med antallet af gradstreger, der befinder sig udenfor, t er den aflæste temperatur og t' den gennemsnitlige temperatur af den kviksølvsøjle, der befinder sig udenfor. t' kan bestemmes med tilnærmelse ved at anvende et ekstra termometer, hvis kviksølvkugle befinder sig på højde med midten af den del af kviksølvsøjlen, der er udenfor. Der opnås større nøjagtighed, såfremt der anvendes et kapillartermometer.

"Shukoff"-kolben, der er afbildet nedenfor, er en glasbeholder med dobbelte vægge, hvorimellem der er lufttomt.

>PIC FILE= "C_2000199DA.012201.TIF">

AFSNIT VI PRODUKTER FRA KEMISKE OG NÆRSTÅENDE INDUSTRIER

Vedrørende fortolkningen af bestemmelse 1, 2 og 3 til dette afsnit henvises til Forklarende Bemærkninger til HS, afsnit VI, almindelige bemærkninger.

KAPITEL 28 UORGANISKE KEMIKALIER; UORGANISKE ELLER ORGANISKE FORBINDELSER AF ÆDLE METALLER, AF SJÆLDNE JORDARTERS METALLER, AF RADIOAKTIVE GRUNDSTOFFER OG AF ISOTOPER

>TABELPOSITION>

KAPITEL 29 ORGANISKE KEMIKALIER

Almindelige bemærkninger

Forkortelsen INN anført efter en betegnelse (varenavn) i den kombinerede nomenklatur og i de forklarende bemærkninger hertil betyder, at det findes på den liste over de internationale fællesbetegnelser for farmaceutiske stoffer (International NON-proprietary Names), som er offentliggjort af Verdenssundhedsorganisationen (WHO).

Forkortelsen INNM betyder, at betegnelsen (varenavnet) af WHO er godkendt som modificeret fællesbetegnelse (International NON-proprietary Name (modified)).

Forkortelsen ISO betyder, at betegnelsen (varenavnet) er medtaget i henstilling R 1750 fra Den Internationale Standardiseringsorganisation om"common names for pest control chemicals and plant growth regulators".

Et kondenseret system er et system, i hvilket der er mindst to ringe som har én, og kun én, binding fælles, og som har to, og kun to, atomer fælles.

>TABELPOSITION>

KAPITEL 30 PHARMACEUTISKE PRODUKTER

Almindelige bemærkninger

Tariferingen eller beskrivelsen af et produkt som et lægemiddel i fælleskabslovgivningen (anden enden, der er specielt knyttet til tariferingen i den kombinerede nomenklatur) eller i den nationale lovgivning eller i nogen farmakopé er ikke bestemmende for tariferingen i dette kapitel.

>TABELPOSITION>

KAPITEL 31 GØDNINGSSTOFFER

>TABELPOSITION>

KAPITEL 32 GARVE-OG FARVESTOFEKSTRAKTER; GARVESYRER OG DERIVATER DERAF; PIGMENTER OG ANDRE FARVESTOFFER; MALING OG LAKKER; KIT, SPARTELMASSE O. LIGN.; TRYKFARVER, BLÆK OG TUSCH

>TABELPOSITION>

KAPITEL 33 FLYGTIGE VEGETABILSKE OLIER OG RESINOIDER; PARFUMEVARER, KOSMETIK OG TOILETMIDLER

>TABELPOSITION>

KAPITEL 34 SÆBE; ORGANISKE OVERFLADEAKTIVE STOFFER SAMT VASKE-OG RENGØRINGSMIDLER; SMØREMIDLER; SYNTETISK VOKS OG TILBEREDT VOKS; PUDSE-OG SKUREMIDLER; LYS OG LIGNENDE PRODUKTER; MODELLERMASSE; DENTALVOKS OG ANDRE DENTALPRÆPARATER PÅ BASIS AF GIPS

>TABELPOSITION>

KAPITEL 35 PROTEINER; MODIFICERET STIVELSE; LIM OG KLISTER; ENZYMER

>TABELPOSITION>

KAPITEL 36 KRUDT OG ANDRE EKSPLOSIVE STOFFER; PYROTEKNISKE ARTIKLER; TÆNDSTIKKER; PYROPHORE LEGERINGER; VISSE BRÆNDBARE MATERIALER

>TABELPOSITION>

KAPITEL 37 FOTOGRAFISKE OG KINEMATOGRAFISKE ARTIKLER

>TABELPOSITION>

KAPITEL 38 DIVERSE KEMISKE PRODUKTER

>TABELPOSITION>

AFSNIT VII PLAST OG VARER DERAF; GUMMI OG VARER DERAF

KAPITEL 39 PLAST OG VARER DERAF

>TABELPOSITION>

I. I UBEARBEJDET FORM

>TABELPOSITION>

II. AFFALD, AFKLIP OG SKROT; HALVFABRIKATA; FORARBEJDEDE VARER

>TABELPOSITION>

KAPITEL 40 GUMMI OG VARER DERAF

Almindelige bemærkninger

Ved anvendelse af bestemmelse 4 a) til kapitel 40 forstås ved"ikke-termoplastiske stoffer" stoffer, som ikke kan blødgøres gentagne gange ved varmebehandling, således at de kan formes ved støbning eller ekstrudering.

