EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 19.12.2011 
SEK(2011) 1559 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUME AF KONSEKVENSANALYSEN 
Ledsagedokument til 
Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 
om ændring af direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssi ge kvalifikationer 
og forordningen om det administrative samarbejde ved hjælp af informationssystemet 
for det indre marked 
{KOM(2011) 883 endelig} 
{SEK(2011) 1558 endelig}  
 
DA 2   DA 1. INDLEDNING  
I direktivet om anerkendelse af  erhvervsmæssige kvalifikationer1 fastsættes betingelserne for 
anerkendelse af erhvervsmæssige  kvalifikationer ved etablering i en anden medlemsstat samt 
betingelserne ved midlertidig flytning til en anden medlemsstat.  
Moderniseringen af ordningen for anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer er en af de 
tolv løftestænger i akten for det indre marked med henblik på at skab e vækst og øget tillid. 
Den er baseret på en grundig evaluering af di rektivet, som fandt sted i perioden mellem marts 
2010 og maj 2011. 
2. NÆRHEDSPRINCIPPET  
Bestemmelserne om anerkendelse af erhvervsmæ ssige kvalifikationer er fastsat i direktiv 
2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer. Ændri nger i dette regelsæt 
indebærer en ændring af direktiv et, men ikke et nyt direktiv. 
3. MÅLSÆTNINGER  
På baggrund af en analyse af de problemer, so m præsenteres i næste afsnit, er initiativets 
vigtigste mål at fremme erhvervsudøvernes  mobilitet og den EU-interne handel med 
tjenesteydelser, at tage fat på udfordringen med at besætte højtkvalificerede stillinger og 
tilbyde de jobsøgende flere muligheder. 
4. PROBLEMSTILLING , POLITISKE STRATEGIER OG DERES VIRKNINGER  
Identificeringen af problemområd er er hovedsageligt baseret på resultaterne af evalueringen 
og reaktionerne på grønbogen, som Kommissi onen offentliggjorde den 22. juni 2011.  
4.1. Information og e-forvaltning for borgerne 
Det er fortsat vanskeligt for erhvervsudøvere, de r ønsker at få deres kvalifikationer anerkendt, 
at finde ud af, hvilken kompetent myndighed de skal henvende sig til, og hvilke dokumenter 
der skal indsendes.  
Et andet problem er den begrænsede anvendelse af elektroniske værktøjer til gennemførelse af 
anerkendelsesprocedurerne. Navnlig sundhedspers onale og jobsøgende har ikke gavn af de 
faciliteter, der tilbydes via kvikskrankerne, som er oprettet i henhol d til servicedirektivet . 
Konsekvensanalysen pegede på fire mulige lø sninger: 1). Ingen t iltag på EU-plan 2). 
Styrkelse af de nationale kontaktpunkter 3). Medlemsstater ne bør formidle central 
onlineadgang til oplysninger og gennemførelse af anerkendelsesprocedurerne 4). Udvidelse af kvikskrankernes anvendelsesområde. 
                                                
 
1 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af 
erhvervsmæssige kvalifikationer, EUT L 255 af 30.9.2005, s. 22). 
 
