Regionsudvalgets udtalelse om "Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget 'Den Fælles Transportpolitik - Bæredygtig mobilitet: fremtidsperspektiver'"

(1999/C 374/17)

REGIONSUDVALGET har -

under henvisning til meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget "Den fælles transportpolitik - Bæredygtig mobilitet: fremtidsperspektiver" (KOM(1998) 716 endelig udg.),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 10. december 1998 om i henhold til EF-traktatens artikel 198 C, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til præsidiets beslutning af 10. marts 1999 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 3 "Europæiske Net, Transport, Informationssamfundet",

under henvisning til følgende tidligere udtalelser fra Regionsudvalget:

- "Kommissionens grønbog om søhavne og skibsfartsinfrastruktur" (CdR 331/98 fin)(1),

- "Kommissionens forslag til Rådets direktiv om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet" (CdR 58/99 rev. 1),

- "Den fælles transportpolitik: Handlingsprogram 1995-2000" (CdR 406/95 fin)(2),

- "En alsidig og sammenhængende transportstrategi for de lokale og regionale myndigheder og EU" (CdR 255/97 fin)(3), "Udvikling af borgernes transportnet: Hvorfor det er vigtigt med en god lokal og regional personbefordring, og hvordan Europa-Kommissionen bidrager hertil" (CdR 436/98 fin)(4),

- Kommissionens hvidbog "Fair betaling for brug af infrastruktur: En model for trinvis indførelse af fælles afgiftsbestemmelser for transportinfrastrukturen i EU" (CdR 408/98 fin)(5),

- "Transport og CO2 - En løsningsmodel for EU" (CdR 230/98 fin)(6);

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 189/99 rev 1), som blev vedtaget af Underudvalg 3 den 15. juli 1999 med Betty Coffey (IRL, EA) som ordfører -

på den 30. plenarforsamling den 15.-16. september 1999 (mødet den 16. september) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. Meddelelsen fra Kommissionen har til formål at give et overblik over udviklingen og de politiske tendenser i den fælles transportpolitik. Meddelelsen beskæftiger sig med foranstaltningerne inden for den overordnede ramme, ser på perspektiverne for den fælles transportpolitik og opstiller mål for dens videre udvikling. Der er sket meget siden offentliggørelsen af "Den fælles transportpolitik: Handlingsprogram 1995-2000"(7), men målsætningerne for dette handlingsprogram er stadig gældende.

1.1.1. Regionsudvalget har kommenteret udviklingen i den fælles transportpolitik siden handlingsprogrammet for 1995-2000 gennem udtalelser om handlingsprogrammets foranstaltninger. I nærværende udtalelse tages stilling til meddelelsen om "Bæredygtig mobilitet: fremtidsperspektiver" og dens forslag til fremtidige foranstaltninger i lyset af Regionsudvalgets tidligere udtalelser.

1.2. Den fælles transportpolitiks målsætninger

1.2.1. Forbedring af kvalitet og større effektivitet i forholdet til tredjelande hører ifølge Kommissionens meddelelse til den fælles transportpolitiks centrale målsætninger og bør derfor undersøges for at sikre, at der føres en bæredygtig transportpolitik på alle områder.

1.2.2. Fem store mål sigter mod større effektivitet og en konkurrencedygtig udvikling inden for den fælles transportpolitik. Målene skal generelt sikre det fulde potentiale i de europæiske transportsystemer og styrke det europæiske erhvervslivs konkurrenceevne med henblik på størst mulig vækst, beskæftigelse og miljømæssig bæredygtighed:

- liberalisering af markedsadgangen,

- integrerede transportsystemer i hele Europa,

- fair og effektiv prissætning inden for og imellem de enkelte transportformer,

- styrkelse af de sociale aspekter,

- sikring af, at bestemmelserne anvendes.

