DA Den Europæiske Unions Tidende C 299/7

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2017/C 299/08)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN VÆSENTLIG ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE

Ansøgning om godkendelse af en ændring, jf. artikel 53, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

»SAINT-NECTAIRE«

EU-nr.: PDO-FR-02299 — 8.3.2017

BOB ( X ) BGB ( )

1. Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

Interprofession du »Saint-Nectaire« (forkortet ISN)

Adresse: 2 route des Fraux 63610 Besse-et-Saint-Anastaise FRANKRIG Tlf. +33 473795257 Fax +33 473795172 E-mail: contact@syndicatstnectaire.com

Sammenslutningen består af producenter, foretagender, der indsamler mælk, forarbejdnings- og modningsvirksomheder af »Saint-Nectaire« som i denne egenskab dermed er berettiget til at ansøge om en ændring.

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

— ☐ Produktets betegnelse — ☒ Beskrivelse af produktet — ☐ Geografisk område — ☒ Bevis for oprindelse — ☒ Produktionsmetode — ☐ Tilknytning — ☒ Mærkning — ☒ Andet: kontrol, nationale krav, tilknytning

4. Type ændring

— ☒ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB. — ☐ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende).

5. Ændring(er)

Afsnittet »Varebeskrivelse«

Ved den foregående ændring af varespecifikationen blev ostenes gennemsnitsvægt erstattet af en maksimumsvægt (1,850 kg for den store størrelse og 0,650 kg for den lille). Gennemførelsen af denne bestemmelse har givet anledning til at uddybe dette kriterium. For at tage hensyn til den variation, der kan opstå i ostenes vægt, og definere produktet nøjagtigt øges ostens maksimalvægt og suppleres med en minimumsvægt. Således ligger vægten på »Saint-Nectaire« i stor størrelse »mellem 1,450 kg og 1,950 kg« i stedet for på »højst 1,850 kg«. Vægten af den mindre »Saint-Nectaire« ligger »mellem 0,500 kg og 0,700 kg« i stedet for på »højst 0,650 kg«.

Beskrivelsen af ostemassen præciseres takket være smagsdommernes indhentede erfaringer. Således erstattes sætningen »Ostemassen, som er blød og smidig, giver efter ved fingerpres«, af sætningen »Ostemassen, som er smidig og blød og giver efter ved fingerpres, er elfenbensfarvet og kan have små jævnt fordelte huller«. Med denne nye beskrivelse kan produktet defineres mere nøjagtigt.

Beskrivelsen af produktets smag suppleres, så den bedre afspejler smagskompleksiteten i »Saint-Nectaire«. Således tilføjes deskriptorerne »mild« og »uden overdreven syrlighed« til sætningen, som herefter lyder: »Smagen er ren, mild, let salt, uden overdreven syrlighed, med varierede mælkenoter (frisk mælk, fløde, smør) og aromaer, som kan henføres til modningsforholdene (kælder, modningshalm, jord eller underskov), hvorved helheden ofte fremhæves med et fint anstrøg af hasselnød.«.

Alle disse ændringer, som sigter mod at forbedre beskrivelsen af produktet, indføres ligeledes i enhedsdokumentet.

Afsnittet »Bevis for oprindelse«

Som supplement til identifikationserklæringen, som skal forelægges forud for godkendelsen af de erhvervsdrivende til bekræftelse af, at de kan opfylde kravene i varespecifikationen, tilføjes en forhåndserklæring om hensigt om ikke at producere og en forhåndserklæring om at genoptage produktionen for at give de erhvervsdrivende mulighed for at indstille produktionen af »Saint-Nectaire« midlertidigt, hvis de ønsker det.

For at gøre teksten mere forståelig præciseres det, at den månedlige meddelelse af statistiske data om fremstilling og modning også gælder gårdproducenter, der udfører modningen på gården.

Der tilføjes en forpligtelse for visse kategorier af erhvervsdrivende (foretagender, der indsamler mælk, producenter og modningsvirksomheder) til årligt at sende sammenslutningen statistiske oplysninger for år n før den 25. februar i år n+1 vedrørende deres aktivitet for det foregående år, udover de månedlige fremsendelser af data, der allerede kræves for visse erhvervsdrivende, så sammenslutningen har en samlet årlig oversigt fra de erhvervsdrivende.

De erklæringer, som indkommer til sammenslutningen, opbevares som minimum i to år efter indeværende år i stedet for tre år fra dato for at lette forvaltningen af arkiverne efter kalenderår.

I forbindelse med de indgivne ændringer vedrørende dyrenes foder præciseres det, at den samlede oversigt over høst og indkøb af græs, som mælkeproducenten fører, skal omfatte hele høsten og alle indkøb af græs, uanset oprindelsen, for at få et overblik over den samlede græshøst og de samlede indkøb af græs.

For at kunne anslå kvaliteten af høsten og styre tildelingen af den er kravet om føring af foderregistre suppleret med sætningen »Med hensyn til grøntfoder, der konserveres gennem gæring og gives til malkekøerne, foretager mælkeproducenten hvert år inden den 1. november:

— en analyse af pH-værdien eller tørstofindholdet i hver ensilagesilo (herunder ensilage i baller)

— en analyse af tørstofindholdet i andet ensileret grøntfoder for hvert parti af 100 baller«.

