DA    DA DA 
 
DA    DA  EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 12.5.2010 
SEK(2010) 595 endelig 
  
Henstilling med henblik på 
RÅDETS UDTALELSE 
om Cyperns opdaterede stabilitetsprogram, 2009-2013 
 
DA 2   DA BEGRUNDELSE  
1. G ENEREL BAGGRUND  
Stabilitets- og vækstpagten er ba seret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et 
middel til at forbedre betingelserne for prisstab ilitet og for en stærk og vedvarende vækst, som 
fører til øget beskæftigelse. I forbindelse med re formen af pagten i 2005 blev det anerkendt, at 
pagten er et nyttigt middel til at cementere fi nanspolitisk disciplin, men reformens hovedsigte 
var at gøre pagten mere vi rkningsfuld, styrke dens økonom iske fundament og sikre de 
offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. De n medførte navnlig større fleksibilitet i 
forbindelse med anvendelsen af reglerne vedrørende proceduren i forbindelse med 
uforholdsmæssigt store underskud, især med hensyn til definitionen af "særlige omstændigheder" og fastsættelsen  af frister for korrektionen af et uforholdsmæssigt stort 
underskud. 
I henhold til Rådets foror dning (EF) nr. 1466/97 om styr kelse af overvågningen af 
budgetstillinger samt overvågning og  samordning af økonomiske politikker
1, som indgår i 
stabilitets- og vækstpagten, skal medlemsstaterne fore lægge Rådet og Kommissionen 
stabilitets- eller konvergensp rogrammer og årlige opdateringer heraf. Medlemsstater, der 
allerede har indført den fælles valuta, forelæ gger (opdaterede) stab ilitetsprogrammer, og 
medlemsstater, der endnu ikke  har indført den fælles valu ta, forelægger (opdaterede) 
konvergensprogrammer. 
I overensstemmelse med forordningen afgav Rådet en udtalelse om Cyperns første 
stabilitetsprogram den 4. marts 2008 på grundl ag af en henstilling fra Kommissionen og efter 
at have hørt Det Økonomiske og Finansie lle Udvalg. De opdaterede stabilitets- og 
konvergensprogrammer skal ifølge forordninge n vurderes af Kommissionen og undersøges af 
ovennævnte udvalg, og de opdaterede programme r kan om nødvendigt undersøges af Rådet 
efter samme procedure som nævnt ovenfor.  
2. B AGGRUNDEN FOR VURDERINGEN AF DET OPDATEREDE PROGRAM  
Kommissionen har undersøgt den se neste opdatering af Cyperns st abilitetsprogram, der blev 
forelagt den 1. april 2010, og har vedtaget en henstilling med henblik på Rådets udtalelse 
herom. 
Udgangspunktet for vurderingen af budgetstrategie n i det opdaterede stab ilitetsprogram er 
kort beskrevet i afsnittene om: 
(1) Kommissionens meddelelse af 26. nove mber 2008 ("En europæisk økonomisk 
genopretningsplan") 
(2) Rådets (økonomi og finans) konklusioner om "exitstrategien" vedt aget på mødet den 
20. oktober 2009  
                                                 
1 EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:
  
http://ec.europa.eu/economy_f inance/sgp/index_da.htm. 
 