DA 3   DA Løsning 4 er den foretrukne valgmulighed, eftersom den vil medføre, at samtlige oplysninger 
og procedurer skal gøres tilgængelige af medlemsstaterne via kvikskrankerne, som 
erhvervsudøverne med størst sandsy nlighed vil henve nde sig til.  
4.2. Effektive anerkendelsesprocedurer 
4.2.1.  Anerkendelsesprocedurernes længde 
I direktivet fastsættes specifi kke tidsfrister for behandling af  anmodninger om anerkendelse (3 
eller 4 måneder). Disse tidsfrister synes ikke  at være tilpasset ar bejdsmarkedets behov. 
Desuden virker det som om, de ofte ikke  overholdes. Den øgede anvendelse af 
informationssystemet for det indre marked (IMI) har forenklet udvekslingen af oplysninger 
mellem de kompetente myndigheder, men har tilsyneladende ikke fremskyndet procedurerne for borgerne.  
Fire forskellige løsninger undersøges: 1). I ngen ændringer 2). Stær kere håndhævelse fra 
Kommissionens side i enkeltsa ger 3). Forkortelse af direktivets tidsfrister for samtlige 
erhverv. 4). Inddragelse af hjemlandet og opre ttelse af et europæisk mobilitetspas for 
erhvervsudøvere. 
Løsning 4 bør foretrækkes, eftersom problemet  behandles opstrøms, og der skabes gunstige 
betingelser for at fremskynde anerkendelsespr oceduren. Den indebære r kortere tidsfrister, 
men stiller også de nødvendige instrumenter t il rådighed (erhvervspas) med henblik på at 
overholde dem. Løsningen kræver begrænsede  investeringer fra Ko mmissionens side og vil 
have en positiv indvirkning på anerkendelsesomkostningerne i medlemsstaterne. Men det vil kræve en yderligere indsats fr a en række medlemsstater.  
4.2.2.  Begrundelse for afgørelser og tilrettelæ ggelse af udligning sforanstaltninger 
Problemerne på dette område vedrører først og fremmest den manglende begrundelse for de 
afgørelser, der træffes af de kompetent e myndigheder, og tilrettelæggelsen af 
udligningsforanstaltningerne.  
Konsekvensanalysen indeholder følgende lø sningsmuligheder: 1). Ingen ændringer 2). 
Udvikling af dækkende retningslinjer for anvendelsen og tilrettelæggelsen af udligningsforanstaltninger 3). Optimeret anvendelse af udligningsforanstaltninger 4). Løsning 
3 plus regelmæssig tilrettelæggelse af udligningsforanstaltninger. 
Konklusionen er, at løsning 4 er den mest effektive, eftersom den behandler samtlige 
identificerede problemer.  
4.2.3.  Mangel på fælles platforme 
De fælles platforme blev indført for at fremme gennemførelsen af den generelle 
anerkendelsesordning. Trods flere forsøg er der ikke blevet indført nogen fælles platform i 
praksis.  
I konsekvensanalysen undersøges følgende mulighe der: 1). Ingen ændringer 2). Afskaffelse af 
begrebet fælles platforme 3). Gennemgang af be grebet fælles platforme 4). Harmonisering af 
minimumsuddannelseskravene for nye erhverv. 
 
DA 4   DA Mulighed 3 er den mest effektive løsnin g for erhvervsudøverne, der således opnår 
anerkendelse uden udligningsforanstaltninger.  
4.3. Ordningen for automatisk anerkendelse: funktion 
4.3.1.  Anmeldelse af nye eksamensbeviser 
Det fremgår af evalueringen, at procedur en for anmeldelse og gennemgang af nye 
eksamensbeviser inden for arki tektur betragtes som arbejd skrævende. Derudover overholdes 
minimumsuddannelseskravene for de 6 erhverv i nden for sundhedssektoren måske ikke altid i 
praksis.   
I konsekvensanalysen peges på følgende mulig e løsningsmodeller: 1). Ingen ændringer 2). 
National overholdelsesfunktion 3). Over ensstemmelsesorgan på EU-niveau.  
Det konkluderes, at løsning 2 bør  være den foretrukne valgmulighed, eftersom den vil skabe 
bedre forudsætninger for mere rettidige anme ldelser af eksamensbeviser, lette byrden i 
forbindelse med gennemgangen af eksamensbeviser og sikre, at 
minimumsuddannelseskravene overholdes.  
4.3.2.  Tilpasninger af minimumsuddannelseskravene 
Minimumsuddannelseskravene, som er fastsat i direktivet, afspejler ikke nødvendigvis den 
videnskabelige og tekniske udvikling og de seneste uddannelsesreformer. 
a). Præcisering af uddannelsens mindstevarighed for læger, sygeplejersker og jordemødre: 
Uddannelsens mindstevarighed angives i år el ler uddannelsestimer. Dette gav anledning til 
forskellige fortolkninger af, hvorvidt de to krite rier skal opfattes som to valgmuligheder eller 
er kumulative. Følgende valgmuligheder unders øges: 1). Ingen ændringe r 2). Udelukkelse af 
et af de to kriterier 3). Kombination af de to kriterier og tilpasning af an tallet af år for læger 
4). Valgmulighed 3 plus en henvisning til ECTS (et europæiske meritoverførsels- og 
meritakkumuleringssystem).  
Den foretrukne løsning er valgmulighed 4, efte rsom den afklarer de retlige bestemmelser 
(antal år og timer anvendes samtidigt) og give r den fleksibilitet, der er nødvendig for læger 
(antallet af uddannels estimer fordeles over mindst fem år).  
b). Adgangskrav for sygeplejersker og jordemødre: Adgang til uddannelsen som 
sygeplejerske og jordemoder forudsætter på nuværende tidspunkt mindst 10 års almen 
skolegang. I betragtning af udviklingen inden for disse erhverv hævdede de berørte parter, at 
uddannelseskravet bør skærpes til 12 års almen s kolegang, hvilket allere de er tilfældet i 24 
medlemsstater. Følgende valgmuligheder undersøge s: 1). Ingen ændringer 2). Krav om 12 års 
almen skolegang for begge erhverv 3). Ajourføring af kravet begrænses til 
jordemoderuddannelsen 4). Krav om 12 års almen skolegang for begge erhverv med 
fastsættelse af en overgangsperiode.  
Valgmulighed 4 er den foretrukne løsning. De n giver medlemsstaterne mulighed for at 
uddanne mere kvalificerede og se lvstændige sygeplejersker og jordemødre og opretholder 
samtidig tilliden til sygepleje-  og jordemoderkvalifika tioner erhvervet i en  EU-medlemsstat.  
c). Åbning af nye apoteker: Ved hjælp af en undtagelse vedtaget i 1985 kan medlemsstaterne 
undlade at lade uddannelsesbeviser for apotekere få gyldighed med henblik på oprettelse eller 
 