Der tilføjes en præcision af, hvilke registrerede oplysninger der skal stå i lageropgørelsen over grøntfoder. For at lette kontrollen skal det således også i opgørelsen anføres, hvilke dyr der skal fodres fra de forskellige foderlagre i forhold til foderets konserveringsmetode, emballage og oprindelse.

For at undgå enhver tvivl præciseres det, at fakturaer over indkøb af foder vedrører køb af grøntfoder og tilskudsfoder.

Der tilføjes en bestemmelse om, at mælkeproducenter, hvis kvier til fornyelse af besætningen ikke til stadighed befinder sig på bedriften fra fødsel til første kælvning i det i punkt 4 i enhedsdokumentet definerede område, har pligt til at føre et register, hvor de bl.a. anfører datoerne for, hvornår hver kvie har forladt området og er kommet tilbage igen, og til at oplyse arten og oprindelsen af det tildelte foder. Formålet med denne bestemmelse er at kontrollere bevægelserne og foderet for de kvier, der indsættes til fornyelse og supplering af besætningen.

I forbindelse med ændringen i afsnittet »fremstillingsmetode« i varespecifikationen kræves der ikke længere specifikt bevis for årlig udskiftning af pattegummi og slanger i malkeanlægget, da pattegummiets og slangernes tilstand kontrolleres og efterses ved kontrollen af malkeanlæggets funktion (regelmæssig monterings- og funktionsprøvning af malkeanlægget i forbindelse med kontrollen af overholdelsen af god hygiejnepraksis for malkning).

Datoen for, hvornår umodnede oste udtages af formene, skal tilføjes i registret over, hvornår ostene lægges ind i frostrummet, og de frosne umodnede oste udtages igen, for at muliggøre en bedre kontrol af de umodnede ostes alder, når de lægges på frost.

For at sikre, at der foreligger de nødvendige data til kontrollen, tilføjes det, hvor længe forvalteren af modningskælderen skal arkivere registreringsskemaerne om modningsbetingelserne: »mindst to år efter indeværende år«.

I listen over koder bestående af et eller flere bogstaver, som er anbragt på identifikationsmærkerne for at angive, i hvilken kommune osten er fremstillet, fjernes angivelsen af navnene på kantonerne. Den administrative opdeling af kantoner er ændret som følge af en national reform, og denne angivelse, som ikke er uundværlig, er derfor forældet.

Farven på kaseinmærket på mejerifremstillet »Saint-Nectaire« ændres fra »grøn« til »beigefarvet«. Tilstedeværelsen af et stykke grønt kaseinmærke på færdigpakkede portioner af osten kan føre til, at forbrugerne afslår eller klager over den. Endvidere holder læsbarheden af oplysningerne på det beigefarvede kaseinmærke i længden bedre under hele modningen, eller kan sågar forbedres.

En bestemmelse om sporbarheden af gårdoste, der opbevares i kølerum, omformuleres, så den bliver lettere at forstå for alle erhvervsdrivende: sætningen »oste af hver produktion i kølerum markeres og opbevares hver for sig på riste« erstattes af »i kølerum markeres hver osteproduktion og opbevares hver for sig« uden præcisering af det anvendte underlag, eftersom der kan anvendes andre underlag end riste, uden at det får nogen indvirkning på produktets egenart.

Endelig udgår præciseringen for mælkeproduktion om, at ostene anbringes »i stabler«, da ostenes sporbarhed kan garanteres, uden at det er nødvendigt at stable dem.

Ændringerne i afsnittet »Bevis for oprindelse« har til formål at sikre en opfølgning, som er bedre tilpasset de erhvervsdrivende, som arbejder med oprindelsesbetegnelsen »Saint-Nectaire«.

Afsnittet »Fremstillingsmetode«

Mælkeproduktion — Malkekvægbesætning

Datoen 1. januar 2015 er passeret og udgår af bestemmelsen om forpligtelsen til, at malkekøer skal være født og opdrættet i det i enhedsdokumentets punkt 4 anførte område.

Der tilføjes en bestemmelse, der præciserer, at kvier til fornyelse af besætningen skal befinde sig i dette område i mindst halvdelen af året. Det drejer sig om at åbne mulighed for, at kvierne til fornyelse af besætningen kan sættes i pension og/eller sættes på græs uden for området i en begrænset periode, som er kortere end halvdelen af deres opdrætsperiode. Denne bestemmelse gør det muligt at sikre tilgængeligheden af et tilstrækkeligt stort foderareal i området til malkekøernes foder for således bedre at klare situationer med midlertidigt foderunderskud i forbindelse med vejrforholdene eller andre typer naturbetingede risici. Bestemmelsen har ingen indvirkning på ostens kvalitet, eftersom kvien bliver malkeko, når den begynder at give mælk, og dermed bliver omfattet af produktionskravene, bl.a. om foder til malkekøer.

Disse ændringer sigter mod at give landbrugerne mulighed for bedre at tilpasse driften af deres malkekvægsbesætning til de forskellige uforudsete hændelser.

I punkt 3.3 i enhedsdokumentet udgår datoen den 1. januar 2015 samt ovennævnte bestemmelse om kvier til fornyelse af besætningen.