DA 3   DA (3) den seneste vurdering af landets stilling unde r den forebyggende del af stabilitets- og 
vækstpagten (sammenfatning af Rådets ud talelse om den forrige opdatering af 
stabilitetsprogrammet). 
2.1. Kommissionens meddelelse af 26. n ovember 2008 ("En europæisk økonomisk 
genopretningsplan") 
I betragtning af det hidtil uset e omfang af den globale krise, der ramte finansmarkederne og 
verdensøkonomien i 2008-2009, opfordrede Europa-K ommissionen til, at der blev gennemført 
en europæisk økonomisk genopretningsplan2. I planen blev der foreslået en koordineret 
konjunkturudjævnende makroøkonomisk indsats over for krisen i form af en ambitiøs pakke af foranstaltninger til støtte for økonomien bestående af i) øjeblikkelig budgetbistand på 
200 mia. EUR (1,5 % af EU's BNP) ved fo røgelse af medlemsstaternes budgetter med 
170 mia. EUR (ca. 1,2 % af EU's BNP) og EU -støtte til øjeblikkelig e foranstaltninger i 
størrelsesordenen 30 mia. EUR (ca. 0,3 % af EU's  BNP) og ii) en række prioriterede aktioner, 
som tager deres udgangspunkt i Lissabonstrategien, og som samtidig skal tilpasse vores økonomier til langsigtede udfordringer ved fort sat gennemførelse af strukturreformer, der 
tager sigte på at styrke vækst potentialet. I henhold til planen er der behov for finanspolitiske 
incitamenter, der differentieres medlemsstater ne imellem for at tage hensyn til deres 
individuelle situation, for så vidt angår deres offentlige finansers holdbarhed og deres 
konkurrencemæssige stilling. Navnlig bør de medl emsstater, der står uden for euroområdet, 
og som har betydelige eksterne og intern e underskud, føre en budgetpolitik, der først og 
fremmest tager sigte på at rette op på denne situ ation. Planen blev vedtaget af Det Europæiske 
Råd den 11. december 2008.  
2.2. Rådets (økonomi og finans) konklusi oner om "exitstrategien" vedtaget på 
mødet den 20. oktober 2009 
Efter de første tegn på genopretning efter kris en, især ophøret i den br atte tilbagegang i den 
økonomiske aktivitet, stabiliseringen af de finansielle markeder og den øgede tillid, 
konkluderede Rådet den 20. oktober 2009, at skønt opsvinget stadig va r skrøbeligt, og det 
ikke var tidspunktet til at trække den støtte  tilbage, som regeringerne havde ydet økonomien 
og den finansielle sektor, var der behov for at ud arbejde en koordineret st rategi til at forlade 
de bredt baserede stimulerende politikker. En så dan strategi skal være baseret på den rigtige 
balance mellem stabilisering og holdbarhed og samtidig tage hensyn til samspillet mellem de forskellige politiske instrumenter og drøftels erne på globalt plan. En  hurtig udformning og 
formidling af en sådan strategi vil bidrage til at styrke tilliden til politikkerne på mellemlang 
sigt og til at forankre forventningerne. Ud  over tilbagetrækning af de stimulerende 
foranstaltninger i den europæiske økonomisk e genopretningsplan kræves der en betydelig 
finanspolitisk konsolidering for at standse og med tiden vende gældsstigningen og genoprette 
sunde budgetstillinger. De offentlige finanser bør gøres mere effektive og virkningsfulde, og 
strukturreformen intensiveres, også på kort sigt , da dette vil bidrage til at fremme potentiel 
outputvækst og nedbringelse af gælden. Råde t vedtog følgende principper for den 
finanspolitiske exitstrategi: i) exitstrategien skal koordineres på tværs af landene inden for 
rammerne af en konsekvent gennemførelse af st abilitets- og vækstpagten, ii) der er behov for 
en rettidig tilbagetrækni ng af de finanspolitiske incitament er under hensyntagen til de enkelte 
landes særlige forhold, iii) det planlagte tempo for den finanspo litiske konsolidering bør være 
ambitiøst, og man skal langt ud over det struktur elle benchmark på 0,5 % af BNP om året i de 
                                                
 
2 Meddelelse fra Kommissionen til Det Europæiske Råd af 26. november 2008. 
 
DA 4   DA fleste medlemsstater og iv) strategiens troværd ighed bør understøttes af  foranstaltninger med 
henblik på at styrke de offentlige finansers kvalitet og ambitiøse strukturreformer for at øge beskæftigelsen og den potentielle vækst.   
2.3. Vurderingen i Rådets udtalelse  om den forrige opdatering 
I sin udtalelse af 3. april 2009 sammenfattede Rå det sin vurdering af de n forrige opdatering af 
stabilitetsprogrammet for perioden 2008-2012 såle des: Rådet fandt, at "den finanspolitiske 
stilling i 2009 vil være ekspansiv som følge af vedtagelsen af omfattende 
stimulansforanstaltninger i 2009 i overensst emmelse med den europæiske økonomiske 
genopretningsplan. I de efterfølgende år forven tes budgetsaldoen fortsat at blive forværret. 
Den lempelse af finanspolitikken, som dette i ndebærer, synes ikke at være berettiget i 
betragtning af de forholdsvis gode økonomiske uds igter, og tilstedeværelsen  af en stor ekstern 
ubalance. Hertil kommer, at budgetstrategien på baggrund af en kraftig forværring af det 
globale økonomiske klima er genstand for betydelig e risici, idet de væks tantagelser, der ligger 
til grund for programmets makroøkonomiske scenari o, er optimistiske. Som følge af de store 
eksterne ubalancer bør fastholdelse af forsig tige politikker og styrkelse af finanspolitisk 
holdbarhed prioriteres meget højt. Kontrol med de løbende udgifter og undgåelse af en 
procyklisk tendens udgør derfor  en stor udfordring for fina nspolitikken i Cypern. Det er 
desuden vigtigt at fremme kvaliteten af de offentlige finanser for at støtte en jævn tilpasning af økonomien i betragtning af de ubalancer, den står overfor". På baggrund af denne vurdering 
opfordrede Rådet Cypern til i) at gennemf øre finanspolitikken fo r 2009 som planlagt i 
overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan og inden for 
rammerne af stabilitets- og vækstpagten, og sa mtidig undgå en yderligere forværring af de 
offentlige finanser i 2009 i forhold til målet,  ii) at vende den fremskrevne stigning i 
underskuddet på de offentlige finanser i 2010  og fremefter ved at begrænse stigningen i 
udgifterne med henblik på at sikre en sund fina nspolitisk stilling på mellemlang sigt og iii) i 
betragtning af aldringens fremskrevne indvirkni ng på de offentlige udgifter at styrke de 
offentlige finansers holdbarhed på lang sigt ved at videreføre reformen af pensions- og sundhedssystemerne". 
 