2. Markedsadgang og markedsfunktion

2.1. Kommissionens to hovedprioriteringer med hensyn til markedsadgang og markedsfunktion er: jernbanesektoren og havne.

2.2. Jernbanerne

2.2.1. I forlængelse af hvidbogen "En strategi for et effektivt og moderne jernbanesystem i EU" træffes der foranstaltninger, som vedrører opkrævning af afgifter, tildeling af kapacitet, adskillelse af forvaltning og drift og udstedelse af licenser i forbindelse med infrastruktur. Der vil komme forslag om kontrakter om offentlige tjenesteydelser og om statsstøtte til landtransport samt en meddelelse, der sigter på at integrere de nationale systemer, herunder teknisk interoperabilitet.

2.2.2. I udtalelsen om "jernbanepakken" hilser Regionsudvalget Kommissionens forslag til foranstaltninger velkommen. Kommissionen bør dog alvorligt overveje Regionsudvalgets henstillinger, der især sigter mod at sprede fordelene ved en omstrukturering af jernbanesektoren til alle de berørte regioner i Europa. F.eks. skal infrastrukturforvalteren kunne fastsætte afgifterne på et forretningsmæssigt grundlag og ikke efter stive og på forhånd fastlagte kriterier. Forslagene i direktivet kunne give infrastrukturforvalterne, der kan være lokale/regionale myndigheder, problemer, hvis de ikke har beføjelser til at træffe de foranstaltninger, som kræves for at rette op på dysfunktioner i systemet.

2.2.3. I Kommissionens meddelelse tages nogle af de problemer op, som jernbanesektoren står overfor på flere fronter. Jernbanetransportens markedsandele er faldet stødt i forhold til de andre transportformers. I det mindste for så vidt angår bæredygtighed, kan behovet for at begunstige jernbanetransporten ikke understreges tit nok. Jernbanetransport står i en meget gunstig konkurrencesituation, når det gælder miljøvirkningerne, hvis man ved prissætningen medtænker forureneren-betaler-princippet og princippet om internalisering af de eksterne omkostninger. Regionsudvalget glæder sig over Kommissionens forslag, men erkender samtidig, at alle aktører i sektoren må arbejde for, at jernbanerne bliver mere konkurrencedygtige.

2.3. Havne

2.3.1. Kommissionen agter at forelægge forslag om liberalisering af havnetjenesteydelser efter høringen om grønbogen om søhavne og skibsfartsinfrastruktur. Regionsudvalgets udtalelse om denne grønbog indeholder en del henstillinger vedrørende konkurrenceevnen. I konklusionerne fremhæves på ny betydningen af en ensartet lovgivning vedrørende miljøbeskyttelse, sikkerhed på arbejdspladsen og arbejdsvilkår samt ekstern sikkerhed og grænsekontrol for at sikre fair konkurrencevilkår. Lovgivningen og afgiftsfastsættelsen for anvendelsen af havnefaciliteter skal tage hensyn til såvel naturlige (dvs. geografiske) som menneskelige (dvs. forvaltningsmæssige/organisatoriske) forskelle. For at sikre fri og fair konkurrence i havnesektoren er der også brug for retningslinjer for statsstøtte.

2.3.2. Da EU's havne og skibsfartsinfrastruktur er af afgørende betydning for bestemte EU-regioners økonomiske og sociale velfærd, lægger Regionsudvalget stor vægt på overholdelsen af subsidiaritetsprincippet. De lokale og regionale myndigheder sidder inde med stor viden om, hvilke foranstaltninger der er nødvendige, når der skal træffes beslutning om etablering af havnefaciliteter. Regionsudvalget understreger derfor vigtigheden af, at de endelige beslutninger vedrørende havne og skibsfartsinfrastruktur træffes af den offentlige og private sektor på lokalt og regionalt niveau.