Mælkeproduktion — Foderarealer

Belægningsgraden pr. hektar primært foderareal reduceres til 1,3 husdyrenhed i stedet for 1,4 husdyrenhed for at øge bedriftens selvforsyning med foder.

Visse erhvervsdrivende, som har gjort indsigelse mod denne bestemmelse i den nationale indsigelsesperiode, og som opfylder betingelserne i artikel 15, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1151/2012, er omfattet af en overgangsperiode, der slutter den 31. december 2021.

Mælkeproduktion — Dyrefoder

Med hensyn til malkekøernes foder ændres de aktuelle bestemmelser om, at malkekøernes grundfoder udelukkende skal bestå af græs fra det område, der er defineret i punkt 4 i enhedsdokumentet, og at mængden af fodertilskud højst må udgøre 30 % af den samlede foderration udtrykt i tørstof for samtlige malkekøer i et år. Malkekøernes grundfoder skal fortsat udelukkende bestå af græs, og sammensætningen af malkekøernes samlede årlige foderration præciseres: Den består af minimum 70 % græs i tørstof fra det område, der er defineret i enhedsdokumentets punkt 4, idet resten skal bestå af højst 1 800 kg tilskudsfoder pr. malkeko om året (opgjort som udgangsmateriale med undtagelse af valle, majskolber og majskerner, der opgøres som tørstof) og i givet fald græs, der gives i form af tørfoder med et tørstofindhold på over 80 %, heraf lucernefrø og tørret lucerne med lange staver, der kan komme fra områder uden for området. Med omformuleringen kan andelen af foder produceret i det i enhedsdokumentets punkt 4 anførte område bedre præciseres på grundlag af en værdiansættelse af dets græsressourcer, samtidig med at muligheden bevares for at supplere malkekøernes grundfoder med tørfoder og tørret lucerne med lange staver, som kan komme fra områder uden for området. På denne måde fjernes lucernefrø og tørret lucerne med lange staver fra listen over tilskudsfoder. Der er nemlig teknisk set tale om foder. Det foreslås derfor at opgøre det i malkekøernes grundfoder for at gøre det muligt for samtlige erhvervsdrivende at læse og forstå malkekøernes grundfoder bedre. For at lette kontrollen udtrykkes den maksimale tilladte tilskudsfodermængde desuden i kilo i stedet for i andel af den samlede ration.

I enhedsdokumentet erstattes bestemmelsen »malkekøernes grundfoder [skal] udelukkende […] bestå af græs fra det område, der er defineret i punkt 4« med »malkekøernes grundfoder [skal] udelukkende […] bestå af græs. Malkekøernes samlede årlige ration (grundfoder og tilskud) i tørstof omfatter mindst 70 % græs fra det område, der er defineret i punkt 4.«. Det tilføjes også, at anvendelsen af råstoffer og tilsætningsstoffer »begrænses til 1 800 kg pr. malkeko om året, opgjort som udgangsmateriale med undtagelse af valle, majskolber og majskerner opgjort som tørstof« i stedet for sætningen »Fodertilskuddet må under alle omstændigheder ikke overstige 30 % af den samlede foderration målt i tørstof for samtlige malkekøer over et år«.

Endvidere viser det sig, at visse producenter ikke vil kunne tilpasse deres driftssystem til forbuddet mod foder, der er konserveret ved ensilering, i mælkekøernes foder fra den 1. maj 2017, da denne tilpasning kræver investeringer, som de ikke vil være i stand til at foretage. Producentens mulighed for at vælge metode til konservering af græsset ved oprettelsen af sine lagre af vinterfoder giver mulighed for en bedre tilpasning til vejrforholdene og en maksimal udnyttelse af kvaliteten af de græsressourcer, som findes i området. Vejrforholdene (betydelig nedbørsmængde, kortere solintervaller) og den betydelige højde (bjergområde) gør det undertiden vanskeligt at oprette græslagre udelukkende i form af tørfoder. Bestemmelsen »Fra og med den 1. maj 2017 er det forbudt at give malkekøerne gæret foder. Det eneste konserverede foder, som tillades, er græs, som dyrene får i form af tørfoder med et tørstofindhold på over 80 %«, udgår derfor, og det samme gælder punkt 3.3 i enhedsdokumentet. Der tilføjes en bestemmelse, der sigter mod at begrænse tilførslen af gæret foder til malkekøerne til højst 15 % af den samlede ration i tørstof over året, for at vise, hvor lille en andel gæret foder udgør af malkekøernes samlede fodermængde på et år. Endvidere forhøjes den daglige andel af tørfoder i malkekøernes grundfoder uden for græsningsperioden udtrykt i tørstof fra 50 % til 60 % i overensstemmelse med begrænsningen af foder, der er konserveret ved gæring, til højst 15 % af den samlede årlige ration. Ændringen af den daglige andel af tørfoder i malkekøernes grundfoder uden for græsningsperioden indføres ligeledes i punkt 3.3 i enhedsdokumentet.

Minimumskravet til græsningsperioden forhøjes fra 140 dage til 160 dage for at forbedre udnyttelsen af det græs, som er tilgængeligt. For at gøre bestemmelsen lettere at forstå præciseres det, at fodring med grøntfoder er forbudt »på græsningsdage« i stedet for »I denne periode«. Disse ændringer indføres også i enhedsdokumentets punkt 3.3.