>TABELPOSITION>

AFSNIT VIII HUDER, SKIND, LÆDER, PELSSKIND OG VARER DERAF; SADELMAGERARBEJDER; REJSEARTIKLER, HÅNDTASKER OG LIGNENDE VARER; VARER AF TARME

KAPITEL 41 RÅ HUDER OG SKIND (UNDTAGEN PELSSKIND) SAMT LÆDER

>TABELPOSITION>

KAPITEL 42 VARER AF LÆDER; SADELMAGERARBEJDER; REJSEARTIKLER, HÅNDTASKER OG LIGNENDE VARER; VARER AF TARME

>TABELPOSITION>

KAPITEL 43 PELSSKIND OG KUNSTIGT PELSSKIND SAMT VARER DERAF

>TABELPOSITION>

AFSNIT IX TRÆ OG VARER DERAF; TRÆKUL; KORK OG VARER DERAF; KURVEMAGERARBEJDER OG ANDRE VARER AF FLETTEMATERIALER

KAPITEL 44 TRÆ OG VARER DERAF; TRÆKUL

>TABELPOSITION>

KAPITEL 45 KORK OG VARER DERAF

>TABELPOSITION>

KAPITEL 46 KURVEMAGERARBEJDER OG ANDRE VARER AF FLETTEMATERIALER

>TABELPOSITION>

AFSNIT X PAPIRMASSE AF TRÆ ELLER ANDRE CELLULOSEHOLDIGE MATERIALER; GENBRUGSPAPIR OG-PAP (AFFALD); PAPIR OG PAP SAMT VARER DERAF

KAPITEL 47 PAPIRMASSE AF TRÆ ELLER ANDRE CELLULOSEHOLDIGE MATERIALER; GENBRUGSPAPIR OG-PAP (AFFALD)

Almindelige bemærkninger

Udtrykkene"halvbleget" og"bleget" er defineret i Forklarende Bemærkninger til HS, kapitel 47, almindelige bemærkninger, fjerde stykke.

En masse anses som halvbleget eller bleget, hvis den efter fremstilingen har undergået en mere eller mindre vidtgående behandling med henblik på at forøge dens lyshed (reflektans), især ved at massens farvestoffer er blevet fjernet eller omdannet i større eller mindre grad, eller ved at den er blevet tilsat fluorescerende stoffer.

>TABELPOSITION>

KAPITEL 48 PAPIR OG PAP; VARER AF PAPIRMASSE, PAPIR OG PAP

Almindelige bemærkninger

Papir i ruller, hvis yderste lag er delvis gennemtrukket af vand eller på anden måde beskadiget, tariferes i de pågældende underpositioner under pos. 4801 00 til 4811.

>TABELPOSITION>

KAPITEL 49 BØGER, AVISER, BILLEDER OG ANDRE TRYKSAGER;HÅNDSKREVNE ELLER MASKINSKREVNE ARBEJDER SAMT TEGNINGER

>TABELPOSITION>

AFSNIT XI TEKSTILVARER

Almindelige bemærkninger

1. Som nævnt i Forklarende Bemærkninger til HS, (se almindelige bemærkninger til afsnit XI, sidste stykke i indledningen), er dette afsnit opdelt i to underafsnit:

a) I det første underafsnit (kapitel 50-55) er varerne grupperet efter arten af de anvendte tekstilmaterialer; tarifering af blandede varer sker efter bestemmelse 2 til dette afsnit.

b) I det andet underafsnit (kapitel 56-63), undtagen pos. 5809 00 00 og 5902, tariferes varerne i hovedpositioner uden hensyn til arten af de anvendte tekstilmaterialer. Flere hovedpositioner under kapitel 56-63 er imidlertid yderligere opdelt efter arten af de tekstilmaterialer, som varen er sammensat af. I disse tilfælde sker tariferingen efter underpositionsbestemmelse 2 til dette afsnit.