3. Integrerede transportsystemer

3.1. Kommissionen har længe prioriteret integration af EU's transportsystemer højt, og meddelelsen er endnu et led i disse bestræbelser. Kommissionen tilskynder til gennemførelsen af de prioriterede transeuropæiske transportnet, som blev defineret på topmødet i Essen, og den agter at offentliggøre nye retningslinjer for TEN-T. Desuden anerkender Kommissionen betydningen af en udvidelse af TEN til ansøgerlandene. Kombineret transport og intermodalitet skal fremmes gennem handlingsplanen for globale navigationssatellitsystemer. Transporttelematik skal understøtte intermodaliteten og således forbedre de forskellige transportformers effektivitet.

3.2. Regionsudvalget glæder sig over, at Kommissionen viser de transeuropæiske transportnet så megen opmærksomhed i sit forslag til arbejdsprogram for den kommende periode. Vægtningen af intelligente transportsystemer og telematik, som skal øge den eksisterende infrastrukturs effektivitet, i stedet for kun at vægte etablering af ny infrastruktur, er en udvikling, som bør opmuntres. Rådets søsætning af en strategi for fremme af nytænkning på transportområdet og debatten om udvikling af et globalt navigationssatellitsystem (Galileo) og transporttelematik er et yderligere skridt i den retning. Sådanne systemer kunne omfatte jernbanesignaler, navigation til søs, kontrol med fly- og vejtransport.

3.3. Selv om Kommissionen har udarbejdet nye bestemmelser for kombineret transport, der skal fremme intermodaliteten, kunne denne teknik efter Regionsudvalgets mening gøre langt større gavn. Markedet for kombineret transport er lille, og større vægtning af intelligente transportsystemer kunne resultere i langt flere intermodale skift end de midler, der anvendes i dag til at fremme kombineret transport, med langtrækkende sikkerheds- og miljømæssige fordele til følge.

3.4. Som påpeget i Regionsudvalgets udtalelse "En alsidig og sammenhængende transportstrategi"(8) bør de forskellige transportnet inden for alle transportformer integreres i regionerne. De regionale net skal integreres i de nationale og internationale transportsystemer, og de transeuropæiske transportnet skal knyttes sammen med ansøgerlandenes transportnet.

3.5. Det bør være et vigtigt princip for enhver ramme for borgernes transportnet, at de transeuropæiske transportnet skal knyttes sammen med de lokale og regionale transportnet. I udtalelsen om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net(9) understregede Regionsudvalget problemet med manglende forbindelser, hvor de transeuropæiske transportsystemer møder regionaltrafikken, og der opstår alvorlige kødannelser, som sinker de transeuropæiske transportnet og strider imod deres målsætninger. Der er brug for særlig støtte til finansiering af projekter, som kan fremme transportinfrastruktur til pendlere, f.eks. særlige buskorridorer, lette bybaner o.lign. Man håber, at afgiftsfastsættelsen kan fremme intermodale skift og lette presset på den lokale og regionale transport og på den måde skabe fri passage for de transeuropæiske transportnet.

3.6. Regionsudvalgets udtalelse om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net påpeger flere mangler i Rådets forordning, bl.a. er der brug for større bevillinger, en forenkling af de administrative procedurer, flere penge til undersøgelser, cost-benefit-analyser af små projekter, en større rolle til de lokale og regionale myndigheder og større vægtning af offentlig-private partnerskaber. Efter Regionsudvalgets mening bør disse mangler udbedres i forbindelse med revisionen af retningslinjerne for perioden 2000-2004.

4. Fair og effektiv prissætning

4.1. I forbindelse med offentliggørelsen af Kommissionens hvidbog om fair betaling for brug af infrastruktur(10) priste Regionsudvalget Kommissionens princip om at basere afgifterne på de marginale samfundsmæssige omkostninger. Hvidbogen havde til formål at fremme intermodalitet og en mere effektiv anvendelse af transportinfrastruktur. Forureneren-betaler-princippet og princippet om betaling i brugerleddet må også medtænkes ved afgiftsberegningen. Med hensyn til subsidiaritetsprincippet bør der i højere grad tilskyndes til ren teknologi, ligesom afgiftssystemerne bør udformes på en måde, så køretøjer med lave emissionsværdier og samkørsel m.m. befordres.

