KCfcMI SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(90) uoendellg udø. 
Bruxelles, den 23 . april 1990 
•ERETNIH6 TIL R>DET FRA K0W1ISSIONEN 
om humleproduktion og -afsmtnlng 
1989-hdsten 
Forslag ti I 
RÅDETS FORORDNING (EØF) 
om fastsatte I se af producentatetten for humle for 1989-h6sten 
(foraIagt af Kommissionen) 

- 2 -
Kommissionen beregning om 
humleproduktion og -afsætning 
- 1989-h*sten -
INDHOLD 
0. Indledning 3 
1. Verdensmarkedet for humle 
1.1. Produktionsstruktur 3 
1.2. Marked og pr i sdanneI se 4 
1.3. VerdenshandeI 6 
2. 1988-høsten 
2.1. Verden 
2.1.1. Produktion 6 
2.1.2. Markedsudv i k11ng 7 
2.1.3. LagerbehoIdnInger 8 
2.2. Fællesskabet 9 
2.2.1. Produktion 10 
2.2.2. Afsætning og pr Isdannelse 10 
2.2.3. Handelen med tredjelande 13 
2.2.4. Indtjening 14 
2.2.5. Produktlonsomkostnlnger 16 
3. Udsigterne 17 
4. Den fælles markedsordning for humle 19 
5. Aktuelle problemer og udviklingen i 
Fællesskabets humlesektor 
5.1. Fremme af sortsomst111 Ingen 20 
5.2. International handel og plantebeskyttelses-
bestemme I ser 23 
6. Konk I us I oner 25 
- 3 -
0. Indledning 
Efter artikel 11 I forordning 1696/71 forpligter Kommissionen sig 11 I at 
forelægge Rådet en årlig beretning om situationen for produktion og 
afsætning af humle, i denne beretning redegøres der for udviklingen i 
produktion, priser og efterspørgsel. 
Kommissionen forelægger hermed sin 19. beretning, der indeholder de 
vigtigste begivenheder i produktionsåret 1989. 1989-høsten lå betydeligt 
over den rekordlave høst i 1988. Den høstede mængde lå Imidlertid stadig 
under langtidsgennemsnittet. 1989-høsten var således det tredje år i træk 
med et ringe høstudbytte I Fællesskabet. Producenternes gennemsnitlige 
hektarudbytte steg dog svagt i forhold til det foregående år. Med vigende 
priser skyldtes dette imidlertid det større høstudbytte. 
Kommissionen foreslår, at der også i år ydes humleproducenterne en 
Indkomstsupplerende støtte. 
1. Verdensmarkedet for humle 
1.1. Produkt I prisstruktur 
Det er karakteristisk for humledyrkningen, at den er stærkt geografisk 
koncentreret. Der dyrkes kun humle I relativt få lande, og som regel kun i 
ét eller få indbyrdes sammenhængende produktionsområder. Denne 
koncentration skyldes dels naturforholdene, dels at der i disse 
produktionsområder gennem tiderne er samlet så meget know-how hos en del 
af landbrugsbefolkningen. De største sammenhængende produktionsområder er 
Hallertau i Forbundsrepublikken Tyskland og Yaklmatal i USA. Endvidere er 
der en betydelig humleproduktion i Sovjetunionen og Kina samt i en række 
østeuropæiske lande. Australien er med et dyrkningsområde på ca. 1 100 ha 
ganske vist et af de mindre humleproducerende lande, men på grund af de 
gunstige naturforhold, som i stor udstrækning gør det muligt at undlade at 
anvende plantebeskyttelsesmidler, kunne dette produktionsområde få større 
- 4 -
betydning i fremtiden. I 1989 tegnede stater, der er medlem af 
International Hop Growers Convention (IHGC) (1\ sig for 79% af den 
samlede verdensproduktion. De fire største producentlande, dvs. 
Forbundsrepublikken Tyskland, USA, Sovjetunionen og Tjekkoslovakiet, 
producerede over to tredjedele af sidste års produktion. 
1.2. Marked og prisdannelse 
På grund af det tyske og amerikanske markeds størrelse er disse markeder 
afgørende for prisdannelsen på verdensmarkedet. På efterspørgselssiden er 
bryggerierne praktisk taget de eneste købere af humle. Ølproduktionens 
størrelse spiller derfor en afgørende rolle for efterspørgslen efter 
humle. Samtidig gør den tekniske udvikling det imidlertid muligt i stadig 
højere grad at begrænse den mængde humle, der er nødvendig for at 
producere et givent kvantum øl. Ligeledes kan ændrede øltyper medføre, at 
der opstår en tendens ti i at mindske humleforbruget. 
Handelen med humle omfatter primært to sortsgrupper, nemlig aromatisk 
humle og bitter humle. Pr Isbestemmende kvalitetstegn er for de bitre 
humlesorter indholdet af alfasyre, medens det for aromatisk humle er de 
aromatiske egenskaber og produktionsområdets renommé. 
Hvorvidt et ringe høstudbytte giver sig udslag I forsyningsproblemer, og 
dermed også i prisudsving, afhænger i første række af lagerbeholdningerne. 
Fremstillingen af humleprodukter såsom humlepulver og humlepellets gør det 
muligt at oplagre humle I længere tid og således udligne prisudsving på 
kort og mellemlang sigt og til at mindske disses for sådanne udsvings 
negative indvirkning på udbuddet. 
(1) Følgende lande er medlemmer af IHGC: EF-medlemsstaterne med undtagelse af 
Irland og Portugal; USA, Australien, Tjekkoslovakiet, Den Tyske Demokratiske 
Republik, Polen, Ungarn og Bulgarien. 
- 5 -
Der har Imidlertid stadig undertiden været betydelige prissvingninger, 
selv om de cykler, der afsluttes med et voldsomt prisudsving, er blevet 
betydeligt længere. Dette skyldes I lagerbeholdnlngscyklen, der er længere 
end produktionscykI en, og som bevirker, at ændringer i udbuddet I en 
længere periode kun til dels giver sig udslag I prisændringer. Ved for 
stort udbud fjernes de mængder, der overstiger det aktuelle behov, fra 
markedet og lægges på lager, medens der ved for ringe udbud tages humle ud 
fra lager. Da der hverken foreligger sikre oplysninger om størrelsen af 
bryggeriernes faktiske lagerbeholdninger eller om bryggeriernes behov i 
løbet af et produktionsår, kan humleproducenten ikke vurdere, hvor stor en 
del af efterspørgslen der er blevet dækket af den løbende produktion, og 
hvor stor en del der er blevet dækket af ud I ågrede mængder, og han kan 
således ikke på dette grundlag træffe beslutning om størrelsen af sin 
produktion. Hvis et ringe høstudbytte falder sammen med små 
lagerbeholdninger, er ekstreme prisudsving en uundgåelig konsekvens. 
Handelen spiller en afgørende rolle for afsætningen af humle. Især i 
Fællesskabets medlemsstater er den mængde, som den enkelte producent 
producerer, for lille til at direkte afsætning til bryggeriet kan komme på 
tale. Samlingen af udbuddet og fordelingen i forhold ti i efterspørgslen 
varetages af handelsfirmaer. Handelen, der både på fællesskabsplan og 
verdensplan domineres af et lille antal firmaer, varetager også 
forarbejdningen af humle. Endvidere "bytter" bryggerierne humle som led i 
tilpasningen af lagerbeholdningerne. Disse bevægelser er Imidlertid af 
ringe omfang, og spiller i forhold til handelsomsætningen kun en meget 
underordnet ro I le. 
Både i Fællesskabet og I USA sælges den største del af produktionen på 
termlnskontrakt som regel med en løbetid på flere år. Kontraktordningen 
har i vidt omfang vist sin nytte, da de hindrer, at udbud og efterspørgsel 
udvikler sig i diametralt modsat retning. 
- 6 -
1.3. Verdenshandel 
Humle er genstand for en livlig verdenshandel. Dette skyldes først og 
fremmest, at humleproduktionen er geografisk koncentreret, medens der 
brygges øl i næsten alle lande. Som følge af specialiseringen i bestemte 
sorter og sortsgrupper inden for humleproduktionen foregår der også 
samhandel mellem producentlandene. Således eksporterer USA f.eks. 
betydelige mængder bitter humle og indfører betydelige mængder aromatisk 
humle. Den større betydning, som humleprodukter såsom pulver, pellets og 
ekstrakt har fået i forbindelse med den regionale koncentration af 
produktionskapaciteten, har betydet et opsving for humlehandelen. 
Det anslås, at ca. 50% af årsproduktionen eksporteres. Fællesskabet 
udfører store mængder aromatisk humle, Især til De Forenede Stater og 
Japan. På den anden side importerer Fællesskabet store mængder af både 
bitter og aromatisk humle frem for alt fra Østeuropa. Fællesskabet 
vldereeksporterer efter forarbejdning en stor del af denne Import. 
1989-høsten 
2.1. Verden 
2.1.1. Produktion 
I 1989 androg dyrkningsarealet for humle globalt 90 500 ha (jf. skema 1 i 
bilaget). Heraf tegnede Fællesskabet sig for ca. 29%. 
Den tendens, der i 1987 igen viste sig, til udvidelse af dyrkningsarealet 
fortsatte I 1989. 
- 7 -
I sammenligning med 1988 voksede dyrkningsarealet på verdensplan med 460 
ha (0,5%), hvilket er en mindre vækst end i det foregående år, hvor 
væksten i forhold tit 1987 var på over 3%. En betydelig del af udvidelsen 
fandt - ligesom i det foregående år - sted i USA med over 250 ha. 
Udvidelsen af dyrkningsarealet I USA var imidlertid betydelig mindre end 
de foregående to produktionsår. Efter den tilbagegang i dyrkningsarealet, 
der varede ved til 1986, har de amerikanske landmænd nu øget 
dyrkningsarealet med næsten 40% på kun tre år. 
Høstmængden I 1989 anslås at ville andrage ca. 2 365 000 centner 
(1 centner - 50 kg) og ligger således noget under høstresultatet i det 
foregående år. Da høstudbyttet I 1988 imidlertid var relativt ringe, 
svarer denne mængde ikke til forventningerne. Blandt de vigtigste 
producentlande noteredes der frem for alt I USA (+8,7%) og I 
Forbundsrepublikken Tyskland (+8%) en tydelig vækst i de høstede mængder. 
Derimod lå høstudbyttet I Jugoslav I en og især i Tjekkoslovakiet langt 
under udbyttet det foregående år. 
Det gennemsnitlige indhold af alfasyre på 6,3% var højere end i det 
foregående år. Trods et noget ringere høstudbytte på verdensplan blev 
mængdeudbyttet på 7 436 t. Det disponible udbud af alfasyre fra den 
løbende produktion ligger imidlertid under bryggeriernes forventede behov 
2.1.2. Markedsudviki ing 
Efter at det var en kendsgerning, at det relativt lave høstudbytte i 1988 
Ikke ville blive overgået af 1989-høsten, var der almindelig forventning 
om, at priserne ville stige. Denne forventning syntes begrundet, især da 
der var indtrådt et betydeligt fald i lagerbeholdningerne af humle. I 
løbet af produktionsåret steg priserne på det tyske marked for humle på 
spotmarkedet ganske vist, men nåede ikke det niveau, som producenterne 
havde håbet. 
- 8 -
Endvidere var markedet, da prisstigningen slog igennem, allerede næsten 
tømt, således at denne stigning praktisk talt ikke fik indflydelse på 
humleproducenternes Indtjening. 
En mere positiv prisudvikling kunne derimod konstateres på det amerikanske 
marked. 
På kontraktmarkedet kunne der konstateres en yderligere stabilisering, som 
gav sig udslag i en højere kontraktkvote og I fortsat svagt stigende 
priser. Samspillet mellem en række gunstige omstændigheder for de 
amerikanske humleproducenter, som f.eks. en sortspolltlk og US-dollarens 
mindre værdi på eksportmarkedet, har I de seneste tre år ført til en 
betydelig forøgelse af udbuddet, man kan således fremover regne med en 
fortsat ekspansion af det amerikanske humlemarked. Den store stigning i 
den amerikanske eksport samtidig med faldet I importen viser, at de 
amerikanske huledyrkere I stadig større omfang vil konkurrere om de 
markedsandele, som producenterne i Fællesskabet har. 
2.1.3. Lagerbeholdninger 
Den kendsgerning, at verdensmarkedet er tømt for de fleste sorter fra 
1989-høsten, men at der samtidig stadig er en vis efterspørgsel, viser, at 
der må tæres yderligere på de allerede stærkt reducerede 
lagerbeholdninger, som bryggeriindustrien råder over på grund af den ringe 
høst i 1988. Imidlertid burde den katastrofale over lagring, der har fundet 
sted siden 1982, være blevet bragt ned på et niveau, der ganske vist er 
tilstrækkeligt til at dække behovet indtil næste høst, men som ikke giver 
mulighed for at reagere over for den kommende høst med manglende opkøb i 
spekulat ionsøjemed. 
I USA er lagerbeholdningerne af humle I løbet af det seneste år faldet til 
ca. 23 470 t (beholdning 1.9.1989) og har således nået det laveste niveau 
siden 1982. Bryggerierne I Det Europæiske Fællesskab havde pr. 1.9.1989 
lagerbeholdninger på i alt ca. 16 000 t. 
- 9 -
2.2. Fællesskabet 
Der dyrkes i dag humle I syv af Fællesskabets medlemsstater. 6 871 
producenter dyrker sammenlagt et humleareal på i alt 26 218 ha, dvs. 
3,8 ha pr. bedrift i gennemsnit (Jf. skema 1). Produktionsstrukturerne er 
meget forskellige i de enkelte medlemsstater. I Det Forenede Kongerige 
dyrker 252 humleproducenter over 3 700 ha (14,9 ha/bedrift), mens den 
enkelte spanske producent i gennemsnit kun har et humleareal på 0,7 ha. 
Skema 1: Produktionsstrukturer 
Forbundsrepublik-
ken Tyskland 
Frankr ig 
Belglen 
Det Forenede 
Kongerige 
Ir land 
Spanien 
Portugal 
EF Bedrifter 
4.298 
183 
124 
252 
2 
1.972 
40 
6.871 Samlet humle­
areal (ha) 
19.938 
529 
402 
3.743 
21 
1.443 
142 
26.218 Humleareal pr. 
bedrift 
(ha) 
4,6 
2,9 
3,2 
14,9 
10,5 
0,7 
3,6 
3,8 
i 1989 blev der i Fællesskabet høstet humle på et areal på 26 218 ha (jf. 
skema 1 i bilaget). Dyrkningsarealet er således kun ubetydeligt ændret i 
forhold til det tidligere år. Tendensen til at udvide det dyrkede areal 
fortsætter stadig i Forbundsrepublikken Tyskland, selv om udvidelsen 
sidste år på 156 ha var betydelig mindre end I 1988. Med undtagelse af 
Frankrig, hvor humledyrkningsarealerne er øget med 40 ha, noteredes der en 
tilbagegang i dyrkningsarealet I de øvrige medlemsstater. 
- 10 -
2.2.1 Produktion 
Med et samlet udbytte på 811 739 centner ligger den samlede 
produktlonsmængde betyde!igt over den usædvan 11 gf lave høst I det 
foregående år (+7,7%), men stadig ca. 100 000 centner under gennemsnittet 
for de seneste ti år. I en række medlemsstater kunne der høstes betydelig 
større mængder end I 1988. Dette var især tilfældet i Spanien, hvor det 
samlede udbytte trods et reduceret dyrkningsareal steg med 40%. Også de 
portugisiske humleproducenter, hvis høst slog fejl sidste år, havde atter 
et gennemsnitligt høstudbytte. Høstudbyttet i Forbundsrepublikken Tyskland 
var ganske vist betydeligt højere end i det foregående år, men kunne have 
været ca. 20 000 centner større, hvis Ikke visse områder i Hallertau var 
blevet svært beskadiget af hagl. Det mindst tilfredsstillende høstresultat 
opnåede de britiske producenter. På grund af langvarende tørke i 
vækstperioden og voldsomme angreb fra skadegørere lå resultatet under den 
hidtidige bundrekord i 1988. 