2. Underpositionsbestemmelse 2 til dette afsnit fastsætter reglerne for tarifering af varer, som henhører under kapitel 56-63, og som består af to eller flere tekstilmaterialer. Disse varer tariferes som varer bestående af det tekstilmateriale, der, beregnet efter vægt, udgør en større del af varerne end noget andet enkelt tekstilmateriale, evt. under hensyntagen til bestemmelse 2.B til dette afsnit.

Ved anvendelsen af disse regler skal der imidlertid tages hensyn til underpositionsbestemmelse 2.B, punkt a), b) og c), til dette afsnit.

3. Vedrørende fortolkningen af bestemmelse 2 til dette afsnit henvises til Forklarende Bemærkninger til HS, afsnit XI (se almindelige bemærkninger, afsnit I, punkt A).

Ved anvendelsen af bestemmelse 2 tages der ikke hensyn til:

a) Garn, der indgår i ægkanter, forudsat disse ikke udgør en væsentlig del af færdigvaren, som fx ægkanterne på stoffer til paraplyer eller sjaler.

b) Deletråde, der er indsat for at markere, hvor overskæring kan finde sted.

c) Garn, der indgår i endekanter (frynser), forudsat dette garn er fremstillet af et andet tekstilmateriale end det vævede stof.

4. Vedrørende fortolkningen af udtrykkene"ubleget","bleget","farvet (farvet eller trykt)" om garn og udtrykkene"ubleget","bleget","farvet","af garn af forskellige farver" og"trykt" om stoffer henvises til underpositionsbestemmelse 1, punkt b), til 1, punkt ij) til dette afsnit.

5. Vedrørende beskrivelsen af de forskellige vævede stoffer henvises til Forklarende Bemærkninger til HS, afsnit XI, almindelige bemærkninger, afsnit I, punkt C, Forklarende Bemærkninger til HS-underpositioner.

KAPITEL 50 NATURSILKE

>TABELPOSITION>

KAPITEL 51 ULD SAMT FINE ELLER GROVE DYREHÅR; GARN OG VÆVET STOF AF HESTEHÅR

>TABELPOSITION>

KAPITEL 52 BOMULD

>TABELPOSITION>

KAPITEL 53 ANDRE VEGETABILSKE TEKSTILFIBRE; PAPIRGARN OG VÆVET STOF AF PAPIRGARN

>TABELPOSITION>

KAPITEL 54 ENDELØSE KEMOFIBRE

Almindelige bemærkninger

Udtrykket"garn med høj styrke" er defineret i bestemmelse 6 til dette afsnit.

"Elastomergarn" er defineret i underpositionsbestemmelse 1, punkt a), til dette afsnit.

>TABELPOSITION>

KAPITEL 55 KORTE KEMOFIBRE

>TABELPOSITION>

KAPITEL 56 VAT, FILT OG FIBERDUG; SÆRLIGT GARN; SEJLGARN, REB OG TOVVÆRK SAMT VARER DERAF

Almindelige bemærkninger

Vedrørende tariferingen af varer bestående af to eller flere tekstilmaterialer henvises til de forklarende bemærkninger til dette afsnit, almindelige bemærkninger.

>TABELPOSITION>

KAPITEL 57 GULVTÆPPER OG ANDEN GULVBELÆGNING AF TEKSTILMATERIALER

Almindelige bemærkninger

Vedrørende tariferingen af varer bestående af to eller flere tekstilmaterialer henvises til de forklarende bemærkninger til dette afsnit, almindelige bemærkninger.

>TABELPOSITION>

KAPITEL 58 SÆRLIGE VÆVEDE STOFFER; TUFTEDE TEKSTILSTOFFER; BLONDER OG KNIPLINGER; TAPISSERIER; POSSEMENTARTIKLER; BRODERIER

Almindelige bemærkninger

Vedrørende tariferingen af varer bestående af to eller flere tekstilmaterialer henvises til de forklarende bemærkninger til dette afsnit, almindelige bemærkninger.

>TABELPOSITION>

KAPITEL 59 IMPRÆGNERET, OVERTRUKKET, BELAGT ELLER LAMINERET TEKSTILSTOF; TEKNISKE VARER AF TEKSTIL

Almindelige bemærkninger

Vedrørende tariferingen af varer bestående af to eller flere tekstilmaterialer henvises til de forklarende bemærkninger til dette afsnit, almindelige bemærkninger.

>TABELPOSITION>

KAPITEL 60 TRIKOTAGESTOF

Almindelige bemærkninger

Vedrørende tariferingen af varer bestående af to eller flere tekstilmaterialer henvises til de forklarende bemærkninger til dette afsnit, almindelige bemærkninger.