4.2. Regionsudvalget håber dog, at Kommissionen vil indarbejde Regionsudvalgets forslag i den kommende periode (fase 2: 2001-2004), herunder påvirkning af brugeradfærd med andre midler end direkte afgifter ved at tage fat på problemet med skatteordninger, som synes at fremme bilkørsel. Endvidere henstiller Regionsudvalget, at privatbilen også indgår i en EU-transportstrategi. Ved en effektiv samlet tilgang til transportudgifter kan man ikke vurdere offentlig transport og privatbilkørsel separat. Fleksibilitet i afgiftsfastsættelsen er nødvendig af flere grunde, og Regionsudvalget insisterer på, at skift i brugeradfærden kun vil forekomme, når brugbare alternativer er for hånden - og dette gælder både for virksomhedskunder og private passagerer. Som et første tiltag opfordrer Regionsudvalget Kommissionen til at undersøge, hvorvidt fjernarbejde er gennemførligt og rummer sociale, økonomiske og miljømæssige fordele.

4.3. Det er vigtigt, at de lokale og regionale myndigheder inddrages fuldt ud i beslutningsprocessen i forbindelse med afgiftsfastsættelsen og er passende repræsenteret i ekspertudvalget vedrørende beregningen af afgifter for anvendelse af infrastruktur. Der skal tages behørigt hensyn til de enkelte regioners særlige behov, og der skal udvises fleksibilitet, så problemer som manglende adgang eller perifer geografisk beliggenhed ikke forværres. Eftersom det bliver de lokale og regionale myndigheders opgave at implementere en stor del af principperne og løse problemerne, bør de også være med til at bestemme, hvad indtægterne fra afgifterne skal bruges til.

5. Økonomisk og social samhørighed

5.1. Økonomisk og social samhørighed prioriteres højt af Kommissionen, og emnet blev grundigt behandlet i Kommissionens meddelelse "Samhørighed og transport"(11). Meddelelsen beskrev den fælles transportpolitiks muligheder for på linje med instrumenter som strukturfondene og samhørighedsfonden at reducere regionale og sociale skævheder i EU. Et bedre transportsystem kan gøre ugunstigt stillede regioner attraktive for investeringer og generelt bidrage til at styrke den økonomiske udvikling i disse regioner. Regionsudvalget glæder sig især over, at bæredygtighed og forbedring af adgangen vægtes højt i Kommissionens meddelelse. Let adgang til billig offentlig transport tjener et socialt, økonomisk og miljømæssigt formål og skal derfor fortsat være berettiget til statsstøtte, så længe EU's lovgivning om statsstøtte overholdes.

5.2. Kommissionen undersøger løbende, hvordan man kan åbne op for konkurrence i den offentlige transport uden, at det går ud over princippet om adgang for alle. Kommissionens undersøgelser af regler inden for offentlig transport og praksis inden for landtransport har ført til erkendelsen af, at det er nødvendigt at fremme gennemsigtighed og forbedre effektiviteten inden for den offentlige transport for ugunstigt stillede regioner og sårbare grupper. De lokale og regionale myndigheder skal tildeles flere beføjelser og ansvarsområder, så de frit kan udvikle deres egne transportsystemer. Dette forudsætter, at de har de nødvendige økonomiske midler til rådighed - midler som de, så vidt muligt, skal kunne skaffe via lokale skatter og afgifter.