DA 5   DA Henstilling med henblik på 
RÅDETS UDTALELSE 
om Cyperns opdaterede stabilitetsprogram, 2009-2013 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - 
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af 
overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske 
politikker
3, særlig artikel 5, stk. 3 (f or stabilitetsprogrammer), 
under henvisning til henstilling fra Kommissionen og efter høring af Det Økonomis ke og Finansielle Udvalg - 
VEDTAGET DENNE UDTALELSE: (1) Den [DD måned 2010] gennemgik Rådet C yperns opdaterede stabilitetsprogram for 
perioden 2009-2013. 
(2) I 2009 faldt den økonomiske aktivitet med 1,7 %. Dette er første gang Cypern har 
haft negativ vækst i de sidste 35 år. Den svage indenlandske ef terspørgsel og de 
negative eksterne forhold ha r tynget væksten kraftigt. Is ær har husholdningernes høje 
gældsætning kombineret med stramm e lånevilkår, forringelse af 
arbejdsmarkedsudsigterne og negative tillidseffe kter ført til en nedgang til det private 
forbrug. Sideløbende hermed blev der for investeringernes ve dkommende registreret 
en kraftig korrektion i en situation med fa ldende udenlandsk efterspørgsel på boliger, 
lav kapacitetsudnyttelse og omstrukturer ing af virksomhedsregnskaber. Det 
offentlige forbrug var den eneste komponent i efterspørgslen med en positiv 
indvirkning på den økonomiske aktivitet, til dels på grund af den pakke af 
stimulerende foranstaltninger på 1½ % af  BNP, som blev gennemført som led i den 
europæiske økonomiske genopretningspl an. Oven i disse diskretionære 
foranstaltninger har nedgangen i den økonomiske aktivitet, afmatningen i 
højkonjunkturen for aktiver og et mi ndre skatte- og afgiftsindbringende 
vækstmønster lagt et betydeligt pres på de offentlige finanser. Som følge heraf 
udviste de offentlige finanser et unders kud på 6,1 % af BNP efter et overskud på 
0,9 % af BNP i 2008. Krisen har også understr eget akkumuleringen af en høj ekstern 
ubalance, hvilket ikke blot afspejler den lave nettoopspari ng i den private sektor men 
også en forværring af statens nettostilling og tab i konkurrenceevne. Det forventes, at 
den svage indenlandske efterspørgsel og den træge genopretning af de eksterne 
                                                 
3 EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted: 
 http://ec.europa.eu/economy _finance/sgp/index_da.htm. 
 
DA 6   DA ubalancer vil få negativ indflydelse på  genopretningsudsigterne. BNP-væksten 
forventes at falde yderligere, men dog i mindre omfang, i 2010 og derefter på ny at 
stige lidt i 2011. Cypern  står således på mellemlang sigt over for den udfordring at 
skulle styrke væksten i en situati on med en skrøbelig global økonomisk 
genopretning, samtidig med at landet skal  tackle de eksisterende makroøkonomiske 
ubalancer ved at fastholde en forsigtig fina nspolitik. På lang sigt står landet over for 
behovet for at styrke de offentlige finansers holdbarhed på baggrund af 
befolkningens aldring.  
(3) Selv om en stor del af det konstaterede fald i det reale BNP i forbindelse med krisen 
er konjunkturbestemt, er det potentielle outpu tniveau også blevet påvirket i negativ 
retning. Krisen kan desuden også påvirke de n potentielle vækst på mellemlang sigt i 
kraft af lavere investeringer, begrænsede  kreditmuligheder og stigende strukturel 
arbejdsløshed. Hertil kommer, at konsekve nserne af den økonomiske krise forøger 
den demografiske aldrings negative indvi rkning på det potentielle output og de 
offentlige finansers holdbarhed. På denne  baggrund er det vigtigt at fremskynde 
strukturreformerne for at støtte den potentie lle vækst. Især er det for Cypern vigtigt 
at iværksætte reformer inden for arbejdsmar kedet, navnlig for at styrke mulighederne 
for livslang uddannelse, specielt hvad a ngår ufaglærte ældre arbejdstagere og 
arbejdsløse, samt sikre en rettidig og effe ktiv gennemførelse af de planlagte reformer 
inden for teknisk og erhvervsmæssig uddannelse. Desuden er der behov for, at lønvæksten afstemmes bedre med produkt ivitet, vækst i beskæftigelsen og 
konkurrenceevne.  
(4) I det makroøkonomiske scenario, programmet er baseret på, forventes det, at den 
reale BNP-vækst vil stige fra -1,7 % i 2009 ti l 0,5 % i 2010, før den igen stiger til i 
gennemsnit ca. 2,6 % over resten af progr amperioden. Vurderet på baggrund af de 
aktuelle oplysninger
4 forekommer dette scenario at være baseret på gunstige 
vækstantagelser for hele programperioden. Især forventes der en gunstig udvikling i 
det private forbrug som følge af en noge t optimistisk vækst i beskæftigelse og 
lønninger. I programmet forudses det, at re alvæksten i byggesektoren fortsat vil være 
negativ på kort sigt og de refter vil bliv e genoprettet i anden halvdel af 
programperioden. Imidlertid tyder en ræ kke fremadrettede indikatorer på en 
kraftigere mellemfristet korrektion for byggesektoren end den, der forudses i 
programmet. Til trods for de forbedre de økonomiske udsig ter indebærer den 
skrøbelige genopretning hos C yperns vigtigste handelspartne re imidlertid, at der er 
knyttet betydelige negative risici til de t makroøkonomiske scenario i programmet. 
Som følge af nedgangen i den økonomiske aktivitet i 2009 kunne der konstateres en 
betydelig, men dog kun delvis, korrektion af det eksterne unders kud, som ikke desto 
mindre fortsat er højt, nemlig 8,5 % af BN P, og i programmet forventes igen at vokse 
kraftigt til 12,9 % af BNP i 2013, da importen forventes at stige. Den eksterne 
ubalance vil sandsynligvis tynge den økonom iske vækst på mellemlang sigt. Den 
offentlige sektors store nedsparinger vil skulle finansieres af udlandsgæld eller indenlandsk privat opsparing. Det betyder, at justeringen af ubalancen på de løbende 
poster vil kræve enten højere omkostninge r til gældsfinansiering eller større 
opsparinger i den private sektor. Det sidste vil indebære en lavere vækst i outputtet 
                                                