>TABELPOSITION>

KAPITEL 61 BEKLÆDNINGSGENSTANDE OG TILBEHØR TIL BEKLÆDNINGSGENSTANDE, AF TRIKOTAGE

Almindelige bemærkninger

1. Vedrørende tariferingen af varer bestående af to eller flere tekstilmaterialer henvises til de forklarende bemærkninger til dette afsnit, almindelige bemærkninger.

2. Vedrørende tariferingen af beklædningsgenstande, der foreligger i sæt til detailsalg, henvises til bestemmelse 13 til dette afsnit.

3. Hvis en del af et jakkesæt, en habit, en dragt eller et kombineret sæt i pos. 6103 eller 6104 har applikerede besætninger (pynt) eller dekorationer, som ikke findes på den anden eller de andre dele, skal alle disse beklædningsgenstande tariferes som jakkesæt, habitter, dragter eller kombinerede sæt, forudsat at disse besætninger (pynt) eller dekorationer er af mindre betydning og er begrænsede til et eller to steder på beklædningsgenstanden (fx på kraven, forneden på ærmerne, på reverserne eller lommerne).

Hvis disse dekorationer er fremkommet i forbindelse med strikningen af beklædningsgenstanden, er tarifering som jakkesæt, habitter, dragter eller kombinerede sæt udelukket, medmindre dekorationen er et firmamærke (logo) eller et andet tilsvarende mærke.

>TABELPOSITION>

KAPITEL 62 BEKLÆDNINGSGENSTANDE OG TILBEHØR TIL BEKLÆDNINGSGENSTANDE, UNDTAGEN VARER AF TRIKOTAGE

Almindelige bemærkninger

1. Vedrørende tariferingen af varer bestående af to eller flere tekstilmaterialer henvises til de forklarende bemærkninger til dette afsnit, almindelige bemærkninger.

2. Vedrørende tariferingen af beklædningsgenstande, der foreligger i sæt til detailsalg, henvises til bestemmelse 13 til dette afsnit.

3. Hvis en del af et jakkesæt, en habit, en dragt eller et kombineret sæt i pos. 6203 eller 6204 har applikerede besætninger (pynt) eller dekorationer, som ikke findes på den anden eller de andre dele, skal alle disse beklædnignsgenstande tariferes som jakkesæt, habitter, dragter eller kombinerede sæt, forudsat at disse besætninger (pynt) eller dekorationer er af mindre betydning og er begrænsede til et eller to steder på beklædningsgenstanden (fx på kraven, forneden på ærmerne, på reverserne eller lommerne).

Hvis disse dekorationer er fremkommet i forbindelse med vævningen af beklædningsgenstanden, er tarifering som jakkesæt, habitter, dragter eller kombinerede sæt udelukket, medmindre dekorationen er et firmamærke (logo) eller et andet tilsvarende mærke.

4. I dette kapitel omfatter visse underpositioner arbejds-og beskyttelsesbeklædning, som på grund af deres almene udseende (enkelt eller særligt snit eller udformning afhængig af anvendelsesområdet) og arten af stoffet, der almindeligvis er slidstærkt og krympefrit, viser, at de er udformet til at bæres udelukkende eller hovedsagelig med henblik på at yde beskyttelse (fysisk eller hygiejnisk) af anden beklædning og/eller personer ved industri-eller andet erhvervsarbejde eller ved husligt arbejde.

Almindeligvis har disse beklædningsgenstande ikke pynt eller besætning. I denne sammenhæng betragtes navne og symboler, der henviser til det udøvede erhverv, ikke som pynt.

Disse beklædningsgenstande er fremstillet af bomuld, kemofibre eller en blanding af disse tekstilfibre.

For at øge deres slidstyrke er de sømme, der oftest bruges ved deres fremstilling,"safety-lock"-sømme og kapsømme.

Arbejds-og beskyttelsesbeklædning lukkes oftest ved hjælp af lynlås, trykknapper, velcro eller ved en krydslukning, der snøres med bånd eller lignende.

Disse beklædningsgenstande kan være forsynet med lommer, som almindeligvis er påsyede. Hvis de har stiklommer, er disse almindeligvis lavet af samme stof som beklædningsgenstanden og ikke foret på samme måde som i andre beklædningsgenstande.

Blandt arbejds-og beskyttelsesbeklædning bør nævnes den beklædning, der anvendes af mekanikere, fabriksarbejdere, murere, landmænd mv., som almindeligvis er todelte sæt, kedeldragter, overalls og benklæder. For andre arbejdsområder kan det være kitler, forklæder etc. (til læger, sygeplejersker, husmødre, frisører, bagere, slagtere mv.).