5.3. Kommissionen forsøger til stadighed at skabe ligevægt mellem konkurrenceevne og arbejdsbetingelser samt forslag vedrørende arbejdstid. Efter offentliggørelsen af arbejdstidsdirektivet er Kommissionen så småt gået i gang med de såkaldt udelukkede sektorer, som bl.a. omfatter ansatte i transportsektoren. Man er ikke nået til fuld enighed om alle aspekter af disse ansattes arbejdsvilkår, men det er vigtigt snart at få løst problemerne og skabt en hårfin balance mellem de to prioriterede områder: fair konkurrencevilkår og social beskyttelse.

6. Det skal sikres, at bestemmelserne anvendes

6.1. Det interne transportmarked kan kun fungere tilfredsstillende, hvis medlemsstaterne omsætter og gennemfører konkurrencebestemmelserne korrekt, og Kommissionen viser fasthed i håndhævelsen af dem. Regionsudvalget støtter Kommissionens bestræbelser, der sigter mod at garantere fair vilkår for alle. Regionsudvalget henstiller, at man i forbindelse med den løbende tydeliggørelse og revision af lovgivningen tager de særlige behov hos de lokale og regionale myndigheder med i betragtning. Regionsudvalget ønsker desuden at blive repræsenteret i ethvert organ, som oprettes med regulerende beføjelser inden for transportsektoren. F.eks. skal der oprettes et rådgivende ekspertudvalg under myndigheden for luftfartssikkerhed, som Regionsudvalget ønsker at være repræsenteret i, ligesom det ønsker at være repræsenteret i andre regulerende udvalg.

7. Kvalitetsforbedring

7.1. Kommissionens meddelelse indeholder et helt afsnit om sikkerheds- og miljøaspekterne af EU's transportpolitik. EU spiller en vigtig rolle for sikringen af et højt sikkerhedsniveau for såvel forbrugere som ansatte i transportsektoren. Regionsudvalget støtter både den pakke af foranstaltninger, som allerede er på vej, og de foranstaltninger, der foreslås for perioden 2000-2004.

7.2. Sikkerhed

7.2.1. Sikkerhed for forbrugere og ansatte er en nøglemålsætning for Kommissionen på et marked, der er i stadig vækst med deraf følgende overbelastning af transportsystemerne. Kommissionen har udarbejdet forslag vedrørende civil luftfart(12), ro-ro passagerfærger(13) og vejtransport gennem bilafprøvningsprogrammet EURO-NCAP. I sin udtalelse(14) - påpegede Regionsudvalget med hensyn til luftfartssikkerhed, at små lufthavne har andre behov end store, hvilket man bør tage højde for i forbindelse med udformningen af EU-regler.

7.2.2. Sikkerhed er et vigtigt emne, som Kommissionen ikke behandler tilfredsstillende i sin meddelelse. I sin udtalelse om meddelelsen om den fælles transportpolitik 1995-2000 påpegede Regionsudvalget behovet for en ændring af hastighedsgrænserne, slog til lyd for foranstaltninger, der kan styrke færdselsreguleringen og retsforfølgelsen i tilfælde af overtrædelser. Man kunne også indføre begrænsninger vedrørende retten til at køre bil (f.eks. på grundlag af forholdet mellem alder og motorstørrelse). Regionsudvalget udbad sig en oversigt over virkningen af sikkerhedsforanstaltninger i EU's medlemsstater og afventer spændt Kommissionens meddelelse om fastsættelse af prioriteringer vedrørende færdselssikkerhed. Regionsudvalget foreslog desuden en "nulfejlstrategi" som inden for industriens kvalitetskontrol, som vil skabe forbindelse mellem færdselssikkerhedsforanstaltninger og sundhedsvæsenet. Regionsudvalget så gerne flere fremskridt på dette område.

7.3. Miljø

7.3.1. Ifølge Amsterdam-traktatens artikel 6 (tidligere artikel 3 C) skal miljøbeskyttelseskrav integreres i udformningen og gennemførelsen af Fællesskabets politikker med henblik på at fremme en bæredygtig udvikling. Strategien til integrering af miljøbeskyttelseskravene skal følges nøje. Blandt de emner, som behandles på miljøområdet, er støj og emissioner på lufttransportområdet, driftsaffald og lastrester fra skibe, miljøproblemer, som skyldes tung lastbiltrafik, og emissionskrav under programmet Auto-Oil II. Kommissionen planlægger desuden at udvikle nye initiativer, som ligger uden for Rådets arbejdsprogram og strategi.

