Ændret forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om fastlæggelse af et handlingsprogram for beskatning i Den Europæiske Union for perioden 2014-2020 (Fiscalis 2020) og om ophævelse af beslutning nr. 1482/2007/EF /* COM/2012/0465 final - 2011/0341/b (COD) */





BEGRUNDELSE 1. BAGGRUNDEN FOR FORSLAGET Den 29. juni 2011 vedtog Kommissionen et forslag til den næste flerårige finansielle ramme for perioden 2014-2020[1]: et budget for gennemførelsen af Europa 2020-strategien, som bl.a. indeholder forslag til et nyt Fiscalis-program. Dette program vil bidrage til Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst[2] ved at styrke beskatningssystemernes virkemåde i medlemsstaterne og inden for Unionens indre marked. Ved at fremme udviklingen af nationale skatteadministrationer i retning af e-skatteadministrationer bidrager det nye program også til, at der oprettes et digitalt indre marked ("En digital dagsorden for Europa"). For at opnå velfungerende beskatningssystemer i det indre marked er det nødvendigt, at de nationale skatteadministrationer sikrer en effektiv behandling af grænseoverskridende transaktioner, at skattesvig forebygges og bekæmpes, og skatteindtægterne beskyttes. Dette indebærer ikke kun en udveksling at store mængder information mellem skatteadministrationerne, men også at skatteadministrationerne arbejder mere effektivt, samtidig med at den administrative, økonomiske og tidsmæssige byrde for de skatteydere, der er involveret i grænseoverskridende aktiviteter, mindskes. Det kan kun opnås, hvis der er et samarbejde mellem medlemsstaternes skatteadministrationer og tredjeparter. I betragtning af den stadig stærkere globalisering bør bekæmpelsen af svig også have en international dimension for at være effektiv. Derfor støtter programmet også udvekslingen af oplysninger med ikke-medlemsstater inden for rammerne af internationale aftaler med de pågældende ikke-medlemsstater. Det foreslåede program vil hovedsageligt støtte samarbejdet mellem skattemyndighederne samt andre berørte parter, hvis det er hensigtsmæssigt. Det er et opfølgningsprogram til Fiscalis 2013-programmet, der udløber den 31. december 2013. Det foreslåede Fiscalis 2020-program skal støtte beskatningssamarbejdet i Unionen og samler sig på den ene side om netværkssamarbejde og kompetenceudvikling og på den anden side om it-kapacitetsopbygning. Netværkssamarbejde og kompetenceudvikling giver mulighed for at udveksle god praksis og operationel viden mellem medlemsstaterne og med andre lande, der deltager i programmet. It-kapacitetsopbygning gør det muligt at finansiere passende it-infrastruktur og it-systemer, der giver skatteadministrationerne i Unionen mulighed for at udvikle sig til fuldt udbyggede e-administrationer. Projektets største merværdi skabes ved at øge medlemsstaternes kapacitet til at bekæmpe svig og eventuelt generere indtægter, samtidig med at omkostningerne til udviklingen af værktøjer til disse formål reduceres. 2. RESULTATER AF KONSEKVENSANALYSER OG HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER 2.1. Høring og ekspertudtalelse I forbindelse med midtvejsevalueringen af Fiscalis 2013-programmet[3] analyserede en ekstern kontrahent programmets effektivitet, virkning, relevans og merværdi. Hertil blev der anvendt foreliggende overvågningsdata fra de forskellige aktiviteter. En anden ekstern kontrahent gennemførte en undersøgelse af den mulige ramme for det fremtidige Fiscalis-program[4]: herunder en grundig analyse af fremtidige udfordringer og strukturelle problemer i skattesystemerne i det indre marked. Resultatet af denne undersøgelse blev drøftet med repræsentanter for de deltagende lande under en workshop, der blev afholdt i juni 2011. Som forberedelse til denne workshop, blev der i det relevante programudvalg[5] afholdt et rundbordsmøde i foråret 2011, hvor de deltagende lande blev bedt om at udpege programmets vigtigste styrker, og hvordan det kunne gøres mere effektivt. Fordi aktiviteterne i forbindelse med informationsudvekslingen har så stor betydning, blev der foretaget en undersøgelse af den fremtidige gennemførelsesstrategi for informationsudveksling. Undersøgelsen blev præsenteret på en workshop for ledende informationsmedarbejdere i skatteadministrationerne i juni 2011. Der blev foretaget en konsekvensanalyse, hvori en fortsættelse af Fiscalis-programmet blev analyseret, og denne blev godkendt af Udvalget for Konsekvensanalyse den 22. september 2011. Under udarbejdelsen af forslaget til det fremtidige program blev der inddraget anbefalinger vedrørende udformning og yderligere forbedring af programmet. I programmålsætninger blev der f.eks. lagt større vægt på at nedbringe den administrative byrde for skatteadministrationer og skatteydere, at forbedre samarbejdet med tredjelande og tredjeparter samt at styrke bekæmpelsen af skattesvig Derudover indeholder programmet forslag til nye værktøjer til at løfte nye udfordringer, navnlig nye typer fælles foranstaltninger, bedre adgang til resultaterne af programaktiviteterne ved hjælp af online-samarbejdsmetoder og fastlæggelse af en ramme til bedre at overvåge programmernes resultater. 2.2. Konsekvensanalyse Under hensyntagen til den overordnede politiske ramme og problemerne inden for beskatning i det næste tiår blev en række politiske løsningsmodeller analyseret og sammenlignet i konsekvensanalysen til det nuværende program. 1) Basisscenarie: videreførelse af programmet med det nuværende mål og udformning. 2) Ingen videreførelse af programmet: programmet afsluttes, og der stilles ikke længere EU-midler til rådighed for it-værktøjer, fælles aktioner eller uddannelsesaktiviteter, som støtter samarbejde på skatteområdet. 3) Opgradering af basisscenariet: Denne løsningsmodel indebærer, at målsætningerne i basisscenariet skræddersys til de fremtidige udfordringer. Den sætter større fokus på bekæmpelse af skatte- og momssvig, skatteunddragelse og -undgåelse, og at der arbejdes hen imod en mere effektiv skatteadministration, samtidig med at der tages fat på den store administrative byrde for skatteydere og skatteforvaltninger. Endvidere tages samarbejdet med tredjelande og tredjeparter op til overvejelse. 4) Opgradering og fremme af nye politikker: Ud over at der tages fat på de problemer, der er beskrevet i løsningsmodellen ovenfor, giver denne politiske løsningsmodel mulighed for at udvide samarbejdet til nye områder, som kan opstå som følge af den politiske udvikling. Den kan bl.a. gøre det muligt for programmet at fremme en ensartet anvendelse og gennemførelse af ny lovgivning og gennemføre den dermed forbundne udveksling af information og dermed forbundet administrativt samarbejde. Konsekvensanalysen fandt, at løsningsmodel 3 "Opgradering af basisscenariet" bør foretrækkes. Det er i overensstemmelse med forslaget om et nyt budget for Europa 2020, og det er den, som medlemsstaterne finder mest acceptabel. 3. FORSLAGETS JURIDISKE INDHOLD 3.1. Retsgrundlag Det foreslåede Fiscalis 2020-program stiller både mekanismer, ressourcer og den nødvendige finansiering til rådighed med henblik på at forbedre samarbejdet mellem skatteadministrationerne. Den foreslåede foranstaltning indebærer bl.a. fælles tiltag som seminarer, workshopper, uddannelse, multilaterale kontrolforanstaltninger, oprettelse af eksperthold osv., som medlemsstaterne og deres embedsmænd kan deltage i på frivillig basis. Det overordnede mål med disse fælles tiltage er at styrke det administrative samarbejde og øge den administrative kapacitet i medlemsstaterne på skatteområdet, hvilket retfærdiggør brugen af artikel 197 i TEUF. En vigtig del af Fiscalis 2020-programmet vedrører støtte af informationsudveksling mellem medlemsstaterne inden for rammerne af administrativt samarbejde på skatteområdet i den Europæiske Union. Den relevante EU-lovgivning om administrativt samarbejde giver medlemsstaterne mulighed for at gøre brug de europæiske informationssystemer. Det fremgår af det nuværende program, at Kommissionen sammen med de deltagende lande skal sikre, at disse systemer udvikles, drives og vedligeholdes efter hensigten. I denne sammenhæng betyder dette it-kapacitetsopbygning fra Unionens side via udvikling, vedligeholdelse, drift og kvalitetskontrol af alle EU-komponenter af de omtalte systemer. Disse enkeltkomponenter vil blive brugt af medlemsstaterne i stedet for en række forskellige enheder. Oprettelse og funktion af EU- og ikke-EU-komponenter i systemerne koordineres ligeledes med henblik på at sikre, at de er funktionsdygtige og kan sammenkobles, samt at de hele tiden forbedres. Disse aspekter af it-kapacitetsopbygningen retfærdiggør, at programmet også bygger på artikel 114 i TEUF. I betragtning af den stadig stærkere globalisering af økonomien er administrativt samarbejde med udviklede tredjelande afgørende for effektivt at kunne bekæmpe skattesvig. For at forenkle og muliggøre teknisk samarbejde mellem disse lande og medlemsstaterne og for at forbedre sikkerheden i forbindelse med den aktuelle informationsudveksling inden for rammerne af bilaterale skatteaftaler bør Unionen indgå aftaler med udviklede tredjelande, så disse lande får mulighed for at gøre brug af EU-komponenter af de europæiske informationssystemer. Derfor anvendes artikel 212 i TEUF som et tredje supplerende retsgrundlag. 3.2. Nærheds- og proportionalitetsprincippet Der er behov for handling på EU-plan snarere end på nationalt plan af følgende grunde: · Det er ikke tilstrækkeligt at vedtage skattelovgivning på EU-plan og gå ud fra, at gennemførelsen sker uden problemer, samt at traktatbrudsproceduren, hvis dette ikke skulle være tilfældet, er tilstrækkelig. For effektivt at gennemføre EU- og national skattelovgivning er der behov for samarbejde og samordning på europæisk plan. · De kortlagte udfordringer kan ikke håndteres, hvis medlemsstaterne ikke ser ud over deres eget administrative territorium og samarbejder intensivt med deres 26 modparter. Uden et meget nært samarbejde og en indgående samordning mellem medlemsstaterne, vil den illoyale skattekonkurrence vokse, skatteturisme vil blive mere udbredt, og svindlere vil udnytte det manglende samarbejde mellem de nationale myndigheder. Fiscalis 2020-programmet, som gennemføres af Kommissionen, giver medlemsstaterne en EU-ramme til at udvikle disse samarbejdsaktiviteter med, som er mere omkostningseffektive, end hvis hver enkelt medlemsstat opstiller sin egen individuelle samarbejdsramme på bilateralt eller multilateralt grundlag. · Fiscalis 2020-programmet understøtter også kommunikationsnettet med højt sikkerhedsniveau, som muliggør udvekslingen af oplysninger inden for rammerne af administrativt samarbejde angående både direkte og indirekte beskatning. Selve programmet sammenkæder nationale skatteadministrationer på ca. 5 000[6] forbindelsespunkter. Det fælles it-netværk sikrer, at den enkelte nationale administration kun behøver at tilkoble sig én gang til denne fælles infrastruktur for at kunne udveksle alle former for oplysninger. Hvis dette ikke var tilfældet, var medlemsstaterne nødt til at tilkoble sig 26 gange til de nationale systemer i de andre medlemsstater. I henhold til artikel 17 i TEUF skal Kommissionen ved gennemførelsen af programmet udøve koordinerings-, gennemførelses- og forvaltningsfunktioner på de betingelser, der er fastsat i traktaterne. Fiscalis 2020-programmet er derfor i overensstemmelse med nærheds- og proportionalitetsprincippet (som fastsat i artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU)). 