 
4 Vurderingen tager navnlig hensyn til Kommissionens prognose fra foråret 2010, men bygger også på 
andre oplysninger, der er blevet tilgængelige siden da.   
 
DA 7   DA på grund af lavere privatforbrug elle r investeringer (fortrængningseffekt). 
Programmets inflationsfremskrivni nger forekommer realistiske.  
(5) Ifølge programmet blev de offentlige finanser voldsomt forringet i 2009, idet de 
nåede op på et underskud på 6,1 % af BNP efter et overskud på 0,9 % af BNP i 2008, 
hvilket primært afspejler krisens konsekvenser for de offentlige finanser, men også skyldes stimulerende foranstaltninger svar ende til 1½ % af BNP, som regeringen 
vedtog som led i den europæiske økono miske genopretningsplan. I henhold til 
programmet er det planlagt at føre en rest riktiv finanspolitik for at korrigere det 
uforholdsmæssigt store underskud senest  i 2013 inden for rammerne af den 
formodede vækst. 
(6) Ifølge opdateringen er budgetmålet for 2010 et underskud på 6 % af BNP. 
Budgetloven for 2010 (godkendt af parlamen tet den 24. december 2009) sigtede mod 
et underskud på 4,5 % af BNP på grundlag af et anslået unders kudsresultat i 2009 på 
ca. 3 % af BNP. Eftersom det endelige resultat for 2009 var et underskud på 6 % af 
BNP, vil budgetloven indebære et e ndnu højere underskud. Programmet indeholder 
dog foranstaltninger, som tager sigte på at  standse en yderligere budgetforringelse og 
stabilisere underskuddet på samme niveau som i 2009. I opdateringen forudses det, at 
indtægtskvoten vil stige med ca. 1¼ procentpoint i 2010 i forhold til resultatet i 2009. 
De offentlige udgifter forventes at stige me d 1¼ procentpoint af BNP. De primære 
udgifter forventes at stige yderligere, is ær som følge af en yderligere stigning i 
sociale overførsler, tilskud og udgifter til offentlige lønninger. Ifølge opdateringen 
vil rentebetalingerne fortsætte dere s nedadgående tendens og fald med ¼ 
procentpoint af BNP, til trods for at gæld en vokser. De offentlige investeringer vil 
efter planen forblive på 2009-niveauerne. Ge nerelt vil den finanspolitiske stilling, 
målt ved den strukturelle saldo (dvs. i konjunkturkorrigerede  termer ekskl. 
engangsforanstaltninger og andre midlertid ige foranstaltninger), der forventes i 
programmet, i 2010 blive strammet med ca. ½ % af BNP.  
(7) Hovedsigtet med programmets budgetstrat egi på mellemlang sigt er at få den 
offentlige saldo ned under referencevær dien på 3 % af BNP senest i 2013. I 
programmet forventes det nominelle budgetunderskud at falde til 4,5 % af BNP i 2011 (fra 6,1 % det foregående år) og til 3,4 % i 2012, før det til sidst når ned på 2,5 % i 2013. Den primære saldo forventes at  følge et lignende mønster og nå en 
stilling med balance ved udgangen af peri oden, fra et underskud på 3,7 % af BNP i 
2010. Det strukturelle underskud beregnet efte r den i fællesskab aftalte metode vil 
forsat blive forbedret efter 2010 og komme til at ligge på omkring 3½ % af BNP i 
2011, lidt under 3 % i 2012 og 2¼ % i 2013. Den finanspolitiske indsats vil ligge på gennemsnitligt ¾ % af BNP pr. år i peri oden 2010-2013. Tilpasningen ser ud til at 
skulle gennemføres i begyndelsen af peri oden, skønt foranstaltningerne i 2010 først 
vil få fuld virkning i 2011. Desuden vil de foranstaltninger, der er truffet inden for 
rammerne af den europæiske økonomiske ge nopretningsplan, først blive udfaset ved 
udgangen af 2010. Konsolideringen skal ef ter planen hovedsagelig opnås fra 
budgettets indtægtsside, som forventes at stige med 2,6 procentpoint af BNP fra 2010 til 2013, mens udgiftsreduktionen vil kunne bidr age med et yderligere procentpoint 
af BNP. De indtægtsforøgende fora nstaltninger omfatter bekæmpelse af 
skatteunddragelse, skatteeftergivelse  i forbindelse med byplanlægning, 
harmonisering af minimumsafgi ften på olieprodukter og an vendelse af den nedsatte 
momssats på fødevarer og lægemidler sa mt indtægter i form af dividende fra 
halvoffentlige organisationer. Hvad angå r udgiftsforanstaltninge rne, er hovedparten 
 