Med et stagnerende dyrkningsareal skyldes den større høst naturligvis 
større hektarudbytter. Med et udbytte på 31,0 centner/ha ligger det 
gennemsnitlige udbytte i Fællesskabet stadig lidt over gennemsnittet i de 
to foregående år, men stadig under langtIdsgennemsnittet. 
Arealudbyttet af alfasyre lå I 1989 med gennemsnitlig 92,6 kg betydeligt 
over udbyttet i det foregående år. Dette skyldes imidlertid udelukkende 
det større hektarudbytte. Med et gennemsnitligt a IfasyreIndhold på 6,0% i 
Fællesskabet nåede man ikke over 1988-niveauet, der lå under 
gennemsnittet. I ingen af medlemsstaterne blev der opnået usædvanligt høje 
alfasyreværdler. I Frankrig faldt det gennemsnitlige alfasyreindhold til 
blot 3,7%. Dette skyldtes imidlertid frem for alt større udbredelse af den 
aromatiske sort "StrIsse I spa It". 
2.2.2. Afsætning og prisdannelse 
Som følge af den større høstmængde I forhold til 1988 voksede udbuddet på 
spotmarkedet både relativt og absolut. 170 472 centner, dvs. 21% af 1989-
høsten, måtte afsættes på spotmarkedet (jf. skema 9 i bilaget). Dette var 
- 11 
over 40% mere end i det foregående år. Alligevel var det fri humlemarked 
hurtigt tømt. i begyndelsen af 1990 udgjorde de usolgte mængder kun 
1 189 centner humle, og heraf tegnede Det Forenede Kongerige sig for 
halvdelen. 
Prisudviklingen stod helt i modsætning til den hurtige tømning af markedet 
og også i modsætning til de relativt ringe høstmængder. Både på 
kontraktmarkedet, og Især på spotmarkedet, faldt gennemsnitsprisen klart i 
forhold ti I 1988. 
For bitre humlesorter kunne Fællesskabets producenter på kontraktmarkedet 
I gennemsnit opnå 151,10 ECU/centner, hvilket svarer 111 et prisfald på 
3,2% I forhold til 1988, og for aromatiske humlesorter 177,0 ECU/centner 
(-2,9%) (jf. skema 9 i bilaget). 
Priserne på spotmarkedet udgjorde for bitre humlesorter I gennemsnit 
111,09 ECU/centner og lå således 7,2% under priserne I 1988. 
Priserne på spotmarkedet faldt endnu kraftigere for aromatiske 
humlesorter, som kun opnåede 159,54 ECU/centner (-19%). 
Hvis man ser bort fra den svage prisstigning på det franske og 
portugisiske kontraktmarked kunne der i alle medlemsstater konstateres et 
prisfald, der især var meget tydeligt på spotmarkedet. Det kraftigste 
prisfald blev konstateret I Det Forenede Kongerige på 28,9%. Dette 
skyldtes bl.a. den ringe kvalitet af den britiske humle, der på sin side 
skyldtes voldsomme angreb fra skadegørere. Det stærke fald i priserne på 
spotmarkedet i Belgien (-20,1%) har stor betydning for humledyrkningens 
økonomiske situation i Belgien, så meget desto mere som den største del af 
høsten i Belgien I modsætning til i de øvrige medlemsstater skal afsættes 
på det frie marked. Den absolut laveste pris på spotmarkedet blev betalt i 
Spanien med gennemsnitlig 80,24 ECU/centner. På grund af den usædvanligt 
gode høst var det I Spanien for første gang i 1989 nødvendigt at afsætte 
en større mængde fri humle, hvilket humlebranchen åbenbart ikke var 
forberedt på. 
- 12 -
Endvidere blev de fleste humleavlere I Fælesskabet berørt af prisfaldet på 
kontraktmarkedet. Det pristryk, der bl.a. skyldtes omfanget af 
produktionskapaciteten, viste sig også på terminskontraktmarkedet. Jo 
længere en kontrakt løber, jo lavere pristilbud. Fra købernes side er der 
tendens ti I at mindske købet af humle på kontrakt. Dette kan tolkes 
derhen, at bryggerierne også fremover regner med udbudsoverskud og således 
går ud fra, at de kan foretage deres indkøb billigere på spotmarkedet. 
Skema 2 : Gennemsnitspriser for udvalgte humlesorter i Forbundsrepublikken 
Tyskland i tiden 1982 - 1994 
Pris I ECU/Ctr. 
Haller- Tettnan- Hers-
tauer ger brucker Northern Brewer's 
Brewer Gold 
Spot 
Kontrakt 
HT" 
Termin 1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 74,94 
125,27 
111,21 
194,96 
129,26 
220,35 
227,86 
218,54 
167,15 
178,16 
181,88 
191,60 
196,39 
195,37 
200,33 
199,91 
167,72 
157,55 
156,28 
151,62 
151,20 104,85 
198,84 
161,06 
207,53 
138,17 
228,09 
230,82 
231,25 
202,31 
212,72 
218,52 
288,92 
226,33 
220,11 
223,20 
220,66 
222,78 
221,93 
220,66 
220,66 
220,66 52,81 
67,61 
78,24 
126,20 
94,94 
209,15 
216,85 
173,65 
160,76 
166,23 
164,87 
168,96 
170,17 
169,38 
170,68 
168,57 
160,94 
154,59 
152,05 
150,35 
149,93 85,43 
104,19 
69,93 
102,72 
62,88 
76,55 
142,73 
127,48 
143,68 
151,12 
154,13 
161,41 
171,77 
169,80 
168,54 
160,09 
160,94 
141,88 
141,88 
138,49 
137,65 46,60 
69,20 
43,10 
45,70 
24,45 
54,50 
93,18 
88,09 
134,74 
142,37 
144,78 
147,58 
144,62 
137,94 
126,64 
116,89 
114,.35 
99,53 
101,65 
97,41 
97,34 
(1) Prisangivelserne er gennemsnittet af indgåede kontrakter for de foregående år 
for den pågældende høst 
13 -
En medvirkende årsag til den for producenterne utilfredsstillende 
prisudvikling var, udover de handlendes indledningsvis lave pristilbud, 
også de Japanske storbryggerier. Disse havde - øjensynligt på grund af for 
store hum le Indkøb - udskudt Indkøbet af ca. 25 000 centner humle, der var 
planlagt leveret i indeværende sæson, til det følgende år. Denne nyhed 
nåede frem til markedet netop på det tidspunkt, hvor der var en vis mangel 
på bestemte sorter, og forhindrede således en kraftigere prisstigning. 
2.2.3. Handelen med tredjelande 
Udviklingen i Fællesskabet som handel med tredjelande med humle og 
humleprodukter var karakteriseret ved en betydelig vækst I indførslen og 
stort set stagnation i udførslen. Omregnet til humlekopper udførtes i 
perioden fra september 1988 til august 1989 20 341 t til tredjelande, mens 
der blev indført 14 344 t til Fællesskabet fra disse lande. Dette giver en 
nettoeksport på 5 997 t. Eksporten var 24% lavere end eksporten i det 
foregående år. 
De største leverandørlande til Fællesskabet var Tjekkoslovakiet og USA med 
henholdsvis 4 535 t og 3 949 t (Jf. skema 7b I bilaget). Samtidig er USA 
imidlertid også et af de vigtigste afsætningsmarkeder for Fællesskabets 
humleproduktion. Den største enkeltaftager var i 1989 Japan, der aftog 
4 755 t humle især i form af pellets. 
Humle fra de østeuropæiske lande og Kina indføres i overvejende grad som 
humlekopper og forlader for størstedelens vedkommende efter forarbejdning 
atter Fællesskabet. Derimod Indføres størstedelen (omregnet til 
humlekopækvivalenter) af humlen fra USA til Fællesskabet i forarbejdet 
stand og er hovedsageligt beregnet til anvendelse i medlemsstaterne. 
- 14 -
2.2.4. Indtjening 
Humleproducenternes gennemsnits indtjening pr. ha steg I Fællesskabet i 
forhold til 1988 med 1,4% til 5 136 ECU, hvilket Imidlertid ikke er et 
tilfredsstillende prisniveau for producenterne (Jf. skema 3). Alt i alt 
skyldtes stigningen I den gennemsnitlige Indtjening pr. ha i Fællesskabet 
udelukkende en større høstmængde, og Ikke en gunstig prisudvikling. 
Betragter man sortsgrupperne, kunne der kun noteres en forbedring af 
indtjeningen for de bitre sorter på i alt 3,2%. For sortsgrupperne 
"aromatiske" og "andre" faldt hektar indtjeningen i forhold til 1988 med 
henholdsvis 0,4% og 2,1%. Stigningen i Indtjeningen for bitter humle 
skyldes frem for alt udviklingen for sorten "Northern Brewer", som har den 
største arealhandel blandt bittersorterne I Fællesskabet. Derimod faldt 
hektar indtjeningen for sorten "Brewer's Gold" med 10%. 
I de enkelte medlemsstater var udviklingen i indtjeningen højst 
forskellig. De spanske producenter, hvis indtjening steg med 41,0% i 1989 
kan se tilbage på en særdeles god høst. Derimod er den stærke stigning i 
Portugal på 76,6% I forhold til 1988 kun udtryk for en bevægelse herimod 
normale indtjeningsforhold. 
I Belgien havde det særdeles negative konsekvenser, at den overvejende del 
af produktionen måtte afsættes på spotmarkedet. Som følge af de lave 
priser på spotmarkedet udgjorde gennemsnits Indtjen Ingen pr. ha kun 
3 395 ECU og nåede således den laveste værdi i Fællesskabet. I 
sammenligning med 1988 faldt indtjeningen I Belglen med 8,5%. 
- 15 -
De franske producenter, hvis høst I 1988 gav en særdeles tilfredsstillende 
indtjening, måtte i 1989 konstatere et fald, der frem for alt skyldtes det 
lavere høstudbytte af sorten "StrIsselspalt". I Det Forenede Kongerige 
blev de utilfredsstillende høstudbytters indvirkning på det Økonomiske 
resultat yderligere forstærket ved en ugunstig prisudvikling og førte til 
en indtjening på 8,5% under Indtjeningen I 1988. 
Skema 3 : Indtjening I ECU/ha for arealer I fuld produktion (1) 
Efter sortsgruppe 
1984 
Humle 
- aromat i sk 
- bitter 
Andre 
Efter lande 
Forb. Tyskland 
Frankr ig 
Belgien 
For. Kongerige 
Ir land 
Spanien 
Portugal 5.972 
5.967 
4.735 
1984 
5.377 
3.894 
3.094 
8.961 
8.078 1985 
6.151 
5.073 
4.118 
1985 
5.786 
4.858 
2.934 
5.294 
5.547 1986 
5.402 
4.410 
3.462 
1986 
5.201 
4.688 
2.189 
4.292 
1.651 
3.506 
5.231 1987 
5.428 
4.727 
4.439 1988 
5.586 
4.491 
4.196 1989 1989/88(%) 
5.562 
4.633 
4.093 
1987 
5.353 
4.674 
4.199 
4.695 
4.918 
3.122 
4.763 1988 
5.238 
6.170 
4.368 
5.001 
5.943 
3.173 
2.452 5.307 
5.572 
3.995 
4.577 
5.283 
4.473 
4.329 - 0,4 
+ 3,2 
- 2,1 
1989 1989/88(%) 
+ 1,3 
- 9,7 
- 8,5 
- 8,5 
- 11,1 
+ 41,0 
+ 76,6 
Efter lande og sortsgrupper 1989 <2> 
Aroma 
Forb. Tyskland 
Frankr ig 
Belgien 
For. Kongerige 
Ir land 
Spanien 
Portugal 5.591 (1,1) 
6.033 (-15,2) 
5.498 (-14,7) 
5.230 (- 7,6) 
3.960 (-24,1) 
1.686 (43,7) Bitter 
4.859 (1,0) 
4.240 (- 1,2) 
3.263 (- 7,8) 
4.177 (- 9,8) 
5.741 (- 7,3) 
4.478 (40,7) 
4.329 (76,6) Andre 
4.387 
2.186 
3.490 (- 3,0) 
(- 24,4) 
(2,3) 
2.937 (- 11,6) 
(1) Ved nyplantningerne I 1989 og 1988 blev henholdsvis 40% og 65% af 
indtjeningen fra arealer i fuld produktion lagt til grund 
(2) Tallene i parentes viser den procentvise ændring I forhold t!l 1988. 
- 16 
2.2.5. Produktlonsomkostnlnger 
Når man i dyrkningen af landbrugsarealer opretholder en allerede bestående 
produktionsmetode, stiger dyrkningsomkostningerne pr. arealenhed i tidens 
løb som regel i takt med Inflationen. Dette gælder også for hovedparten af 
humlearealerne i Fællesskabet. I perloden 1988-1989 udgjorde stigningen i 
produktionsomkostninger/ha I gennemsnit 5,7% (Jf. skema 4). De britiske 
producenter, som i 1989 havde store udgifter til plantebeskyttelsesmidler 
på grund af voldsomme angreb af skadegørere, måtte bære den største 
omkostningsstigning (21,1%). 
Hvis man betragter det gennemsnitlige omkostningsniveau, ses det hurtigt, 
at producenternes udgifter kun i meget utilstrækkelig grad opvejes af 
indtjeningen. Med undtagelse af Spanien og Portugal var 
produktionsomkostningerne pr. ha humle I medlemsstaterne tildels 
betydeligt højere end indtjeningen. Dyrkningsomkostningerne udgjorde i 
Fællesskabet i gennemsnit 6 827 ECU/ha og var således 25% større end den 
gennemsnitlige indtjening pr. hektar. Grunden til, at humleproducenterne 
er villige til at producere til priser, der I så høj grad ligger under 
omkostningerne, er udelukkende, at man i stor udstrækning ser bort fra de 
faste produktionsomkostninger, og at man kun kræver en ringe løn for sin 
egen arbejdsindsats. I mange tilfælde opdages det først, når 
erstatnings invester Inger er blevet nødvendige, at hverken afskrivningerne 
eller forrentningen af egenkapitalen opvejes af tilsvarende indtjening. 
Dette får ofte producenten til at indsti I le produkt ionen. 
- 17 
Skema 4: Produktlonsomkostnlnger/ha (I ECU) 
Forb. Tyskland 
Frankrig 
Belgien 
For. Kongerige 
Ir land 
Spanien 
Portugal 
EF 1988 
7.133 
7.067 
8.979 
3.801 
6.055 
3.835 
3.801 
6.460 1989 
7.402 
6.638 
9.313 
4.604 
5.746 
4.312 
4.146 
6.827 1989/1988 (%) 
3,8 
-6,1 
3,7 
21,1 
-5,1 
12,4 
9,1 
5,7 
Udsigterne 
I betragtning af den globalt kun svagt stigende ølproduktion, der på grund 
af den fortsatte teknologiske udvikling og ændringer I ølsorterne ikke vil 
give sig udslag i en tilsvarende stigning i efterspørgsel efter humle, er 
det i første række udbud, der bliver afgørende for situationen på 
humlemarkedet. 
I løbet af de seneste tre år er dyrkningsarealet for humle på verdensplan 
udvidet med næsten 5 000 ha og har nu atter nået et kapacitetsniveau, der 
ved gunstige naturlige dyrkningsbetingelser på kort tid kunne føre til 
betydelige problemer med overskudsproduktion. 1982 viste, at blot én 
rekordhøst er tilstrækkeligt ti I at belaste verdensmarkedet voldsomt i 
næsten et årti. På baggrund heraf må det vurderes som positivt, at der 
ikke kan påregnes nogen betydelig tilvækst i dyrkningsarealet for humle på 
verdensplan I 1990 (Jf. skema 1 i bilaget). I Fællesskabets medlemsstater 
er tilskyndelsen ti I at udvide dyrkningsarealerne ringe på grund af de 
utilfredsstillende producentpriser. Anstrengelserne går i langt højere 
grad i retning af at erstatte de traditionelle bitre humlesorter med 
sorter, der i højere grad accepteres på markedet. 