Som arbejds-og beskyttelsesbeklædning kan kun betragtes beklædningsgenstande med handelsstørrelse 158 eller derover (158 cm=legemshøjde).

Uniformer og lignende officielle beklædningsgenstande (fx dommerkapper og præstekjoler) betragtes ikke som arbejds-og beskyttelsesbeklædning.

>TABELPOSITION>

KAPITEL 63 ANDRE KONFEKTIONEREDE TEKSTILVARER; HÅNDARBEJDSSÆT; BRUGTE BEKLÆDNINGSGENSTANDE OG BRUGTE TEKSTILVARER; KLUDE

Almindelige bemærkninger

Vedrørende tariferingen af varer bestående af to eller flere tekstilmaterialer henvises til dette afsnit, almindelige bemærkninger.

>TABELPOSITION>

AFSNIT XII FODTØJ, HOVEDBEKLÆDNING, PARAPLYER, PARASOLLER, SPADSERESTOKKE, SIDDESTOKKE, PISKE, RIDEPISKE SAMT DELE DERTIL; BEARBEJDEDE FJER OG DUN SAMT VARER AF FJER OG DUN; KUNSTIGE BLOMSTER; VARER AF MENNESKEHÅR

KAPITEL 64 FODTØJ, GAMACHER O.LIGN.; DELE DERTIL

Almindelige bemærkninger

1. Udtrykkene"ydersål" og"overdel" er defineret i Forklarende Bemærkninger til HS, kapitel 64, almindelige bemærkninger, punkt C og D.

2. Udtrykket"gummi" er i bestemmelse 1 til kapitel 40 defineret for anvendelse overalt i nomenklaturen; bestemmelse 3 a) til dette kapitel udvider begrebet for anvendelsen af dette kapitel.

3. Udtrykket"plast" er i bestemmelse 1 til kapitel 39 defineret for anvendelse overalt i nomenklaturen; bestemmelse 3 a) til dette kapitel udvider begrebet for anvendelsen af dette kapitel.

>TABELPOSITION>

KAPITEL 65 HOVEDBEKLÆDNING OG DELE DERTIL

>TABELPOSITION>

KAPITEL 66 PARAPLYER, PARASOLLER, SPADSERESTOKKE, SIDDESTOKKE, PISKE, RIDEPISKESAMT DELE DERTIL

>TABELPOSITION>

KAPITEL 67 BEARBEJDEDE FJER OG DUN SAMT VARER AF FJER OG DUN; KUNSTIGE BLOMSTER;VARER AF MENNESKEHÅR

>TABELPOSITION>

AFSNIT XIII VARER AF STEN, GIPS, CEMENT, ASBEST, GLIMMER OG LIGNENDE MATERIALER; KERAMISKE PRODUKTER; GLAS OG GLASVARER

KAPITEL 68 VARER AF STEN, GIPS, CEMENT, ASBEST, GLIMMER OG LIGNENDE MATERIALER

Almindelige bemærkninger

Dette kapitel omfatter ikke kun færdigvarer, men også - i visse positioner - halvfabrikata, som skal yderligere bearbejdes, før de er brugbare til den tilsigtede anvendelse (fx blandinger på basis af asbest eller på basis af asbest og magnesiumcarbonat henhørende under pos. 6812).

>TABELPOSITION>

KAPITEL 69 KERAMISKE PRODUKTER

I. PRODUKTER AF FOSSILT KISELMEL ELLER AF LIGNENDE KISELHOLDIGE JORDARTER SAMT ILDFASTE PRODUKTER

>TABELPOSITION>

II. ANDRE KERAMISKE PRODUKTER

Almindelige bemærkninger

Udtrykkene"porcelæn","almindeligt ler","fint ler","fajance" og"stentøj", som er anvendt i positions-eller underpositionstekster i dette underkapitel, er defineret i Forklarende Bemærkninger til HS, kapitel 69, almindelige bemærkninger til underkapitel II.

>TABELPOSITION>

KAPITEL 70 GLAS OG GLASVARER

Almindelige bemærkninger

Udtrykket"optisk glas" omfatter i kapitel 70 specialglas, der især anvendes i fabrikationen af optiske instrumenter (fx fotografiapparater, mikroskoper, kikkerter, astronomiske instrumenter, navigationsinstrumenter) samt i laboratorier og til fremstilling af visse linser til korrektionsbriller. Optisk glas, hvoraf der findes talrige varianter, har sædvanligvis stor gennemsigtighed og stor klarhed, selv om de undertiden er farvede for at opnå absorberende egenskaber over for visse stråler. De er meget homogene, uden blærer eller striber, og har desuden særlige lysbrydende og lysspredende egenskaber, der ikke er almindelige for andre glassorter.