DA 8   DA af programmets justering baseret på kontrol med driftsudgifter og reduktion af 
løbende overførsler. Programmet fokus erer på sociale overførsler og 
tilbageholdenhed med hensyn til de offentlige lønningers vækst som de udgiftskategorier, der skal konsolider es, hvis der opnås konsensus mellem 
arbejdsmarkedets parter. I opdateringen bekræftes vilj en til at opfylde det 
landespecifikke budgetmål på mellemlang sigt , som er en afbalanceret budgetstilling 
i strukturelle termer (dvs. i konj unkturkorrigerede termer ekskl. 
engangsforanstaltninger og andre midl ertidige foranstaltninger). Dette 
mellemfristede mål afspejler pagtens målsætni nger. De strukturelle  saldi svarende til 
programmets underskudsmål indebærer, at de t mellemfristede mål ikke bliver nået i 
løbet af programperioden.  
(8) Budgetresultatet kan blive dårlig ere end forventet i programmet. Det 
makroøkonomiske scenario, der er fremskre vet i opdateringen, forekommer især at 
være baseret på optimistiske vækstant agelser i hele programperioden. På 
indtægtssiden er risiciene for de offentlige finanser i 2010-2011 større end i tidligere år og hænger sammen med en eventuel kraf tigere indsnævring og en afbalancering af 
den økonomiske vækst i retning af en vækst med færre skat teindtægter. I betragtning 
af den forventede moderate økonomiske ge nopretning og presset for at stimulere den 
indenlandske efterspørgsel gennem øgede  offentlige udgifter er risiciene for 
eventuelle overskridelser ik ke ubetydelige. Disse risici  er især knyttet til den 
anvendte praksis med at forelægge udgiftsf orøgende tillægsbudgetter i løbet af året, 
som ud over den tilsigtede omallokering af midler også har medført en forøgelse af 
de løbende udgifter. Desuden kan de sociale overførsler vise sig at blive højere end 
forventet i lyset af resultaterne i den seneste tid, mangelen på en fokuseringsmekanisme samt de noget opt imistiske fremskrivninger hvad angår 
væksten i beskæftigelsen (og arbejdsløsheden).  
(9) Den offentlige bruttogældskvote er an slået til 56,2 % af BN P i 2009, og er således 
steget fra 48,4 % året før. Ud over de t voksende underskud og den faldende BNP-
vækst har en stock-flow-tilpasning på ca.  1 procentpoint af BNP bidraget til 
stigningen i gældskvoten. Dette afspejler en akkumulering af offentlige aktiver som 
følge af en overfinansiering i slutninge n af 2009 for at opfylde forpligtelser i 
begyndelsen af januar 2010. Det forvente s, at gældskvoten vil stige i 
programperioden, hvilket navnlig skyldes de  fortsatte primære underskud, der dog er 
ved at blive mindre. Gældskvoten vil ligge  over referenceværdien på 60 % af BNP i 
2010 og forventes at forblive over referenceværdien i hele programperioden. Ifølge fremskrivningerne vil den stige til ca. 63 % af BNP i 2011 og 2012, hvorefter den vil 
falde lidt. I betragtning af risiciene for en forværring af det makroøkonomiske 
scenario og budgetmålene vil gældskvot en kunne udvikle sig mindre gunstigt end 
fremskrevet i programmet.   
(10) De langsigtede budgetmæssi ge konsekvenser af aldringe n ligger betydeligt over EU-
gennemsnittet, hovedsagelig som følge af en forholdsvis stor stigning i 
pensionsudgifterne som andel af BNP i de kommende årtier,  hvilket delvis skyldes, 
at pensionssystemet stadig befinder sig i en modningsfase. I programmet gøres der 
rede for en pensionsreform, som blev indf ørt i april 2009 og forventes at medføre en 
let mindskelse af stigningen i pensionsu dgifter og især en forhøjelse af 
socialsikringsbidragene. Reformen v il forbedre den langsigtede balance i 
pensionssystemet og mindske risiciene i tilknytning til dets bæredygtighed, men har 
ikke nogen indvirkning på den genere lle vurdering. Den i programmet anslåede 
 