- 18 -
Derimod er der I USA planer om at udvide dyrkningsarealerne med ca. 
270 ha. Samtidig må det påregnes, at omstillingen til aromatiske sorter og 
superalfasorter fortsætter. 
Sortsomstruktureringen vil fortsætte på verdensplan på grund af det store 
pristryk, som superalfasorterne udøver på de traditionelle bitre sorter. 
Den nuværende udvikling på kontraktmarkedet viser, at der også fremover 
vil være et marked for bitre humlesorter af høj kvalitet, som især 
"Northern Brewer"; dette ændrer imidlertid ikke ved nødvendigheden af at 
sænke produktionskapaciteten. 
Udover opsplitningen af verdensmarkedet l ét for aromatisk humle og ét for 
bitre humlesorter noteres der nu I stadig større grad i den Internationale 
samhandel en opdeling efter humlesorter, som kan afsættes på det 
amerikanske marked, og humle, der på grund af fytosanltære bestemmelser 
ikke må indføres til USA. Humle, der uden for De Forenede Stater er 
produceret til det amerikanske marked, men som ikke kan afsættes på dette 
marked på grund af restkoncentrationer af plantebeskyttelsesmidler, 
belaster den resterende del af verdensmarkedet og kan føre til betydelige 
forstyrrelser. 
Alt i alt kan der I 1990 regnes med et afbalanceret marked. 
Dyrkningsarealerne med aromatiske sorter er nu så store, at der ved en 
normal høst ikke er nogen grund ti I at frygte en mangelsituation. For de 
bitre humlesorter, som der I reglen ikke er Indgået så mange kontrakter 
for som for de aromatiske sorter, er udbud I højere grad bestemmende for 
det gennemsnitlige prisniveau i et produktionsår. Det stigende udbud af 
superalfahum le vil også fortsat skade de traditionelle bitre sorters 
markedsandel, især sorten "Brewer's Gold". 
Efter tre år med relativt små høstudbytter og deraf følgende fald I 
lagerbeholdningerne forekommer det berettiget at forvente, at der efter 
mange år med trykkede priser atter vil indtræde prisstigninger. 
- 19 -
Det er imidlertid endnu for tidligt at sige, hvorvidt dette vil føre til 
gennemgribende forbedringer af prisstrukturen på kontraktmarkedet. På 
baggrund af den bestående produktionskapacitet kan man givetvis endnu Ikke 
hævde, at verdensmarkedet for humle er ved at blive sundt. 
4. Den fælles markedsordning for humle 
Den fælles markedsordning for humle blev allerede Indført i 1971 og bygger 
på forordning (EØF) nr. 1696/71. Formålet med denne forordning er at 
forbedre produktionskvaliteten og at sikre producenternes levestandard. Da 
man ved udarbejdelsen af denne markedsordning helt bevidst undlod at 
indføre bestemmelser vedrørende handelen med tredjelande og heller ikke 
indførte nogen Interventlonsordning, er Fællesskabets humlesektor i høj 
grad udsat for konkurrence på verdensmarkedet. 
Af væsentlige elementer i grundforordningen, som der senere blev fastsat 
nærmere bestemmelser om I specifikke råds- og kommlssionsforordninger, kan 
nævnes afsætningen af humle ved hjælp af en cert If leerIngsprocedure og en 
ordning med terminskontrakter, anerkendelse og fremme af 
producentsammenslutninger og samhandelen med tredjelande. Endvidere 
indeholder forordningen en støtteordning for humle produceret I 
Fællesskabet. 
Fællesskabets finansielle deltagelse er for øjeblikket koncentreret om to 
foranstaltninger. Den ene vedrører muligheden for ved utilfredsstillende 
indtjening at yde arealstøtte til producenterne, og den anvendes 
regelmæssigt. I produktionsåret 1988 blev der pr. ha udbetalt en støtte på 
330 ECU for aromatiske sorter og på 390 ECU på bitre og andre sorter. Den 
anden vedrører omstillingen til sorter, der bedre svarer til markedets 
behov, der fremmes ved ydelse af støtte i henhold til en forordning (EØF) 
nr. 2997/87. 
- 20 -
5. Aktuelle problemer og udviklingen i Fællesskabets humlesektor 
5.1. Fremme af sortsomst111 Ingen 
Den uligevægt, der har bestået I adskillige år mellem udbud og 
efterspørgsel for de fleste bitre sorter og de problemer, dette har 
medført for humleproducenterne i bestemte områder i Fællesskabet, fik I 
1987 Rådet ti I at vedtage særforanstaltninger for humlesektoren. 
Ved forordning (EØF) nr. 2997/87 blev der indført en særstøtte på 
2 500 ECU/ha, som, for et maksimalt areal på 800 ha pr. medlemstat, ydes 
til anerkendte producentsammenslutninger, der forpligter sig til at 
gennemføre en plan for omstilling fra bitre sorter til aroma- eller 
superalfasorter. 
I Juni 1989 vedtog Rådet med forordning (EØF) nr. 1809/89 en ændring af 
forordning (EØF) nr. 2997/87 med det formål at udvide den kreds af 
producenter, som er berettiget ti I at deltage i sortsomst11Ingsprogrammet. 
I henhold ti I de ændrede kriterier kan man nu anvende særstøtten i hele 
Fællesskabet og ikke kun i bestemte områder, som det oprindeligt var 
fastsat. Ligeledes ophævedes begrænsningen om, at 
producentsammenslutninger kun kan deltage I omsti 11Ingsprogrammet, når 
deres samlede dyrkede areal I perioden 1986-1988 ikke Øges. Forlængelsen 
af programmets løbetid fra den 31. december 1990 til udgangen af 1992 
giver producentsammenslutningerne mere tid til at gennemføre 
omst i 11 i ngspI anerne. 
Fællesskabets sortsomsti 11ingsprogram har vundet betydelig genklang hos 
humleproducenterne. Seks af de hum I©producerende medlemstater har forelagt 
programmer til sortsomst111ing, der delvis - af tekniske grunde eller som 
følge af ændrede støttebetingelser - allerede er blevet revideret (jf. 
skema 5). 
- 21 
Skema 5 : Programmer Indgivet af medlemstaterne med henblik på 
sortsomsti 11Ing ifølge forordning (EØF) nr. 2997/87 
Medlemsstat 
FORENEDE 
KONGERIGE 
FRANKRIG 
TYSKLAND 
BELGIEN 
SPANIEN 
PORTUGAL 
EF Udgangssort 
AromatI ske 
Bitre 
Andre 
i alt 
Aromatiske 
Bitre 
Andre 
I alt 
Aromatiske 
Bitre 
Andre 
I alt 
Aromat i ske 
Bitre 
Andre 
I alt 
Aromat i ske 
Bitre 
Andre 
I alt 
Aromatiske 
Bitre 
Andre 
I alt 
Aromat i ske 
Bitre 
Andre 
I alt 
Heraf allerede accepteret 
den 01.04.1990 FremtI dig sort 
Aromatiske Bitre-
Superalfa 1 alt 
ha 
56 
74 
10 
140 
125 
125 
15+522*-567 
15+522*«567 
8 
54 
62 
6 
6 
-
-
64 
772 
64 
900 
348 369 
256 
22 
647 
45 
45 
233* 
233* 
10 
83 
93 
101 
101 
166 
166 
379 
801 
83 
1.285 
1 .052 425 
330 
32 
787 
170 
170 
15+785*-800 
15+785*-800 
18 
137 
155 
107 
107 
166 
166 
433 
1.573 
169 
2.185 
1 .400 
* Tallene med * vedrører arealer, 
givet t i I sagn til hvis omstilling Kommissionen endnu ikke har 
- 22 -
I de af de enkelte medlemsstater fremlagte programmer fastsættes frem for 
alt rydning af arealer med de traditionelle bitre sorter "Brewer's Gold" 
og "Northern Brewer", der I stadig større grad har vanskeligt ved at hævde 
sig på verdensmarkedet over for de amerikanske superalfasorter. 
Kommissionen har godkendt det hidtil omfattende sortsomsti 11ingsprogram, 
der vedrører 787 ha i Det Forenede Kongerige. Fællesskabsstøtten skal frem 
for alt bevirke, at en del af de traditionelle aromasorter, der er 
modtagelige for visnesyge, erstattes af superalfasorter. Den største rolle 
spiller her sorten "Target", som tegner sig for over 500 ha af 
omstilIingsarealet. 
Hovedparten af Spaniens omst111Ingsareal planlægges beplantet med en noget 
bitterholdig humlesort. Der er tale om en udvalgt klon af sorten H-3 
Leones, der gør det berettiget at forvente superalfakvalitet. 
Fællesskabets sortsomst111ingsprogram foranledigede, at der i dette område 
blev påbegyndt et projekt for sammenlægning af spredte Jorder for således 
at samle arealerne og forbedre vej- og vandingsnettet. Parallelt med dette 
program er der iværksat nationale foranstaltninger til virusbekæmpelse og 
til modernisering af maskiner og udstyr I humlesektoren. 
Forbundsrepublikken Tyskland har i mellemtiden forelagt et ændret 
sortsomst111ingsprogram, der fuldt udnytter den særlige støtte, der 
tilbydes (800 ha). Det areal, der kan ydes støtte for, er Imidlertid langt 
fra stort nok til, at ønskerne om finansiel støtte fra alle 
humleproducenter, der er villige til at foretage omstil Iing I 
medlemsstaten med den største humleproduktion, kan imødekommes. 
For Portugal har Kommissionen godkendt et program, hvori der fastsættes 
omstilling af det samlede humleareai inden 1992. Hidtil blev kun 
bittersorten "Brewer's Gold" dyrket. Denne sort erstattes af de 
amerikanske superalfasorter "Erolca", "Galena" og "Nugget", som giver 
grundlag for at forvente en væsentlig højere alfasyreproduktion pr. ha. 
- 23 -
Frankrig har i mellemtiden reduceret den planlagte sortsomst111Ing noget. 
Endvidere skal nu, i modsætning til den oprindelige plan, størstedelen af 
disse arealer omstilles til aromatiske sorter; kun en tredjedel skal 
omstilles til superalfa. 
Det areal, der skal omstilles i Belglen, blev sidste år øget og udgør nu 
ca. 37% af det samlede humledyrkningsareal. 
5.2. International handel og plantebeskyttelsesbestemmelser 
En betydelig del af Fællesskabets humleprodukt Ion har altid måttet 
afsættes på verdensmarkedet. De vigtigste delmarkeder er USA og Japan. 
Afsætningen til USA blev truet alvorligt, da de amerikanske myndigheder i 
1986 begyndte at anvende restriktive bestemmelser om restkoncentrationer 
af plantebeskyttelsesmidler på hum le importen. Som produktionsteknikken er 
i dag, er anvendelse af plantebeskyttelsesmidler en nødvendighed i de 
fleste producentlande. Imidlertid svarer de plantebeskyttelsesmidler, hvis 
restkoncentrationer tolereres I USA, i de fleste tilfælde Ikke 111 de 
præparater, der er tilladt i eksportlandene. Fytosanitær behandling af 
humle efter US-normen er derfor i mange producentlande kun i betinget 
omfang mulig og samtidig også forbundet med betydelige omkostninger. 
Dette skridt fra de amerikanske myndigheders side medførte for de 
vigtigste eksportlande en betydelig handelshindring, som stadig kan 
fremkalde betydelige forstyrrelser på verdensmarkedet. Inden for 
Fællesskabet er frem for alt Forbundsrepublikken Tyskland berørt, som i 
løbet af de sidste år årligt har eksporteret over 90 000 centner humle til 
USA. Af de plantebeskyttelsesmidler, der er godkendt til anvendelse i 
humledyrkningen I Forbundsrepublikken Tyskland, opfylder kun få de 
amerikanske normer. Midlernes effektivitet er ikke altid 
tilfredsstillende, og hvis der udelukkende anvendes sådanne midler, ville 
det, ud over stærkt øgede omkostninger, også bringe høstudbyttet i fare. 
- 24 -
I en række år har man nu ganske vist gjort en Indsats for at harmonisere 
plantebeskyttelsesbestemmelserne I de humleproducerende lande. Dette sker 
dels inden for Den Internationale Humleorgan I sat Ion (IHGC), dels på 
bilateralt plan, især mellem Forbundsrepublikken Tyskland og USA. På grund 
af den prækære rolle som emnet plantebeskyttelse spiller i den offentlige 
debat, er stater, der på dette punkt har en streng lovgivning, kun i ringe 
omfang parat til at opgive deres egen holdning til fordel for en 
harmonisering. 
Med hensyn til USA som afsætningsmarked betyder dette, at hovedparten af 
Fællesskabets produktion også i fremtiden kun vanskeligt kan få afgang til 
dette marked. Jo længere der er usikkerhed i humleeksporten EF-USA, jo 
større bliver risikoen for, at Fællesskabet mister varige markedsandele på 
dette traditionelle afsætningsmarked. De amerikanske storbryggerier fører 
tilsyneladende en strategi, der åbenlyst tjener ti I at mindske 
afhængigheden af humleimport fra Europa. I denne forbindeise spiller især 
den indenlandske humleproduktion en væsentlig rolle. Ved hjælp af gunstige 
terminskontraktpriser tilskyndes de amerikanske humleproducenter ti i at 
erstatte en del af den Importerede humle med egne produkter. Det faktum, 
at dyrkningsarealet for aromahumle nu I nogen år har været I stadig vækst 
i USA, viser, at producenterne reagerer som Ønsket på 
efterspørgseIstendensen. 
Fællesskabets position i forhandlingerne med USA om 
plantebeskyttelsesbestemmelser vanskeliggøres ved, at der I Fællesskabet 
hverken findes fælles regler eller maksimalgrænseværdier for 
restkoncentrationer, ligesom der heller ikke findes nogen EF-godkendelse 
af plantebeskyttelsesmidler. Begge spørgsmål henhører stadig langt 
overvejende under medlemstaternes kompetence. 
På baggrund af denne utilfredsstillende situation, som også har negative 
konsekvenser for handelen Inden for Fællesskabet, indledte Kommissionen 
allerede for flere år siden sit arbejde med at finde en fælles ordning. 
Kommissionen har forelagt Rådet forslag vedrørende disse to områder, dvs. 
både om restkoncentrationer og om godkendelse af plantebeskyttelsesmidler. 
- 25 -
6. Konklusioner 
På baggrund af ovenstående vurdering af situationen og udsigterne for 
humlemarkedet i EF og på verdensplan foreslår Kommissionen, at 
producenterne ydes en indkomststøtte for 1989-høsten. Målsætningerne for 
denne støtte er : 
1. Begrænset støtte til producenternes Indkomster, der som hidtil var 
præget af den utilfredsstillende prissituation 
Den gennemsnitlige Indtjening pr. hektar, som er faldet voldsomt i 
de seneste år, steg kun svagt. Selv om udbyttet er større end i de 
tidligere år, har dette på grund af prisfaldet Ikke medført en 
betydelig stigning i producenternes indkomst. Samtidig er 
produktionsomkostningerne vokset. For Ikke at tilskynde til 
udvidelse af humledyrkningsarealet skal støttebeløbet Imidlertid 
holdes på et passende niveau. 