Betingelserne for oplagring og konservering af gæret foder er blevet fastsat for at garantere dets kvalitet: »Ensilage opbevares på et beton- eller asfaltunderlag med undtagelse af ensilage, der er indpakket i baller. Det øvrige gærede foder (bl.a. ensilage, der er indpakket i baller) lægges på lager på et betonunderlag eller et stabilt underlag inden den 1. november hvert år«. »Ensilagen skal have en pH-værdi på under 4,4 eller et tørstofindhold på mindst 30 %. Det øvrige gærede foder skal have et tørstofindhold på mindst 50 %.«

I fortsættelse af de foregående ændringer fjernes udtrykket »indtil den 30. april 2017« fra sætningen »Kun bakterieenzymer og -inokula er tilladt som tilsætningsstoffer til ensilage«.

Med henblik på kontrol tydeliggøres det, at bestemmelsen om grundfoder til kvier skal udtrykkes på årsbasis. Muligheden for at tilføre halm til kviernes grundfoder tilføjes for at kunne afhjælpe tab af græsbaseret foder i tørre år. Desuden er det teknisk interessant at benytte halm i kviernes grundfoder for at udvikle dyrenes vom og indtagelseskapacitet. Disse ændringer indføres også i enhedsdokumentets punkt 3.3.

Bestemmelsen »Kvier, der indsættes til fornyelse og supplering af en besætning af malkekøer i en bedrift, som er godkendt til produktion under oprindelsesbetegnelsen »Saint-Nectaire«, skal befinde sig på bedriften og være underlagt de samme foderkrav som malkekøerne senest tre måneder forud for deres første laktation«, udgår, da denne bestemmelse giver anledning til vanskeligheder med at organisere driften af besætningen, uden at det af den grund vil påvirke ostens kvalitet negativt. Bestemmelsen udgår også i enhedsdokumentets punkt 3.3.

I bestemmelsen om fodring med grøntfoder erstattes udtrykket »græsningsperioden« med udtrykket »græsningsdage« for at sikre en bedre forståelse.

Hvedemæsk tilføjes ved siden af roepulp og majsmæsk blandt de fodermidler, det er tilladt at give dyrene i tørret eller rehydreret form sammen med valle produceret på bedriften, da det også findes i tørret form. Der er tale om rettelse af en redaktionel fejl i varespecifikationen.

De tilladte råstoffer og tilsætningsstoffer i fodertilskuddet er opdelt på to forskellige positivlister. Disse lister ajourføres for at:

— forbedre læsbarheden

— medtage visse råstoffer, som bruges af foderproducenter eller i økologisk landbrug: tilsætning af spelt, hirse og sorghum, tilsætning af mel, fodermel og klid af alle tilladte kornsorter, tilsætning af hvedegluten og hvede- og majsstivelse, tilsætning af frø og foderkager af græskar, saflor og sesam, tilsætning af linser og vikker

— medtage aromatiske stoffer blandt tilsætningsstofferne, som benyttes i mineralsk foder for at gøre det mere appetitvækkende og lettere at indtage for dyrene, og tarmflorastabilisatorer, der bruges til at forbedre vommens økosystem og udvikle dens flora

— tage hensyn til den foreliggende viden om visse råstoffers indvirkning på ostenes kvalitet (fjernelse af soja-, raps- og solsikkeolie, som kan have negative konsekvenser for aromaen af visse typer oste).

Desuden fjernes lucernefrø og tørret lucerne med lange staver fra listen over tilladte råstoffer og tilsætningsstoffer i tilskudsfoderet, da det er grovfoder, der indgår som en integreret del af grundfoderet. Det præciseres desuden, at æteriske olier fra naturlige planteekstrakter ligeledes kan bruges, da de har særlig betydning for besætningens sundhed.

I enhedsdokumentets punkt 3.3 indføres sætningen »Råstoffer og tilsætningsstoffer, som anvendes i malkebesætningens tilskudsfoder, præciseres på en positivliste«.

Sætningen »De eneste metoder, der er tilladt til behandling af råstoffer, som anvendes i dyrefoder, er mekanisk behandling og/eller varmebehandling«, tilføjes for at begrænse de behandlingsmetoder, som kan anvendes på råstofferne.

I stedet for at tillade anvendelse af flydende valle, der udelukkende kommer fra bedriften, for hele kvægbestanden på mælkebedriften, begrænses denne bestemmelse til udelukkende at gælde malkekøer og kvier, således at resten af bedriftens kvægbestand kan tildeles valle, uanset hvor den kommer fra.

Sætningen »Tilskudsfoderet skal have et tørstofindhold på over 85 % med undtagelse af flydende valle og majskolber eller -kerner« tilføjes for at garantere kvaliteten og holdbarheden af det tilskudsfoder, dyrene får.

Ordet »tilsætningsstoffer« tilføjes som supplement til råstoffer i sætningen »Foderblandinger fremstilles udelukkende af tilladte råstoffer, der er anført på ovenstående liste«. Der er tale om en redaktionel rettelse i den gældende varespecifikation, idet foderblandinger kan omfatte tilsætningsstoffer ud over råstofferne.

Sætningen »fodringen af bedriftens dyr må ikke ske med foder, som er mærket »indeholder« eller »kan indeholde« genetisk modificerede organismer« tilføjes som en nyttig præcisering ved kontrol.