3.3. Virkemiddel En EU-indsats i form af et finansieringsprogram er hensigtsmæssig, hvilket også er i overensstemmelse med konklusionen i den relevante konsekvensanalyse. På baggrund af de positive tilbagemeldinger fra midtvejsevalueringen af Fiscalis 2013-programmet foreslår Kommissionen en efterfølger hertil, nemlig Fiscalis 2020-programmet. I overensstemmelse med Kommissionens lovgivningspolitik, som blev vedtaget inden for rammerne af den flerårige finansielle ramme, foreslås det efterfølgende finansieringsprogram som en forordning. 4. VIRKNINGER FOR BUDGETTET Timingen af den fornyede gennemgang af EU's finansieringsprogrammer hænger sammen med forslaget til en ny flerårig finansiel ramme som ændret den 6. juli 2012[7]. I overensstemmelse med dette forslag, indeholder forordningen om Fiscalis 2020-programmet en budgetramme på 234 370 000 EUR (i løbende priser) for perioden 2014-2020. Fiscalis 2020-programmet gennemføres ved hjælp af en direkte central forvaltning og på grundlag af en prioritering. Sammen med interessenterne opstilles der arbejdsprogrammer, hvori prioriteterne for en bestemt periode fastlægges. 5. FAKULTATIVE ELEMENTER 5.1. Noter til specifikke bestemmelser 5.1.1. Kapitel I: Almindelige bestemmelser Programmets omfang er blevet afstemt efter den gældende EU-skattelovgivning, hvilket vil sige, at det ikke kun dækker moms, punktafgifter og indkomst- og formueskatter, men også andre skatter og afgifter, som er omfattet af EU's skattelovgivning. Medlemsstater, kandidatlande og potentielle kandidatlande kan deltage i Fiscalis 2020-programmet. I overensstemmelse med Unionens overordnede politik på området, vil lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, også have mulighed for at deltage i programmet på visse betingelser. Endelig kan "eksterne eksperter" også deltage i specifikke foranstaltninger (f.eks. repræsentanter for andre myndigheder, erhvervslivet, nationale og internationale organisationer og eventuelt andre eksperter), hvis det er nødvendigt for at kunne realisere programmet. a) Målene for Fiscalis 2020-programmet er at håndtere de identificerede udfordringer og forventede problemer for skattepolitikken og ‑myndighederne i det kommende tiår. Det overordnede mål for programmet er at styrke det indre marked gennem effektive og virkningsfulde beskatningssystemer. For at programmet kan reagere hensigtsmæssigt på de fremtidige udfordringer på skatteområdet i Unionen er følgende specifikke mål blevet fastlagt for programmet: at støtte skattesystemernes funktion, navnlig gennem samarbejde mellem deltagende lande, deres skattemyndigheder, deres embedsmænd og eksterne eksperter. I programmet vil der være følgende prioriteter: at understøtte forberedelsen, en konsekvent anvendelse og en effektiv gennemførelse af EU-skattelovgivningen b) at bekæmpe skattesvig, skatteunddragelse og skatteundgåelse, særlig ved at styrke effektivt administrativt samarbejde og udveksling af informationer c) at bidrage til at nedbringe den administrative byrde for skatteadministrationer og overholdelsesomkostningerne for skatteydere d) at arbejde hen imod effektiv skatteadministration, særligt med hensyn til overholdelse af skattelovgivningen og skatteadministrationernes administrative kapacitet e) at styrke en konsekvent anvendelse og gennemførelse af Unionens skattepolitik f) at styrke samarbejdet med internationale organisationer, andre statslige myndigheder, tredjelande, erhvervsdrivende og deres organisationer med henblik på at bekæmpe skattesvig, skatteunddragelse og skatteundgåelse, særlig ved at styrke effektivt administrativt samarbejde og udveksling af informationer, øge overholdelsen af skattelovgivningen og styrke skatteadministrationen. Oprettelsen af EU-Udenrigstjenesten under den højtstående repræsentant/næstformands myndighed vil fremme målsætningen om at opnå mere sammenhæng og koordinering i EU's samhandel med EU-partnerlande, der ønsker internationalt samarbejde. 5.1.2. Kapitel II: Støtteberettigede foranstaltninger De typer af tiltag, der betragtes som berettigede til støtte under programmet, er de samme som under de nuværende programmer, nemlig: · fælles tiltag, der fremmer udveksling af viden og god praksis mellem embedsmænd i de deltagende landes skatteadministrationer · europæiske informationssystemer (EIS)[8], der fremmer udveksling af information og adgang til fælles data · uddannelsesaktiviteter, der fører til en udbygning af de menneskelige kompetencer hos skatteembedsmænd over hele Europa. Der er foretaget ændringer i visse kategorier af tiltag. · Fiscalis 2020-programmet kommer til at omfatte en række nye værktøjer til de fælles tiltag: · Eksperthold er strukturerede former for samarbejde, som samler ekspertise og/eller tager fat på specifikke operationelle aktiviteter. De kan etableres på ikke-permanent eller permanent basis og vil kunne modtage støtte, som f.eks. online samarbejdstjenester, administrativ bistand og infrastrukturfaciliteter og udstyr, som kan bidrage til en vellykket gennemførelse af et tiltag. · Tiltag til kapacitetsopbygning i den offentlige forvaltning skal understøtte skattemyndigheder med særlige problemer, det være sig manglende viden, ekspertise eller organisatoriske og andre svagheder, som kan overvindes ved hjælp af skræddersyede støtteforanstaltninger, der gennemføres af et andet land og/eller af Kommissionens tjenestemænd. · For så vidt angår de europæiske informationssystemer, definerer det nye program "EU-komponenter" som it-aktiver og -tjenester, der vedrører alle eller nogle af medlemsstaterne, og som er ejet eller erhvervet af Kommissionen. Disse EU-komponenter er beskrevet i punkt 2 i bilaget til den foreslåede retsakt. De "nationale komponenter" er alle komponenter, som ikke er "EU-komponenter". De udvikles, installeres og drives af medlemsstaterne og er dermed underlagt medlemsstaternes finansiering og ansvar. Omdefineringen af EU-komponenterne skal ses i lyset af den ændrede praksis i forbindelse med udviklingen af it-systemer. For øjeblikket er hver enkelt medlemsstat ansvarlig for gennemførelsen af sine egne nationale systemer i henhold til fælles specifikationer, hvilket betyder, at hvert enkelt system udvikles 27 gange, at der er 27 grænseflader til de erhvervsdrivende, 27 udviklingsplaner, 27 sæt af projektrelaterede eller operationelle problemer osv. Især i lyset af den økonomiske og finansielle krise er det Kommissionens opfattelse, at it-systemerne bør udvikles mere effektivt. Hensigten med denne udvikling er at gøre dataene mere sammenhængende og anvendelsen af reglerne mere ensartet ved gradvis at bevæge sig i retning af en mere fælles it-udvikling (viden, data, it-komponenter). Det vil give bedre arbejdsmetoder gennem f.eks. erhvervsprocesmodeller og bedre kvalitetsspecifikationer, men vil også give mere standardisering til for eksempel harmonisering af grænseflader for erhvervsdrivende. Den nye fremgangsmåde med EU-komponenter vil begrænse risikoen for forskellige udviklings- og anvendelsesplaner. Den giver samtidig større mulighed for at kontrollere færdiggørelsen af projektet, da man med fælles planer undgår, at det langsomste led i udviklingskæden bestemmer iværksættelsesdatoen for hele projektet. EIS kan også bruges til at understøtte informationsudveksling mellem lande, der ikke er medlem af EU, og medlemsstaterne inden for rammerne af bilaterale skatteaftaler. 5.1.3. Kapitel IV: Gennemførelse For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. I denne forbindelse vil der i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren i artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser[9], blive vedtaget et årligt arbejdsprogram. 5.2. Forenkling 5.2.1. Hvordan bidrog forslaget til en forenkling? a) Sammenhæng med finansforordningen Programforslaget er i fuld overensstemmelse med finansforordningen og dens gennemførelsesbestemmelser. Tilskud og indkøb er de vigtigste finansielle instrumenter, som anvendes til at gennemføre programmet. Programmet omfatter de forenklingsforanstaltninger, som fremgår af Kommissionens forslag til revision af finansforordningen, navnlig anvendelsen af faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger. På grund af den store betydning, som afregningen af opholds- og rejseomkostninger har i programmet, indføres den nye finansforordning forenklingsforanstaltninger på området i programmet. b) Sammenhæng mellem Told 2013-og Fiscalis 2013-programmerne Forvaltningen af de tidligere Told- og Fiscalis-programmer var bragt fuldt på linje på baggrund af ens indkøbsregler og tilskudsmodeller, fælles vejledninger for forvaltningen og it-baserede systemer. Forvaltningsmodellen omfatter klare og enkle procedurer for planlægning af programaktiviteterne. Kommissionens programforvaltningsgruppe bistås af programforvaltningsgrupper i de forskellige told- og skatteadministrationer, der optræder som facilitator og første kontaktled for medlemsstaternes henholdsvis told- og skatteembedsmænd. Forvaltningsmodellen medfører, at aktiviteter kan sættes hurtigt i værk, højst nogle uger, hvorved der hurtigt kan reageres på nye behov, samtidig med at det sikres, at der er overensstemmelse mellem de forskellige aktiviteter. Medlemsstaterne har i midtvejsevalueringen givet udtryk for, at de er tilfredse med programmets forvaltningsmodel[10]. I betragtning af denne tætte overensstemmelse mellem begge programmer og som en fortsættelse af forenklingsmålet for forslaget til den flerårige finansielle ramme for 2014-2020[11] foreslog Kommissionen oprindeligt et samlet FISCUS-program som efterfølger for Told 2013- og Fiscalis 2013-programmerne[12]. Da alle medlemsstaterne foretrækker en opsplitning af det foreslåede samlede program, har Kommissionen – selv om den er imod opsplitningen – nu fremsat et ændret forslag med to retsakter for henholdsvis Told 2020- og Fiscalis 2020-programmerne. Selv om der indføres disse separate lovgivningstekster, vil det fortsat være en prioritet for Kommissionen at opretholde overensstemmelsen mellem begge programmer, hvilket i givet fald vil blive fulgt yderligere op, når Told 2020- og Fiscalis 2020-programmerne gennemføres. c) Er udlicitering overvejet i forbindelse med programmet? Muligheden for at gennemføre det fremtidige program ved hjælp af et gennemførelsesorgan blev overvejet. Et organ kunne