2. Hensyntagen til forskellene i Indtjeningen fra sortsgrupperne 
Den betydelige forskel i indtjeningen fra aromatiske sorter på den 
ene side, og indtjeningen for bitre sorter på den anden side, er 
blevet lidt mindre på grund af et fald på 0,4% for aromatiske sorter 
og en stigning på 3,2% for bitre sorter. Indtjeningen fra andre 
sorter er atter faldet. Der er Imidlertid stadig en betydelig 
forskel i indtjeningen fra de forskellige sortsgrupper. 
Da støttens målsætning er at supplere humleproducenternes Indkomst, 
ville det ikke være rimeligt at ophæve den bestående 
differentiering af støtte efter sortsgruppe. 
- 26 -
3. Ydelse af samme støtte for sortsgrupperne "andre sorter" og "bitre 
sorter" 
Gruppen "andre sorter" omfatter først og fremmest forholdsvis nye 
sorter. Det er I EF-humlebranchens interesse, at der udvikles 
sådanne sorter, og at de bringes I handelen, så disse bestræbelser 
skal derfor fremmes. Dette gør det rimeligt at øge støtten for disse 
sorter på baggrund af faldet I indtjeningen fra disse sortsgrupper 
og stigningen i produktionsomkostningerne. 
Kommissionen foreslår følgende støttesatser: 
Sortsgruppe Støtte 
1 ECU/ha 
Aromatiske sorter 340 
Bitre sorter 390 
Andre sorter 400 
Dette forslag betyder, at den gennemsnitlige støtte stiger svagt i 
forhold til 1988 til 362 ECU/ha. Gennemsnitsindkomsten, inkl. støtte 
for arealer I fuld produktion, vil derfor udgøre 5 498 ECU/ha (1988: 
5 423 ECU/h; 1987; 5 429 ECU/ha). 
Beløbene for de enkelte sortsgrupper er: 
Indkomst I ECU/ha inkl. støtte 
1989 1988 1987 1986 
Aromatiske sorter 5.902 5.916 5.758 5.712 
Bitre sorter 5.023 4.881 5.097 4.800 
Andre sorter 4.493 4.586 4.809 3.852 
Udgifterne for EUGFL, Garantisektionen, til dette forslag anslås til 
9,5 mio. ECU (dvs. 11,0 mio. ECU efter anvendelse af den dobbelte 
omregnIngskoeffle lent) i forhold til 9,4 mio. ECU for 1988-høsten. 
H"Mi ï-.AR'• I. SAM! I'KxJHUKTION AF HUMLE, ALFASYRE OG ØL EFTER PRODUCENTLAND - 1989 
Forb. Tyskland : 
Kiankrig : 
Le1 gien 
For. Kongerige : 
Spanien : 
Portugal : 
Irland 
EF-12 
U.S.A 
Australien 
Jugoslavien 
' ;ckkos l<>v,«k i«-t 
i\-i en 
I'ngarn 
Bulgarien 
I alt IHGC(-EF) 
1 alt IHGC(+EF) 
Japan 
USSR 
Rumænien 
Kina 
Nordkorea 
.-.udi" es 
Verden sammen1. 11 
Areal : 
ha : 
1989 : 
19 938 : 
529 : 
402 : 
3 743 : 
1 443 : 
142 . 
21 . 
13 '->*] 
1 1 1 ». 
3 204 
1 ! 9SO 
• 2 240 
2 3 72 
441 
950 
: 36 251 
: 62 469 
: 935 
: 15 000 
: 2 600 
: 5 000 
: 2 000 
: 2 500 
: 90 504 Ha : 
Areal : 
ha : 
(•/-) : 
1989-88 : 
156 : 
40 : 
- 16 « 
- 135 : 
- 56 : 
- 8 : 
+ 0 , 
- 19 
257 
- 2 
16 
0 
: - 80 
: - 13 
- 54 
0 
: 124 
: -105 
: - 45 
: 0 
: 400 
: 0 
: 0 
0 
: 460 lib : 
Areal : 
ha : 
(+/-) : 
1989-80 : 
1 984 : 
- 228 : 
- 421 . 
- 1 975 : 
- 409 : 
- 50 . 
- 54 . 
- 1 153 
-1 021 
- 42 
: 49 
850 
: 84 
: - 102 
: - 115 
: - 650 
: - 947 
:- 2 100 
: - 226 
: 1 000 
: 1 600 
: 2 000 
: 1 500 
: 331 
: 4 105 III : 
Produkt. : 
centner : 
1989 : 
638 782 : 
15 260 : 
12 456 
94 388 . 
45 392 -
4 949 
512 
811 739 
538 200 
: 49 460 
: 83 000 
• 245 460 
: 60 000 
: 49 000 
: 12 000 
: 15 600 
: 1 052 720 
: 1 864 459 
: 38 780 
: 200 000 
: 32 000 
: 140 000 
: 24 000 
: 66 000 
: 2 365 239 IV : 
Udbytte: 
t/ha : 
1989 : 
1,60 : 
1,44 : 
1,35 
1,26 
1,57 
1,74 
1,19 
1,55 
1,93 
: 2,22 
: 1,30 
: 1,03 
: 1,34 
: 1,03 
: 1,36 
: 0,82 
: 1,45 
: 1,49 
: 2,07 
: 0,67 
: 0,57 
: 1,40 
: 0,60 
: 1,32 
: 1,30 V : 
Produkt. : 
t Alfa : 
1989 : 
1 812 : 
28 : 
36 
385 : 
175 . 
17 
2 
2 455 
2 386 
: 247 
: 280 
: 442 
: 200 
: 129 
: 36 
: 46 
: 3 766 
: 6 221 
: 100 
: 300 
: 70 
: 420 
: 70 
: 255 
: 7 436 VI : 
Procent : 
Alfa : 
1989 : 
5,7 : 
3,7 : 
3,7 
8,2 
7,7 -
6,9 
8,8 
6,0 
8,9 
10,0 
: 6,7 
3,6 
: 6,7 
: 5,3 
: 6,0 
: 6,0 
: 7,2 
: 6,7 
: 5,2 
: 3,0 
: 4,4 
: 6,0 
: 5,8 
: 7,7 
: 6,3 VII : 
Udbytte : 
Alfa : 
kg/ha : 
1989 : 
90,9 : 
54,0 : 
88,7 
103,0 : 
121,3 : 
120,3 : 
105,2 ; 
92,6 
170,7 
: 222,3 
: 87,4 
37,0 
: 89,3 
: 54,4 
: 82,1 
: 48,9 
: 103,9 
: 99,6 
: 107,0 
: 20,0 
: 25,0 
: 84,0 
: 35,0 
: 102,0 
: 82,2 VIII : 
Ølprodukt. : 
mio/hl : 
(Barth) : 
1989 : 
93,2 : 
20,9 : 
14.0 : 
60.1 : 
27.2 : 
6,8 : 
5,4 : 
269,8 : 
231,5 
18,7 
12,0 
23,0 
: 24,8 
: 12,4 
9,4 
: 7,0 
: 338,8 
: 608,6 
: 61,0 
: 56,0 
: 13,0 
: 60,0 
: 1,0 
: 302,4 
: 1 102,0 IX : 
Forventet : 
areal : 
ha : 
1990 : 
19 950 : 
550 : 
420 
3 715 : 
1 440 . 
150 
18 
26 243 
14 250 
1 113 
3 204 
11 950 
: 2 100 
: 2 410 
: 410 
: 950 
: 36 387 
: 62 630 
: 950 
: 15 000 
: 2 600 
: 5 000 
: 2 000 
: 2 500 
: 90 680 X 
Areal- : 
forskyd.: 
ha : 
1990-89 : 
12 : 
21 : 
18 : 
- 28 : 
- 3 : 
8 : 
- 3 : 
25 : 
269 : 
: 0 : 
0 : 
0 : 
: - 140 : 
: 38 : 
: - 31 : 
: 0 : 
: 136 : 
: 161 : 
: 15 : 
: 0 : 
: 0 : 
: 0 : 
: 0 : 
: 0 : 
: 176 : 
a 
Skema la: HUMLEAREAL SAMT PRODUKTION AF HUMLE, ALFASYRE OG ØL EFTER PRODUCENTLAND -
1988 
: I 
: Land 
: Forbundsrepub. 
: Tyskland 
: Frankrig 
: Belgien 
: For. Kongerige 
: Spanien 
: Portugal 
: Irland 
: EF-12 
: USA 
: Australien : 
: Jugoslavien : 
: Tjekkoslovakiet: 
: DDR : 
: Polen : 
: Ungarn : 
:I alt CICH(-EF) : 
:I alt CICH(+EF) : 
: Japan : 
: USSR : 
: Rumænien : 
: Bulgarien : 
: Kina : 
: Andre : 
: Verden sammenl.: : II 
: Areal 
• ha 
: 1988 
: 19 782 
: 489 
418 
3 878 
1 499 
150 
21 
26 237 
13 724 ' 
1 115 : 
3 188 : 
11 950 : 
2 320 : 
2 385 : 
495 : 
35 177 : 
61 414 : 
980 : 
15 000 : 
2 200 : 
950 : 
5 000 : 
4 500 : 
90 044 : : III 
: Produkt. 
: centner 
: 1988 
: 591 591 
: 15 823 
: 12 036 
98 308 
32 486 
3 087 
557 
753 888 : 
494 939 : 
47 200 : 
96 000 : 
307 400 : 
63 139 : 
57 000 : 
12 756 : 
1 078 434 : 
1 832 322 : 
37 000 : 
200 000 : 
32 000 : 
15 710 : 
150 000 : 
140 000 : 
2 407 032 : : IV 
:Udbytte 
: t/ha 
: 1988 
: 1,50 
: 1,62 
: 1,44 
: 1,27 
: 1,08 
• 1,03 
: 1,30 
1,44 
1,80 ; 
2,12 : 
1,51 : 
1,29 : 
1,36 : 
1,19 Ï 
1,29 : 
1,53 : 
1.49 : 
1,89 : 
0,67 : 
0,73 : 
1,83 : 
1.50 : 
1,56 : 
1,34 : : V 
: Produkt. 
: t Alfa 
: 1988 
: 1 597 
: 36 
: 45 
: 395 
: 158 
11 
: 2 
2 244 
2 202 
236 : 
304 : 
615 : 
227 • 
127 : 
33 i 
3 744 : 
5 988 : 
111 : 
300 : 
67 : 
43 : 
488 : 
395 : 
7 382 : : VI 
: Procent 
: Alfa 
: 1988 
: 5,4 
: 4,5 
7,4 
8,0 
9,7 
7,2 
: 8,3 
6,0 
8,9 
10,0 : 
6,3 
4.0 -
7,2 
4,5 • 
5.1 : 
6,9 : 
6,5 : 
6,0 : 
3,0 : 
4,2 : 
5,5 : 
6,5 : 
5,5 : 
6,1 : : VII 
:Udbytte 
: Alfa 
: kg/ha 
: 1988 
: 80,7 
: 72,8 
: 106,5 
: 101,4 
: 105,1 
• 74,1 
: 107,6 
. 85,5 
160,5 
211,7 
95,3 
51,4 
97,7 
53,8 . 
65,7 . 
106,4 
97,5 -
113,3 : 
20,0 : 
30,5 : 
45,2 : 
97.5 : 
85.6 : 
82,0 ' : VIII : 
:01produkt. : 
: mio/hl : 
: (Barth) : 
: 1988 : 
: 92,7 : 
: 19,5 : 
: 14,0 : 
: 60,3 : 
: 27,0 : 
s 5,5 : 
: 5,4 : 
265,1 : 
230,0 : 
19,5 : 
11,0 : 
22,7 : 
25,0 : 
12,3 : 
9,5 : 
330.0 : 
595.1 : 
53,5 : 
50,0 : 
10,0 : 
7,0 : 
55,0 : 
279,4 : 
1 050,0 : 
2«? 
Skema lb: HUMLEAREAL SAMT PRODUKTION AF HUMLE, ALFASYRE OG ØL EFTER PRODUCENTLAND -
1987 
: I 
: Land 
: Forb. Tyskland 
: Frankrig 
: Belgien 
: For. Kongerige 
: Spanien 
: Portugal 
: Irland 
: EF-12 
: U.S.A. 
: Australien 
: Jugoslavien 
: Tjekkoslovakiet 
: DDR 
: Polen 
: Ungarn 
:I alt IHGC(-EF): 
:I alt IHGC(+EF): 
: Japan 
: USSR 
: Rumænien : 
: Bulgarien 
: Kina : 
: Andre : 
: Verden sammenl.: : II 
: Areal 
: ha 
: 1987 
: 19 310 
: 559 
: 436 
. 3 945 
• 1 578 
160 
34 
26 022 
11 453 
764 
3 197 : 
11 900 
2 360 : 
2 445 : 
515 
32 634 : 
58 656 : 
996 • 
15 000 : 
2 200 : 
950 : 
5 200 : 
4 273 : 
87 275 : : III 
: Produkt. 
: centner 
1987 
: 620 736 
14 204 
14 942 
103 476 
36 978 
6 430 
826 
797 592 : 
454 033 : 
37 980 : 
108 300 : 
238 350 : 
71 500 : 
52 058 : 
13 311 : 
975 532 : 
1 773 125 : 
36 340 : 
220 000 : 
34 000 : 
14 020 : 
200 000 : 
89 012 : 
2 366 497 : : IV 
:Udbytte 
: t/ha 
: 1987 
. 1,61 
1,27 
1,71 
1,32 
1,17 
2,01 
1,20 
1,53 
1,98 « 
2,49 ' 
1,70 î 
1,00 • 
1,51 : 
1,06 : 
1,29 • 
1,49 « 
1,51 : 
1,82 • 
0,73 
0,77 : 
0,74 
1,92 : 
1,04 : 
1,36 : : V 
• Produkt. 
• t Alfa 
1987 
2 123 
47 
78 
475 
140 
21 
4 
2 888 
2 520 
184 
298 
465 
307 
103 
31 
3 908 
6 796 
98 
385 
76 
42 
750 
267 
8 414 : VI 
Procent:! 
: Alfa 
• 1987 
6,84 
6,66 
10,40 
9,19 
7,58 
6,49 
9,66 
7,24 
11,10 
9,80 
5,50 
3,90 
8,60 
5,29 
4,60 
8,01 
7,66 
5,39 
3,50 
4,49 
5,97 
7,50 
6,00 
7,11 : VII 
Jdbytte 
: Alfa 
: kg/ha 
. 1987 
: 109,94 
84,08 
178,90 
121,45 
88,72 
131,25 
117,65 
111,12 
220,02 
240,84 
93,21 
39,06 
130,27 
42,13 
59,22 
119,75 
115,93 
98,40 
25,67 
34,55 
39,89 
144,42 
62,49 
96,45 VIII : 
Ølprodukt. : 
mio/hl : 
(Barth) : 
1987 : 
: 92,8 : 
19,9 : 
14,0 : 
59,9 : 
25,8 : 
5,0 : 
5,4 : 
262,6 : 
229,3 : 
18,8 : 
11,8 : 
22,8 : 
25,0 : 
11,6 : 
9,5 : 
328,8 : 
591,4 : 
53,5 : 
50,0 : 
10,0 : 
7,0 : 
50,0 : 
282,3 : 
1 044,2 : 
lo 
Skema le: HUMLEAREAL SAMT PRODUKTION AF HUMLE, ALFASYRE OG ØL EFTER PRODUCENTLAND 
1986 
: I 
: Land 
: Forb. Tyskland 
: Frankrig 
: Belgien 
: For. Kongerige 
: Spanien 
: Portugal 
: Irland 
: EF-12 
: U.S.A. 
: Australien 
: Jugoslavien 
: Tjekkoslovakiet: 
: DDR : 
: Polen : 
: Ungarn : 
:I alt IHGC + EF: 
: Japan : 
: USSR : 
: Rumænien : 
: Bulgarien : 
: Kina 
: Andre : 
: Verden sammenl.: : II 
: Areal 
: ha 
: 1986 
: 19 649 
: 599 
: 577 
. 4 232 
: 1 616 
163 
34 
26 871 
10 091 • 
755 : 
3 271 : 
11 950 : 
2 370 : 
2 433 : 
512 : 
58 253 : 
1 052 : 
15 300 : 
1 800 : 
967 : 
5 190 : 
3 137 : 
85 699 : : III 
: Produkt. 