Betingelserne for at anvende angivelsen i mærkningen »Foderet på vores kvægbrug består udelukkende af græsning og hø« præciseres: »denne angivelse er forbeholdt oste, som fremstilles af mælk fra bedrifter, der i grundfoderet til deres besætning udelukkende bruger frisk græs eller græs konserveret i form af tørfoder, som opbevares indendørs (med et tørstofindhold på over 80 %) til alt kvæget på bedriften«. Disse bestemmelser indeholder en nærmere beskrivelse af, hvilke betingelser der skal opfyldes for at kunne benytte denne angivelse, og letter således kontrollen.

Malkning, opbevaring og afhentning af mælk

Sætningen »pattegummi og slanger udskiftes mindst én gang om året« udgår, for forskellen i slidstyrke på de anvendte materialer (gummi, silikone osv.) og på, hvor tit materiellet er i brug, gør det ikke muligt nøjagtigt at definere en udskiftningsfrekvens i varespecifikationen. Det efterprøves ved funktionskontrollen af malkeanlægget, om pattegummi og slanger er i god stand.

Fremstilling

I sætningen »Den [mælken] kan standardiseres med hensyn til fedtindhold, ikke med hensyn til proteinindhold« vedrørende standardisering af den mælk, der er beregnet til mælkeproduktion, omformuleres den del af sætningen, der lyder »ikke med hensyn til proteinindhold« som følger: »standardisering med hensyn til proteinindhold er forbudt« for at sikre en bedre forståelse. Da afhentningen inden for 48 timer desuden bliver mere almindelig for at reducere afhentningsomkostningerne, vil det blive nødvendigt at foretage en varmebehandling af mælken for at skumme den og opnå en mælk, der er egnet til fremstilling af »Saint-Nectaire«. De nærmere betingelser for varmebehandling af mælken omskrives derfor for at tillade en eventuel varmebehandling under skumningen som supplement til pasteuriseringen. Sætningen »Hvis mælken pasteuriseres, må den kun pasteuriseres én gang«, erstatter sætningen »Mælken må kun pasteuriseres eller varmebehandles én gang«. Sætningen »Hvis mælken varmebehandles, skal varmebehandlingen ske senest 24 timer efter mælkens ankomst til mejeriet«, udgår, så virksomhederne kan tilpasse deres organisation. Disse ændringer giver virksomhederne mulighed for at tilpasse deres aktivitet til de aktuelle krav.

Under hensyntagen til producenternes iagttagelser på grundlag af deres erfaringer forhøjes maksimumstemperaturen ved tilsætning af løbe til mælken fra 33 °C til 34 °C for at forbedre ostenes tekstur, bl.a. når den mælk, der anvendes til produktionen, har et lavt proteinindhold, og/eller når fedtprocenten er høj.

De forskellige faser i produktionen af »Saint-Nectaire«, som er nøje beskrevet i den gældende varespecifikation, ajourføres for at tilpasse visse målværdier under hensyntagen til producenternes iagttagelser og uden at skabe tvivl om ostens egenart:

Under mælkeproduktionen

— Afgrænsningen af processen med fjernelse af laktose præciseres for at bevare ostenes kvalitet og ostefabrikanternes knowhow. Således udgår sætningen »en del af vallen kan fjernes, og vand med en temperatur på mellem 30 og 33 °C kan tilsættes« og erstattes af »Mængden af mælkeserum, der fjernes, skal være højst 30 % af den mængde mælk, der anvendes til produktionen. Drikkevand med en temperatur på mellem 30 og 34 °C kan tilsættes, men må dog ikke overstige 30 % af den mængde mælk, der anvendes til produktionen.«

— Saltlagens maksimale pH-værdi forhøjes (fra 5,20 til 5,50) for at sikre en bedre overensstemmelse med den pH-værdi for ostene, der tilstræbes, når de udtages af formene.

— Den maksimale tørringstemperatur justeres (fra 10 °C til 14 °C) i betragtning af de gennemsnitstemperaturer, der er observeret under behandlingen med saltlage for at undgå for stor en forskel mellem ostenes temperatur, når de kommer op af saltlagen, og temperaturen i tørrerummet. Endvidere giver denne temperatur mulighed for en bedre indarbejdelse af overfladefloraen og en bedre aromaudvikling i produktet.

Under fremstilling på gården

— Varighedsintervallet for koaguleringen nedsættes (fra »mellem 25 og 50 minutter« til »mellem 25 og 45 minutter«) med henblik på at finskære gelen, når den har en optimal fasthed, så der opnås oste med en blød masse.

— Presningens minimumsvarighed nedsættes til 8 timer i stedet for 10 for at muliggøre en større tilpasning til variationen i råvarens sammensætning i løbet af laktationen og give større fleksibilitet i arbejdstilrettelæggelsen (formene og pressen kan genbruges til den følgende produktion). Temperaturintervallet i det rum, hvor presningen foregår, fastsættes til mellem 20 og 25 °C i stedet for 18 til 22 °C, da det er bedre egnet til de termofile syrevækkere, der anvendes.