Glasplader i rammer af træ, metal etc. anses ikke som varer med karakter af glas og hører under forskellige positioner, fx:

1. Til indramning af billeder (pos. 4414 00, 8306 etc.).

2. Til maskiner eller køretøjer (afsnit XVI eller XVII).

3. Til døre eller vinduer i bygninger etc. (pos. 4418, 7610 etc.).

>TABELPOSITION>

AFSNIT XIV NATURPERLER, KULTURPERLER, ÆDEL-OG HALVÆDELSTEN, ÆDLE METALLER, ÆDELMETALDUBLÉ SAMT VARER AF DISSE MATERIALER; BIJOUTERIVARER; MØNTER

KAPITEL 71 NATURPERLER, KULTURPERLER, ÆDEL-OG HALVÆDELSTEN, ÆDLE METALLER, ÆDELMETALDUBLÉ SAMT VARER AF DISSE MATERIALER; BIJOUTERIVARER; MØNTER

>TABELPOSITION>

AFSNIT XV UÆDLE METALLER OG VARER DERAF

Almindelige bemærkninger

Affald og skrot af non-ferro metaller, som er omsmeltet og støbt i ingots, blokke og lignende former, tariferes som ubearbejdet metal og ikke som affald og skrot. Det tariferes derfor i fx pos. 7601 (aluminium), 7801 (bly), 7901 (zink) eller i pos. 8104 11 00 eller 8104 19 00 (magnesium).

Udtrykket"metaller" omfatter også metaller, som har en amorf (ikke krystallinsk) struktur, såsom metallisk glas og pulvermetallurgiske produkter.

KAPITEL 72 JERN OG STÅL

Almindelige bemærkninger

A. Afgrænsningen mellem smedede og valsede produkter sker, når det er nødvendigt, på grundlag af en undersøgelse (pos. 7207, 7214, 7216, 7218, 7224 og 7228).

Såfremt hele varen er til rådighed, er det især vigtigt at bemærke, hvorledes tværsnittet varierer:

- hvis der er variationer, som ikke gentages regelmæssigt, er der tale om et smedet produkt

- hvis der derimod er variationer, som gentages regelmæssigt, eller hvis tværsnittet er konstant, kan varen være smedet eller valset. I dette tilfælde er det nødvendigt at undersøge følgende karakteristika:

1. Tværsnittets størrelse

Ved store dimensioner (tværsnittets overflade over 150 000 mm2) er der sandsynligvis tale om et smedet produkt. Ved små dimensioner (mindste dimension under 15 mm) er der sandsynligvis tale om et valset produkt.

2. Tværsnittets form

Ved enkle former (kvadratisk, rund, rektangulær, sekskantet o.lign.) kan der være tale om et smedet eller valset produkt, medens produkter af mere kompliceret form næsten altid er fremstillet ved valsning.

3. Længden

Såfremt varens længde overstiger 5 m, er der næsten altid tale om et valset produkt; er længden under 5 m, kan produktet være smedet eller valset.

4. Tolerancer i tværsnittet

Tolerancerne i tværsnittet er mindre ved valsede produkter end ved smedede produkter.

5. Metallografisk udseende

Da reduktionsforholdet ved valsede produkter almindeligvis er betydeligt højere end ved smedede produkter, kan de næsten altid skelnes fra hinanden ved en mikroskopisk undersøgelse.

Ved undersøgelsen ses der især på hulheder og struktur:

a) Hulhederne i valsede produkter er meget lange og smalle og næsten fuldstændig parallelle i valseretningen; i smedede produkter er de kortere (næsten elipseformede) og ikke fuldstændigt parallelle.

b) Ved valsede produkter, der er hærdet eller udglødet, er der næsten helt retlinede delingsbånd i strukturen. Sådanne bånd forekommer derimod i langt mindre grad eller slet ikke i smedede produkter.

6. Antal (mængde)

Smedede produkter leveres som regel i et ringe antal.

Valsning kan udføres som varmt-og koldtvalsning. Ved valsning kan der, afhængigt af valseemnets form og af valsernes form og placering, fremstilles flade produkter som plader og bånd eller andre produkter såsom stænger med rundt eller mangekantet tværsnit, profiler med forskelligt tværsnit, rør mv.