DA 9   DA budgetstilling i 2009 forstærker den al drende befolknings budgetmæssige 
indvirkning på holdbarhedsgab et. Hvis den primære sal do forbedres på mellemlang 
sigt og der gennemføres yderligere forans taltninger med sigte på at begrænse den 
betydelige stigning i de aldersrela terede udgifter, navnlig pensions- og 
sundhedsudgifterne, vil det bidrage til at reduc ere risiciene for de offentlige finansers 
holdbarhed, som i Kommissione ns holdbarhedsrapport fra 20095 blev vurderet som 
alvorlige. Gældsfremskrivningerne på me llemlang sigt, som bygger på antagelsen 
om, at BNP-vækstraterne gradvis vil nå op på det niveau, som forventedes før krisen, 
og at skatte- og afgiftstrykket vil vende tilbage til niveauerne før krisen, og også 
omfatter den forventede stigning i alde rsrelaterede udgifter, viser, at den 
budgetstrategi, der forudses i programmet, umiddelbart og uden yderligere politiske 
ændringer næsten vil være tilstrækkelig til at stabilisere gældskvoten senest i 2020. 
(11) Cypern har i de seneste år mere end n ået sine budgetmål, selv om det er sket i en 
kontekst med kraftig økonomisk aktivitet og en vækst med store skatteindtægter. 
Budgetrammerne er for nylig blevet styrket med vedtagelsen af systemet for finansiel 
forvaltning og regnskabsføring (FIMAS), de n gradvise indførel se af en treårig 
mellemfristet budgetramme (MTBF) og indf ørelsen af program- og resultatbaseret 
budgetlægning. Den hidtidige praksis med at ve dtage tillægsbudgetter i løbet af året 
har imidlertid medført en stigning i de løbende udgifter ud over den ønskede 
omallokering af midler. Ifølge programme t forventes det, at den nye budgetramme, 
når den er fuldt ud gennemført, vil stands e denne praksis og resultere i en mere 
effektiv budgetprocedure, som bidrager til at begrænse udgifterne. Samtidig vil den 
nye budgetprocedure udgøre et sundt grundlag for omallokering af udgifter til fordel 
for vækstfremmende aktiviteter i overensstemme lse med de prioritete r, der er fastlagt 
i det nationale reformprogram. Den nye ramm e befinder sig imidlertid stadig på et 
tidligt stadium af gennemførelsen og forvente s først at være helt  på plads i 2012. 
Derfor vil dens virkning først blive effe ktiv på mellemlang sigt. Det vil være af 
afgørende betydning, at den nye  ramme gennemføres rettidig t, hvis der skal opnås en 
vellykket og varig konsolidering af de offentlige finanser. 
(12) Hvad angår de offentlige finansers kvalitet, anerkendes det i programmet, at dette er 
et vigtigt middel til at fremme den potentie lle vækst og sikre de offentlige finansers 
holdbarhed på lang sigt. I programmet lægge s der især vægt på den virkning den 
mellemfristede budgetramme og den program- og resultatbaserede budgetlægning efter den fulde gennemførelse vil få for en bedre allokering af ressourcer til højt 
prioriterede vækstøgende områder, sam tidig med at der gennemføres en bedre 
kontrol af uproduktive udgifter. På udgiftss iden omfatter programmet en fornyet 
gennemgang af de seneste projekter med henblik på at styrke infrastrukturen gennem privat-offentlige partnerskaber samt foranstaltninger for at forbedre uddannelsen gennem øget anvendelse af computere i den primære og sekundære undervisning og 
forbedringer på forskningsområdet og i ak ademiske institutioner. Opdateringen 
omfatter også en allokering af midler til at omstrukturere offentlige hospitaler til 
selvstændige enheder og vedtagelsen af en national sundhedsor dning, som tager sigte 
                                                
 
5 I Rådets konklusioner af 10. november 2009 om de offentlige finansers holdbarhed "opfordrer Rådet 
medlemsstaterne til i deres kommende stabilitets- og konvergensprogrammer at rette opmærksomheden 
mod strategier, som fokuserer på holdbarhed", og desuden "henstiller Rådet til Kommissionen, at den 
sammen med Udvalget for Økonomisk Politik og Det Økonomiske og Finansielle Udvalg 
videreudvikler metoderne til vurdering af de offentlige finansers langsigtede holdbarhed i god tid inden 
næste holdbarhedsrapport", der er planlagt til 2012. 
 