— Med henblik på — for visse ostes vedkommende — at bringe intervallet mellem løbetilsætning og anbringelse i kælder (48 timer) og varigheden af ostenes tørring (fra 24 timer til 8 dage) i overensstemmelse med modningsvirksomhedernes praksis for afhentning af umodnede gårdoste (såkaldte »fromages en blanc«) hver syvende dag er det muligt for så vidt angår én produktion om ugen at lade intervallet mellem løbetilsætning og anbringelse i kælder være på under 48 timer. Således suppleres sætningen »der går mindst 48 timer mellem datoen for løbetilsætning og datoen for anbringelse i modningskælder« med: »undtagen for én produktion om ugen, hvor minimumsvarigheden mellem datoen for løbetilsætning og datoen for anbringelse i modningskælder kan være under 48 timer på grund af tilrettelæggelsen af afhentningen af de umodnede oste«.

Modning

Maksimumstemperaturen i modningskælderen forhøjes fra 12 °C til 14 °C, da det er konstateret, at en højere temperatur giver ostene en bedre skorpedannelse og fremmer aromaudviklingen.

Frysning

I definitionen af umodnet ost

— udtrykkes ostens maksimumsalder på 10 dage i forhold til datoen, hvor osten udtages af formen, og ikke længere datoen for løbetilsætning, da udtagningen af formen er det tidspunkt, hvor man opnår den umodnede ost, og det er en tidsangivelse, som de erhvervsdrivende let kan påvise

— forhøjes maksimumstemperaturen for opbevaring i kølerum til 14 °C i stedet for 10 °C for at skabe sammenhæng med maksimumstemperaturen for tørring, som forhøjes til 14 °C under mejeriproduktion.

For at sikre en bedre forståelse og undgå at bruge produktets betegnelse for en umodnet ost erstattes sætningen »på mærkningen af frosne umodnede oste angives produktets navn« med »på mærkningen af frosne umodnede oste angives »umodnet ost««.

For at sikre en bedre læsbarhed erstattes de tekster, under hvilke frosne umodnede oste kan markedsføres: »»umodnet gårdost fremstillet af rå mælk« eller »umodnet mejeriost fremstillet af rå mælk« eller »umodnet mejeriost fremstillet af varmebehandlet mælk« eller »umodnet mejeriost fremstillet af pasteuriseret mælk«, ledsaget af henvisningen til, at osten er omfattet af oprindelsesbetegnelsen« med én enkelt tekst, nemlig: »umodnet ost, der er omfattet af oprindelsesbetegnelsen »Saint-Nectaire«.«

Afsnittet »Mærkning«

Muligheden for at anvende følgende angivelser på mærkningen tilføjes:

— »Foderet på vores kvægbrug består udelukkende af græsning og hø« for at kunne identificere oste fremstillet af mælk fra bedrifter, der ikke selv høster og ikke bruger gæret foder

— »fremstillet udelukkende af mælk fra Ferrandaise-racen« for at kunne identificere oste, der udelukkende er fremstillet af mælk fra malkekøer af Ferrandaise-racen (lokal race, der findes i begrænset antal).

Disse ændringer indføres også i enhedsdokumentets punkt 3.6.

Sætningen »Mærkningen skal være påført EU's BOB-symbol« udgår af punkt 3.6 i enhedsdokumentet.

Andet

— I afsnittet »Henvisninger til kontrolstrukturer« erstattes kontaktoplysningerne på kontrolorganet med kontaktoplysningerne på den kompetente kontrolmyndighed for at undgå ændring af varespecifikationen, i tilfælde af at kontrolorganet udskiftes.

— I afsnittet »Krav i nationale bestemmelser« ajourføres oversigten over de vigtigste punkter, der skal kontrolleres, og evalueringsmetoden for at tage hensyn til de ændringer, som er foretaget i afsnittet »Fremstillingsmetode«.

— For at beskrive produktets egenart indføjes i afsnittet »Tilknytning« de oplysninger, der er tilføjet i kapitlet om beskrivelsen af produktet, vedrørende beskrivelser af smagen af »Saint-Nectaire« (mild og uden overskydende syreindhold). Disse ændringer indføres også i enhedsdokumentets punkt 5.

ENHEDSDOKUMENT

»SAINT-NECTAIRE«

EU-nr.: PDO-FR-02299 — 8.3.2017

BOB ( X ) BGB ( )

1. Betegnelse

»Saint-Nectaire«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.3. Oste

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Saint-Nectaire« fremstilles udelukkende af rå komælk, der er tilsat løbe, og er en halvfast, presset, uopvarmet, fermenteret og saltet ost. Osten indeholder mindst 45 gram fedt pr. 100 gram ost efter fuldstændig tørring. Tørstofindholdet må ikke være mindre end 50 gram pr. 100 gram modnet ost.

Den præsenteres som en let sammensunket cylinder med en diameter på 20-24 cm og en højde på 3,5-5,5 cm, hvis vægt ligger på mellem 1,450 kg og 1,950 kg. Modningstiden er mindst 28 dage efter anbringelse i kælder.

»Saint-Nectaire« kan ligeledes fremstilles i et mindre format med en diameter på 12-14 cm, en højde på 3,5-4,5 cm og en vægt på mellem 0,500 kg og 0,700 kg. I dette tilfælde forkortes modningstiden til mindst 21 dage efter anbringelse i kælder.

Ostemassen, som er blød og smidig og giver efter ved fingerpres, er elfenbensfarvet, og kan have små jævnt fordelte huller.

