Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Rådets forordning (EF) om anden ændring af forordning (EØF) nr. 1360/90 om oprettelse af et europæisk erhvervsuddannelsesinstitut« () (98/C 19/13)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 25. juni 1997 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for EF's Eksterne Forbindelser, Handels- og Udviklingspolitik, som udpegede Giacomina Cassina til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 9. oktober 1997.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 349. plenarforsamling af 29. og 30. oktober 1997, mødet den 29. oktober 1997, med 111 stemmer for, 3 imod og 4 hverken for eller imod, følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut blev oprettet ved forordning (EØF) nr. 1360/90 for at bistå med udviklingen af erhvervsuddannelsessystemerne i de central- og østeuropæiske lande, som er omfattet af PHARE. Med den første ændring af denne forordning (ved forordning (EØF) nr. 2063/94) blev instituttets arbejdsområde udvidet til at omfatte de lande, der er omfattet af TACIS-programmet. I dag dækker instituttets arbejdsområde 25 lande (). Instituttet ligger i Torino og har nu fungeret i 3 år.

1.2. Det foreliggende forslag til ændring af forordningen sigter mod at inddrage Middelhavspartnerlandene i instituttets arbejdsområde samt konsolidere og effektivisere dets aktiviteter. Derfor er det nødvendigt at præcisere de opgaver og funktioner, der er pålagt instituttets ledere og styrende organer, og nærmere definere de forskellige aktørers ansvarsområde. Målet hermed er at fremme fastlæggelsen af uddannelsesstrategier, som forpligter alle parter begyndende med Kommissionen selv, styrke instituttets prognosevirksomhed, øge sammenhængen med andre aspekter af Euro-Middelhavspartnerskabet og udvide samarbejdet om udvikling af erhvervsuddannelsessystemerne i hele regionen.

1.3. ØSU har altid ment, at samarbejdet med tredjelandene om erhvervsuddannelse er strategisk vigtigt. I EU-landene har udviklingen af forskelligartede uddannelsessystemer af høj kvalitet været en afgørende faktor for den økonomiske vækst, for den enkeltes beskæftigelsesmæssige muligheder, for konsolideringen af en konkurrenceevne baseret på kvalitet og endelig for dynamikken i samhandelen. Med andre ord er investering i menneskelige ressourcer et grundlæggende element i den europæiske integrationsproces. Inden for rammerne af partnerskabet med Middelhavstredjelandene, som i nær fremtid (inden år 2010) skal føre til oprettelse af et frihandelsområde med velfærd for alle, stabilitet og demokrati, er det af afgørende betydning, at samarbejdet om erhvervsuddannelse prioriteres særlig højt.

1.4. ØSU hilser Kommissionens forslag velkommen i overbevisningen om, at Erhvervsuddannelsesinstituttet kan medvirke betydeligt til den fælles udvikling af Euro-Middelhavsområdet.

2. Generelle bemærkninger

2.1. Instituttet skal ikke varetage den egentlige ledelse af projekterne, men derimod støtte indsatsen ved at undersøge behovet, således at der kan udformes avancerede og egnede erhvervsuddannelser, samt afstikke strategier for en langsigtet og konkret indsats.

2.1.1. Artikel 3 i forordning (EØF) nr. 1360/89 fastsætter instituttets opgaver. Det skal blandt andet:

- fastlægge erhvervsuddannelsesbehov og -prioriteter i samarbejde med de relevante organer i de bistandsberettigede lande;

- formidle information om igangværende foranstaltninger og fremtidige behov gennem publikationer og møder og på andre egnede måder;

- deltage i fælles projekter, herunder pilotprojekter, for at oprette specialiserede multinationale grupper, der skal udvælge projekter, som kan samfinansieres, samt på anmodning af Kommissionen eller Rådet finansiere udformningen og udarbejdelsen af sådanne projekter;

- sørge for, at egnede organisationer med dokumenteret erfaring varetager projekternes udformning, udarbejdelse, gennemførelse og ledelse;

- fastlægge udbudsprocedurerne for projekter, der finansieres eller samfinansieres af instituttet (denne opgave påhviler instituttets bestyrelse);

- i samarbejde med Kommissionen bistå ved evalueringen af den samlede effektivitet af erhvervsuddannelsesbistanden.

2.2. ØSU betragter instituttets virksomhed og det foreliggende forslag med særlig interesse på baggrund af ØSU's rolle i Euro-Middelhavspartnerskabet. Desuden har ØSU længe opfordret EU-institutionerne til mere konsekvent, åbent og engageret at inddrage Middelhavspartnerlandene i EU's erfaringer og programmer vedrørende erhvervsuddannelse.