7.3.2. I udtalelsen om Den fælles transportpolitik: Handlingsprogram 1995-2000 skriver Regionsudvalget, at handlingsprogrammet bør suppleres med særlige foranstaltninger til beskyttelse af økologisk sårbare regioner og områder, der belastes af det europæiske transportsystem. Sådanne foranstaltninger skal indebære egnede anlægsmæssige forholdsregler og integrerede løsninger for nettet af transportinfrastrukturer, og i undtagelsestilfælde må man endog give afkald på et fuldstændigt frit valg af transportmidler, såfremt der kan tilbydes alternative løsninger. Regionsudvalget ønsker endvidere at fremme forskningen i og udviklingen af køretøjer med lavere emissionsværdier for CO2 og andre skadelige stoffer samt forskningen i vedvarende energi.

7.3.3. Den mest effektive og bæredygtige metode til at reducere væksten i emissionerne er at begrænse transportefterspørgslen. Her er fysisk planlægning af central betydning, fordi man gennem den kan medvirke til at reducere afstandene. Desuden kræves supplerende foranstaltninger, der skal føre til reduktioner af emissionerne med en tredjedel inden år 2010. Selv om Fællesskabet ingen kompetence har inden for fysisk planlægning, er det et område, hvor Kommissionen kan foreslå "bløde" politikker med en betydelig positiv effekt for miljøet og en bæredygtig udvikling. Selv om en gennemgang af den fælles transportpolitiks rolle på baggrund af Det Europæiske Fysiske og Funktionelle Udviklingsperspektiv vil blive hilst velkommen, kan det slet ikke måle sig med de foranstaltninger, som foreslås af Regionsudvalget, dvs. foranstaltninger, som kan føre til en effektiv standsning af væksten i CO2-emissioner.

7.3.4. Vej- og lufttransport bør prioriteres højest, eftersom de producerer mest CO2 pr. passager/km. Godstransport med fly eller ad landevej er problematisk af samme grund. I sin udtalelse om transport og CO2 foreslog Regionsudvalget en række former for brændstofbeskatning ved privat transport og en tilnærmelse af afgifterne på kerosen for lufttransportens vedkommende. Regionsudvalget erkender dog, at man bør være fleksibel med hensyn til fly- og vejtransport i randområderne, eftersom disse transportformer er meget effektive. Selv om Kommissionens forslag om at indføre infrastrukturafgifter har til hensigt at fremme et skift i valg af transportformer med henblik på en mere effektiv udnyttelse af infrastrukturen, må en sådan skattepolitik kombineres med strukturelle forandringer i infrastrukturanvendelsen, f.eks. via strategier for fysisk planlægning.

7.4. Offentlig passagertransport

7.4.1. Specifikke forbrugerbeskyttelsesforanstaltninger overvejes med henblik på at øge forbrugernes tillid. Handlingsprogrammet om lokal offentlig transport, som er den eneste form for transport, der står til rådighed for alle borgere, vil omfatte områder som bedste praksis, intermodale, integrerede passagertjenesteydelser og benchmarking. I forbindelse med det femte rammeprogram for forskning og udvikling er en række målrettede forskningsaktioner blevet foreslået med henblik på at forbedre effektiviteten og bæredygtigheden samt fremme sikkerheden og intermodaliteten i transportsystemerne.