: centner 
: 1986 
: 679 772 
: 21 730 
: 20 327 
: 101 416 
: 40 087 
: 6 589 
286 
870 207 
444 684 . 
37 700 . 
91 200 . 
210 000 : 
76 200 : 
54 000 : 
12 833 : 
1 796 824 : 
37 680 : 
214 000 : 
34 000 : 
14 400 : 
200 000 : 
75 551 : 
2 372 455 : : IV 
: Udbytte 
: t/ha 
: 1986 
: 1,73 
: 1,81 
: 1,76 
: 1,20 
: 1,24 
: 2,02 
: 0,42 
: 1,62 
2,20 : 
2,50 : 
1,39 : 
0,88 : 
1,61 : 
1,11 : 
1,25 : 
1,54 : 
1,79 : 
0,70 : 
0,94 : 
0,74 : 
1,93 : 
1,20 : 
1,38 : : V 
: Produkt. 
: t Alfa 
: 1986 
: 1 985 
: 45 
: 59 
: 376 
: 140 
: 20 
1 
2 627 
2 157 
177 
267 
441 
255 . 
143 : 
40 • 
6 106 : 
101 : 
375 : 
76 : 
43 : 
600 : 
227 : 
7 528 : : VI 
: Procent 
: Alfa 
: 1986 
: 5,84 
: 4,18 
: 5,84 
: 7,42 
: 6,98 
: 6,00 
• 5,45 
6,04 
9,70 
9,40 : 
5,86 : 
4,20 : 
6,69 : 
5,29 : 
6,16 : 
6,80 : 
5,39 : 
3,50 : 
4,49 : 
5,97 : 
6,00 : 
6,00 : 
6,35 : VII 
:Udbytte 
: Alfa 
: kg/ha 
: 1986 
: 101,04 
: 75,76 
: 102,86 
: 88,85 
: 86,57 
121,24 
• 22,73 
97,75 
213,75 . 
234,70 
81,63 . 
36,90 : 
107,59 : 
58,73 : 
77,15 : 
104,82 : 
96.47 : 
24.48 : 
42,37 : 
44,47 : 
85,71 : 
72,25 : 
86,04 : : VIII : 
:01produkt. : 
: mio/hl : 
: (Barth) : 
: 1986 : 
: 94,10 : 
: 20,66 : 
: 11,08 : 
: 59,17 : 
: 24,13 : 
: 3,95 : 
: 5,46 : 
261,60 : 
230,55 : 
18,72 : 
10,50 : 
22,78 : 
24,30 : 
11,38 : 
9,22 : 
589,05 : 
49,98 : 
55,00 : 
11,00 : 
9,00 : 
40,00 : 
26,19 : 
1 015,31 : 
3i 
Skema Id: HUMLEAREAL SAMT PRODUKTION AF HUMLE, ALFASYRE OG ØL EFTER PRODUCENTLAND -
1985 
: I 
Land 
: Forb. Tyskland 
: Frankrig 
: Belgien 
: For. Kongerige 
: Irland 
: Grækenland 
: EF-10 
: U.S.A 
: Australien 
: Jugoslavien : 
: Spanien : 
: Tjekkoslovakiet: 
: DDR : 
: Polen : 
: Ungarn : 
:I alt IHGC + EF: 
: Japan : 
: USSR : 
: Rumænien* : 
: Bulgarien : 
: Kina : 
: Andre : 
: Verden sammen1.: II 
: Areal 
: ha 
: 1985 
: 19 598 
: 655 
: 701 
: 4 749 
: 45 
: 0 
: 25 748 
11 533 
757 
3 354 
2 003 
11 950 
2 420 . 
2 503 : 
518 : 
60 786 : 
1 052 : 
15 300 : 
1 800 : 
962 : 
3 500 : 
3 300 : 
85 700 : : III 
: Produkt. 
: centner 
: 1985 
: 713 939 
: 25 145 
: 22 820 
: 129 935 
: 1 041 
: 0 
: 892 880 
: 450 989 
37 703 
103 440 
64 963 
225 560 • 
67 920 : 
54 940 : 
12 313 : 
1 940 708 : 
37 680 : 
212 000 : 
34 000 : 
13 197 : 
100 000 : 
82 140 : 
2 419 725 : : IV 
: Udbytte 
: t/ha 
: 1985 
: 1,82 
: 1,92 
: 1,63 
: 1,37 
: 1,17 
: 1,73 
1,96 
2,49 
1,54 : 
1,62 : 
1,07 : 
1,40 : 
1,10 : 
1,19 : 
1,60 : 
1,79 : 
0,69 : 
0,94 : 
0,69 : 
1,43 : 
1,24 : 
1,40 : : V 
: Produkt. 
: t Alfa 
: 1985 
: 1 985 
: 58 
: 68 
: 514 
: 5 
2 540 
1 781 
169 
286 
211 
447 
231 
155 : 
33 : 
5 853 : 
101 : 
371 : 
76 : 
42 : 
300 : 
246 : 
6 990 : : VI 
: Procent 
: Alfa 
: 1985 
: 5,31 
: 4,60 
: 6,00 
: 7,91 
: 8,87 
: 0,00 
: 5,69 
7,90 
8,98 
5,53 
6,49 
3,50 
6,80 
5,62 : 
5,36 : 
6,03 : 
5,39 : 
3,50 : 
4,49 : 
6,37 : 
6,00 : 
6,00 : 
5,78 : : VII 
: Udbytte 
: Alfa 
: kg/ha 
: 1985 
: 96,69 
: 88,31 
: 97,65 
: 108,23 
• 103,75 
0,00 
98,65 
154,43 ' 
223,65 . 
85,27 : 
105,30 : 
37,41 : 
95,45 : 
61,73 : 
63,71 : 
96,28 : 
96,45 : 
24,25 : 
42,37 : 
43.66 : 
85,71 : 
74.67 : 
80,62 : : VIII : 
:01produkt. : 
: mio/hl : 
: (Barth) : 
: 1985 
: 93,29 : 
: 20,80 : 
: 14,50 : 
: 62,50 : 
: 5,51 : 
: 2,97 : 
129,68 : 
226,83 : 
18.50 : 
10.51 : 
23,35 : 
22,35 : 
25,00 : 
10,80 : 
8,77 : 
475,80 : 
47,46 : 
60,00 : 
11,50 : 
5,50 : 
32,00 : 
350,12 : 
982,37 : 
(*) Uændret i forhold til 1984. 
DG VI-*-« 
OC/03/90 Skona 2 : Hurilaaraalar tfUr m»dl*m«Ut»r og aortagruppar - 1981-, 19a»-, 1986-, 1988- o« 1989-M*tan 
Arcmatlak hun)« »Ittar hvrila 
1986 19 1988 1987 1986 1981 1989 1988 1987 1986 
D ha 19938 19782 19310 
1 103 103 100 
F ha 
1 
B ha 
1 76% 
628 
69 
2% 
402 
•7 76% 
489 
64 
2% 
416 74% 
in 
73 
«1 
2» 19649 
102 
73% 
699 
91 
» 
676 
68 
2% 19190 
100 
67% 13736 12166 11316 11001 10616 
129 114 106 103 100 
69X 61% 59% 56% 55% 
93% 86% 84% 83% 77% 
760 
100 
3% 
846 
100 403 
207 
78% 
3% 
134 
84 
33% 
1% 346 
177 
71% 
2% 
129 
61 
31% 
1% 312 
160 
56% 
2% 
127 
79 
29% 
1% 241 
124 
34% 
2% 
107 
67 
19% 
1% 194 
100 
28% 
1% 
159 
100 
19% 
1% 6896 
84 
36% 
63% 
118 
25 
22% 
1% 
256 
39 
63% 
2% 7236 
88 
37% 
63% 
139 
29 
28% 
1% 
274 
42 
66% 
2% 7602 
92 
39% 
63% 
246 
52 
44% 
2% 
292 
46 
67% 
2% 8223 
100 
42% 
63% 
368 
78 
51% 
3% 
448 
69 
78% 
3% 8192 
100 
43% 
58% 
466 
100 
61% 
3% 
848 
100 
77% 
4% 391 
102 
2% 
61% 
8 
133 
2% 
2% 
14 
35 
3% 
3% 381 
99 
2% 
72% 
4 
86 
1% 
1% 
16 
41 
4% 
3% 390 
102 
2% 
73% 
2 
33 
0% 
0% 
17 
43 
4% 
3% 425 
111 
2% 
73% 
1 
1$ 
0% 
0% 
23 
58 
4% 
4% 382 
100 
2% 
78% 
8 
100 
1% 
1% 
39 
100 
6% 
8% 
UK ha 
i 3742 
64 
14% 3878 
66 
18% 3946 
67 
19% 4232 
72 
18% 8603 
100 
20% 1468 
61 
39% 
10% 1806 
56 
41% 
11% 1739 
61 
44% 
13% 1836 
64 
43% 
14% 2844 
100 
49% 
21% 2194 
76 
59% 
20% 2142 
74 
66% 
19% 2078 
72 
53% 
17% 2263 
78 
53% 
17% 2878 
100 
60% 
20% 80 
96 
2% 
17% 131 
157 
3% 
25% 128 
154 
3% 
24% 133 
160 
3% 
23% 83 
100 
1% 
18% r° 
IN. ha 
i 
0% 0% 0% 0% 75 
100 
0% S 
50 
29% 
0% 5 
41 
24% 
0% 6 
50 
17% 
0% 6 
50 
17% 
0% 12 
100 
16% 
0% 18 
25 
76% 
0% 16 
25 
78% 
0% 29 
46 
83% 
0% 29 
46 
83% 
0% 63 
100 
84% 
0% 0% 
0% 0% 
0% 0% 
0% 3% 
0% 0% 
ox 
ESP ha 
1 1443 
72 74 
6% 1578 
76 
6% 1616 
80 2003 
100 3 
37 
0% 
0% 8 
100 
1% 
0% 9 
112 
1% 
0% 9 
112 
1% 
0% 8 
100 
0% 
0% 1440 
72 
100% 
13% 1481 
74 
99% 
13% 1589 
78 
99% 
13% 1608 
80 
100% 
12% 1996 
100 
100% 
14% 0% 
0% 0% 
0% 0% 
0% 0% 
0% 0% 
0% 
• ha 
i 142 
79 
1% 150 
1% 160 
89 
1% 163 
91 
1% 178 
100 
1% 0% 
0% 0% 
0% 0% 
0% 0% 
0% 0% 
0% 142 
79 
100% 
1% 150 
84 
100% 
1% 100% 
1% 163 
91 
100% 
1% 178 
IN 
100% 
1% 0% 
0% 0% 
0% 0% 
0% 0% 
0% 0% 
0% 
EF ha 28218 26237 26023 
1 90 90 90 
100% 100% 26673 
93 
100% 28865 
100 
100% 14739 142S8 13511 
106 103 97 
58% 54% 52% 
100% 100% 100% 13199 13833 
96 100 
48% 48% 
100% 100% 10999 
75 
42% 
100% 11448 
78 
44% 
100% 11975 
82 
46% 
100% 13092 
90 
48% 
100% 14612 
100 
60% 
100% 480 
94 
2% 
100% 532 
104 
2% 
100% 537 
105 
2% 
100% 682 
114 
2% 
100% 610 
100 
2% 
100% 
ha : Haktar 
1 t Indaka (araal) 1981 - 100 
r : Andal af årligt aarflat araal 
% t /Mal af «aril at EF-araal 
âkaw i- PRODUKTlONSB»'lANCE AROMA/BITTER (CENTNER) 1984 - 1989 
1984 
Aroma Bitter 
forb. 'vsk and 
Krankrig 
fcj. 'g•»en 
For. Kongerige 
Irland 
Spanien 
Portugal 
£££ 
U.S.A. 
Australien 
1uqosl^vie< 
i.jetfkoslovakiet 
UDR 
Polen 
'inqarn 
Kina 
USSR 
Andre 
1ÛTAL 350 698 
4 802 
4 484 
64 876 
176 
9,' 60 1 
80 
120 480 
216 894 
5 070 
53 500 
3 690 
200 000 
1 122 354 359 624 
20 621 
24 182 
93 124 
56 718 
4 11 935 
52 212 
58 030 
1 400 
7 900 
100 000 
164 691 
1 350 437 12M 
Aroma : Bitter 
372 235 
5 744 
4 076 
55 015 
200 
95 472 
45 
103 440 
255 560 
5 440 
53 260 
3 540 
212 000 
1 166 027 340 267 
19 594 
18 743 
74 746 
64 763 
355 517 
3 7 658 
62 480 
1 680 
8 773 
100 000 
169 477 
1 253 698 iifié 
Aroma : Bitter 
348 803 
6 681 
3 790 
45 053 
120 
86 464 
50 
91 200 
210 000 
4 020 
51 600 
3 394 
214 000 
1 065 175 330 969 
15 049 
16 538 
56 363 
39 967 
358 220 
37 650 
72 180 
2 400 
9 439 
100 000 
168 505 
1 207 280 1987 
Aroma : Bitter 
316 962 
7 408 
3 722 
43 430 
90 
105 
371 717 
75 675 
480 
108 300 
238 350 
2 156 
48 158 
3 156 
220 000 
1 500 
1 069 492 291 819 
6 787 
10 705 
57 387 
736 
36 873 
6 430 
410 737 
378 358 
37 500 
69 354 
3 900 
10 155 
200 000 
141 000 
1 251 004 1988 
Aroma : Bitter 
345 537 
10 803 
4 013 
41 972 
101 
56 
402 482 
143 160 
96 000 
307 400 
2 121 
53 100 
2 259 
200 000 
2 500 
1 209 022 234 957 
4 957 
7 516 
53 578 
456 
32 430 
3 087 
336 981 
351 779 
47 200 
61 018 
3 900 
10 497 
150 000 
124 600 
1 085 975 ]989 
Aroma : Bitter 
388 216 
11 117 
4 818 
37 401 
94 
30 
441 676 
191 770 
2 260 
64 600 
245 460 
700 
44 800 
1 560 
200 000 
8 700 
1 201 526 238 906 
3 981 
7 198 
55 167 
419 
45 361 
4 949 
351 032 
346 435 
47 200 
18 400 
59 300 
4 200 
10 434 
140 000 
167 700 
1 144 701 
% 
Skema 4: ANSLÅEDE TERMINSSALG 1990 - 1994 
: Land 
: Forb. Tyskland 
: Frankrig 
: Belgien 
: For. Kongerige 
: Spanien 
: Irland 
: EF 
: U.S.A. 
: Australien : 
: Jugoslavien : 
: Tjekkoslovakiet : 
: DDR : 
: Polen : 
: Ungarn : 
: IHGC i alt : : 1990 
: 530 000 
14 570 
2 800 
: 87 000 
42 100 
250 
676 720 
403 700 . 
40 000 : 
45 400 -
225 000 : 
60 000 : 
47 500 : 
12 000 : 
1 510 320 : Anslåede terminssalg (Centnei 
: 1991 
: 420 000 
13 350 
1 800 
63 000 
43 100 
100 
541 350 
322 000 
34 600 
20 500 
200 000 
50 000 . 
47 500 
12 000 , 
1 227 950 . : 1992 
: 350 000 
: 13 850 
: 42 000 
: 40 000 
100 
: 445 950 
227 400 . 
29 700 
19 000 
75 000 
45 000 : 
842 050 : : 1993 
: 250 000 
: 13 275 
: 15 000 
: 40 000 
318 275 
42 400 . 