Ostens skorpe er ens på begge sider med et jævnt skimmellag. Alt efter modningsgraden er skimmellaget hvidt, brunt eller gråt, hvorunder ses den creme- til orangefarvede bund, eventuelt med gule og/eller røde mønstre. Oste, der er helt hvide, orangefarvede eller sorte, udelukkes.

Smagen er ren, mild, let salt, uden overdreven syrlighed, med varierede mælkenoter (frisk mælk, fløde, smør) og aromaer, som kan henføres til modningsforholdene (kælder, modningshalm, jord eller underskov), hvorved helheden ofte fremhæves med et fint anstrøg af hasselnød.

Ost med oprindelsesbetegnelsen »Saint-Nectaire« kan ligeledes udbydes i portionspakninger, hvor en del af den for betegnelsen karakteristiske skorpe skal være på stykkerne.

3.3. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

De køer i hver besætning, der anvendes til produktion af mælk til fremstilling af »Saint-Nectaire«, skal være født og opdrættet i det område, der defineres i punkt 4.

For at blive betragtet som »opdrættet i det område, der defineres i punkt 4«, skal kvier til fornyelse af besætningen befinde sig i dette område i mindst halvdelen af året.

Imidlertid kan direktøren for det nationale institut for oprindelse og kvalitet af sundhedsmæssige årsager, og hvad angår racerne Salers, Ferrandaise, Abondance, Simmental Française og Brune, som findes i begrænset antal i det i punkt 4 definerede område, og for hvilke efterspørgslen ville være større end det udbud, der er godkendt af direktøren for nationale institut for oprindelse og kvalitet, gøre en undtagelse fra dette krav.

Malkekøernes grundfoder består udelukkende af græs.

Malkekøernes samlede årlige ration (grundfoder og tilskud) i tørstof omfatter mindst 70 % græs fra det område, der er defineret i punkt 4.

Malkekøerne skal på græs mindst 160 dage om året. På græsningsdage er fodring med grøntfoder forbudt.

Uden for græsningsperioden skal mindst 60 % af malkekøernes daglige grundfoder målt i tørstof udgøres af græs, som dyrene tildeles i form af tørfoder med et tørstofindhold på over 80 %.

Råstoffer og tilsætningsstoffer, som bruges i malkebesætningens tilskudsfoder, præciseres på en positivliste. Anvendelsen heraf begrænses til 1 800 kg pr. malkeko om året, opgjort som udgangsmateriale med undtagelse af valle, majskolber og majskerner, der opgøres som tørstof.

Ikke alt foderet kommer nødvendigvis fra det område, der er defineret i punkt 4, for på grund af højde- og klimaforhold er det ikke teknisk muligt at producere det i tilstrækkelig mængde.

Kviernes grundfoder på årsbasis består af græs, hvoraf mindst 40 % kommer fra det område, der er defineret i punkt 4, og eventuelt halm.

Dyrenes foder må udelukkende indeholde planter, biprodukter og tilskudsfoder fra ikkegenetisk modificerede produkter. Der må ikke plantes genetisk modificerede afgrøder på en bedrifts areal, når denne producerer mælk, som skal forarbejdes til ost med oprindelsesbetegnelsen »Saint-Nectaire«. Dette forbud gælder både for alle plantesorter, som bedriftens besætning kan blive fodret med, og for alle sorter, der kan kontaminere disse plantesorter.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Mælkeproduktionen og fremstillingen og modningen af osten skal foregå i det geografiske område.

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Saint-Nectaire« skal angives på mærkningen med en skriftstørrelse på mindst to tredjedele af den største skriftstørrelse på mærkningen.

Ud over de mærkningsregler, der gælder for ost i almindelighed, må der på mærkningen, i reklamer, på fakturaer eller i andre handelspapirer ikke angives andre benævnelser eller betegnelser sammen med oprindelsesbetegnelsen, med undtagelse af:

— særlige handels- eller varemærker

— oplysningen »Foderet på vores kvægbrug består udelukkende af græsning og hø«, »fremstillet udelukkende af mælk fra Salers-racen«, »fremstillet udelukkende af mælk fra Ferrandaise-racen«, »modnet i naturlig kælder«, en særlig modningstid over minimumsmodningstiden på 28 dage, »modnet på halm«, »modnet på gården«, »modnet på fyrretræ« og »modnet på grantræ«. Under alle omstændigheder må skriftstørrelsen højst være to tredjedele af størrelsen på bogstaverne i betegnelsen »Saint-Nectaire«

— oplysningen »mejerifremstillet« eller enhver anden oplysning, hvoraf fremgår, at osten kommer fra et mejeri.

Af ostens mærkning skal fremgå, hvorvidt den er fremstillet på en gård eller på et mejeri.

Bogstaverne i oplysningen om, hvorvidt osten er fremstillet på en gård eller på et mejeri, skal have en skriftstørrelse, der er mindst to tredjedele af størrelsen på bogstaverne i betegnelsen »Saint-Nectaire«.

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Saint-Nectaire« omfatter kommunerne i departementerne Cantal og Puy-de-Dôme.

Mælkeproduktionen og ostefremstillingen skal foregå i et område, som opfylder kravene hvad angår de naturbestemte og menneskelige faktorer, der fremgår af punkt 5.