7.4.2. Forskningsaktiviteter under det femte rammeprogram for forskning og udvikling skal inddrage de lokale og regionale myndigheder. Disse er ideelle partnere under gennemførelsen af forskningsprogrammer, eftersom de er tættest på borgerne og bedst kender de lokale behov. Desuden er flere af de aktioner, som foreslås i det femte rammeprogram, af særlig relevans for den lokale passagertransport, f.eks. "bæredygtig mobilitet og intermodalitet" og "systemer og tjenester til borgerne".

7.4.3. Der må lægges mere vægt på liberaliseringen af den offentlige transport for at sikre borgerne et højt serviceniveau med færre midler fra de offentlige finansmyndigheder. Udbud i licitation på konkurrencevilkår på transportmarkedet kan være med til at reducere behovet for offentlig støtte. Lokal busservice, hvor udbyderne konkurrerer om koncession på ruter, der på forhånd er fastlagt af de lokale eller regionale myndigheder, er et godt eksempel. Den relevante myndighed fastsætter kvaliteten af servicen og tildeler kun kontrakten på de specificerede vilkår. Tildeling af transportkontrakter vil frigive ressourcer, som kan anvendes til at finansiere bedre offentlig transport og til at gøre den offentlige transport mere effektiv. Privatisering og inddragelse af offentlige/private partnerskaber vil højne serviceniveauet, hvilket vil komme forbrugerne til gavn. Dette bør prioriteres højt i Kommissionens program for 2000-2004.

7.4.4. Som overordnet strategi mener Regionsudvalget, at opkoblingen til de lokale passagertransportnet er af afgørende betydning. I sin udtalelse om "udvikling af borgernes transportnet"(15) fokuserer Regionsudvalget på de lokale og regionale myndigheders betydning for den offentlige passagertransport. Det understreger, at

- et godt lokalt og regionalt transportnet er afgørende for et velfungerende nationalt og europæisk transportnet,

- et effektivt transportsystem har en række effekter af stor økonomisk, miljømæssig og social betydning,

- fleksibilitet er nødvendig i forbindelse med oprettelsen af et integreret og intermodalt system,

- et velfungerende borgernes transportnet er centralt for en bæredygtig udvikling i byerne.

8. Større effektivitet i forholdet til tredjelande

8.1. EU er meget opsat på at gøre udvidelsesprocessen effektiv og sikre en smertefri integration af ansøgerlandene i EU. Erfaringerne fra oprettelsen af det indre marked er en hjælp i forbindelse med den kommende store opgave med at kortlægge og tilpasse lovgivningen. Der pågår allerede forhandlinger med tredjelande om civil luftfart, tunge lastbiler, buskørsel og indre vandveje. På længere sigt vil Fællesskabet løbende følge transportmarkedet bl.a. ved at overvåge transportsystemernes indvirkning på regionaludvikling, miljø og sikkerhed gennem datasystemet for europæisk transport (The European Transport Data System).

8.2. På et tidspunkt vil man skulle tage reguleringsrammen op til fornyet overvejelse, navnlig med henblik på at ændre retningslinjerne vedrørende statsstøtte. Regionsudvalget anbefaler i den forbindelse en forenkling af bestemmelserne. Den nuværende administrationsstruktur er nogle gange for tung. En forenkling vil give større effektivitet og klarhed. De transeuropæiske transportnet vil skulle tilpasses udvidelsesprocessen, og de finansielle bestemmelser skal tage hensyn til ansøgerlandenes særlige behov. Ovennævnte vil skulle tages op til nyvurdering i lyset af udvidelsen. Udvidelsen af EU og udviklingen af transportnettene i de nye medlemsstater og mellem disse må ikke kompromittere økologisk følsomme områder i ansøgerlandene. Hvis den generelle politik ikke kan sikre det højest mulige miljøbeskyttelsesniveau, bør Kommissionen overveje et økopointsystem i stil med det, der for øjeblikket anvendes i alpeordningen.

9. Henstillinger

9.1. Regionsudvalget ønsker at knytte følgende forslag til bemærkningerne til Kommissionens meddelelse. Det drejer sig om spørgsmål, som efter Regionsudvalgets opfattelse skal tages i betragtning ved udformningen af den fælles transportpolitik, men som ikke behandles i meddelelsen.