24 700 « 
14 700 
50 000 : 
43 500 : 
493 575 : r) : 
: 1994 : 
: 150 000 : 
: 3 000 : 
153 000 : 
8 900 : 
50 000 : 
41 000 : 
252 900 : 
Kilde: IHGC marts 1990 
•S|U>1A ^ : HUMLE: VERDENSPRODUKTION 1971 - 1989 
: AK 
: 1971 
: 1972 
: 1973 
: 1974 
: 197b 
: 1976 
: 1977 
: 1978 
: 1979 
: 1980 
: 1981 
: 1982 
: 1983 
: 1984 
: 198^ 
.:.- 1,986 
: 1987 
. 1988 
: 1989 :AkEA!./HA 
: 75 042 
: 78 015 
: 81 247 
: 82 083 
: 80 527 
: 78 206 
: 79 262 
: 80 230 
: 81 224 
: 86 348 
: 91' 434 
: 9S 532 
: *2 688 
: 88 701 
: &t> 700 
: 8S 699 
: 87 274 
: 90 044 
: 90 504 PRODUKTION 
(CENTNER) 
1 921 000 
2 103 440 
. 2 366 020 
2 223 520 
2 2 70 040 
2 135 200 
2 355 920 
2 200 173 
2 359 848 
• 2 378 772 
• 2 652 833 
2 966 785 
2 651 851 
2 472 791 
2 419 725 
• 2 372 455 
: 2 366 497 
. 2 407 032 
2 365 239 :PRODUKTION 
: TONS 
96 050 
: 105 172 
: 118 301 
: 111 176 
: 113 502 
: 106 760 
: 117 796 
: 110 009 
: 117 992 
: 118 939 
: 132 642 
: 148 339 
: 132 593 
: 123 640 
: 120 986 
: 118 622 
: 118 324 
: 120 352 
: 118 262 :UDBYTTE : 
: T/HA : 
: 1,28 : 
: 1,35 : 
: 1,46 : 
: 1,35 : 
: 1,41 : 
: 1,37 : 
: 1,49 : 
: 1,37 : 
: 1,45 : 
: 1,38 : 
: 1,43 : 
: 1,55 : 
: 1,43 : 
: 1,39 : 
: 1,40 : 
: 1,38 : 
: 1,36 : 
: 1,34 : 
: 1,30 : ALFA 
TONS 
5 377 
6 174 
7 468 
6 627 
7 230 
6 137 
7 066 
6 374 
7 348 
7 046 
7 997 
8 805 
7 543 
8 165 
6 990 
7 528 
8 414 
7 382 
7 436 : PROCENT 
: ALFA 
: 5,60 
: 5,87 
: 6,31 
: 5,96 
: 6,37 
: 5,75 
: 6,00 
: 5,79 
: 6,23 
: 5,92 
: 6,03 
: 5,94 
: 5,69 
: 6,60 
: 5,78 
: 6,35 
: 7,11 
: 6,10 
: 6,29 : ALFA 
: KG/HA 
: 71,65 
: 79,14 
: 91,92 
: 80,74 
: 89,78 
: 78,47 
: 89,15 
: 79,45 
: 90,47 
: 81,60 
: 86,52 
: 92,17 
: 81,38 
: 92,05 
: 80,62 
: 86,04 
: 96,45 
: 81,98 
: 82,16 : 0L-
:PRODUKTION 
: MIO HL 
: 658 
: 689 
: 731 
: 771 
: 802 
: 826 
: 848 
: 875 
: 911 
: 936 
: 954 
: 970 
: 970 
: 970 
: 982 
: 990 
: 1 044 
: 1 050 
: 1 090 .•KONTRAKT-
: PRIS 
: BRD 
:DM/CENTNER 
: 353 
: 332 
: 331 
: 331 
: 331 
: 327 
: 319 
: 297 
: 324 
341 
: 377 
: 390 
: 405 
: 409 
: 401 
: 410 
: 405 
: 398 
: 387 : SPOT- : 
: PRIS : 
: BRD : 
:DM/CENTNER: 
: 622 : 
: 372 : 
: 207 : 
: 235 : 
221 : 
264 : 
: 128 : 
: 290 : 
: 533 : 
: 1 400 : 
: 606 : 
: 167 : 
: 210 : 
: 191 : 
245 : 
: 151 : 
: 301 : 
: 378 : 
: 326 : GENNEM-
SNITSPRIS : 
$/Lb.USA : 
0,66 : 
0,71 : 
0,76 
0,80 : 
0,83 : 
0,85 
0,90 : 
0,90 : 
0,98 : 
1,51 : 
1,51 : 
1,74 : 
1,93 : 
2,15 : 
1,98 : 
1,74 : 
1,56 : 
1,51 : 
1,60 : 
GENNEMSNIT 
INDEKS '89 
(1971 = 100) 
INDEKS '89 
(1979 = 100) 84 829 
120 
104 2 367 849 
123 
100 118 392 
123 
100 1,39 
101 
96 7 216 
138 
98 6,09 
112 
97 84,81 
114 
93 898 
165 
98 361 
109 
111 360 
52 
67 1,32 
307 
134 
Kilde: EF/IHGC/handelen og andre kilder 
•^ïUlâ-è- VERDENSPRODUKTION AF ØL 1977 1989 (1 000 hl) 
; K ,NKRf., 
J-.AtltN 
NELiffL ANDENE 
H* : GIEN 
LUXEMBOURG 
FOR. KONGERIGE 
IRLAND 
DANMARK 
GRÆKENLAND 
PORTUGAL 
SPANIEN 
Er I ALT (CBMC)(1) 
EF I ALT (BARTH)(1) 
U.S.A. 
CANADA 
BRASILIEN 
MEXICO 
VENEZUELA 
COLOMBIEN 
AMERIKA I At T 
s'tjMÆNJXN 
POL r * 
UDR 
TJEKKOSLOVAKIET 
UNGARN 
CUBA 
COMECON I ALT 
JUGOSLAVIEN 
SYDAFRIKA 
NIGERIA 
JAPAN 
KINA 
AUSTRALIEN 
ANDRE 
HERDEN I ALT 
ÅRLIG PROCENTVIS 
FORSKYDNING 1977 
94 347 
22 771 
7 300 
13 970 
13 819 
695 
65 237 
5 662 
8 534 
1 800 
18 600 
234 135 
232 297 
200 165 
20 389 
23 000 
21 045 
7 
10 500 
123 
303 469 
65 000 
7 .910 
b 200 
12 069 
22 000 
22 500 
7 
3 
145 003 
500 
182 
9 588 
6 000 
3 315 
41 242 
1 750 
19 511 
67 415 
848 369 
2,74 1978 
91 656 
22 395 
7 962 
14 651 
13 395 
684 
66 415 
5 844 
8 094 
1 990 
18 653 
233 086 
233 424 
210 135 
20 386 
26 530 
21 994 
9 300 
10 964 
319 999 
65 000 
8 150 
5 160 
11 378 
23 000 
22 058 
244 
000 
144 990 
10 005 
000 
890 
44 300 
4 000 
19 511 
69 507 
875 279 
3,17 1979 
91 643 
22 405 
8 899 
15 388 
13 681 
712 
67 416 
6 039 
8 125 
2 482 
19 712 
236 790 
237 078 
215 809 
20 540 
28 000 
24 649 
10 000 
11 354 
331 691 
70 000 
8 300 
5 500 
11 127 
23 000 
23 610 
7 500 
2 307 
151 344 
11 254 
6 800 
6 710 
44 758 
6 460 
19 678 
75 260 
910 745 
4,05 1980 
92 342 
21 684 
8 569 
15 684 
14 291 
729 
64 830 
6 000 
8 169 
2 500 
20 027 
234 798 
238 040 
227 746 
20 669 
29 500 
26 019 
12 500 
12 300 
351 540 
65 000 
8 500 
5 400 
11 185 
24 000 
23 393 
7 800 
2 365 
147 643 
11 712 
8 500 
7 850 
45 138 
8 920 
19 433 
77 529 
936 332 
2,81 1981 
93 721 
21 695 
9 021 
16 639 
13 811 
778 
61 721 
5 835 
8 185 
2 800 
20 924 
234 206 
237 337 
228 9S0 
21 014 
29 500 
20 321 
12 000 
12 000 
356 899 
65 000 
11 500 
5 400 
11 300 
24 000 
23 934 
7 800 
2 400 
151 334 
12 000 
10 245 
8 000 
46 480 
11 380 
20 170 
79 514 
954 283 
1,92 1982 
94 826 
22 331 
10 153 
16 180 
14 629 
751 
58 149 
5 638 
8 468 
2 850 
21 499 
233 975 
235 928 
228 050 
23 667 
29 500 
27 583 
12 000 
13 438 
358 468 
68 000 
11 500 
6 000 
10 300 
25 000 
24 921 
7 825 
2 400 
155 946 
13 402 
12 000 
10 380 
47 335 
13 840 
19 682 
81 508 
969 988 
1,65 1983 
94 983 
21 803 
10 111 
17 327 
14 225 
651 
60 324 
5 464 
8 734 
2 800 
22 082 
236 422 
238 266 
230 331 
22 599 
29 000 
23 611 
11 769 
11 760 
352 579 
66 100 
11 500 
6 000 
10 076 
25 500 
24 956 
7 812 
2 400 
154 344 
12 378 
12 000 
10 000 
49 323 
16 300 
19 350 
83 464 
970 086 
0,01 1984 
92 583 
20 673 
9 143 
17 049 
14 311 
634 
60 105 
5 423 
8 499 
3 000 
21 832 
231 420 
233 222 
226 490 
23 012 
28 350 
25 082 
11 820 
14 500 
353 427 
66 100 
11 500 
5 500 
9 961 
26 000 
23 780 
7 912 
2 600 
153 353 
13 600 
13 000 
9 000 
46 689 
22 133 
18 949 
85 026 
970 231 
0,01 1985 
93 303 
20 297 
10 317 
17 531 
13 931 
738 
59 655 
5 537 
7 924 
2 970 
23 353 
232 203 
235 963 
226 825 
22 126 
30 250 
27 392 
10 300 
15 800 
358 452 
60 000 
11 500 
5 500 
10 801 
25 000 
22 354 
8 772 
2 600 
146 527 
10 505 
13 500 
9 250 
47 461 
32 000 
18 503 
86 860 
982 374 
1,25 1986 
94 100 
20 655 
11 082 
17 988 
13 715 
732 
59 166 
456 
500 
150 
945 
24 126 
235 664 
261 615 
230 545 
22 815 
43 760 
29 287 
11 200 
16 600 
354 207 
55 000 
11 000 
9 
11 000 
380 
24 300 
22 783 
222 
047 
146 732 
10 500 
14 500 
6 840 
49 980 
40 000 
18 170 
113 373 
1 015 917 
1,03 1987 
92 744 
19 894 
11 122 
17 547 
13 990 
662 
59 897 
5 369 
8 200 
200 
977 
25 000 
263 993 
262 602 
229 297 
23 114 
47 500 
31 537 
12 100 
17 600 
361 148 
50 000 
10 000 
7 000 
U 644 
25 000 
22 228 
9 500 
3 600 
138 972 
11 790 
18 000 
7 000 
53 500 
50 000 
18 765 
122 386 
1 044 163 
2,78 1938 
92 639 
19 500 
11 191 
17 600 
13 988 
635 
60 280 
5 401 
8 359 
3 700 
5 519 
27 000 
265 100 
229 307 
23 114 
47 800 
32 421 
13 000 
16 513 
399 000 
50 000 
10 000 
7 000 
12 257 
24 400 
22 670 
9 480 
3 320 
139 127 
12 054 
16 093 
7 300 
57 498 
55 000 
19 500 
85 928 
1 056 600 
1,19 1989 
93 016 
20 926 
10 383 
18 800 
14 000 
617 
60 140 
5 400 
8 600 
3 900 
6 810 
27 200 
269 792 
231 500 
23 837 
55 000 
38 677 
11 000 
18 000 
412 000 
56 000 
13 000 
7 000 
12 380 
24 800 
23 000 
9 388 
3 400 
148 986 
12 000 
21 000 
7 000 
61 000 
60 000 
18 700 
91 540 
1 102 000 
4,30 •oO 
('i Spanien og Portugal omfattes først fra 1986 af "EF i alt". 
Kilder: EF-KOMMISSIONEN, Joh. Barth & FILS, C.B.M.C. 
tf 
Skema 7a: EF's handel med tredjelande med humle og humleprodukter 
September 1988 - August 1989 
(x 1000 kg) Kopper 
Ekstra I alt Ekstra Pulver Ekstrakter 
I alt Ekstra I alt I alt humlekop- (1) 
ækvivalenter 
Ekstra I alt 
Forb. Tyskland 
- Import 7 946 8 986 338 1 205 
- Eksport 4 952 6 539 8 563 12 868 
- Netto -2 988 -2 447 8 225 11 663 94 231 8 641 11 120 
i 439 2 281 19 408 31 118 
1 345 2 050 10 767 19 998 
Frankrig 
- Import 
- Eksport 
- Netto 28 
319 
291 48 
551 
503 5 
60 
55 737 
215 
•522 47 
0 
-47 247 
8 
-239 198 
385 
187 . 723 
816 
-907 
Belgien/Luxembourg 
- Import 1 017 1 579 
- Eksport 3 298 
- Netto -1 014 -1 281 607 
-605 1 145 
534 
-611 55 
22 
-33 99 
173 
74 1 877 
82 
-1 795 3 185 
1 491 
•1 694 
Det Forenede Kongerige 
- Import 700 1 121 345 1 360 103 361 1 440 3 881 
- Eksport 16 444 100 1 126 57 102 326 2 040 
- Netto -684 -677 -245 -234 -46 -259 -1 114 -1 841 
Irland 
- Import 
- Eksport 
- Netto 73 
28 
-45 198 
15 
•183 603 
18 
-585 111 
29 
-82 139 
29 
•110 606 
118 
-488 1 223 
145 
•1 074 
Italien 
- Import 
- Eksport 
- Netto 12 
0 
-12 43 
0 
-43 656 
1 
-655 75 
0 
-75 52 
0 
-52 996 
1 
-995 
Danmark 
- Import 
- Eksport 
- Netto 77 
0 
-77 20 
0 
-20 521 
0 
-521 4 
0 
-4 64 
0 
-64 36 
0 
-36 874 
0 
-874 
Nederlandene 
- Import 0 40 
- Eksport 0 0 
- Netto 0 -40 15 
0 
-15 201 
19 
•182 361 
0 
-361 511 
129 
-382 1 280 
0 
-1 280 2 045 
472 
-1 573 
^ 
(x 1000 kg) Kopper 
Ekstra Pulver 
I alt Ekstra I alt Ekstra Ekstrater I alt humlekop- (1) 
ækvivalenter 
I alt Ekstra I alt 
Spanien 
- Import 
- Eksport 
- Netto 20 
0 
•20 571 
0 
-571 57 
20 
-37 257 
28 
-229 32 
0 
-32 88 
0 
-88 195 
22 
-173 1 162 
31 
-1 131 
Portugal 
- Import 
- Eksport 
- Netto 0 
147 
147 11 
0 
-11 94 
0 
-94 116 
0 
•116 19 
0 
-19 509 
147 
-362 
EF i alt (2) 
- Import 9 710 12 507 1 639 6 796 809 1 941 14 344 26 776 
- Eksport 5 290 8 007 8 760 14 809 1 547 2 722 20 341 33 824 
- Netto -4 420 -4 500 7 121 8 013 738 781 5 997 7 048 
(1) 100 kg de granulater = 110 kg kopper 
100 kg ekstrater = 350 kg kopper 
(2) Undtagen Grækenland 
Kilde: EF-NIMEXE 
;A 
Skema 7b: EF's handel med tredjelande 
September 1988 - August 1989 
(x 1000 kg) Kopper Pulver 
Ekstra I alt Ekstra I alt Ekstrater 
Ekstra I alt I alt humlekop- (1) 
ækvivalenter 
Ekstra I alt 
EF i alt (2) 
- Import 9 710 12 507 1 639 6 796 809 1 941 14 344 26 776 
- Eksport 5 290 8 007 8 760 14 809 1 547 2 722 20 341 33 824 
- Netto -4 420 -4 500 7 121 8 013 738 781 5 997 7 048 
U.S.A. 