B. Flade produkter betragtes som"fladvalsede produkter" og ikke som"halvfabrikata", når de opfylder en af følgende betingelser:

- en tykkelse, der er mindre end 100 mm

- tilstedeværelsen af en kantfold som angivet herunder:

>PIC FILE= "C_2000199DA.026401.TIF">

- et reduktionsforhold, der overstiger 1,5

- en bredde, der overstiger den oprindelige"slab" med mere end 50 mm.

C. Vedrørende beskrivelse af visse plastiske deformationer (fx valsning, smedning og sænksmedning) henvises til Forklarende Bemærkninger til HS, kapitel 72, almindelige bemærkninger, afsnit IV, punkt A og B.

D. Vedrørende forskellen mellem varmtvalsede, varmttrukne og varmtstrengpressede produkter og koldtbehandlede produkter henvises til Forklarende Bemærkninger til HS, kapitel 72, almindelige bemærkninger, afsnit IV, punkt B, sidste stykke.

Nogle af de ovennævnte forskelle mellem varmtvalsede og koldtvalsede produkter kan blive mindre eller helt forsvinde, såfremt de koldtvalsede varer er udglødet; ved varmtvalsede produkter, der har undergået en kort koldtbehandling, begrænser forskellene sig til udseende og overfladens hårdhed.

Varmtvalsede, varmttrukne eller varmtstrengpressede stænger og profiler kan være efterbehandlet ved koldtbehandling (ved trækning eller på anden måde ) - især rektificering eller kalibrering - hvorved produktets kvalitet forbedres. En sådan behandling medfører, at produktet anses som koldtbehandlet.

Koldttilretning og grov fjernelse af glødeskaller mv. anses imidlertid ikke som rektificering eller kalibrering og påvirker derfor ikke tariferingen af varmtvalsede, varmttrukne eller varmtstrengpressede stænger og profiler. Snoning af sådanne stænger medfører heller ikke, at de anses som koldtbehandlede.

E. Udtrykket"plettering" (beklædning er defineret i Forklarende Bemærkninger til HS, kapitel 72, almindelige bemærkninger, afsnit IV, punkt C.2 e).

Uædelt metal pletteret (beklædt) med ædelt metal hører under kapitel 71, uanset overtrækkets tykkelse (se Forklarende Bemærkninger til HS, kapitel 71).

F. Vedrørende overfladebehandling henvises til Forklarende Bemærkninger til HS, kapitel 72, almindelige bemærkninger, afsnit IV, punkt C.2 d).

G. Smedejernsemner, der ikke længere fremtræder som emner, groft tildannet ved smedning, henhørende under pos. 7207, 7218 eller 7224, skal tariferes i de positioner, der omfatter tilsvarende forarbejdede varer, som almindeligvis hører under kapitel 82, 84, 85 eller 87. Smedeemner af jern eller stål til krumtapaksler skal således tariferes i pos. 8483.

>TABELPOSITION>

KAPITEL 73 VARER AF JERN OG STÅL

>TABELPOSITION>

KAPITEL 74 KOBBER OG VARER DERAF

>TABELPOSITION>

KAPITEL 75 NIKKEL OG VARER DERAF

>TABELPOSITION>

KAPITEL 76 ALUMINIUM OG VARER DERAF

>TABELPOSITION>

KAPITEL 78 BLY OG VARER DERAF

>TABELPOSITION>

KAPITEL 81 ANDRE UÆDLE METALLER; SINTREDE KERAMISKE METALLER (CERMETS); VARER AF DISSE MATERIALER

>TABELPOSITION>

KAPITEL 82 VÆRKTØJ, REDSKABER, KNIVE, SKEER OG GAFLER SAMT DELE DERTIL, AF UÆDLE METALLER

>TABELPOSITION>

KAPITEL 83 DIVERSE VARER AF UÆDLE METALLER

>TABELPOSITION>

AFSNIT XVI MASKINER OG APPARATER SAMT MEKANISKE REDSKABER; ELEKTRISK MATERIEL; DELE DERTIL; LYDOPTAGERE OG LYDGENGIVERE SAMT BILLED-OG LYDOPTAGERE OG BILLED-OG LYDGENGIVERE TIL FJERNSYN; DELE OG TILBEHØR DERTIL

>TABELPOSITION>

KAPITEL 84 ATOMREAKTORER; KEDLER; MASKINER OG APPARATER SAMT MEKANISKE REDSKABER; DELE DERTIL

Almindelige bemærkninger

Udtrykket"til industriel samling af" i pos. 8407 33 10, 8407 34 10, 8407 90 50 og 8408 20 10 omfatter kun motorer til seriefremstilling af nye køretøjer i fabrikker, som fremstiller eller samler motorkøretøjer (herunder underleverandører).