2.3. På Euro-Middelhavskonferencen i Barcelona (november 1995) fik ØSU til opgave at tage kontakt med de økonomiske og sociale råd og tilsvarende organer i Middelhavslandene for at bidrage til en bedre forståelse af vigtige spørgsmål, der har betydning for Euro-Middelhavspartnerskabet. ØSU har derfor i samarbejde med de økonomiske og sociale råd i EU-landene arbejdet på at styrke forbindelserne og samarbejdet med partnerne i Middelhavslandene og ved forskellige lejligheder taget spørgsmålet om erhvervsuddannelse op med det mål at foreslå konkrete forskningsområder og strategier.

2.3.1. I sin rapport om skabelsen af et frihandelsområde og migrationsstrømmen, der blev udarbejdet som optakt til Euro-Middelhavstopmødet i Paris (21.-22. november 1996), understregede ØSU, at et hensigtsmæssigt, avanceret erhvervsuddannelsessystem, udviklet i samarbejde med de forskellige erhvervssektorer og arbejdsmarkedsparter i partnerlandene og EU-landene, er en afgørende forudsætning for at etablere sammenlignelige konkurrencevilkår, fremme samhandelen og navnlig tiltrække de investeringer, der er afgørende for udviklingen af beskæftigelsesfremmende erhvervsaktiviteter. ØSU pegede på, at det er særlig vigtigt at uddanne undervisere og ledere samt udnytte de erfaringer, som gæstearbejdere fra Middelhavslandene har opbygget under deres ophold i EU-landene.

2.3.2. ØSU har siden som oplæg til det kommende Euro-Middelhavstopmøde i Marokko (november 1997) udarbejdet en rapport om »Erhvervs- og fagorganisationernes rolle i gennemførelsen af sociale og arbejdsmarkedspolitiske ledsageforanstaltninger (herunder erhvervsuddannelse) til støtte for udviklingen og skabelse af økonomisk konvergens«.

2.3.2.1. I denne rapport understreges det, at arbejdsmarkedsparterne i EU-landene altid har spillet en vigtig rolle på erhvervsuddannelsesområdet. Disse erfaringer kan og bør anvendes til at sætte arbejdsmarkedsparterne i Middelhavspartnerlandene i stand til at påtage sig lignende opgaver og yde dem finansiel bistand, der står mål hermed. Det foreslås i den forbindelse, at der oprettes grænseoverskridende partnerskabsnetværker med udgangspunkt i »de eksisterende undervisnings- og uddannelsesstrukturer«.

2.3.2.2. Endelig foreslår ØSU, at der som forløber for et observationscenter for Euro-Middelhavsarbejdsmarkedet etableres et netværk, som skal overvåge migrationsstrømmene med bistand fra EU-institutionerne og navnlig Erhvervsuddannelsesinstituttet, der er genstand for nærværende udtalelse.

2.4. På denne baggrund ser ØSU med stor interesse på Kommissionens forslag, som fuldt ud støttes. ØSU erklærer sig desuden rede til at bidrage til instituttets aktiviteter og håber, at Kommissionen ikke vil nøjes med at fremsende årsberetningen til ØSU som fastsat i forordningens artikel 5, stk. 9, men også konsekvent høre ØSU om denne beretning.

2.5. ØSU vil ikke på dette stadium foreslå konkrete emner, som instituttet i første række bør koncentrere sig om, men peger dog på nogle særlige forhold i Middelhavsområdet, man må være meget opmærksom på. Det gælder især ligestilling mellem mænd og kvinder, der altid bør være en central indfaldsvinkel ved udformningen af de forskellige projekter.

3. Særlige bemærkninger

3.1. I den foreslåede ændring af artikel 2 fastsættes det, at Kommissionen opstiller »generelle politiske retningslinjer« for instituttets arbejde. Denne ændring berører dels instituttet, som skal tilstræbe større sammenhæng mellem sine aktiviteter og de relevante fællesskabspolitikker over for partnerlandene, dels Kommissionen selv, som i sine forskellige tjenestegrene skal fastlægge sammenhængende, generelle retningslinjer. ØSU tilslutter sig denne ændring.

3.2. Kommissionen forpligtes med den foreslåede ændring af artikel 4, stk. 1, til at sikre samarbejdet med andre relevante fællesskabsorganer, navnlig CEDEFOP, der beskæftiger sig med erhvervsuddannelsesstrategier i EU. Ændringen understreger også nødvendigheden af, at Kommissionen deltager mere aktivt og påtager sig et større ansvar. ØSU tilslutter sig denne ændring.

3.3. Forslaget om ændring af bestyrelsens sammensætning - artikel 5, stk. 1, og artikel 5, stk. 4 - hvorved Kommissionen får tre repræsentanter mod de nuværende to, mens den fortsat kun råder over én stemme, skal ses i lyset af de foregående ændringer. Det drejer sig ikke om at give Kommissionen større vægt i bestyrelsen, som hidtil har bestået af en repræsentant for hver af medlemsstaterne og to repræsentanter for Kommissionen (hvoraf den ene varetager formandskabet). Hensigten er derimod at give de forskellige parter lejlighed til at udveksle erfaringer for at opnå størst mulig effektivitet. ØSU tilslutter sig denne ændring.