- Import 
- Eksport 
- Netto 1 004 
4 246 
3 242 222 
211 
-li 770 
5 
•765 3 943 
4 496 
553 
C.S.S.R. 
- Import 
- Eksport 
- Netto 4 126 
0 
-4 126 372 
0 
-371 4 535 
0 
-4 535 
U.S.S.R. 
- Import 
- Eksport 
- Netto 720 
75 
-645 0 
191 
191 0 
142 
142 720 
782 
62 
Jugoslavien 
- Import 
- Eksport 
- Netto 2 496 
10 
-2 486 170 
62 
-108 2 
27 
25 2 690 
173 
-2 517 
Kina 
- Import 
- Eksport 
- Netto 597 
0 
-597 0 
L7 
17 597 
20 
-577 
Japan 
- Import 
- Eksport 
- Netto 0 
710 
710 80 
3 311 
-3 231 
(1) 100 kg de granulater = 110 kg kopper 
100 kg ekstrater = 350 kg kopper 
(2) Undtagen Grækenland 
Kilde: EF-NIMEXE 0 
115 
115 88 
4 755 
4 667 
Skrma_8: HUMLEPRODUKTION EFTER AFSÆTNINGSMÅDE OG GENNEMSNITSPRISER FOR HUMLE SOLGT PÅ SPOTMARKEDET 
" OG PÅ TERMIN 1977 - 1989 
A. EF 1977 - 1989 
1977 
1978 
1979 
1980 
1981 
1982 
1983 
19K4 
1985 
1986 
198/ 
1988 
1989 
B. EF 1989 
Forb. Tyskland 
Frankrig 
Belgien 
For. Kongerige 
Irland 
Spanien 
Portugal Spot (1) : 
50 kg .: 
1 : 
327 043 
166 036 
150 109 
6 7 385 
154 754 
363 795 
223 549 
195 478 
73 339 
202 218 
,61 850 
119 035 
169 083 
: 144 335 
: 1 997 
: 9 342 
: 10 388 
: 121 
: 2 900 Termin : 
50 kg : 
2 : 
623 643 : 
686 210 
745 308 
723 983 
768 155 
763 131 
744 142 
728 662 
718 124 
667 937 
634 361 
632 255 
641 429 
: 494 447 
: 13 177 
: 2 700 
: 83 274 
: 391 
: 42 491 
: 4 949 % termin : 
3 : 
66 : 
81 : 
83 : 
91 : 
83 : 
68 : 
77 
79 
81 
77 
80 
84 
79 
: 77 
: 87 
: 22 
: 89 
: 76 
: 94 
: 100 Spot : 
ECU/50 kg : 
4 : 
46,45 : 
106,29 : 
182,12 : 
469,00 : 
225,63 : 
65,18 : 
91,85 : 
69,61 
92,33 
62,72 
123,41 
158,55 
134,58 
88 
: 160,09 
: 140,79 
: 148,21 
: 151,05 89 
138,07 
123,69 
118,41 
116,74 
228,72 
: 80,24 Termin 
ECU/50 kg : 
5 : 
118,76 : 
111,73 : 
118,30 : 
133,00 : 
162,78 : 
176,93 : 
183,13 : 
189,92 : 
173,19 : 
169,93 
168,19 : 
169,82 
164,39 : 
: 88 : 
: 168,57 
: 173,07 
: 130,06 
: 187,75 
: 229,21 
: 146,37 
: 119,14 89 : 
164,00 : 
176,47 : 
129,17 : 
177,33 : 
: 219,48 : 
: 146,32 : 
: 124,22 : 
-Digte mængder ex' ikke omfattet. 
OC VI-E-4 
13/03/90 MEDLEMSSTATERNES ANMELDELSER 
BrmlIng 
Oui 1 «tig« r 
Fine Alsaclo 
Fug$1•• 
Ooldlngs 
Hal 1 art eue r 
Herebrucker 
Huiler 
Pari« 
Progreee 
Saai 
Spalt 
Star 
Strleeelapalt 
Sunehine 
Tattnangar UK EF 
B 
UK 
EF 
ESF EF 
UK 
IRL 
UK 
D • 
D 
B 
D 
0 
UK 
B 
0 
B 
B 
F 
UK 
0 
UK 
AROMATISKE 
SORTER 
I ALT O 
F 
B 
UK 
IRL 
ESP EF 
EF 
EF 1 2 3 4 S • 
Nyplant- Nyplant- Araal om-
Sami at nlngar nlngar Araal ragnat til Produk-
araal 1989 1988 1er ækvivalenter tien 
(ha) (ha) 1S88 (ha) mad fuld (80 kg) 
prod, (ha) 
41.00 
11.83 
4SS.10 
470.93 
3.00 
420.10 
S.82 
428.82 
418.00 
1420.00 
101.41 
1821.41 
7041.00 
8.33 
7047.33 
892.00 
2438.00 
44.00 
4.20 
239.00 
8.88 
244.88 
4.30 
402.89 
0.90 
998.00 
87.20 Udbyt ta 
(SO kg) S 9 
PRODUKTION 
Tarmln Spot 
(80 kg) (80 kg) 9a 
Usolgt 
(«0 kg) 10 11 12 
SAMLEDE INOTÆGT Indtagter 
Tarmln Spot 1 alt 
(1) ECU (2) ECU ECU 13 14 
GENNEMSNITSPRISER 
Tarmln Spot 
ECU/ ECU/ 
SO kg 80 kg IS 
Udbytto/h« 
Saml at dyrk­
ningsområde 
ECU 16 
Udbytte/ha 
Areal omreg­
net til e*v1, 
med fuld 
prod. ECU 
4.80 
8.89 
29.20 
34.89 
4.30 
4.30 
C.00 
34.00 
8.70 
40.70 
848.00 
4.38 
860.38 
1.00 
187.00 
2.40 
6.00 
0.08 
8.08 
82.24 
32.00 
2.80 0.70 
1.82 
22.20 
23.72 
12.70 
12.70 
8.20 
42.00 
7.98 
49.98 
811.00 
0.47 
811.47 
2.00 
294.00 
2.80 
23.00 
0.61 
23.51 
41.83 
38.00 
2.70 36.80 
4.82 
407.70 
412.32 
3.00 
403.10 
8.62 
408.82 
401.80 
1344.00 
86.78 
1430.78 
6884.00 
1.48 
6866.48 
669.00 
1987.00 
39.00 
4.20 
206.00 
6.28 
213.2S 
4.30 
298.62 
0.90 
926.00 
81.90 36.08 
7.88 
433.81 
441.69 
3.00 
413.06 
6.52 
416.60 
409.53 
1384.90 
94.61 
1479.61 
6499.66 
3.64 
8603.09 
690.70 
2222.90 
41.66 
4.20 
226.15 
5.S2 
231.77 
4.30 
360.61 
0.90 
983.60 
84.70 703 
268 
12976 
13264 
30 
9086 
94 
9180 
11961 
37637 
3956 
41493 
219298 
126 
219421 
16211 
85365 
1009 
107 
4770 
203 
4973 
138 
11117 
24 
25016 
1662 
12726.00 
402.59 
133.92 
1488.30 
5.52 
3.00 
14739.33 11667.70 
350.61 
120.15 
1421.72 
5.52 
3.0O 
13788.89 366216 
11117 
4618 
37401 
94 
30 
441676 17.14 
24.00 
28.26 
28.17 
10.12 
21.63 
16.96 
21.57 
28.73 
26.40 
39.00 
27.27 
31.20 
20.00 
31.14 
27.40 
35.00 
22.94 
26.00 
20.00 
36.00 
20.31 
32.00 
27.61 
26.87 
25.10 
18.94 
30.62 
27.61 
35.98 
25.47 
18.98 
10.10 
29.98 701 
12776 
12776 
30 
8486 
77 
8664 
10450 
32409 
1000 
33409 
163732 
183732 
11851 
57033 
963 
4529 
22668 
1693 
312120 
10541 
1000 
34969 
77 
30 
368736 286 
201 
489 
433 
18 
449 
1160 
6128 
2919 
6044 
35863 
126 
36689 
4360 
28362 
46 
107 
241 
241 
7 
641 
16 
2462 
69 40 
40 
203 
203 
406 
131 
35 
9 112431 
0 
2211668 
2211868 
5057 
1790669 
18035 
1608904 
2413600 
6473962 
144967 
6618948 
30986468 
0 
30968468 
1914070 
8962368 
187712 
0 
994593 
0 
763433 
0 
2005867 
0 
4983613 
307821 0 
41760 
31328 
73078 
0 
70310 
3624 
74134 
204041 
1121687 
407668 
1629664 
8170963 
18286 
6189216 
628973 
3717898 
7205 
22159 
56166 
0 
41649 
1016 
102676 
1896 
667020 
8909 112431 
41760 
2242916 
2264667 
5057 
1688306 
21869 
1910166 
2879791 
7696666 
666429 
6164096 
37199420 
18286 
37167666 
2444043 
12679964 
194916 
22159 
1060759 
0 
875763 
20006 
2116368 
3032 
8660633 
314730 160.46 
173.11 
173.11 
166.90 
211.03 
233.44 
211.23 
230.96 
199.91 
144.97 
196.12 
1*6.67 
168.56 
161.37 
187.13 
194.88 
219.81 
188.57 
190.29 
220.66 
193.27 144.97 
156.09 
149.63 
162.44 
233.44 
166.03 
177.36 
216.64 
139.67 
190.16 
173.66 
144.97 
173.42 
121.66 
131.29 
166.64 
207.10 
232.94 
173.85 
144.97 
190.19 
128.31 
231.26 
117.10 
78096 203 54296993 12183396 66460388 173.96 169.84 
641 35 2005867 102876 2116368 190.29 190.19 
3444 374 144967 491068 660610 144.97 142.68 
1804 629 7023922 321686 7436124 200.86 168.96 
16 0 18035 3624 21859 233.44 233.44 
0 0 5057 0 5067 166.90 
82001 1141 63494640 13082840 76889407 177.00 159.54 2742 
3629 
4665 
4861 
1686 
4495 
3960 
4466 
6442 
6349 
6807 
636» 
6376 
2666 
6273 
4126 
8201 
4430 
5278 
4398 
0 
3677 
4652 
6254 
3368 
6573 
3609 
6222 
6254 
4933 
5064 
3960 
1686 
6204 2954 
5296 
5170 
5173 
1686 
4571 
3960 
4663 
8644 
5485 
6903 
6511 
6714 
6183 
8714 
4138 
6704 
4680 
5276 
4646 
0 
3779 
4662 
6033 
3388 
6761 
3716 
5591 
6033 
5498 
5230 
3960 
1686 
5562 
(1) Ved omregning til ECU blev fdlgende omregnIngakurser lagt til grund (1 ECU - ...) : OM 2.3611; PES 
(2) Ved Indtiagt aba regn Ing blev fdlgende prlaer faataat for usolgte mengder; 85 % af spotprisen 155.766; FF 7.89787; IRP 0.666765; ESC 192.002; UKL 0.706726; BF 
)G VI-E-4 
13/03/90 MEDLEMSSTATERNES ANMELDELSER 
Brewer's Gold 
H-3 Leonea 
H-7 Laonee 
Northdown 
Northern Brewer 
Target UK 
RL 
UK 
RL 
UK 
RL 
BITRE 
SORTER 
I ALT D 
F 
B 
UK 
IRL 
ESP 
P EF Samlet 
araal 
1821.00 
66.17 
28.52 
142.00 
2056.69 
860.00 
660.00 
0.00 
446.10 
11.46 
467.66 
8013.00 
26.38 
196.74 
24.50 
3.53 
5265.15 
13.39 
1457.40 
0.98 
12.30 
1484.07 
13.86 
266.20 
15.12 
295.18 
6834.00 
117.97 
264.51 
2194.20 
15.97 
1440.00 
142.00 
10996.65 2 3 4 5 6 7 
Nyplant- Nyplant- Araal omreg­
ninger nlnger Areal til mkvlv. Produk- Udbytte 
1988 1986 fdr med fuld tlon 
(ha) (ha) 1988 (ha) produktion (50 kg) (50 kg) 
(ha) 8 9 
PRODUKTION 
Termin Spot 
(50 kg) (50 kg) 9a 
Usolgt 
(50 kg) 10 11 
SAMLEDE INDTÆGT 
Termin Spot 
(1) ECU (2) ECU 12 
Indtaster 
1 alt 
ECU 13 14 
GENNEMSNITSPRISER 
Termin Spot 
ECU/ ECU/ 
60 kg 50 kg 
7.00 
26.80 
46.00 
49.85 
7.27 
157.50 
3.43 
168.20 
7.96 
6.00 
7.35 
21.33 
63.00 
10.78 
19.10 
189.30 
0.00 
0.00 
0.00 
272.18 9.00 
9.00 
2.60 
20.10 
63.00 
63.54 
2.26 
178.90 
6.22 
187.36 
4.10 
3.70 
7.77 
15.67 
62.00 
13.99 
18.90 
202.70 
0.00 
2.60 
0.00 
298.09 1806.00 
65.17 
28.52 
142.00 
2040.69 
877.60 
660.00 
400.20 
11.46 
411.68 
4914.00 
26.38 
184.36 
24.50 
3.63 
5161.76 
3.86 
1121.00 
0.98 
2.65 
1128.49 
1.78 
256.60 
258.28 
6719.00 
93.20 
218.51 
1602.20 
15.97 
1437.50 
142.00 
10428.38 1813.66 
66.17 
28.62 
142.00 
2049.34 
679.13 
560.00 
0.00 
423.69 
11.46 
436.06 
4966.65 
25.38 
192.74 
24.50 
3.63 
6213.00 
8.24 
1300.29 
0.96 
8.07 
1317.67 
7.84 
261.31 
7.99 
276.93 
6780.50 
106.61 
237.14 
2009.68 
15.97 
1439.13 
142.00 
10731.01 76887 
3078 
1084 
4949 
86796 
32174 
13188 
11914 
316 
12229 
182219 
494 
6427 
743 
73 
168965 
376 
36572 
31 
199 
37176 
311 
6938 
210 
6459 
238906 
3981 
7198 
66167 
419 
45361 
4949 
351032 42.10 
47.23 
38.00 
34.85 
41.72 
36.58 
23.65 
26.71 
27.52 
26.73 
32.40 
19.46 
27.00 
30.30 
20.65 
32.09 
28.00 
25.09 
31.27 
17.78 
25.05 
22.00 
22.31 
13.83 
21.88 
34.96 
33.90 
28.28 
25.14 
28.21 
31.60 
34.85 
31.92 64414 
2284 
100 
4949 
61747 
29274 
13188 
11648 
211 
11767 
120682 
161 
1600 
743 
73 
123258 
30206 
31 
117 
30354 
4310 
4310 
176096 
2562 
1700 
46806 
314 
42461 
4949 
268939 22273 
811 
944 
24028 
2900 
170 
105 
275 
41637 
333 
3827 
45697 
376 
6366 
82 
6624 
311 
1628 
210 
2149 40 6360923 
273688 
8284 
614727 
7267522 
4049440 
2162643 
0 
2050003 
47991 
2097994 
19329306 
21964 
195498 
73619 
15901 
19636177 
0 
4650230 
3676 
14713 
4668618 
0 
784240 
0 
764240 1961586 
65386 
68649 
0 
2076620 
232707 
0 
0 
49441 
23918 
73367 
6295395 
44785 
423363 
0 
0 
8763543 
46721 
631682 
0 
11826 
690030 
36644 
191292 
29992 
269929 8322609 
328972 
69416 
614727 
9336697 
4262147 
2162843 
0 
2166677 
71907 
2223828 
24624701 
66719 
618881 
0 
16901 
25399720 
46721 
6281912 
3678 
26340 
5356846 
38644 
966632 
29992 
1024169 
63810 
1437 
6468 
8164 
105 
2900 
0 
81874 0 
0 
40 
197 
0 
0 
0 25690229 
310254 
203782 
7637992 
67767 
6212263 
614727 7256961 
141769 
567397 
872415 
23918 
232707 
0 32947210 
462023 
773664 
8394021 
91663 
6444990 
614727 118.89 
119.77 
82.84 
124.22 
117.64 
136.33 
164.01 
177.55 
227.99 
178.46 
160.09 
136.40 
122.19 
98.98 
219.20 
159.31 
163.95 
126.49 
125.62 
153.81 
177.31 
177.31 
237 40637034 9095186 49718319 146.72 
121.06 
119.87 
161.05 
218.04 
146.31 
124.22 
161.10 88.09 
68.26 
62.13 
86.36 
60.24 
290.01 
227.99 
266.38 
127.48 
134.46 
110.63 
126.13 
124.26 
99.23 
141.71 
101.12 
124.26 
117.50 
142.77 
120.95 
113.73 
98.69 
103.98 
106.68 
227.99 
60.24 
111.09 15 
Udbytte/ha 
Samlet dyrk­
ningsområde 
ECU 
4570 
5048 
2434 
4329 
4640 
4866 
3662 
4834 
6276 
4860 
4912 
2829 
3114 
0 
4504 
4824 
3489 
3824 
3955 
2141 
3611 
2788 
3590 
1984 
3470 
4821 
3632 
3040 
3628 
6741 
4476 
4329 
4620 16 i 
Udbytte/ha \ 
Areal tr sgn.j 
til a*v | 
mad fuir 
prod. EU 
456S 
5048 
2434 
432S 
«558 
48?' 