5. Tilknytning til det geografiske område

Det geografiske områdes egenart

Naturbestemte faktorer

Det geografiske område for »Saint-Nectaire« ligger i Midtfrankrig i Centralmassivet, Massif Central.

I en højde på over 700 meter over havet er der gunstige forhold for mælkeproduktionen og ostefremstillingen.

De dominerende vestenvinde giver høj fugtighed på de vulkanske bjerges vestvendte skråninger og mindre på de østvendte skråninger. Takket være en særdeles frugtbar vulkansk jord vokser der græs overalt, og der er et rigt og varieret planteliv: smalbladet timian, gul ensian, bjørnefennikel, almindelig røllike, skovkløver osv. Foderproduktionen er først og fremmest baseret på udnyttelsen af de permanente græsgange, der er rige på blomsterplanter, og som udgør mindst 90 % af bedrifternes græsarealer.

Menneskelige faktorer

»Saint-Nectaire« er blevet fremstillet i Monts Dore-regionen i flere århundreder. Navnet »Saint-Nectaire« dukkede op i gastronomien i det 17. århundrede. Produktionen, som omtales i talrige værker (især i 1786 og 1787), udviklede sig i 1800-tallet og derefter i 1900-tallet på de små bjerglandbrug med små dyrehold, hvor den blev gårdmandskonernes særlige domæne, og hvor der på denne måde opstod en særlig viden om ostefremstilling. Traditionelt hensatte producenterne kun meget sjældent deres oste til modning. De havde for vane at tage de umodnede oste med til de mange markeder i området. De specialiserede modningsvirksomheder i Puy-de-Dôme og Cantal, der rådede over egnet udstyr og viden på området, købte deres produktion for at modningslagre ostene i nærheden af de områder, hvor forbruget var stort. Denne tradition er blevet holdt i hævd helt frem til vore dage; dog indsamles de umodnede oste nu direkte på produktionsstedet.

Anerkendelsen af »Saint-Nectaire« som oprindelsesbetegnelse går tilbage til en afgørelse fra domstolen i Issoire i 1955.

Foderet til de malkekøer, der producerer mælk til fremstilling af »Saint-Nectaire«, består af de fodermidler, der er nævnt under punktet »Naturbestemte faktorer«. Grundfoderet består således udelukkende af græs, og det er et krav, at køerne er på græs en del af året. Anvendelsen af fodertilskud er begrænset.

Modningsfasen er ligeledes en vigtig etape i fremstillingen af »Saint-Nectaire«. Modningsvirksomhederne har en knowhow, som er afgørende ved pasningen af ostene. Ostene vaskes flere gange, børstes og vendes regelmæssigt, for at skorpen kan dannes.

Produktets egenart

»Saint-Nectaire« er en ost af komælk med ostemasse, som er presset, men ikke opvarmet. Den præsenteres som en let sammensunket cylinder med en diameter på højst 24 cm og en højde, der ikke overstiger 5,5 cm, hvilket er en lille ost i forhold til andre oste fra bjergområderne. Den har en skorpe med et jævnt hvidt, brunt eller gråt skimmellag, hvorunder ses den creme- til orangefarvede bund, eventuelt med gule og/eller røde mønstre. Smagen er ren, mild, let salt, uden overdreven syrlighed, med varierede mælkenoter (frisk mælk, fløde, smør) og aromaer, som kan henføres til modningsforholdene (kælder, modningshalm, jord eller underskov), hvorved helheden ofte fremhæves med et fint anstrøg af hasselnød.

Tilknytning

Det geografiske område svarer til et område, hvor de forskellige faser i produktionen af »Saint-Nectaire« altid har fundet sted. Visse faktorer, såvel de naturbestemte med de højt beliggende græsarealer og plantelivet som de menneskelige, skal være til stede for at producere mælken og fremstille »Saint-Nectaire«.

Området med vulkansk jord er gunstigt for de permanente græsgange, hvor plantelivet er rigt og velduftende. Den hyppige regn, som den dominerende vestenvind i dette højt beliggende område fører med sig, sikrer en næsten kontinuerlig vanding af de frodige græsgange. I kraft af denne botaniske mangfoldighed findes mange aromatiske forbindelser i blomsterne (f.eks. terpen), som optages af køerne, når de spiser foder fra disse græsgange.

Disse faktorer giver sammen med producenternes særlige viden om ostefremstilling og behandlingen af »Saint-Nectaire« under modningen en ost med varierede mælkenoter (frisk mælk, fløde, smør) og aromaer, som kan henføres til modningsforholdene (kælder, modningshalm, jord eller underskov), hvorved helheden ofte fremhæves med et fint anstrøg af hasselnød.

Modningsvirksomhedernes behandling af »Saint-Nectaire« er i øvrigt afgørende for dannelsen af ostens skimmeldækkede skorpe, hvis farve varierer mellem gråhvid og orangebrun.

Størrelsen af »Saint-Nectaire« er knyttet til dens historie. Størrelsen passede nemlig både til gårde med små besætninger (et par køer) og til de større bedrifter, som søgte at øge værdien af deres relativt beskedne mælkeproduktion om vinteren, mens deres langt større sommerproduktion blev brugt til at fremstille »Fourme de Cantal«.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i nærværende forordning)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-7737d188-1884-4b45-9c2e-9d468ca2a5e8/telechargement

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.