De nævnte underpositioner omfatter kun motorer, der anvendes til fremstilling af nye køretøjer, af den art der er anført i tekten til de enkelte underpositioner. Det følger heraf, at underpositionerne ikke omfatter lignende motorer, der anvendes som reservedele.

>TABELPOSITION>

KAPITEL 85 ELEKTRISKE MASKINER OG APPARATER, ELEKTRISK MATERIEL SAMT DELE DERTIL; LYDOPTAGERE OG LYDGENGIVERE SAMT BILLED-OG LYDOPTAGERE OG BILLED-OG LYDGENGIVERE TIL FJERNSYN SAMT DELE OG TILBEHØR DERTIL

>TABELPOSITION>

AFSNIT XVII TRANSPORTMIDLER

>TABELPOSITION>

KAPITEL 86 LOKOMOTIVER, VOGNE OG ANDET MATERIEL TIL JERNBANER OG SPORVEJE SAMT DELE DERTIL; STATIONÆRT JERNBANE-OG SPORVEJSMATERIEL SAMT DELE DERTIL; MEKANISK (HERUNDER ELEKTROMEKANISK) TRAFIKREGULERINGSUDSTYR AF ENHVER ART

>TABELPOSITION>

KAPITEL 87 KØRETØJER (UNDTAGEN TIL JERNBANER OG SPORVEJE) SAMT DELE OG TILBEHØR DERTIL

Almindelige bemærkninger

1. Ved"nye køretøjer" forstås i den kombinerede nomenklatur køretøjer, der aldrig har være indregistreret.

2. Ved"brugte køretøjer" forstås i den kombinerede nomenklatur køretøjer, der har været indregistreret mindst én gang.

>TABELPOSITION>

KAPITEL 88 LUFT-OG RUMFARTØJER SAMT DELE DERTIL

>TABELPOSITION>

KAPITEL 89 SKIBE, BÅDE OG FLYDENDE MATERIEL

>TABELPOSITION>

AFSNIT XVIII OPTISKE, FOTOGRAFISKE OG KINEMATOGRAFISKE INSTRUMENTER OG APPARATER; MÅLE-, KONTROL-OG PRÆCISIONSINSTRUMENTER OG-APPARATER; MEDICINSKE OG KIRURGISKE INSTRUMENTER OG APPARATER; URE; MUSIKINSTRUMENTER; DELE OG TILBEHØR DERTIL

KAPITEL 90 OPTISKE, FOTOGRAFISKE OG KINEMATOGRAFISKE INSTRUMENTER OG APPARATER; MÅLE-, KONTROL-OG PRÆCISIONSINSTRUMENTER OG-APPARATER; MEDICINSKE OG KIRURGISKE INSTRUMENTER OG APPARATER; DELE OG TILBEHØR DERTIL

>TABELPOSITION>

KAPITEL 91 URE OG DELE DERTIL

>TABELPOSITION>

KAPITEL 92 MUSIKINSTRUMENTER; DELE OG TILBEHØR DERTIL

>TABELPOSITION>

AFSNIT XIX VÅBEN OG AMMUNITION SAMT DELE OG TILBEHØR DERTIL

KAPITEL 93 VÅBEN OG AMMUNITION SAMT DELE OG TILBEHØR DERTIL

>TABELPOSITION>

AFSNIT XX DIVERSE VARER

KAPITEL 94 MØBLER; SENGEBUNDE, MADRASSER, DYNER, PUDER O.LIGN.; LAMPER OG BELYSNINGSARTIKLER, IKKE ANDETSTEDS TARIFERET; LYSSKILTE, NAVNEPLADER MED LYS OG LIGNENDE VARER; PRÆFABRIKEREDE BYGNINGER

>TABELPOSITION>

KAPITEL 95 LEGETØJ, SPIL OG SPORTSARTIKLER; DELE OG TILBEHØR DERTIL

>TABELPOSITION>

KAPITEL 96 DIVERSE

>TABELPOSITION>

AFSNIT XXI KUNSTVÆRKER, SAMLEROBJEKTER OG ANTIKVITETER

KAPITEL 97 KUNSTVÆRKER, SAMLEROBJEKTER OG ANTIKVITETER

>TABELPOSITION>

(1) EFT L 256 af 7. 9. 1987, s. 1.

(2) EFT L 198 af 20. 7. 1987, s. 1.

(3) Belgien, Danmark, Tyskland, Spanien, Italien, Nederlandene, Portugal, Finland og Sverige.

(4) EFT C 287 af 8. 10. 1999, s. 2.

(5) EFT L 278 af 28. 10. 1999, s. 1.