3.4. Med ændringen af artikel 5, stk. 7, rykkes fristen for vedtagelsen af det årlige arbejdsprogram fra den 30. november året før til begyndelsen af hvert år, og der skabes mulighed for at tilpasse programmet i årets løb. Dette forslag skal ses i sammenhæng med artikel 10, stk. 1 og 2 (budgetproceduren), hvorefter direktøren skal forelægge budgettet ved begyndelsen af hvert regnskabsår, og bestyrelsen skal vedtage det senest den 15. februar. Dermed sikres det, at indholdet (dvs. de årlige arbejdsprogrammer under det treårige »rullende« program) afpasses efter de tilrådighedstående midler, samtidig med at der bliver mulighed for en vis fleksibilitet i gennemførelsen i løbet af regnskabsåret. ØSU tilslutter sig denne ændring.

3.5. Direktørens position styrkes med forslaget om ændring af artikel 7, stk. 1, andet afsnit, som giver direktøren ikke blot beføjelse til at varetage »implementeringen af bestyrelsens beslutninger og overholdelse af de retningslinjer, der gælder for instituttets aktiviteter«, men også ansvaret herfor. Denne ændring giver direktøren klarere udøvende beføjelser og pålægger denne at samarbejde i et hensigtsmæssigt omfang med EU's politiske myndigheder (Kommissionen og medlemsstaterne).

Ifølge den foreslåede ændring af artikel 7 skal direktøren - som tidligere blev udnævnt for fem år med mulighed for genudnævnelse - nu udnævnes »for en periode af tre til fem år, som kan forlænges på forslag af Kommissionen«. ØSU er forbeholden over for denne ændring, da embedsperioden i andre lignende institutter er fem år. Efter ØSU's mening bør det første mandat fortsat være på fem år med mulighed for forlængelse yderligere fem år.

3.6. Den foreslåede ændring af artikel 10, stk. 4, betyder, at bestyrelsen forpligtes til at vedtage arbejdsprogrammet samtidig med budgettet. Med denne ændring opnås ikke alene en forenkling af beslutningsproceduren vedrørende instituttets virksomhed, men frem for alt sidestilles beslutningerne om arbejdet (arbejdsprogrammets indhold) med beslutningerne om instituttets ressourcer. ØSU tilslutter sig denne ændring.

3.7. Gruppen af Rådgivere, der har til opgave enten på bestyrelsens anmodning eller på eget initiativ at afgive udtalelser vil med den foreslåede ændring af artikel 6, stk. 1 og 2, blive udvidet med sagkyndige udpeget af Kommissionen. Forslaget forekommer at være på sin plads. ØSU påpeger dog, at Gruppen af Rådgivere er meget omfattende. Den omfatter to sagkyndige fra hver medlemsstat, to fra hvert af de bistandsberettigede lande og to fra arbejdsmarkedets parter på europæisk plan. Det er naturligvis vigtigt, at alle berørte parter er repræsenteret i et sådant rådgivende organ, men det skal også kunne arbejde effektivt. Derfor går ØSU ind for, at Gruppen af Rådgivere i stadig højere grad også arbejder i mindre grupper (efter emne eller geografisk område), og at dens udtalelser i god tid inddrages i bestyrelsens beslutningstagning.

3.8. I begrundelsen for sit forslag fastslår Kommissionen udtrykkeligt, at den ikke påtænker nogen ændring af instituttets organisation. ØSU håber, at man i forbindelse med den nødvendige omlægning af personalets arbejdsopgaver sørger for at styrke de ansattes fagkundskab og motivation ved at give dem mulighed for videreuddannelse, således at de kan erhverve de særlige kvalifikationer, der er nødvendige for at dække Middelhavspartnerlandenes uddannelsesbehov bedst muligt. ØSU håber, at Kommissionen i sine budgetforslag tager højde for disse behov, og at budgetmyndighederne følgelig vil overveje, om en - selv beskeden - forhøjelse af bevillingerne til instituttet ikke ville være hensigtsmæssig.

Bruxelles, den 29. oktober 1997.

Tom JENKINS

Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg

() EFT C 156 af 24. 5. 1997, s. 27.

() Under PHARE: Albanien, Bulgarien, Estland, Ungarn, Letland, Litauen, Polen, Rumænien, Tjekkiet, Slovakiet, Slovenien og Fyrom; under TACIS: Armenien, Aserbajdsjan, Hviderusland, Georgien, Kasakhstan, Kirgisistan, Moldova, Usbekistan, Den Russiske Føderation, Tadsjikistan, Turkmenistan, Ukraine og Mongoliet.