9.2. I tråd med opfordringen i udtalelsen "en alsidig og sammenhængende transportstrategi for de lokale og regionale myndigheder og EU" understreger Regionsudvalget på ny, at de lokale og regionale myndigheder må inddrages i alle faser af udviklingen af en europæisk transportpolitik. Eftersom de lokale og regionale myndigheder ofte anmodes om at medfinansiere transportprojekter, bør de også inddrages i et tæt samarbejde omkring udformningen af politikken, så man sikrer, at de lokale behov bliver taget med i betragtning og integreres.

9.3. Skønt Fællesskabet ikke har nogen kompetence inden for fysisk planlægning, bør Kommissionen tilse, at anbefalingerne i Regionsudvalgets udtalelse om Det Europæiske Fysiske og Funktionelle Udviklingsperspektiv følges i forbindelse med udformningen af den fremtidige politik. Som beskrevet i denne udtalelse kan et forbedret transportsystem som led i et program for revitalisering af byerne blive en nøglefaktor for økonomisk og social genrejsning af fattige byområder. Fysisk planlægning er af vital betydning for enhver strategi for bæredygtig transport, idet den bl.a. kan reducere behovet for at pendle og rejse.

9.4. Kommissionen skal bidrage til, at en ny synsvinkel på transport udbredes i befolkningen. Befolkningens opbakning er altafgørende for, om en ny politik krones med held. Lokale og regionale myndigheder er bedst egnet til at kommunikere budskaberne om bæredygtighed og miljøbeskyttelse ud til borgerne, hvorfor et tæt samarbejde mellem myndighederne og befolkningen bør fremmes.

9.5. Det er nødvendigt med obligatorisk høring af offentligheden, inden infrastrukturprojekter igangsættes. Dette krav kan sommetider forsinke projekter - i sjældne tilfælde med tab af økonomiske ressourcer og en fordyring af budgettet til følge. Høringen af offentligheden skal derfor gøres mere effektiv, hvor dette er muligt, uden at der slækkes på beskyttelsen af borgernes demokratiske rettigheder. Dette er et problem, som Kommissionen kunne tage op og foreslå løsninger på, f.eks. i form af god praksis, ved udarbejdelsen af de fremtidige retningslinjer for den fælles transportpolitik.

9.6. En anden vigtig opgave for Kommissionen er at trække private investeringer til offentlig transport. Kommissionen kunne spille en mere aktiv rolle i forbindelse med tildelingen af midler og udformningen af forslag og projekter for at sikre, at det er opgaver som færdselssikkerhed eller forskning i renere teknologi, der bliver taget op.

Bruxelles, den 16. september 1999.

Manfred DAMMEYER

Formand for

Regionsudvalget

(1) EFT C 93 af 6.4.1999, s. 20.

(2) EFT C 337 af 11.11.1996, s. 13.

(3) EFT C 180 af 11.6.1998, s. 1.

(4) EFT C 198 af 14.7.1999, s. 8.

(5) EFT C 198 af 14.7.1999, s. 16.

(6) EFT C 198 af 14.7.1999, s. 3.

(7) KOM(95) 302 endelig udg.

(8) CdR 255/97 fin - EFT C 180 af 11.6.1998, s. 1.

(9) CdR 217/98 fin - EFT C 93 af 6.4.1999, s. 29.

(10) KOM(1998) 466 endelig udg.

(11) KOM(1998) 806 endelig udg.

(12) KOM(97) 55 endelig udg. og KOM(97) 382 endelig udg.

(13) KOM(98) 71 endelig udg.

(14) CdR 406/95 fin - EFT C 337 af 11.11.1996, s. 13.

(15) CdR 436/98 fin - EFT C 198 af 14.7.1999, s. 8.