DA 10   DA på at forbedre effektiviteten gennem reguleret konkurrence og 
omkostningsbegrænsning. Dette forekommer at være et væsentlig middel til at kontrollere de forventede udgiftsstigninger, der er knyttet til befolkningsaldringen. 
På indtægtssiden understreger man i programmet den positive virkning, indførelsen af den mellemfristede budgetramme vil få fo r tilvejebringelsen af mere nøjagtige og 
sensitive indtægtsprognoser  på mellemlang sigt. Myndighederne bemærker, at 
indtægtsfremskrivningerne på grund af skatt eelasticiteternes volatilitet i de seneste år 
som følge af højkonjunkturen for aktiver er blevet tilpasset for at tage hensyn til 
virkningerne af priserne på aktiver og BNP-vækstens sammensætning. I programmet 
peges der endvidere på myndighedernes konstante overvågning af skatte- og 
understøttelsessystemet for at sikre, at det ka n betale sig at arbejde, og samtidig sørge 
for støtte til sårbare samfundsgrupper.  
(13) Under hensyntagen til ovennævnte ri sici i forbindelse med budgetmålene kan 
fastholdelsen i 2010 af en finanspol itik, der understøtter den økonomiske 
genopretning, samlet set betragtes som værende i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan. Som følge af den økonomiske krises 
negative konsekvenser forventes underskudde t på de offentlige finanser i 2010 at 
forblive på 6% af BNP, hvorefter de t gradvist vil bevæge sig ned under 
referenceværdien på 3 %. I programstrategien er der forudset en gennemsnitlig årlig finanspolitisk indsats på ¾ procentpoint  af BNP i perioden 2010-2013, men dette mål 
er forbundet med risici. Derfor vil den fi nanspolitiske indsats i betragtning af 
risiciene ikke være ti lstrækkelig til at bri nge underskuddet ned under 
referenceværdien på 3 % af BNP sene st i 2013 som planlagt. Desuden synes 
sammensætningen af programmets konsolider ingsstrategi i vid udstrækning at være 
baseret på indtægtsforøgende foransta ltninger, mens udgiftsbegrænsningen er 
minimal. Således forventes det i programmet , at udgiftskvoten vil blive stabiliseret 
på et højere niveau i 2013 end det, der va r resultatet i 2009. Forans taltninger, der vil 
kunne vende denne situation, er stadig unde r drøftelse med arbejdsmarkedsparterne, 
og er derfor er omfattet af risici med hensyn til de nærmere bestemmelser og tidsplanen for gennemførelsen. Som følge heraf vil udviklingen i gældskvoten, som 
forventes at overstige 60 % af BNP fr a 2010 og videre frem, måske også blive 
mindre gunstig en det, der er forudset i opdateringen. 
(14) Hvad angår de datakrav, der er anfø rt i adfærdskodeksen for stabilitets- og 
konvergensprogrammerne, indeholder pr ogrammet alle de obligatoriske og 
fakultative data. 
Den overordnede konklusion er, at Cyperns offentlige finanser er  blevet betydeligt forringet 
som følge af den økonomiske nedgang og en ekspansiv finanspolitis k kurs, som skyldes 
vedtagelsen af betydelige stimulerende fo ranstaltninger i overensstemmelse med den 
europæiske økonomiske genopretningsplan. So m følge heraf udviste budgetsaldoen et 
underskud på 6,1 % af BNP i 2009 efter et ove rskud på 0,9 % af BNP i 2008. I programmet 
skitseres en konsolideringsproces, der starter i 2010 og tager sigte på at bringe den offentlige 
saldo ned under referenceværdien på 3 % af BN P senest i 2013. Imidlertid forventes det, at 
tilpasningen fortrinsvis vil blive opnået via budgettets indtægtsside, mens udgiftskvoten 
fortsat vil ligge på historisk høje niveauer. He rtil kommer, at budgetstrategien på baggrund af 
en skrøbelig global økonomisk genopretning er genstand for betydelige risici, idet de 
vækstantagelser, der ligger til grund for programmets makroøkonomiske scenario, er 
optimistiske. Som følge af de store indenlandske  og eksterne ubalancer bør fastholdelse af 
forsigtige politikker og styrkels e af finanspolitisk holdbarhed prioriteres højt. Derfor vil 
 
DA 11   DA kontrol med de løbende udgifter i kraft af gennemf ørelsen af en effektiv flerårig budgetramme 
være et væsentligt instrument til at støtte virkeliggørelsen af konsolideringsplanerne og 
budgetmålene. Desuden er det vigtigt at forbedre de offentlige finansers kvalitet, bl.a. for at 
sikre en gnidningsløs tilpasning af økonomien trods de ubalan cer, den er konfronteret med, 
navnlig ved at øge det potentielle BNP, fo rbedre konkurrenceevnen og yderligere reducere 
den eksterne ubalance. 
På baggrund af ovenstående vur dering opfordres Cypern til: 
i) at begrænse underskuddet for 2010 til højst  6 % af BNP, om nødvendigt ved at 
styrke konsolideringsforanstaltningerne,  især hvis den makroøkonomiske udvikling 
viser sig at blive mindre gunstig end i programmets scenario, og træffe rettidige foranstaltninger til at udarbejde en mere  udgiftsdrevet konsolideringsstrategi; at 
benytte muligheder ud over den bebudede finanspolitiske indsats til at fremskynde den finanspolitiske konsolidering og på  ny bringe bruttogæ ldskvoten ned under 
referenceværdien 
ii) som planlagt at gennemføre en effektiv  flerårig budgetramme for at sikre, at 
budgetmålene overholdes, og for strengt at be grænse udgifterne på mellemlang sigt  
iii) at forbedre de offentlige finansers langsigtede holdbarhed ved at gennemføre 
reformforanstaltninger for at  kontrollere udgifter på pe nsions- og sundhedsområdet 
for at begrænse den forventede s tigning i aldersrelaterede udgifter. 
 
DA 12   DA Sammenligning af centrale makroøkono miske og budgetmæssige fremskrivninger  
    2008 2009 2010 2011 2012 2013 
SP apr. 2010  3,6 -1,7 0,5 1,5 3,0 3,2 
KOM maj 2010  3,6 -1,7 -0,4 1,3 - - Realt BNP 
(% ændring)  SP feb. 2009  3,8 2,1 2,4 3,0 3,2 - 
SP apr. 2010  4,4 0,2 2,7 2,0 2,0 2,0 
KOM maj 2010  4,4 0,2 2,7 2,5 - - HICP-inflation 
(%) SP feb. 2009  4,4 2,0 2,5 2,5 2,5 - 
SP apr. 2010  2,9 -1,3 -2,4 -2,5 -1,6 -0,5 
KOM maj 2010  3,4 -0,7 -2,1 -1,6 - - Outputgab1 
(% af potentielt BNP)  SP feb. 2009  0,8 -0,1 -0,6 -0,5 -0,2 - 
SP apr. 2010  -17,7 -8,5 -11,5 -12,2 -12,6 -12,9 
KOM maj 2010  -17,6 -8,2 -6,8 -6,7 - - Nettolångivning/låntagning i 
forhold til resten af verden 
(% af BNP)  SP feb. 2009  -12,4 -12,1 -11,5 -10,9 -10,2 - 
SP apr. 2010  43,5 40,3 41,6 42,8 43,6 44,2 
KOM maj 2010  43,5 40,3 41,2 41,3 -  - Offentlige indtægter 
(% af BNP)  SP feb. 2009  45,3 43,8 44,0 44,4 44,8 -  
SP apr. 2010  42,6 46,4 47,6 47,2 47,0 46,7 
KOM maj 2010  42,6 46,4 48,3 49,0 -  - Offentlige udgifter 
(% af BNP)  SP feb. 2009  44,3 44,6 45,5 46,3 47,1 -  
SP apr. 2010  0,9 -6,1 -6,0 -4,5 -3,4 -2,5 
KOM maj 2010  0,9 -6,1 -7,1 -7,7 - - Offentlig saldo 
(% af BNP)  SP feb. 2009  1,0 -0,8 -1,4 -1,9 -2,2 - 
SP apr. 2010  3,7 -3,6 -3,7 -2,1 -1,0 0,1 
KOM maj 2010  3,7 -3,6 -4,4 -4,8 - - Primær saldo 
(% af BNP)  SP feb. 2009  3,9 1,5 0,8 0,2 -0,2 - 
SP apr. 2010  -0,2 -5,6 -5,1 -3,5 -2,8 -2,3 
KOM maj 2010  -0,4 -5,8 -6,3 -7,1 - - Konjunkturkorrigeret saldo1 
(% af BNP)  SP feb. 2009  0,7 -0,8 -1,2 -1,7 -2,1 - 
SP apr. 2010  -0,2 -5,6 -5,2 -3,6 -2,9 -2,3 
KOM maj 2010  -0,4 -5,8 -6,3 -7,1 - - Strukturel saldo3 
(% af BNP)  SP feb. 2009  0,7 -0,8 -1,2 -1,7 -2,1 - 
SP apr. 2010  48,4 56,2 61,0 63,2 63,1 62,3 
KOM maj 2010  48,4 56,2 62,3 67,6 - - Offentlig bruttogæld 
(% af BNP)  
SP feb. 2009  49,3 46,8 45,4 44,2 44,2 - 
Anm : 
1Outputgab og konjunkturkorrigerede sald i fra programmerne som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis 
af oplysningerne i programmerne.  
2Baseret på en anslået potentiel væks t på henholdsvis 2,0 %, 2,8 %, 2,8 %, 2,8 % og 2,8 % i perioden 2009-2013.  
3Konjunkturkorrigeret saldo ekskl. engangsforansta ltninger og andre midlertidige foranstaltninger. 
Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstalt ninger repræsenterer 0,1 % i årene 2010, 2011 og 2012 (alle 
underskudsreducerende) i henhold til  det seneste program. Der er ingen enga ngsforanstaltninger og andre midlertidige 
foranstaltninger i Kommissione ns prognose fra foråret 2010.  
Kilde : 
Stabilitetsprogram (SP): Kommissionens  prognoser fra foråret 2010 (KOM); beregninger foretage t af Kommissionen.