3652 
5091 
6276 
6112 
4958 
2629 
3211 
0 -S. 
4504 C-
4872 
5672 
4062 
3955 
3266 
4067 
5060 
3657 
3754 
3698 
4859 
4240 
3263 
4177 
5741 
4478 
4329 
4633 
(1) Ved omregning til ECU blev fdlgende omregningskurser lagt til grund (1 ECU - ...) : DM 2.3611; PES 
(2) Vad Indtagtsbsrsgnlng blev fdlgende priser fastsat for usolgte (mengder: 65 % af spotprisen 155.786; FF 7.89767; IRP 0.666786; ESC 192.002; UKL 0.708728; BF 48.2889 
DG VI-E-4 
13/03/90 Skema 9 : MEDLEMSSTATERNES ANMELDELSER 
Kent 
Omega 
Orlon 
Record 
Zentth 
Othera 
ANDRE 
I ALT 
TILSAMMEN F 
B 
UK 
0 
F 
B 
UK 
IRL 
ESP 
P B EF 
UK EF 
O EF 
D 
B 
EF 
UK EF 
F 
B 
UK 
EF Samlet 
araal 
0.12 
69.10 
136.00 
242.00 
13.32 
255.32 
17.40 
8.10 
0.66 
3.70 
12.36 
376.00 
8.10 
14.02 
80.20 
480.32 
19938.00 
628.68 
402.45 
3742.70 
21.49 
1443.00 
142.00 
26218.30 2 
Nyplant­
ninger 
1969 
(ha) 
3.60 
3.00 
6.00 
8.00 
1.10 
0.88 
1.66 3 
Nyplant­
ninger 
1968 
(ha) 
6.00 
13.00 
0.00 
4.35 
0.20 
4.66 4 5 6 
Araal omreg-
Araal til akvlv. Produk-
fdr mad fuld tlon 
1988 (ha) produktton (50 kg) 
(ha) 
0.12 
60.80 
120.00 
234.00 
13.32 
247.32 
17.40 
2.85 
0.00 
3.60 
8.18 0.12 
65.26 
129.65 
237.20 
13.32 
250.52 
17.40 
6.92 
0.23 
3.83 
9.78 6 
1276 
4997 
8663 
428 
7089 
637 
162 
9 
8 
179 Udbytte 
(50 kg) 
40.00 
21.67 
36.70 
27.50 
32.00 
27.77 
58.55 
24.96 
16.00 
20.00 
14.44 8 9 
PR00UKTION 
Termin Spot 
(80 kg) (50 kg) 9a 
Ueolgt 
(60 kg) (1) ECU 10 11 12 
SAMLEDE INDTÆGT Indtagter 
Termin Spot 1 alt 
1017 
3097 
4134 
4134 
483 
74 
0 
74 S 
268 
1900 
2629 
426 
2955 
64 
19 
9 
8 
36 0 
129784 
489811 
840822 
0 
640822 
75687 
9238 
0 
0 
9236 (2) ECU 
725 
14760 
217270 
291342 
46876 
337218 
3056 
2326 
1116 
636 
4276 ECU 
726 
144825 
677061 
932164 
46676 
978040 
76644 
12939 
1118 
636 
14**9 13 14 
GENNEMSNITSPRISER 
Termin spot 
ECU/ ECU/ 
60 kg 60 kg 15 
Udbytte/ha 
Samlet dyrk­
ningeomrade 
ECU 
127.63 
146.66 
166.01 
188.01 
156.60 
126.62 
0.00 
126.82 144.97 
67.19 
114.35 
116.20 
107.69 
114.12 
66.60 
121.09 
124.26 
104.36 
118.16 
11.00 
1.10 
0.68 
3.50 
16.18 13.00 
4.36 
0.00 
8.20 
22.56 384.00 
2.66 
13.44 
71.50 
441.89 
872.00 
74.12 
36.83 
241.60 
0.00 
0.00 
0.00 
1224.46 1085.00 
60.17 
27.35 
257.00 
0.00 
2.50 
0.00 
1432.02 17981.00 
394.37 
338.57 
3243.90 
21.49 
1440.50 
142.00 
23661.83 366.66 
8.92 
13.87 
76.28 
462.72 
19036.05 
463.13 
370.96 
3607.67 
21.49 
1442.13 
142.00 
24982.42 11660 
162 
440 
1820 
14082 
638762 
15260 
12456 
94386 
612 
46392 
4949 
811736 30.68 
12.86 
31.38 
22.69 
29.20 
32.08 
28.79 
30.95 
25.22 
23.84 
31.46 
34.86 
30.97 7231 
74 
0 
1800 
8604 
494447 
13177 
2700 
63274 
391 
42491 
4949 
841429 4429 
19 
440 
320 
5208 
144335 
1997 
9342 
10386 
121 
2900 
0 
169083 1100(33 
9236 
0 
205352 
1316223 608812 
2326 
47719 
16662 
677308 1609248 
12939 
47719 
224003 
1693906 1*2.21 
12*.62 
138.93 
149.38 114.84 
121.09 
106.48 
6*. 27 
110.04 
203 
46 
414 81087856 
2325359 
346749 19926989 101016643 
248970 2880330 
726 14767266 
86802 
8217340 
814727 1106174 
1212765 
27739 
232707 
0 1461993 
16064148 
113642 
6460047 
614727 
1389 106447098 22766333 126311631 164.00 
176.47 
129.17 
177.33 
219.48 
146.32 
124.22 
184.39 138.07 
123.69 
118.41 
116.74 
228.72 
60.24 
134.88 16 
Udbytte/ha 
Areal omregn, 
til akvl. 
med fuld 
prod. ECU 
6040 
2446 
4979 
3*82 
3444 
3831 
4620 
1697 
1928 
226 
1200 
4287 
1**7 
3404 
2793 
3943 
5087 
4681 
3682 
4289 
8283 
4470 
4328 
4894 9040 
2618 
8222 
3930 
3444 
3904 
4620 
2186 
4820 
230 
1619 
4387 
2166 
3490 
2937 
4093 -t~ 
6307 
5572 
3995 
4577 
6283 
4473 
4329 
6138 
(1) Ved omregning til ECU blev fdlgende omregningskurser lagt til grund (1 ECU • ...) : OM 2.3611; PES 
(2) Ved Indtagtsberegnlng blev fdlgende priser fastsat for usolgte mengder: 65 X af spotprisen 166.766; FF 7.69767; IRP 0.866766; ESC 192.002; UKL 0.709728; BF 
FIGUR 1 
Dyrkningsareal (Verden / EF / USA) 
120 
100 
80 
60 
40 
20 h Ha (000's) 
O "7|v" 
* 
80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 
Ar 
EF Ve rden * USA 
1981! EUR-10, 1986 Î - EUR-12 
FIGUR 2 
Humleproduktion (Verden / EF / USA) 
Centner (mio.) 
0 * -* * * 
80 81 82 83 84 
Rr 85 86 87 88 89 
EF Verden 
•*r USA 
1981: EUR-10, 1986: EUR-12 
FIGUR 3 
Dyrkni ngsarea l (EF) 
Sort sgrupper 
30 (000's) 
25 
20 
15 
10 
O G"-
84 85 86 87 88 89 
I alt È§§H Aromatiske f§£|U Bitre Andre 
FIGUR 4 
Udviklingen i humlepriserne 
E F-gennemsni t 
600 ECU/50 kg 
500 
400 
300 
200 
100 
0 
80 81 82 83 84 
av 85' 86 87 88 89 
•*— Kontrakt —|— Uden kontrakt 
FIGUR 5 
Udviklingen i indtjeningen 
Sort sgruppe r 
8 ECU/ha (000's) 
0 
86 87 88 89 
Aromat i ske Bitre £2!w?£| Andre 
FIGUR 6 
Udenr i gshande l 
Humleækvivalenter 
30 
25 
20 
15 
10 Tons (1000) 
0 
80 81 82 83 
Eksport 84 
År 
Import 85 86 87 88 89 
•*-Net toeksport -3>-
Der foreligger kun figurer for perioden indtil august 1989. 
f)0 
BEGRUNDELSE 
Det foreslås Rådet på grundlag af den vedlagte rapport om produktion og 
afsætning af humle fra 1989-høsten at vedtage dette forordn Ingsudkast, der tager 
sigte på at fastsætte producentstøt ten for humle for 1989-høsten således: 
Aromatiske humlesorter 
Bitre humlesorter 
Andre humlesorter 340 ECU/ha 
390 ECU/ha 
400 ECU/ha 
Dette forslag svarer 111 en mindre forøgelse af støtten i forhold til det 
foregående år. Humleavlernes indtægter steg med 1,4% I forhold til den 
foregående høst. Denne gunstige situation blev dog mere end opvejet af en 
stigning i produktionsomkostningerne på ca. 5,7% I gennemsnit. Forslagene om 
forhøjelse af støtten er derfor berettiget. 
Indtægterne fra de aromatiske humlesorter var en smule mindre end sidste år (-
0,4%). I betragtning af stigningen I produktionsomkostningerne og det forhold, 
at Fællesskabet støtter omstilling til disse sorter, bør støtten forøges med 10 
ECU for at nå et beløb på 340 ECU pr. hektar. 
Indtægterne fra de bitre humlesorter steg med 3,2% I forhold til det foregående 
år. Da indtægterne pr. hektar for denne sortsgruppe endnu er for ringe, bør den 
hektarstøtte, der ydes for 1988-hØsten, opretholdes. 
De "øvrige" sorter blev på ny ramt af et fald I Indtægterne (- 2,1%), hvilket 
yderligere forøger afstanden mellem hektarbruttoindtægten for denne sortsgruppe 
og hektarbruttoindtægten for de aromatiske eller bitre sorter. Det foreslås 
derfor at forhøje støtten med 10 ECU for at nå 400 ECU pr. hektar. 
Der er ingen virkning for de små og mellemstore virksomheder. 
Dette forslags budgetmæssige virkning for EUGFL, garantisektionen, anslås t 
11,0 mio ECU. 
it 
Forslag t i I 
RÅDETS FORORDNING (EØF) Nr. 
af 
om fastsættelse af producentstøtten for humle for 1989-høsten 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske Økonomiske 
Fællesskab, artikel 43, 
under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1696/71 af 26. Juli 1971 om den 
fælles markedsordning for humle (1^, senest ændret ved forordning (EØF) nr. 
3998/87 (2), særlig artikel 12, stk. 7, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (3>, og 
ud fra følgende betragtninger: 
I medfør af artikel 12 I forordning (EØF) nr. 1696/71 kan der ydes 
humleproducenterne en støtte, der gør det muligt for dem at opnå rimelige 
indkomster; støttebeløbet fastsættes pr. hektar og for hver sortsgruppe under 
hensyntagen til gennemsnitsudbyttet for arealer med fuld produktion sammenlignet 
med gennemsnitsudbytterne for de foregående høstår samt til markedssituationen 
og r isudviklingen; 
på baggrund af høstudbyttet I 1989 bør der fastsættes en støtte for grupperne af 
humlesorter, der dyrkes i Fællesskabet; 
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
(1) EFT nr. L 175 af 4. 8.1971, s. 1. 
(2) EFT nr. L 377 af 31.12.1987, s. 40. 
(3) 
$2 
Artikel 1 
1. For 1989-høsten ydes der støtte til Fællesskabets humleproducenter for de i 
bilaget anførte sortsgrupper. 
2. Størrelsen af denne støtte fastsættes som angivet i bilaget. 
Artikel 2 
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentI Iiggørelsen i De 
Europæiske Fællesskabers Tidende. 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver 
medlemsstat. 
Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne 
Formand 
53 
BILAG 
Støtte til humleproducenter for 1989-høsten 
Sortsgruppe (ECU/ha) 
Aromatisk humle 340 
Bitter humle 390 
Andre humlesorter 400 
FINANSIERINGSOVERSIGT V1/2477/89 (PCUL/LX/1004) 
DATO: 26.03.90 
1. BUDGETPOST: 181 BEVILLINGER: 13 mio ECU 
2. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE: Forslag til Rådets forordning (EØF) cm fastsættelse af støtten til 
humleproducenter for 1989-høsten 
3. RETSGRUNDLAG: Traktatens artikel 43 
4. FORMAL: Fastsættelse af støtten til producenter af visse sortsgrupper af humle fra 1989-høsten 
12-MANEDERSPERIODE 
5. FINANSIELLE VIRKNINGER 
5.0 UDGIFTER, SCM AFHOLDES 
-OVER EF-BUDGETTET 
(INTERVENTIONER) 
5.1 IN0TÆ3TER 11 mio ECU INDEVÆRENDE 
REGNSKABSÅR (90) 
11 mio ECU FØLGENDE 
REGNSKABSÅR (91) 
p.m. 
5.0.1 OVERSLAG - UDGIFTER 
5.1.1 OVERSLAG- INDTÆTER 1992 1993 1994 1995 
5.2 BEREGNING: arcm. sorter 14 740 ha x 340 ECU/ha 
bitre sorter 11 000 ha x 390 ECU/ha 
andre sorter 480 ha x 400 ECU/ha 
9,5 mio ECU (A) x 1,155 (dobbeltkurs) 5,0 mio ECU 
4.3 mio ECU 
0,2 mio ECU 
9,5 mio ECU (A) 
11 mio ECU (B) 
6.0 ER FINANSIERING KUL IG GENNEM BEVILLINGER OPFØRT UNDER DET PÅGÆJDENDE KAPITEL i DET LØBENDE BUDGET? 
JA 
6.1 ER FINANSIERING MXIG VED OVERFØRSEL MELLEM KAPITLER I DET LØBENDE BUDGET? 
6.2 ER ET TILUffiSBUDGET NZDVENDIGT? 
6.3 SKAL DER OPFØRES BEVILLINGER, PÅ FREMTIDIGE BUDGETTER? 
JA 
56 
ISSN 0254-1459 
KOM(90) 140 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 03 
Katalognummer : CB-CO-90-165-DA-C 
ISBN 92-77-59483-7 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg