DA Den Europæiske Unions Tidende C 237/31

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

2013/C 237/06

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (2)

»SZENTESI PAPRIKA«

EF-Nr.: HU-PGI-0005-0912-30.11.2011

BGB ( X ) BOB ( )

1. Betegnelse

»Szentesi paprika«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Ungarn

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.6. Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Den beskyttede geografiske betegnelse »Szentesi paprika« er en betegnelse for frugter af de anførte sortstyper og sorter af Capsicum annuum, der er dyrket ved fremdrivning.

Når »Szentesi paprika«-produkterne bringes i omsætning, skal de være sunde og intakte, og de forskellige sortstyper skal have følgende egenskaber:

a) Hvide peberfrugter beregnet til fyldte peberfrugter (Capsicum annuum L. var. grossum) Når den er moden, er den hvide »Szentesi paprika« fedtet at føle på, og skindet er jævnt og glat. Frugten bliver ødelagt, når den revner, er afrundet og sammenkrøllet i enden, og kødet er tykt. Overfladen er glat og skinnende, og farven er gullighvid (elfenbensfarvet). Frugten har en konisk form, er 60-120 mm lang og 40-70 mm bred. Den har for det meste tre eller fire kamre. Kødet er 4-7 mm tykt, konsistensen er fast, og skindet er tyndt. Frugten har en intens duft af paprika og er velsmagende og mild. De dyrkede sorter er følgende: Hó, Cibere, Century, Hurricane, Bronson, Emese, Kurca, Creta, Joker, Karma, Bravia(RZ35862), Kalota, Brendon, Antal, Zalkod, Censor, Celtic, Cinema, Glorietta, Dimentio, E-49.39615, Galga, Claudius og Skytia.

b) Spidse, stærke peberfrugter (Capsicum annuum L. var. longum) Den spidse stærke »Szentesi paprika« har en skinnende, glat eller lidt bølget overflade og en lang, spids facon. Den er lyse-, mellem- eller mørkegrøn, 150-250 mm lang og 20-50 mm bred. Den har for det meste to eller tre kamre, kødet er 3-4 mm tykt, konsistensen er fast, og skindet er tyndt. Frugten har en intens duft af paprika og en krydret, behagelig smag. De dyrkede sorter er følgende: Daras, Rush, Sarah, Fighter, Kard, Thunder og Kais. De dyrkede sorters smagsstyrke er målt til 2 500-5 000 på Scoville-skalaen.

c) Kápia-peberfrugter (Capsicum annuum L. var. grossum) »Szentesi paprika« i Kápia-gruppen har en konisk facon og er lidt fladtrykt. Den har en glat, skinnende overflade og har på høsttidspunktet en fløjlsagtig, mørkerød farve. Den er 60-120 mm lang og 40-70 mm bred. Den har typisk to eller tre kamre. Kødet er 4-7 mm tykt, konsistensen er fast, og skindet er af mellemtykkelse. Frugten er mild og har en intens, sød smag og en duft af stødt paprika. De dyrkede sorter er følgende: Kárpia (T 112), Kapirex, Karpex og Mágus.

d) Tomatformede peberfrugter (Capsicum annuum L. var. grossum) Den tomatformede »Szentesi paprika« har en meget karakteristisk facon: Den ser ud som en fladtrykt kugle med en glat, skinnende overflade og er dybrød på høsttidspunktet. Frugten er 60-120 mm i diameter, 40-60 mm lang, har tre eller fire kamre, og kødet er 5-7 mm tykt. Den har en fast konsistens, et tyndt skind, en intens duft af paprika, og den er mild. De dyrkede sorter er følgende: Pritavit, Kabala og Bihar. De sorter af ovenstående typer, som kan dyrkes, kan variere fra år til år.

3.3. Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

—

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Hver af følgende etaper ved produktion af »Szentesi paprika« skal finde sted i det afgrænsede geografiske område, jf. punkt 4:

— produktion og dyrkning af peberfrøplanter

— integreret økologisk produktion af de forskellige sortstyper og sorter, herunder:

— valg af produktionsperiode

— udvikling af dyrkningsområdet

— jordkultivering og grundgødskning

— udplantning

— forberedelse af plantestøtte

— planteplejeaktiviteter (fytoteknologi)

— kunstvanding og tilføring af næringsstoffer

— klimaregulering

— anvendelse af miljøvenlige, integrerede plantebeskyttelsesprocedurer

— høst, klargøring af produktet, midlertidig opbevaring og oplagring

— tilintetgørelse af lagre af peber, udvikling og desinfektion af produktionsudstyr.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

Klassificering, emballering og mærkning af »Szentesi paprika« sker i producentens forretningslokaler eller ethvert andet egnet forretningssted inden for det afgrænsede geografiske område.

Ved emballering af hele partier: bakke, kurv, polyethylenpose (3, 5, 20, 30, 40, 50, 60 eller 80 peberfrugter pr. enhed); efter vægt: kurv, raschel-net (0,35, 0,5, 0,7, 1 eller 2 kg peberfrugter pr. enhed) eller kasse: i M10-, M20- eller M30-pakker (2,5, 10, 12 eller 14 kg peberfrugter pr. enhed). Emballeringsformen for de forskellige sortstyper kan til enhver tid variere alt efter de kommercielle behov.

For at bevare den karakteristiske kvalitet og homogenitet for de forskellige sortstyper og sorterne deraf samt den karakteristiske smag, duft, konsistens og intakte tilstand for »Szentesi paprika« (BGB) og for at sikre produkternes sporbarhed skal emballeringen ske inden for det afgrænsede geografiske område.

3.7. Specifikke mærkningsregler

— Ordkombinationen »Szentesi paprika« skal fremgå af emballagen.

— Der skal også være en etiket med en stregkode, som sikrer, at »Szentesi paprika« kan spores.

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område

Produktionen af »Szentesi paprika« med beskyttet geografisk betegnelse (BGB) er hjemmehørende i et sammenhængende område i distriktet Csongrád.

Produktionen af »Szentesi paprika« sker inden for de administrative grænser for følgende lokaliteter i distriktet Csongrád: Derekegyháza, Fábiánsebestyén, Felgyő, Mindszent, Nagymágocs, Nagytőke, Szegvár og Szentes.

5. Tilknytning til det geografiske område

5.1. Det geografiske områdes egenart

De faktorer, der påvirker produktionen af kvalitetspeberfrugter, navnlig temperatur og lys, samt jordbunden og de hydrografiske egenskaber har skabt gunstige betingelser for udviklingen af den kunstvandede peberproduktion i regionen Szentes, som de såkaldte »bulgarske gartnere« (som producerede grøntsager ved hjælp af specialiserede ikke-industrielle metoder, fremdrivning i mistbænke og kunstvanding), der slog sig ned i regionen i anden halvdel af det 19. århundrede, lagde grunden til.

Produktionsregionen Szentes ligger i den sydøstlige del af Ungarn i et af de lavest liggende bækkener i området, Alföld (Den Store Ungarske Slette). Regionen indtager en særlig plads rent topografisk, idet den har landets lavest liggende landområde med skråninger på tre sider fra nabodistrikterne til Tisza-dalen. Det vigtigste vandløb i regionens hydrografiske system er Tisza-floden, der også definerer hele det geografiske fysiognomi. Den dominerende jordbundstype her er kulsyreholdig og af typen solonetz/eng-chernozem som følge af de rigelige mængder overfladevand i regionen. Jorden i produktionsområdet er i god fysisk tilstand. Den har en let smuldrende tekstur, varmes hurtigt op, har en sub-alkalisk pH-værdi, en god styring af vand og næringsstoffer, et højt humusindhold og et tykt muldlag.

Ved produktion af »Szentesi paprika« omfatter de vigtigste klimafaktorer, der gør frugten så værdifuld, lyset, antallet af solskinstimer, temperaturen og den tilførte varmemængde. De karakteristiske kontinentale klimaforhold er dominerende i produktionsregionen Szentes. Antallet af solskinstimer er jævnt fordelt i hele regionen, som gennemsnitlig har 2 050 solskinstimer om året. Målt efter årlig middeltemperatur er produktionsregionen en af landets varmeste. Den årlige middeltemperatur er + 10-11 °C, mens varmesummen i vækstsæsonen er 3 200-3 300 °C. Dette er særdeles gunstigt for produktion af peberfrugter, der har brug for masser af varme.

Derimod har regionen landets laveste nedbørsmængde med en årlig middelværdi på 500-550 mm nedbør. Typisk falder 40 % af nedbøren i vinterhalvåret og 60 % i sommerhalvåret. Den vandkrævende peberproduktion har kun kunnet lade sig gøre takket være den kunstvanding, der har udviklet sig som følge af regionens gunstige hydrografiske betingelser, og som blev indført af de såkaldte »bulgarske gartnere«.

5.2. Produktets egenart

De vigtigste organoleptiske værdier og egenskaber ved »Szentesi paprika« med oprindelse i det geografiske område er: en usædvanlig velsmagende, stærk, sød eller krydret smag; en intens duft af paprika eller en duft, der minder om stødt paprika; tyndt skind. Frugtkødet er 3-7 mm tykt, hvilket gør det muligt fuldt ud at nyde smagen og smagsstofferne i frugten — der normalt indtages i frisk form.

Hvid »Szentesi paprika«: Når frugten er moden, er den fedtet at føle på, og skindet er jævnt og glat. Frugten bliver ødelagt, når den revner, og er afrundet og sammenkrøllet i enden, og kødet er tykt. Friske peberfrugter har en meget karakteristisk duft og saftfuldhed, eller som forbrugerne populært udtrykker det: »»Szentesi paprika« smager af noget«.

Den spidse, stærke »Szentesi paprika« har et skinnende, glat eller lidt bølgeformet skind og har en spids, langstrakt facon. Kødet har en fast konsistens. Frugten har en intens duft af paprika og en krydret, behagelig smag. »Szentesi paprika« i Kápia-gruppen har en konisk facon og er lidt fladtrykt. Kødet har en fast konsistens. Skindet er mellemtykt. Frugten har en glat, skinnende overflade og en meget attraktiv fløjlsagtig, mørkerød farve som følge af det geografiske miljø (lyset og varmen).

Den tomatformede »Szentesi paprika« har en meget karakteristisk facon: Den ser ud som en fladtrykt kugle. Til trods for kødets tykkelse har den også et meget tyndt skind, og frugtens overflade er glat. På høsttidspunktet har den en dybrød farve.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Tilknytningen til det geografiske område bygger på produktets mangeårige omdømme og den lokale ekspertise hos producenterne af »Szentesi paprika«, der er nedarvet gennem generationer.

»Szentesi paprika«-frugternes omdømme

De såkaldte »bulgarske gartnere«, der slog sig ned i regionen i anden halvdel af det 19. århundrede, lagde grunden til udviklingen af kunstvandet peberproduktion i regionen Szentes. Lige siden har man uden ophold produceret den velansete »Szentesi paprika«. Produktet nyder den dag i dag stor anseelse og fik førstepræmie ved den kombinerede landbrugsudstilling og havemesse i Debrecen i 2006, hvor der deltog omkring 300 ungarske og udenlandske virksomheder. I 2007 vandt den søde peber, der er beregnet til fortæring i frisk tilstand, Magyar Termék Nagydíj (ungarsk pris for kvalitetsprodukter).

En lang række historiske data bevidner den flere hundrede år gamle sammenkædning mellem »Szentesi paprika«-frugternes omdømme og det geografiske område. Forekomsten af sød peber i Ungarn kan spores tilbage til den gang i vinteren 1875-76, hvor de »bulgarske gartnere« slog sig ned i Úsztató major i regionen Szegvár. Ifølge den store landbrugstælling i 1895 var 92,74 % af Ungarns samlede produktion af peberfrugter koncentreret i den sydøstlige del af landet, i området Szentes. Gartnere lejede noget jord og udnyttede fordelen ved, at jordbunden i distriktet Csongrád er humusrig og alluvial af typen eng-chernozem og dermed hurtigt varmes op. Så vidt det var muligt, valgte de at slå sig ned på svagt skrånende landområder. For at kunne starte dyrkningen tidligt anvendte de forspirede frø og mistbænke. De dyrkede også mellemkulturer i bede, f.eks. dyrkning af agurkefrøplanter side om side med peberfrugter, idet agurkerne så blev stående tilbage, når peberfrugterne blev udplantet. De enkelte frøplanter blev udplantet med en lille klump jord. Disse pionerer indførte omfattende regelmæssig kunstvanding: Til kunstvanding anvendte de opvarmet stillestående vand eller langsomt rindende vand fra lavvandede vandområder. De havde en unik metode til at udvinde og bortlede vand. Man anvendte på daværende tidspunkt i området Szentes de såkaldte »kæde-spandshjul«, der kunne indstilles efter det varierende vandniveau.

Lokal ekspertise

Varmestyringen i jordbundens overflade er meget god i produktionsregionen Szentes. Da jordbunden, hvor man dyrker »Szentesi paprika«, absorberer mere varme end den frigiver via udstråling ved solopgang, stiger varmetilførslen i jordbunden og luften ovenfor, hvilket hæver temperaturen. Det afbalancerede mikroklima, der opstår via den harmoniske varmetilførsel og produktionsmetoderne med kunstvanding, som de »bulgarske gartnere« indførte, giver tilsammen den usædvanlige smag, som den varme- og vandkrævende »Szentesi paprika« har.

Oven i de naturbetingede faktorer kommer så de lokale landbrugeres aktiviteter og de praktiske erfaringer med produktion ved fremdrivning (varmeregulering, ventilation, skygge, plantepleje), som er nedarvet gennem generationer. En sådan ekspertise har været med til at udligne de negative konsekvenser af de ekstreme vejrforhold i de seneste årtier, og man har kunnet sikre og om muligt bevare den smag og farve, som »Szentesi paprika« har, samt den attraktive facon, der er så karakteristisk for de forskellige sortstyper.

De teknikker, der blev indført af de »bulgarske gartnere«, er inden for de sidste ca. 150 år blevet tilpasset, så de er egnede til de til enhver tid akutelle omstændigheder. De helt afgørende faktorer for dyrkning af peberfrugter er ved produktionen løbende blevet revurderet, og der er kommet nye produktionsmetoder. Op til 1960'erne mente man, at gode jordbundsforhold, kunstvandingspotentiale (floderne Tisza og Körös samt kunstvandingskanalsystemer), antallet af solskinstimer (potentiale for tidlig dyrkning) samt opvarmning tidlig om foråret var de vigtigste produktionsparametre. Den næste periode varede fra slutningen af 1960'erne til slutningen af 1980'erne. Peberproducenterne ville have fuldt udbytte af den tidlige opvarmning og de mange solskinstimer om vinteren og foråret og begyndte derfor at anvende drivhuse. Da man mellem 1960'erne og 1980'erne opdagede, at der er geotermisk energi i regionen, ændrede produktionen af »Szentesi paprika« sig fra frilandsdyrkning til dyrkning i drivhuse, hvor ikke-jordbaserede produktionsmetoder vandt frem.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 5, stk. 7, i forordning (3) (EF) nr. 510/2006)

Vidékfejlesztési Értesítő (bulletin vedrørende landbrugsudviklingen), 16. november 2011, bind LXI, nr. 6, s. 317

http://elelmiszerlanc.kormany.hu/minosegpolitika

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2) Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(3) Se fodnote 2.