gives beføjelser til at udføre opgaver som udvælgelsen af aktiviteter under programmet, den administrative forberedelse og opfølgning af aktiviteterne, overvågning af aktiviteterne, tilskud og indkøb af it-systemer. Et gennemførelsesorgan ville imidlertid tilføre et yderligere lag til styringsstrukturen, øge udgifterne til koordinering og kontrol og besværliggøre og forlænge beslutningstagningen ved at tilføje nye administrative procedurer. Det ville desuden påvirke niveauet af knowhow inden for Kommissionen negativt og øge risikoen for en fragmentering af indholdet i forhold til de administrative aspekter. Denne mulighed ville ikke medføre de forventede fordele for erhvervslivet og er derfor blevet forkastet. I forbindelse med et andet scenarie blev det endvidere overvejet at overføre alle relevante it-aktiviteter til de nationale administrationer med undtagelse af CNN/CSI-netværket og de dermed forbundne ydelser. Dette scenarie indebærer en meget stor risiko for, at det lidt efter lidt vil blive nødvendigt at etablere en mere central styringsstruktur. Konsekvenserne heraf kan sammenlignes med den effekt, som en afbrydelse af programmet ville have. Den ville bringe skatteadministrationernes effektivitet i fare og mindske evnen til at forebygge og spore svig. På grund af den negative indvirkning på resultater og effektivitet, blev dette scenarie også forkastet. d) Anvender programmet fælles it-værktøjer for at mindske den administrative byrde for modtagere og kontrahenter? Told 2013- og Fiscalis 2013-programmerne anvender allerede værktøjer til at forenkle forvaltningen af programaktiviteter og hertil knyttede udgifter gennem et fælles aktivitetsrapporteringsværktøj (ART2 – Activity Reporting Tool 2). Det vil fortsat være tilfældet. 5.2.2. Effektivitetsmåling i forbindelse med forslaget Programmets effektivitet måles ved hjælp af et sæt klare indikatorer for effektivitet, virkning, resultat og output, som står i forbindelse med programmets generelle, specifikke og operationelle mål og etablerer forbindelsen til Kommissionens forvaltningsplan. Den detaljerede liste over indikatorer for virkning, resultat og output findes i konsekvensanalysen. Kommissionen har fastsat mål for nogle af resultaterne i programmet, andre vil blive suppleret gennem tiltag inden for rammerne af Fiscalis 2013-programmet. Målene for alle resultaterne vil blive fastlagt af Kommissionen inden starten af Fiscalis 2020-programmet og vil blive forelagt Programudvalget. 5.2.3. Er programforslaget i overensstemmelse med Kommissionens generelle politik? Programmet bidrager til at nå målene for Europa 2020-strategien, fordi det styrker det indre marked, øger produktiviteten i den offentlige sektor, understøtter den tekniske udvikling og innovation i forvaltningerne og fremmer beskæftigelsen. Det understøtter flagskibsinitiativerne vedrørende den digitale dagsorden for Europa[13], flagskibsinitiativet "Innovation i EU[14]", flagskibsinitiativet "En dagsorden for nye kvalifikationer og nye job"[15] og flagskibsinitiativet vedrørende en industripolitik for en globaliseret verden[16]. Programmet understøtter endvidere akten for det indre marked[17]. For så vidt angår beskyttelsen af Unionens og medlemsstaternes finansielle interesser, støtter programmet de fælles bestræbelser på bekæmpelse af svig. 2011/0341/b (COD) Ændret forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om fastlæggelse af et handlingsprogram for beskatning i Den Europæiske Union for perioden 2014-2020 (Fiscalis 2020) og om ophævelse af beslutning nr. 1482/2007/EF EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114, 197 og 212, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[18], efter den almindelige lovgivningsprocedure og ud fra følgende betragtninger: (1) De flerårige handlingsprogrammer for beskatning, der gælder frem til 2014, har ydet et betydeligt bidrag til at fremme og styrke samarbejdet mellem skattemyndigheder i Unionen. Værdien af dette program anerkendes af deltagerlandenes skattemyndigheder[19]. De næste ti års udfordringer kan ikke håndteres, hvis medlemsstaterne ikke ser ud over deres eget administrative territorium og samarbejder intensivt med deres 26 modparter. Fiscalis 2020-programmet, som gennemføres af Kommissionen, giver medlemsstaterne en EU-ramme til at udvikle disse samarbejdsaktiviteter med, som er mere omkostningseffektiv, end hvis hver enkelt medlemsstat opstiller sin egen individuelle samarbejdsramme på bilateralt eller multilateralt grundlag. Det er derfor hensigtsmæssigt at sikre videreførelsen af dette program ved at fastlægge et nyt program inden for samme område. (2) Programaktiviteterne, dvs. de europæiske informationssystemer, fælles tiltag for skatteembedsmænd og de fælles uddannelsesinitiativer, forventes at bidrage til gennemførelsen af Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst[20]. Ved at danne ramme om aktiviteter, der skal gøre skattemyndighederne mere effektive, styrke virksomhedernes konkurrenceevne, fremme beskæftigelsen og være med til at beskytte Unionens finansielle og økonomiske interesser, bidrager programmet aktivt til at styrke beskatningssystemerne i det indre marked. (3) Fiscalis-programmets anvendelsesområde bør bringes i overensstemmelse med de aktuelle behov, så det bliver muligt at understøtte aktiviteter for alle de skatter og afgifter, som er harmoniseret på EU-plan, og den EU-lovgivning, der vedrører beskatning. Dette program bør derfor ikke kun omfatte beskatning, der er harmoniseret på EU-plan, men også alle andre skatter og afgifter, der er omfattet af EU's skattelovgivning i henhold til Rådets direktiv 2010/24/EU af 16. marts 2010 om gensidig bistand ved inddrivelse af fordringer i forbindelse med skatter, afgifter og andre foranstaltninger[21]. (4) For at støtte tredjelandes tiltrædelses- og associeringsproces bør såvel tiltrædelseslande og kandidatlande som potentielle kandidatlande og partnerlande i den europæiske naboskabspolitik[22] kunne deltage i programmet, hvis visse betingelser er opfyldt. I betragtning af den stadig større integration i verdensøkonomien fortsætter programmet også med inden for særlige områder at give mulighed for at inddrage eksterne eksperter som f.eks. repræsentanter for statslige myndigheder, erhvervsdrivende og deres organisationer eller repræsentanter for internationale organisationer. . (5) I programmålene er der taget hensyn til de problemer og udfordringer, der er identificeret for beskatning i de kommende ti år. Programmet bør fortsat spille en rolle på vigtige områder som den konsekvente gennemførelse af EU-lovgivningen, administrativt samarbejde, beskyttelsen af Unionens finansielle og økonomiske interesser og udbygningen af skattemyndighedernes administrative kapacitet. På grund af den måde, hvorpå problemerne i forbindelse med de nye udfordringer udvikler sig, bør der lægges større vægt på at bekæmpe skattesvig, nedbringe den administrative byrde og forbedre samarbejdet med tredjelande og tredjeparter. (6) De programværktøjer, der er blevet anvendt før 2014, har vist sig at være passende og er derfor blevet bibeholdt. Da der er behov et mere struktureret operationelt samarbejde, er der tilføjet yderligere værktøjer, nemlig eksperthold bestående af Unionens og nationale eksperter, der sammen skal udføre opgaver inden for bestemte områder, og tiltag til opbygning af kapacitet i den offentlige forvaltning, som vil kunne give speciel bistand til de deltagende lande, der har brug for administrativ kapacitetsopbygning. (7) De europæiske informationssystemer spiller en afgørende rolle for styrkelsen af beskatningssystemerne i Unionen og bør derfor fortsat finansieres under programmet. Det bør desuden være muligt at tilføje nye beskatningsrelaterede informationssystemer til programmet, som er oprettet i medfør af EU-lovgivningen. De europæiske informationssystemer bør i givet fald baseres på fælles udviklingsmodeller og it-arkitektur. (8) I betragtning af den stadig stærkere globalisering bør bekæmpelsen af svig også have en international dimension for at være effektiv. Det vil derfor være hensigtsmæssigt at lade EU indgå aftaler om teknisk samarbejde med udviklede tredjelande, så disse lande får mulighed for at gøre brug af EU-komponenterne i de europæiske informationssystemer med henblik på at understøtte en sikker informationsudveksling mellem dem og medlemsstaterne inden for rammerne af bilaterale skatteaftaler. (9) Udbygningen af de menneskelige kompetencer i form af fælles uddannelsesforanstaltninger bør også iværksættes under programmet. Det er nødvendigt, at skatteembedsmænd udbygger og ajourfører deres viden og færdigheder, så de kan leve op til Unionens behov. Programmet bør styrke den menneskelige kapacitet gennem øget støtte til uddannelse, som er rettet mod såvel skatteembedsmænd som erhvervsdrivende. Til dette formål bør Unionens nuværende fælles uddannelsesstrategi, der fortrinsvis var baseret på en centraliseret udvikling af e-læring, udvikles til et mangestrenget program for støtte til uddannelse i Unionen. (10) Programmet bør dække en periode på syv år, så dets varighed tilpasses varigheden af den flerårige finansielle ramme, som er fastsat i Rådets forordning (EU) nr. xxx af xxx om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020[23]. (11) For hele programmets varighed bør der fastlægges en finansieringsramme, som udgør det primære referencegrundlag, jf. punkt [17] i den interinstitutionelle aftale af XX/YY/201Z mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetsamarbejde og forsvarlig økonomisk forvaltning, for budgetmyndigheden under den årlige budgetprocedure. (12) I overensstemmelse med Kommissionens forpligtelse til at sikre sammenhængende og forenklede finansieringsprogrammer, som fremgår af Kommissionens meddelelse om en gennemgang af EU's budget for 2010[24], bør ressourcerne anvendes sammen med andre EU-støtteinstrumenter, hvis de planlagte programaktiviteter forfølger mål, som er fælles for forskellige finansieringsinstrumenter, og dobbeltfinansiering kan udelukkes. (13) De nødvendige foranstaltninger for den finansielle gennemførelse af denne forordning skal vedtages i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. xxx/20xx af xxx om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget og med Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. xxx/20xx af xxx om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. xxx/20xx af xxx (henvisninger til den nye finansforordning og gennemførelsesretsakten tilføjes senere). (14) Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af passende foranstaltninger under hele udgiftscyklussen, herunder ved forebyggelse, afsløring og efterforskning af uregelmæssigheder, inddrivelse af midler, der er gået tabt, udbetalt uretmæssigt eller anvendt forkert, og efter omstændighederne med sanktioner. (15) For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser med hensyn til fastlæggelse af de årlige arbejdsprogrammer. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser[25]. (16) Målet for den foreslåede foranstaltning, nemlig at fastlægge et flerårigt program, som forbedrer beskatningssystemernes virkemåde i det indre marked, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne. Da de ikke effektivt kan samordne og samarbejde i det nødvendige omfang til at gennemføre programmet, kan Unionen vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i TEU, og fastlægge et flerårigt program. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at opfylde disse mål. (17) Kommissionen bør bistås af Fiscalis 2020-udvalget i forbindelse med programmets gennemførelse. (18) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger finder anvendelse på medlemsstaternes behandling af personoplysninger i forbindelse med denne forordning og under tilsyn af medlemsstaternes kompetente myndigheder, navnlig de offentlige uafhængige myndigheder, der er udpeget af medlemsstaterne. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger finder anvendelse på Kommissionens behandling af personoplysninger inden for rammerne af denne forordning og under tilsyn af Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse. Enhver udveksling eller videregivelse af oplysninger foretaget af kompetente myndigheder bør være i overensstemmelse med reglerne om overførsel af personoplysninger i direktiv 95/46/EF, og enhver udveksling eller videregivelse af oplysninger foretaget af Kommissionen bør være i overensstemmelse med reglerne om overførsel af personoplysninger i forordning (EF) nr. 45/2001. (19) Denne forordning bør erstatte Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1482/2007/EF af 11. december 2007 om oprettelse af et fællesskabsprogram til forbedring af beskatningssystemernes virkemåde i det indre marked (Fiscalis 2013-programmet) og om ophævelse af beslutning nr. 225/2002/EF[26] . Nævnte beslutning bør derfor ophæves — VEDTAGET DENNE FORORDNING: Kapitel I Almindelige bestemmelser Artikel 1 Genstand 1. Der fastlægges herved et flerårigt handlingsprogram "Fiscalis 2020" (i det følgende benævnt "programmet") til forbedring af beskatningssystemernes virkemåde i det indre marked. 2. Programmet dækker perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020. Artikel 2 Definitioner I denne forordning forstås ved: 1) "skattemyndigheder": de myndigheder, der er ansvarlige for at anvende skattereglerne 2) "eksterne eksperter": a) repræsentanter for statslige myndigheder, herunder i lande, der ikke deltager i programmet i henhold til artikel 3, stk. 2, nr. 1) og 2) b) erhvervsdrivende og deres organisationer c) repræsentanter for internationale og andre relevante organisationer 3) "beskatning" omfatter følgende skatter og afgifter: a) merværdiafgifter i henhold til direktiv 2006/112/EF[27] b) punktafgifter på alkohol i henhold til direktiv 92/83/EØF[28] c) punktafgifter på tobak i henhold til direktiv 2011/64/EU[29] d) afgifter på energiprodukter og elektricitet i henhold til direktiv 2003/96/EF[30] e) alle andre former for skatter og afgifter, der er omfattet af artikel 2, stk. 1, litra a), i direktiv 2010/24/EU[31]. Artikel 3 Deltagelse i programmet 1. Deltagerlandene er medlemsstaterne og de lande, der er omhandlet i stk. 2, under forudsætning af at betingelserne i samme stykke er opfyldt. 2. Programmet er åbent for deltagelse af følgende lande: 1) tiltrædelseslande, kandidatlande og potentielle kandidatlande, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi, i overensstemmelse med de generelle principper og almindelige vilkår og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler, associeringsrådsafgørelser eller lignende aftaler 2) partnerlande i den europæiske naboskabspolitik, forudsat at disse lande i tilstrækkelig grad har tilnærmet relevant lovgivning og administrative metoder til de i Unionen gældende. De pågældende partnerlande deltager i programmet i overensstemmelse med bestemmelser, som aftales med disse lande efter fastlæggelsen af rammeaftaler vedrørende deres deltagelse i EU-programmer. Artikel 4 Deltagelse i programaktiviteter Eksterne eksperter kan indbydes til at deltage i udvalgte aktiviteter organiseret under programmet, når dette er hensigtsmæssigt for at nå de mål, der er omhandlet i artikel 5. Disse eksperter udvælges af Kommissionen på baggrund af deres færdigheder, erfaring og viden, som er af relevans for de specifikke aktiviteter. Artikel 5 Generelt mål og specifikt mål 1. Det generelle mål for programmet er at styrke det indre marked gennem effektive og virkningsfulde beskatningssystemer. 2. Det specifikke mål for programmet er at forbedre beskatningssystemernes virkemåde, navnlig gennem samarbejde mellem deltagende lande, deres skattemyndigheder, deres embedsmænd og eksterne eksperter. 3. Opfyldelsen af disse mål vurderes på grundlag af følgende indikatorer: 1) tilgængeligheden af det fælles kommunikationsnet for de europæiske informationssystemer 2) feedback fra deltagere i programtiltag og brugere af programmet. Artikel 6 Prioriteter Prioriteterne for programmet er følgende: a) at understøtte forberedelsen, en konsekvent anvendelse og en effektiv gennemførelse af EU-skattelovgivningen b) at bekæmpe skattesvig, skatteunddragelse og skatteundgåelse, særlig ved at styrke effektivt administrativt samarbejde og udveksling af informationer c) at bidrage til at nedbringe den administrative byrde for skatteadministrationer og overholdelsesomkostningerne for skatteydere. d) at arbejde hen imod effektiv skatteadministration, særlig med hensyn til overholdelse af skattelovgivningen og skatteadministrationernes administrative kapacitet e) at styrke en konsekvent anvendelse og gennemførelse af Unionens skattepolitik f) at styrke samarbejdet med internationale organisationer, andre statslige myndigheder, tredjelande, erhvervsdrivende og deres organisationer med henblik på at bekæmpe skattesvig, skatteunddragelse og skatteundgåelse, særlig ved at styrke effektivt administrativt samarbejde og udveksling af informationer, øge overholdelsen af skattelovgivningen og styrke skatteadministrationen. Kapitel II Støtteberettigede foranstaltninger Artikel 7 Støtteberettigede foranstaltninger I henhold til betingelserne i det årlige arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 14, ydes der finansiel støtte til følgende typer af tiltag via programmet: a) fælles tiltag: 1) seminarer og workshopper 2) projektgrupper, normalt med deltagelse af et begrænset antal lande, der nedsættes for en begrænset periode for at nå et på forhånd defineret mål med et præcist beskrevet resultat 3) multilaterale kontrolforanstaltninger, fælles revisioner og andre aktiviteter, der tilrettelægges af to eller flere deltagende lande, herunder mindst én medlemsstat, med det formål at foretage en koordineret kontrol af én eller flere indbyrdes forbundne skattepligtige personers skatte- og afgiftstilsvar 4) arbejdsbesøg organiseret af de deltagende lande eller et tredjeland, som giver embedsmændene mulighed for at opnå eller øge deres ekspertise eller viden inden for skatteanliggender; for arbejdsbesøg organiseret med tredjelande er kun rejse- og opholdsomkostninger (ophold og dagpenge) støtteberettigede under programmet 5) eksperthold, der udgør en struktureret form for samarbejde af midlertidig eller permanent karakter, som samler ekspertise til at udføre opgaver inden for særlige områder eller til at udføre operationelle aktiviteter, eventuelt med støtte fra online samarbejdstjenester, administrativ bistand samt infrastruktur og udstyr 6) kapacitetsopbygning i den offentlige forvaltning og støttetiltag 7) undersøgelser 8) kommunikationsprojekter 9) alle andre aktiviteter til støtte for de overordnede og specifikke målsætninger i artikel 5 b) it-kapacitetsopbygning: udvikling, vedligeholdelse, drift og kvalitetskontrol af EU-komponenterne i europæiske informationssystemer, som er anført under punkt 1 i bilaget, og nye europæiske informationssystemer, der oprettes i medfør af EU-lovgivning c) udbygning af menneskelige kompetencer: fælles uddannelsestiltag til at understøtte de nødvendige faglige færdigheder og kundskaber på skatteområdet. Artikel 8 Specifikke gennemførelsesbestemmelser for fælles tiltag 1. De deltagende lande sikrer, at embedsmænd, som udnævnes til at deltage i de fælles tiltag, har en passende profil og passende kvalifikationer. 2. De deltagende lande træffer de nødvendige foranstaltninger til at gennemføre de fælles tiltag, bl.a. ved at skabe bevidsthed om disse tiltag og ved at sikre en optimal anvendelse af de opnåede resultater. Artikel 9 Specifikke gennemførelsesbestemmelser for de europæiske informationssystemer 1. Kommissionen og de deltagende lande sikrer, at de europæiske informationssystemer, der er omhandlet i punkt 1 i bilaget, udvikles, drives og vedligeholdes på passende måde. 2. Kommissionen koordinerer i samarbejde med de deltagende lande de aspekter af fastlæggelsen og driften af EU- og ikke-EU-komponenterne i de systemer og den infrastruktur, der er omhandlet i punkt 1og 2 i bilaget, og som er nødvendige for at sikre, at de er funktionsdygtige, kan sammenkobles og hele tiden forbedres. 3. Såfremt lande, der ikke deltager, gør brug af EU-komponenterne af de europæiske informationssystemer, der er omhandlet i punkt 1 i bilaget, er denne brug underlagt aftaler om teknisk samarbejde med disse lande, som indgås i overensstemmelse med artikel 218 i TEUF. Artikel 10 Specifikke gennemførelsesbestemmelser for fælles uddannelsestiltag 1. De deltagende lande integrerer i givet fald uddannelsesindhold, der er udviklet i fællesskab, herunder e-læringsmoduler, uddannelsesprogrammer og i fællesskab aftalte uddannelsesstandarder i deres nationale uddannelsesprogrammer. 2. De deltagende lande sørger for, at deres embedsmænd får den nødvendige grund- og videreuddannelse til at kunne erhverve de fælles faglige færdigheder og kundskaber i overensstemmelse med uddannelsesprogrammerne. 3. De deltagende lande fremmer den nødvendige sprogundervisning for at embedsmændene kan erhverve sig tilstrækkelige sprogkundskaber til at kunne deltage i programmet. Kapitel III Den finansielle ramme Artikel 11 Den finansielle ramme 1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet er 234 370 000 EUR (i løbende priser). 2. Den finansielle tildeling til programmet kan også anvendes til at dække udgifter til forberedelse, overvågning, kontrol, revision og evaluering, som er nødvendige for forvaltningen af programmet og opfyldelsen af dets mål; navnlig undersøgelser, ekspertmøder, informations- og kommunikationstiltag, herunder koncernkommunikation om Den Europæiske Unions politiske prioriteter, for så vidt de har relation til de overordnede mål for denne forordning, udgifter, der knytter sig til it-netværk med fokus på informationsbehandling og ‑udveksling, samt alle andre udgifter for Kommissionen til teknisk og administrativ bistand til forvaltningen af programmet. Artikel 12 Indsatstyper 1. Kommissionen gennemfører programmet i overensstemmelse med finansforordningen. 2. Finansiel støtte fra Unionen til aktiviteterne i artikel 7 ydes i form af: 1) tilskud 2) kontrakter om offentlige indkøb 3) godtgørelse af eksterne omkostninger for eksperter, jf. artikel 4. 3. Medfinansieringssatsen for tilskud er op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger, hvor sidstnævnte er omkostninger til rejse og ophold, omkostninger i forbindelse med tilrettelæggelsen af arrangementer og dagpenge. Satsen anvendes i forbindelse med alle støtteberettigede tiltag med undtagelse af eksperthold. For denne kategori af støtteberettigede tiltag fastlægges medfinansieringssatsen i det årlige arbejdsprogram, hvis disse tiltag gør det nødvendigt med tildeling af tilskud. Artikel 13 Beskyttelse af Unionens finansielle interesser 1. Kommissionen træffer egnede foranstaltninger til at sikre, at når der gennemføres aktioner, som finansieres i henhold til denne forordning, bliver Unionens finansielle interesser beskyttet ved anvendelse af foranstaltninger til forebyggelse af svig, bestikkelse og andre ulovlige aktiviteter, ved effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved administrative og finansielle sanktioner, der skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsens grovhed og have afskrækkende virkning. 2. Kommissionen eller dens befuldmægtigede og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter, som har modtaget EU-midler under dette program. 3. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan efter bestemmelserne og procedurerne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 og Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder[32] foretage undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, for at klarlægge, om der er begået svig, bestikkelse eller andre ulovlige aktiviteter, der berører Den Europæiske Unions finansielle interesser, i forbindelse med en aftale om tilskud, en afgørelse om ydelse af tilskud eller en kontrakt om EU-finansiering Kapitel IV Gennemførelsesbeføjelser Artikel 14 Arbejdsprogram Til gennemførelse af programmet vedtager Kommissionen årlige arbejdsprogrammer, som skal angive de fastsatte mål, forventede resultater, gennemførelsesmetoden og det samlede beløb herfor. Der skal tillige gives en beskrivelse af de tiltag, der skal finansieres, en angivelse af de beløb, der bevilges til de enkelte tiltag, og en vejledende tidsplan for gennemførelsen. For så vidt angår tilskud, skal arbejdsprogrammet omhandle prioriteterne, de væsentligste evalueringskriterier og den maksimale sats for medfinansiering. Denne gennemførelsesretsakt vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 15, stk. 2. Artikel 15 Udvalgsprocedure 1. Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011. 2. Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse. Kapitel V Overvågning og evaluering Artikel 16 Overvågning af programtiltag Kommissionen overvåger i samarbejde med de deltagende lande programmet tiltagene heri for at følge gennemførelsen af tiltagene. Artikel 17 Evaluering 1. Kommissionen sørger for en midtvejs- og slutevaluering af programmet for så vidt angår de aspekter, der er omhandlet i stk. 2 og 3. Resultaterne tages i betragtning, når der træffes beslutning om en eventuel forlængelse, ændring eller suspension af efterfølgende programmer. Evalueringerne udarbejdes af en uafhængig ekstern evaluator. 2. Senest medio 2018 udarbejder Kommissionen en midtvejsevalueringsrapport om opfyldelsen af målene for programtiltagene, effektiviteten af ressourceudnyttelsen og den europæiske merværdi ved programmet. Rapporten skal endvidere behandle forenklingen, målenes fortsatte relevans samt programmets bidrag til Unionens prioriterede mål om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. 3. Inden udgangen af 2021 udarbejder Kommissionen en endelig evalueringsrapport om de aspekter, der er omhandlet i stk. 2, og om programmets langsigtede effekt og bæredygtigheden af dets virkninger. 4. De deltagende lande stiller på Kommissionens anmodning alle data og oplysninger til rådighed, der er relevante for udarbejdelsen af Kommissionens rapporter om midtvejsevalueringen og den endelige evaluering. Kapitel VI Afsluttende bestemmelser Artikel 18 Ophævelse Beslutning nr. 1482/2007/EF ophæves med virkning fra 1. januar 2014. Finansielle forpligtelser i forbindelse med tiltag i medfør af denne beslutning er dog fortsat underlagt bestemmelserne i beslutningen, indtil deres ophør. Artikel 19 Ikrafttræden Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Den finder anvendelse fra den 1. januar 2014. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne Formand Formand BILAG De europæiske informationssystemer og disses EU-komponenter 1. De europæiske informationssystemer er følgende: 1) Common Communication Network/Common Systems Interface (CCN/CSI), CCN mail3, CSI bridge, http bridge, CCN LDAP og værktøjer i tilknytning hertil, CCN web portal, CCN monitoring 2) støttesystemer, navnlig værktøjet til applikationskonfiguration til CCN, aktivitetsrapporteringsværktøjet ("Activity Reporting Tool" (ART2), Taxud elektroniske værktøj til online projektforvaltning (TEMPO), værktøj til serviceforvaltning (SMT), forbrugerforvaltningssystemet (UM), BPM-systemet, tilgængelighedsdashbordet og AvDB, it-servicemanagementportalen, værktøj til forvaltning af fortegnelses- og brugeradgang 3) Programinformations - og kommunikationsrum (PICS) 4) momsrelaterede systemer, navnlig momsinformationsudvekslingssystemet (VIES), og momsrefusion, herunder den oprindelige VIES-applikation, VIES-overvågningsværktøjet, det statistiske system for beskatning, VIES-on-the-web, konfigurationsværktøjet til VIES-on-the-web, testværktøjer for VIES og momsrefusion, algoritmer for momsnumrene, udveksling af elektroniske momsformularer, moms på e-tjenester (VoeS), VoeS-testværktøj, testværktøj til elektroniske momsformularer. 5) inddrivelsesrelaterede systemer, navnlig elektroniske formularer til inddrivelse af fordringer, elektroniske formularer til den ensartede akt, der hjemler ret til eksekution (IPE), og formularer til ensartede meddelelser (UNF). 6) systemer med relation til direkte beskatning, navnlig systemet til opsparingsbeskatning, testværktøjet til opsparingsbeskatning, elektroniske formularer til direkte beskatning, skatteregistreringsnummeret (TIN-on-the-web), udveksling af oplysninger i forbindelse med artikel 8 i direktiv 2011/16/EU og tilknyttede testværktøjer. 7) andre beskatningsrelaterede systemer, navnlig "Taxes in Europe"-databasen (TEDB) 8) punktafgiftssystemer, navnlig SEED, systemet til udveksling af afgiftdata, EMCS, systemet til kontrol af punktafgiftspligtige varers bevægelser, elektroniske MVS-formularer, TA (Test Application) 9) andre centrale systemer, navnlig medlemsstaternes kommunikations- og informationsapplikation (TIC), selvbetjeningstestsystemet (SSTS), beskatningsrelaterede statistiksystemer, den centrale applikation for webformularer, de centrale tjenester/ledelsesinformationssystemer for punktafgifter (CS/EMCS). 2. EU-komponenter i de europæiske informationssystemer: 1) it-aktiver, som f.eks. systemernes hardware, software og netværksforbindelser, herunder den dertil knyttede datainfrastruktur 2) de nødvendige it-tjenester til at støtte udviklingen, vedligeholdelsen, forbedringen og driften af systemerne 3) alle andre elementer, der af effektivitets-, sikkerheds- og rationaliseringshensyn udpeges af Kommissionen som værende fælles for de deltagende lande. FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET 1. FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1. Forslagets/initiativets betegnelse 1.2. Berørt(e) politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen 1.3. Forslagets/initiativets art 1.4. Mål 1.5. Forslagets/initiativets begrundelse 1.6. Varighed og finansielle virkninger 1.7. Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r) 2. FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1. Bestemmelser om kontrol og rapportering 2.2. Forvaltnings- og kontrolsystem 2.3. Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder 3. FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1. Berørt(e) udgiftspost(er) i budgettet og udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme 3.2. Anslåede virkninger for udgifterne 3.2.1. Sammenfatning af de anslåede virkninger for udgifterne 3.2.2. Anslåede virkninger for aktionsbevillingerne 3.2.3. Anslåede virkninger for administrationsbevillingerne 3.2.4. Forenelighed med indeværende flerårige finansielle ramme 3.2.5. Tredjeparts bidrag til finansieringen 3.3. Anslåede virkninger for indtægterne FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET 1. FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1. Forslagets/initiativets betegnelse Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af et handlingsprogram for beskatning i Den Europæiske Union for perioden 2014-2020 (Fiscalis 2020) og om ophævelse af beslutning nr. 1482/2007/EF. 1.2. Berørt(e) politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen[33] 1405 Skattepolitik 1.3. Forslagets/initiativets art ¨ Forslaget/initiativet drejer sig om en ny foranstaltning ¨ Forslaget/initiativet drejer sig om en ny foranstaltning som opfølgning på et pilotprojekt/en forberedende foranstaltning[34] X Forslaget/initiativet drejer sig om en forlængelse af en eksisterende foranstaltning ¨ Forslaget/initiativet drejer sig om omlægning af en foranstaltning til en ny foranstaltning 1.4. Mål 1.4.1. Det eller de af Kommissionens flerårige strategiske mål, som forslaget/initiativet vedrører Det foreslåede program bidrager til Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst[35] ved 1) at gøre EU's indre marked mere velfungerende, 2) at opstille en ramme, der fremmer en stigning i produktiviteten i den offentlige sektor og 3) at presse på for at opnå tekniske fremskridt og innovation i de nationale og europæiske skatteadministrationer. Programmet understøtter bl.a. flagskibsinitiativet på den digitale dagsorden for Europa[36], flagskibsinitiativet "Innovation i EU"[37] og flagskibsinitiativet vedrørende en industripolitik for en globaliseret verden[38]. Programmet støtter de nationale skatteadministrationer i deres bestræbelser på at udvikle sig til fuldt udbyggede e-skatteadministrationer, men bidrager også til at mindske den administrative byrde for skatteyderne ved at sikre en bedre gennemførelse af EU's skattelovgivning. Programmet understøtter samtidig akten for det indre marked[39], og navnlig nogle af de nøgleområder for skattepolitikken, som fremhæves i retsakten, samt dem, der vedrører en mindskelse af skatteydernes byrde. De kommende politiske initiativer, som programmet støtter og bidrager til at gennemføre, f.eks. direktivforslaget om energiafgifter, den nye momsstrategi og det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag og initiativerne vedrørende fjernelsen af grænseoverskridende skattemæssige hindringer for borgerne, vil, når de er vedtaget, bidrage væsentligt til at opfylde målene med akten for det indre marked. 1.4.2. Specifikke målsætninger og berørte ABM/ABB-aktiviteter Specifikke målsætninger og berørte ABM/ABB-aktiviteter Den berørte ABB-aktivitetet er Skattepolitik (1405). Programmets specifikke målsætninger er følgende: at støtte skattesystemernes funktion, navnlig gennem samarbejde mellem deltagende lande, deres skattemyndigheder, deres embedsmænd og eksterne eksperter. 1.4.3. Forventede resultater og virkninger Angiv, hvilke virkninger forslaget/initiativet forventes at få for modtagerne/målgruppen. Hensigten med programforslaget er at forbedre samarbejdet mellem skatteadministrationerne og indføre mekanismer og metoder til at forbedre samarbejdet samt til at yde den nødvendige finansiering til at nå disse mål. I sig selv vil programmet ikke, når det gennemføres af Kommissionen, føre til en yderligere harmonisering af de nationale beskatningssystemer, men det vil gøre de muligt at mindske de negative virkninger af sameksistensen af 27 forskellige beskatningssystemer, som f.eks. svig, konkurrenceforvridning, den administrative byrde for administrationer og virksomheder, skatteturisme, osv. Den foreslåede foranstaltning er derfor en klar ledsageforanstaltning til det indre marked, som gør det muligt at forbedre den måde, hvorpå de forskellige beskatningssystemer i det indre marked fungerer. Selvom forvaltningen af de nationale beskatningssystemers virkemåde er medlemsstaternes ansvar, står det på baggrund af de udfordringer, der fremgår af konsekvensanalysen i forbindelse med forslaget, klart, at der er behov for et endnu større administrativt samarbejde mellem skattemyndighederne, end det aktuelt er tilfældet. Samarbejde på tværs af EU giver skattemyndighederne mulighed for at udvikle synergier, undgå overlapning og udveksle god praksis på alle skatterelaterede områder, som f.eks. business engineering, it, internationalt samarbejde, osv. Det nuværende Fiscalis 2013-programs støtte til skattesamarbejdet har vist sig at være en fordel, og denne erfaring kan blive meget værdifuld, når der skal reageres på fremtidige udfordringer, navnlig med hensyn til den forældede teknologiske opbygning, samarbejdsproblemer på det operationelle plan, for så vidt angår specifikke opgaver, forskellige finansielle midler til at støtte skattemyndighedernes aktiviteter og problemer med at etablere et strukturelt samarbejde med skattemyndighedernes vigtigste interessenter. 1.4.4. Virknings- og resultatindikatorer Angiv indikatorerne til kontrol af forslagets/initiativets gennemførelse. Overvågningen af programaktiviteterne udføres med henblik på at sikre, at regler og procedurer for gennemførelsen af programmet anvendes efter hensigten og for at kontrollere, hvor succesrigt programmet er med hensyn til at opfylde målene. Der vil blive indført en overvågningsramme, herunder: en interventionslogik, et sæt klare indikatorer, målemetoder, en dataindsamlingsplan, en klar og struktureret rapporterings- og overvågningsproces samt midtvejs- og slutevalueringer. Programmets effekt måles ved hjælp af et sæt klare indikatorer for effekt, virkning, resultat og output, som står i forbindelse med programmets generelle, specifikke og operationelle mål og etablerer forbindelsen til Kommissionens forvaltningsplan. Den detaljerede liste over indikatorer for virkning, resultat og output findes i konsekvensanalysen. GD TAXUD har fastsat mål for dele af programmet. For andres vedkommende er dette dog ikke muligt på nuværende tidspunkt. GD TAXUD fastsætter disse mål inden starten på Fiscalis 2020-programmet og forelægger dem til vedtagelse i programudvalget i forbindelse med udarbejdelsen af det årlige arbejdsprogram. De generelle og specifikke mål vil blandt andet blive målt ud fra, hvor tilgængelig Common Communication Network er for de europæiske informationssystemer, og der tilstræbes en tilgængelighed på 97 %. 1.5. Forslagets/initiativets begrundelse 1.5.1. Behov, der skal dækkes på kort eller lang sigt Forslaget bidrager til Europa 2020-strategien og gennemførelsen af forskellig anden EU-lovgivning, som det fremgår af kapitel 1.4.1. 1.5.2. Merværdien ved en indsats fra EU's side Det er mere fordelagtigt at iværksætte foranstaltninger på EU-plan end i de 27 medlemsstater, som nærmere beskrevet i kapitel 3.2 i begrundelsen. 1.5.3. Erfaringer fra lignende foranstaltninger Fra et økonomisk synspunkt er foranstaltninger på EU-plan mere effektive. Rygraden i skattesamarbejdet er et kommunikationsnet med et højt sikkerhedsniveau, som har været operationelt siden de første skattesamarbejdsprogrammer først i 90'erne. Det forbinder nationale skatteadministrationer på ca. 5 000[40] forbindelsessteder. Det fælles it-netværk sikrer, at den enkelte nationale administration kun behøver at tilkoble sig én gang til denne fælles infrastruktur for at kunne udveksle alle former for oplysninger. Hvis der ikke var en sådan infrastruktur, ville medlemsstaternes skatteadministrationer være nødt til at tilkoble sig 26 gange til de nationale systemer i hver af de andre medlemsstater. Andre hjørnestene i programmet er aktiviteter, der bringer skatteembedsmænd sammen for at udveksle bedste praksis, lære af hinanden, analysere et problem eller udarbejde en vejledning. Hvis medlemsstaterne havde skullet lære af hinanden ved at udvikle deres egne aktiviteter uden for programmet, ville de alle have udviklet deres egne værktøjer og arbejdsmåder. Synergier mellem aktiviteter ville være gået tabt, og fælles aktiviteter ville ikke være blevet gennemført systematisk i de 27 medlemsstater. Det er meget mere effektivt, at Kommissionen med støtte fra programmet optræder som formidler af aktiviteter mellem de deltagende lande. En anden vigtig merværdi er af immateriel karakter. Programmet har været medvirkende til at skabe en følelse af fælles interesse, gensidig tillid og samarbejdsånd mellem medlemsstaterne og mellem medlemsstaterne og Kommissionen på skatteområdet. 1.5.4. Sammenhæng med andre relevante instrumenter og eventuel synergivirkning Forvaltningen af Fiscalis 2020 og Told 2020 vil så vidt muligt blive tilpasset hinanden. Programmerne har et fælles netværk til gennemførelse af europæiske it-systemer, en fælles platform til online samarbejde (PICS) og et fælles værktøj til indberetning af aktiviteter (ART2). Begge programmer anvender også de samme metoder til personaleudvikling. I midtvejsevalueringen af GD HOME's programmer vedrørende forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet (ISEC) og forebyggelse, beredskab og konsekvensstyring i forbindelse med terrorisme (CIPS)[41] bliver programstyringsmodellen i Told og Fiscalis-2013-programmernes anset for at være mest lovende med hensyn til en forbedring af forvaltningen af ISEC/CEPS, idet den muliggør en hurtig og fleksibel reaktion på operationelle behov. Rygraden i de transeuropæiske it-systemer er CCN/CSI-netværket, der også anvendes af OLAF til udveksling (og lagring) af information om uregelmæssigheder og svig. Til dette formål kan begge generaldirektorater udnytte skalafordele. 1.6. Varighed og finansielle virkninger X Forslag/initiativ af begrænset varighed – ¨ Forslag/initiativ gældende fra den 1.1.2014 til den 31.12.2020 – X Finansielle virkninger fra 2014 til 2023 (fra 2021 til 2023 kun for betalingsbevillinger) ¨ Forslag/initiativ af ubestemt varighed – Iværksættelse med en indkøringsperiode fra ÅÅÅÅ til ÅÅÅÅ – derefter gennemførelse i fuldt omfang. 1.7. Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r)[42] X Direkte central forvaltning ved Kommissionen ¨ Indirekte central forvaltning ved uddelegering af gennemførelsesopgaver til: ¨ gennemførelsesorganer ¨ organer oprettet af Fællesskaberne[43] ¨ nationale offentligretlige organer/organer med offentlige tjenesteydelsesopgaver ¨ personer, som har fået pålagt at gennemføre specifikke aktioner i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union, og som er identificeret i den relevante basisretsakt, jf. artikel 49 i finansforordningen ¨ Delt forvaltning sammen med medlemsstaterne ¨ Decentral forvaltning sammen med tredjelande ¨ Fælles forvaltning sammen med internationale organisationer (angives nærmere) Hvis der angives flere forvaltningsmetoder, gives der en nærmere forklaring i afsnittet "Bemærkninger". Bemærkninger / 2. FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1. Bestemmelser om kontrol og rapportering Hyppighed og betingelser angives. Overvågningen af programaktiviteterne udføres med henblik på at sikre, at regler og procedurer for gennemførelsen af programmet anvendes efter hensigten (revisionsfunktion). Forslagene til fælles aktiviteter overvåges hele tiden ved hjælp af en onlinedatabase, værktøjet til indberetning af aktiviteter (ART2), der indeholder forslagene og de dertil svarende aktiviteter. Samme værktøj gør det muligt for modtagere af tilskud i henhold til programmet, dvs. medlemsstaternes skatteadministrationer, at foretage onlineindberetning af udgifterne til deltagelse i de fælles aktiviteter, som finansieres via tilskuddet. Medlemsstaterne skal en gang om året sende en finansrapport til Kommissionen via aktivitetsindberetningsværktøjet. For it- og uddannelses-/kapacitetsopbygningsaktiviteter, der finansieres gennem indkøb, gælder standardbestemmelserne vedrørende rapportering og overvågning. Programmet bliver evalueret to gange. Resultaterne af midtvejsevalueringen vil foreligge medio 2018, og den endelige evaluering af programmet hen imod udgangen af 2021. Medlemsstaterne, der er programmets største støttemodtagere, skal udføre en stor del af dataindsamlingen enten ved at give oplysninger om de enkelte værktøjer (hovedsagelig via ART2) eller om programmets følgevirkninger (enten ved at deltage i målinger af den måde, hvorpå programmet opfattes, eller gennem udarbejdelse af rapporter). Hidtil har evalueringen af de eksisterende programmer fortrinsvis været rettet mod programmets primære interessenter, nemlig skattemyndighederne og deres eksperter, der er programmets målgruppe. Da det også er vigtigt at høre programmets eksterne interessenter (f.eks. erhvervsdrivende) om den indvirkning, som programmet har på dem, og i hvor høj grad de drager fordel af et bedre samarbejde mellem skatteadministrationerne, vil også indirekte virkninger blive inkluderet i fremtidige programevalueringer. 2.2. Forvaltnings- og kontrolsystem 2.2.1. Konstaterede risici De potentielle risici i forbindelse med implementeringen af tilskuddene vedrører: – ukorrekt implementering af den aftale om tilskud, der er indgået med konsortiet af medlemsstater og kandidatlande risikoniveauet anses for at være lavt, fordi modtagerne er offentlige administrationer i de deltagende lande – medlemsstaterne deklarerer udgifter til en aktivitet, der ikke er godkendt i henhold til programmet – medlemsstaterne deklarerer de samme udgifter to gange. De potentielle risici i forbindelse med implementeringen af tilskuddene vedrører: – manglende overholdelse af indkøbsreglerne – betaling af en faktura for ydelser, der ikke er leveret. 2.2.2. Påtænkt(e) kontrolmetode(r) Hovedelementerne i den anvendte kontrolstrategi er: 1. Finansiel kontrol, der er fælles for alle udgiftsområder: Forudgående verifikation af forpligtelserne Alle GD TAXUD's forpligtelser kontrolleres af kontorchefen for menneskelige ressourcer og finansielle anliggender. Derfor omfattes 100 % af forpligtelserne af den forudgående verifikation. Proceduren giver stor sikkerhed for, at transaktionerne er lovlige og formelt rigtige. Forudgående verifikation af betalinger Alle betalinger bliver forudgående verificeret i henhold til finansforordninger og fastlagte procedurer. Denne gennemgribende kontrol udføres af en finansiel verifikator og en anvisningsberettiget. Ud over mindst én betaling (fra alle udgiftskategorier) pr. uge udvælges tilfældigt til forudgående, gennemgribende verifikation, som udføres af lederen af kontoret for menneskelige ressourcer og finansielle anliggender. Der er ikke noget mål med hensyn til dækning, idet formålet med verifikationen er at foretage stikprøver for at kontrollere, om alle betalinger er foretaget i overensstemmelse med bestemmelserne. De øvrige betalinger behandles dagligt i overensstemmelse med gældende regler. Erklæring fra den anvisningsberettigede, der er bemyndiget ved subdelegation Alle anvisningsberettigede, der er bemyndiget ved subdelegation, underskriver erklæringer, der understøtter årsberetningen for det pågældende år. Disse erklæringer dækker foranstaltningerne i programmet. Den anvisningsberettigede, der er bemyndiget ved subdelegation, erklærer, at foranstaltningerne i forbindelse med budgetgennemførelsen er udført i overensstemmelse med principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning, at forvaltningen og de indførte kontrolsystemer har givet tilstrækkelig sikkerhed for transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed, og at risiciene i tilknytning til disse foranstaltninger, er blevet grundigt kortlagt, rapporteret, samt at der er gennemført modvirkende foranstaltninger. 2. Ekstra kontrol for indkøbskontrakter: Finansforordningens kontrolprocedurer for indkøb anvendes. Alle indkøbskontrakter indgås i henhold til Kommissionens tjenestegrenes sædvanlige kontrolprocedure for betalinger under hensyntagen til kontraktlige forpligtelser og krav om forsvarlig finansforvaltning og almindelig forvaltning. Forholdsregler mod svig (kontrol, rapporter osv.) indgår i alle kontrakter, som indgås mellem Kommissionen og støttemodtagere. Der udarbejdes detaljerede programbetingelser, som udgør grundlaget for hver enkelt kontrakt. Godkendelsesproceduren følger strengt TAXUD TEMPO's metode: Foranstaltningerne gennemgås, ændres om nødvendigt og accepteres (eller afvises) udtrykkeligt. Fakturaer betales aldrig uden et "godkendelsesbrev". Proceduren for bestilling og accept af leverancer dækker også forvaltning af aktiver. Hvert aktiv bliver bestilt og efterfølgende accepteret og indkodet i Europa-Kommissionens eget it-værktøj (ABAC assets) til dets anskaffelsesværdi. Afskrivningen foregår automatisk efter Kommissionens bogføringsregler. Teknisk kontrol i forbindelse med indkøb GD TAXUD kontrollerer de leverede ydelser og overvåger operationer og tjenester, der udføres af kontrahenter. Generaldirektoratet udfører også jævnligt kvalitets- og sikkerhedsrevision af deres kontrahenter. I forbindelse med kvalitetskontrollerne sikres det, at de processer, som kontrahenterne rent faktisk anvender, overholder regler og procedurer i deres kvalitetsprogrammer. Sikkerhedsrevisioner sætter fokus på specifikke processer, procedurer og konstruktioner. Efterfølgende administrativ kontrol både af den operationelle og den finansielle side Ved udløbet af en kontrakt verificeres hele dossieret af både den operationelle og den finansielle enhed, inden det formelt bliver lukket. 3. Ekstra kontrol for tilskud De betingelser, der gælder for finansiering af aktiviteter, som kan dækkes af tilskuddet, fremgår af aftalen om tilskud, der indgås med programmets støttemodtagere (dvs. skatteadministrationer i medlemsstater og kandidatlande). Aftalerne indeholder også et kapitel om kontrolmetoderne. Alle deltagende administrationer har forpligtet sig til at overholde Kommissionens finansielle og administrative regler og bestemmelser om udgifter. Aktiviteter, hvor støttemodtagerne kan finansiere deres deltagelse gennem tilskud, er opført i en onlinedatabase (ART2 – Activity Reporting Tool). Medlemsstaterne indberetter deres udgifter i den samme database. Databasen har et antal indbyggede kontrolforanstaltninger til at reducere antallet af fejl. Medlemsstaterne kan f.eks. kun indberette udgifter i forbindelse med aktiviteter, som de er blevet opfordret til at deltage i, og de kan kun gøre det én gang. Ud over de kontrolforanstaltninger, der er indbygget i rapporteringssystemet, udfører GD TAXUD papirkontroller og kontroller på stedet på grundlag af stikprøver. Disse kontroller udføres efterfølgende og baseres på risikobaseret stikprøveudtagning. Denne kontrolstrategi giver mulighed for at reducere tilskudsmodtagernes administrative byrde til et minimum og sikre, at den bliver passende i forhold til det tildelte budget og risikoniveauet. Forenklingsforanstaltninger - for eksempel at realomkostninger erstattes af faste beløb – vil sandsynligvis have en marginal virkning for budgettet. Hovedfordelen vil være en større effektivitet og færre administrative byrder for både medlemsstaterne og Kommissionen. 4. Omkostninger og fordele ved kontrollerne De etablerede kontrolforanstaltninger gør det muligt for GD TAXUD at opnå tilstrækkelig sikkerhed for kvaliteten og den formelle rigtighed af udgifterne og mindske risikoen for manglende overholdelse. Intensiteten af vurderingen når niveau tre[44] for fælles tiltag og niveau fire[45] for indkøbskontrakter. Fordelen ved ovenstående kontrolstrategiforanstaltninger er, at de bringer de potentielle risici ned under 2 % af det overordnede budget, og at de når ud til alle støttemodtagere. Eventuelle ekstraforanstaltninger for yderligere at nedbringe risikoen ville medføre uforholdsvis store omkostninger og er derfor ikke planlagt. GD TAXUD er af den opfattelse, at der ud fra et kontrolsynspunkt ikke er forskel på programforslaget og det nuværende program, og vil derfor anvende den samme kontrolstrategi for 2020-programmet. Omkostningerne til at gennemføre ovennævnte kontrolstrategi begrænser sig til 2,60 %[46] af det samlede budget og forventes at holde sig på dette niveau. Programkontrolstrategien anses for at være effektiv til at kunne begrænse risikoen for manglende overholdelse til under 2 % og for at være passende i forhold til de risici, som er forbundet med programmet. 2.3. Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder Angiv eksisterende og påtænkte forebyggelses- og beskyttelsesforanstaltninger. Ud over anvendelsen af myndighedstilsyn vil generaldirektoratet indføre en strategi til bekæmpelse af svig, som er i overensstemmelse med Kommissionens nye strategi på området (CAFS), der blev vedtaget den 24. juni 2011 med henblik på bl.a. at sikre, at dets interne kontrolforanstaltninger i relation til bekæmpelse af svig, er fuldstændig på linje med CAFS, og at dens metode til risikostyring af svig egner sig til at afdække områder, hvor der er risiko for svig samt til at reagere på passende vis. I påkommende tilfælde vil der blive nedsat netværksgrupper og indført passende it-værktøjer til at analysere tilfælde af svig i tilknytning til Fiscalis 2020-programmet. 3. FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1. Berørt(e) udgiftspost(er) i budgettet og udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme · Eksisterende udgiftsposter i budgettet I samme rækkefølge som udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme og budgetposterne. Udgifts-område i den flerårige finansielle ramme || Budgetpost || Udgiftens art || Bidrag Antal [Betegnelse……………………………....….] || OB/IOB ([47]) || fra EFTA-lande[48] || fra kandidat-lande[49] || fra tredjelande || i.h.t. artikel 18, stk. 1, litra aa) i finansforordningen || || || || || || · Nye budgetposter, som der er søgt om I samme rækkefølge som udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme og budgetposterne. Udgifts-område i den flerårige finansielle ramme || Budgetpost || Udgiftens art || Bidrag Antal [Betegnelse……………………………....….] || OB/IOB || fra EFTA-lande || fra kandidat-lande || fra tredjelande || i.h.t. artikel 18, stk. 1, litra aa) i finansforordningen || || || || || || 1 || 14.04.04 – Fiscalis 2020 || OB || NEJ || JA || NEJ || NEJ 1 || 14.01.04.05 Fiscalis 2020 – Udgifter til administrativ forvaltning || IOB || NEJ || NEJ || NEJ || NEJ 3.2. Anslåede virkninger for udgifterne[50] 3.2.1. Sammenfatning af de anslåede virkninger for udgifterne Udgifterne i forbindelse med en eventuel indførelse af et nyt europæisk it-system, der gennemfører forslaget om en afgift på finansielle transaktioner, er ikke omfattet i budgettet for Fiscalis-programmet på grund af det tidlige stade i processen, som forslaget befinder sig på. i mio. EUR (3 decimaler) Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme: || 1 || Intelligent og inklusiv vækst GD: TAXUD || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || År 2021-2023 || I ALT  Operationelle bevillinger || || 14.04.04 – Fiscalis 2020 || Forpligtelser || (1a) || 33.310 || 33.310 || 33.310 || 33.410 || 33.410 || 33.410 || 33.510 || || 233.670 Betalinger || (2a) || 9.327 || 24.316 || 27.647 || 30.007 || 30.052 || 30.062 || 30.097 || 52.162 || 233.670 Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer[51] || || 14.010405 || || (3) || 0.100 || 0.100 || 0.100 || 0.100 || 0.100 || 0.100 || 0.100 || || 0.700 Bevilling I ALT for GD TAXUD || Forpligtelser || =1+1a+3 || 33.410 || 33.410 || 33.410 || 33.510 || 33.510 || 33.510 || 33.610 || || 234.370 Betalinger || =2+2a+3 || 9.427 || 24.416 || 27.747 || 30.107 || 30.152 || 30.162 || 30.197 || 52.162 || 234.370  Operationelle bevillinger I ALT || Forpligtelser || (4) || 33.310 || 33.310 || 33.310 || 33.410 || 33.410 || 33.410 || 33.510 || || 233.670 Betalinger || (5) || 9.327 || 24.316 || 27.647 || 30.007 || 30.052 || 30.062 || 30.097 || 52.162 || 233.670  Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer I ALT || (6) || 0.100 || 0.100 || 0.100 || 0.100 || 0.100 || 0.100 || 0.100 || 0.100 || Bevilling I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 1 i den flerårige finansielle ramme || Forpligtelser || =4+ 6 || 33.410 || 33.410 || 33.410 || 33.510 || 33.510 || 33.510 || 33.610 || || 234.370 Betalinger || =5+ 6 || 9.427 || 24.416 || 27.747 || 30.107 || 30.152 || 30.162 || 30.197 || 52.162 || 234.370 Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme: || 5 || "Administration" i mio. EUR (3 decimaler) || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || I ALT GD: TAXUD ||  Menneskelige ressourcer || 4.973 || 4.973 || 4.973 || 4.973 || 4.973 || 4.973 || 4.973 || 34.811  Andre administrations-udgifter || 0.220 || 0.220 || 0.220 || 0.220 || 0.220 || 0.220 || 0.220 || 1.540 I ALT GD TAXUD || || 5.193 || 5.193 || 5.193 || 5.193 || 5.193 || 5.193 || 5.193 || 36.351 Bevilling I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || (Samlede forpligtelser = samlede betalinger) || 5.193 || 5.193 || 5.193 || 5.193 || 5.193 || 5.193 || 5.193 || 36.351 || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || År 2021-2023 || I ALT Bevilling I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 1-5 i den flerårige finansielle ramme || Forpligtelser || 38.603 || 38.603 || 38.603 || 38.703 || 38.703 || 38.703 || 38.803 || || 270.721 Betalinger || 14.620 || 29.609 || 32.940 || 35.300 || 35.345 || 35.355 || 35.390 || 52.162 || 270.721 Anslåede virkninger for aktionsbevillingerne – Forslaget/initiativet medfører anvendelse af aktionsbevillinger som anført herunder: Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (3 decimaler) Der angives mål og resultater ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || I ALT RESULTATER Type resultater[52] || Gnsntl. omkostninger for resultatet || Antal resultater || Omkostninger || Antal resultater || Omkost­ninger || Antal resultater || Omkostninger || Antal resultater || Omkostninger || Antal resultater || Omkostninger || Antal resultater || Omkostninger || Antal resultater || Omkostninger || Samlede resultater || Samlede omkostninger Specifikt mål: at støtte skattesystemernes funktion, navnlig gennem samarbejde mellem deltagende lande, deres skatteadministrationer, deres embedsmænd og eksterne eksperter. It-kapacitetsopbygning || Antal it-kontrakter || || ca. 20 || 23.450 || || 23.450 || || 23.450 || || 23.450 || || 23.450 || || 23.450 || || 23.450 || || 164.150 Fælles foranstaltninger || Antal arrangementer || || ca. 260 || 8.550 || || 8.550 || || 8.550 || || 8.550 || || 8.550 || || 8.550 || || 8.550 || || 59.850 Personalekapacitetsopbygning || Antal uddan­nelsesforanstaltninger || || Antal kurser || 1.310 || || 1.310 || || 1.310 || || 1.410 || || 1.410 || || 1.410 || || 1.510 || || 9.670 || || || || || || || || || || || || || || || || OMKOSTNINGER I ALT || || || || 33.310 || || 33.310 || || 33.310 || || 33.410 || || 33.410 || || 33.410 || || 33.510 || || 233.670 3.2.2. Anslåede virkninger for administrationsbevillingerne 3.2.2.1. Resumé – Forslaget/initiativet medfører anvendelse af administrationsbevillinger som anført herunder: i mio. EUR (3 decimaler) || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || I ALT UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || || Menneskelige ressourcer || 4.973 || 4.973 || 4.973 || 4.973 || 4.973 || 4.973 || 4.973 || 34.811 Andre administrations-udgifter || 0.220 || 0.220 || 0.220 || 0.220 || 0.220 || 0.220 || 0.220 || 1.540 Subtotal UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || 5.193 || 5.193 || 5.193 || 5.193 || 5.193 || 5.193 || 5.193 || 36.351 Uden for UDGIFTSOMRÅDE 5[53] i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || || Menneskelige ressourcer || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Andre udgifter af administrativ karakter || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Subtotal uden for UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. I ALT || 5.193 || 5.193 || 5.193 || 5.193 || 5.193 || 5.193 || 5.193 || 36.351 3.2.2.2. Anslået behov for menneskelige ressourcer – Forslaget medfører anvendelse af menneskelige ressourcer som anført herunder: Overslag angives i hele tal (eller med højst én decimal) || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020  Stillinger i stillingsfortegnelsen (tjenestemænd og midlertidigt ansatte) 14 01 01 01 (i hovedsædet og i Kommissionens repræsentationskontorer) || 32 || 32 || 32 || 32 || 32 || 32 || 32 14 01 01 02 (i delegationer) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 05 01 (indirekte forskning) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 10 01 05 01 (direkte forskning) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.  Eksternt personale (i fuldtidsækvivalenter) [54] 14 01 02 01 (KA, V, MA, UNE under den samlede bevillingsramme) || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 14 01 02 02 (KA, V, UED, LA og UNE i delegationerne) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 04 05 [55] || - i hovedsædet[56] || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. - i delegationerne || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 05 02 (KA, V, UED – indirekte forskning) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 10 01 05 02 (KA, V, UED – direkte forskning) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Andre budgetposter (skal angives) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. I ALT || 41 || 41 || 41 || 41 || 41 || 41 || 41 14 angiver det berørte politikområde eller budgetafsnit. Personalebehovet vil blive dækket ved hjælp af det personale, som GD'et allerede har afsat til aktionen og/eller interne rokader i GD'et, eventuelt suppleret med yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige GD i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger. Opgavebeskrivelse: Tjenestemænd og midlertidigt ansatte || Aktiviteter i forbindelse med selve programforvaltningen[57] og programgennemførelsen, som f.eks. undersøgelser, udvikling, vedligeholdelse og drift af europæiske it-systemer. Eksternt personale || Bistand til aktiviteter i forbindelse med programgennemførelsen, som f.eks. undersøgelser, udvikling, vedligeholdelse og drift af europæiske it-systemer. 3.2.3. Forenelighed med indeværende flerårige finansielle ramme – Forslaget er foreneligt med den flerårige finansielle 2020-ramme. 3.2.4. Tredjemands bidrag til finansieringen – Forslaget indeholder ikke bestemmelser om samfinansiering med tredjemand. 3.2.5. Anslåede virkninger for indtægterne – Forslaget har potentielt begrænsede finansielle virkninger for indtægterne: I tilfælde af sanktioner (som omhandlet i artikel 13) vil disse blive anført i budgettet som almindelige indtægter for EU-budgettet. [1] KOM(2011) 500 endelig af 29. juni 2011, Et budget for Europa 2020. [2] KOM(2010) 2020 endelig af 3. marts 2010. En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. [3] Midtvejsevaluering af Fiscalis 2013: http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/fiscalis2013_mid_term_report_en.pdf _ [4] DELOITTE, The future business architecture for the Customs Union and Cooperative Model in the Taxation Area in Europe. [5] Referat af det 9. møde i Fiscalisudvalget den 3. maj 2011. [6] Told- og skatteforbindelsessteder taget under ét. [7] COM(2012) 388 endelig. [8] Tidligere benævnt transeuropæiske it-systemer. [9] EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13. [10] The Evaluation Partnership, Told 2013 midtvejsevaluering, side 72 til 80 RAMBOLL, Midtvejsevaluering af Fiscalis 2013, afsnit 268-305. [11] KOM(2011) 398 endelig af 29. juni 2011. [12] KOM(2011) 706 endelig af 9. november 2011. [13] KOM(2010) 245 endelig/2. En digital dagsorden for Europa. [14] KOM(2010) 546 af 6. oktober 2010. Europa 2020-flagskibsinitiativet "Innovation i EU". [15] KOM(2010) 682 af 23. november 2010 "En dagsorden for nye kvalifikationer og nye job". [16] KOM(2010) 614. Europa 2020-flagskibsinitiativet "En integreret industripolitik". [17] KOM(2011) 206 endelig. [18] EUT C af …, s. . [19] Reference til midtvejs-/afsluttende evaluering(er). [20] KOM(2010) 2020. [21] EUT L 84 af 31.3.2010, s. 1. [22] KOM(2004) 373. [23] Tilføjes senere. [24] KOM(2010) 700. [25] EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13. [26] EUT L 330 af 15.12.2007, s. 1. [27] EUT L 347 af 11.12.2006, s. 1. [28] EFT L 316 af 31.10.1992, s. 21. [29] EUT L 176 af 5.7.2011, s. 24. [30] EUT L 283 af 31.10.03, s. 51. [31] EUT L 84 af 31.3.2010, s. 1. [32] EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2. [33] ABM: Activity-Based Management (aktivitetsbaseret ledelse) – ABB: Activity-Based Budgeting (aktivitetsbaseret budgetlægning). [34] Jf. artikel 49, stk. 6, litra a) og b), i finansforordningen. [35] KOM(2010) 2020 endelig af 3. marts 2010. En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. [36] KOM(2010) 245 endelig/2. En digital dagsorden for Europa. [37] KOM(2010) 546 af 6. oktober 2010. Europa 2020-flagskibsinitiativet "Innovation i EU". [38] KOM(2010) 614. Europa 2020-flagskibsinitiativet "En integreret industripolitik". [39] KOM(2011) 206 endelig. [40] Told- og skatteforbindelsessteder taget under ét. [41] KOM(2005) 124 af 6. april 2005 har et budget på 745 mio. EUR i den finansielle ramme for 2007-2013. [42] Forklaringer vedrørende forvaltningsmåder og henvisninger til finansforordningen findes på webstedet BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [43] Organer omhandlet i artikel 185 i finansforordningen. [44] Kontroldybde – niveau 3: kontrol med reference til oplysninger, der kan bekræftes fuldstændig uafhængigt. [45] Kontroldybde – niveau 4: kontrol med reference til og med adgang til den underliggende dokumentation, som foreligger i den pågældende fase af processen. [46] Omkostningerne omfatter antal fuldtidsækvivalenter til gennemførelse af kontroller multipliceret med de gennemsnitlige personaleomkostninger, udgifter til eksterne revisioner, udgifter til vedligeholdelse af ART-systemet. [47] OB = opdelte bevillinger / IOB = ikke-opdelte bevillinger. [48] EFTA: Den Europæiske Frihandelssammenslutning. [49] Kandidatlande og, efter omstændighederne, potentielle kandidatlande fra Vestbalkan. [50] Udgifterne er angivet i løbende priser: [51] Teknisk og/eller administrativ bistand og udgifter til støtte for gennemførelsen af EU's programmer og/eller aktioner (tidligere BA-poster), indirekte forskning, direkte forskning. KA: [52] Resultater er de produkter og tjenesteydelser, der skal leveres (f.eks. antal finansierede studenterudvekslinger, antal km bygget vej osv.). [53] Teknisk og/eller administrativ bistand og udgifter til støtte for gennemførelsen af EU's programmer og/eller aktioner (tidligere BA-poster), indirekte forskning, direkte forskning. KA: [54] KA=kontraktansatte, V: vikarer, UED: unge eksperter ved delegationerne, LA: lokalt ansatte, UNE: udstationerede nationale eksperter. [55] Delloft for eksternt personale under aktionsbevillingerne (tidligere BA-poster). [56] Angår især strukturfonde, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og Den Europæiske Fiskerifond (EFF). [57] Antallet af poster til selve programforvaltningen er begrænset til 18.