DA 5   DA forvaltning af nye apoteker. Dette er forskels behandling af EU-borgere. I konsekvensanalysen 
blev følgende muligheder undersøgt: 1). In gen ændringer 2). Ophævelse af denne 
bestemmelse. Mulighed 2 er den foretrukne lø sning, eftersom den afskaffer den nuværende 
forskelsbehandling på grund af kva lifikationer opnået i udlandet. 
d). Minimumsuddannelseskrav for arkitekter: Di sse afspejler ikke læ ngere de gældende 
normer inden for arkitektuddannelse.  Desuden er betingelserne for at være fuldt kvalificeret 
som arkitekt, navnlig den praktiske erfarin g, ikke omfattet af direktivet. Følgende 
valgmuligheder undersøges: 1). Undlade at gø re noget 2). Øge uddannelsens mindstevarighed 
fra 4 til 5 år 3). Øge varigheden til 5 år og indføje en periode på 2 år med praktisk erfaring 
under tilsyn 4). Arkitektuddannelsen forlænge s til 6 år bestående af mindst 4 års 
universitetsuddannelse og minds t 1 års praktisk erfaring.  
Valgmulighed 4 foretrækkes, eftersom den bri nger direktivets krav i bedre overensstemmelse 
med de fælles accepterede standarder.  
4.3.3.  Automatisk anerkendelse baseret på erhvervserfaring 
Tilbagemeldinger fra de kompetente myndi gheder viser, at den internationale 
standardklassifikation af erhvervsmæssig virk somhed (ISIC) fra 1958, der ligger til grund for 
bilag IV, ikke altid muliggør en identificering af de erhve rv, som bør være omfattet af 
automatisk anerkendelse. Dette medfører retsusikkerhed for erhvervsudøverne.  
I konsekvensanalysen behandles følgende muli gheder: 1). Ingen ændringer 2). Umiddelbar 
udskiftning af ISIC-klassifikationen fra 1958 me d en anden klassifikation 3). Ajourføring af 
ISIC-klassifikationen fra 1958 med den seneste ISIC-klassifikati on fra 2008 4). Indførelse af 
mere fleksible regler for at muliggøre en fremtidig modernisering af klassifikationen. 
Valgmulighed 4 bør foretrækkes: Den muliggør  en senere gennemgang af listen over 
aktiviteter på grundlag af resulta terne af en undersøgelse af konse kvenserne for de forskellige 
berørte parter. 
4.4. Etablering i en anden medlemsstat 
4.4.1.  Kvalifikationsniveauer 
Hvis forskellen mellem en ansøgers kvalifikationer og de kvalifikationer, der kræves i 
værtsmedlemsstaten, er på mindst to kvali fikationsniveauer, udelukkes ansøgeren fra 
direktivets fordele såsom procedurem æssige garantier. Relevansen af 
kvalifikationsniveauerne i direktivet er blev et draget i tvivl, hovedsageligt på grund af 
manglende overensstemmelse med de europæ iske referencerammer for kvalifikationer2.  
I konsekvensanalysen behandles følgende muli gheder: 1). Ingen tiltag på EU-plan 2). 
Forenkling af klassifikationen for uddannelsesniveauer 3). Fjer nelse af klassifikationen i 
direktivet. 
Mulighed 2 er den foretrukne løsning, ef tersom den vil mindske den nuværende 
retsusikkerhed i forbindelse med ansøgninger,  som gennemgås i medfør af traktaten. Den 
                                                 
2 Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 23. april 2008 om etablering af den europæiske 
referenceramme for kvalifikationer for livslang læring, EUT C 111 af 6.5.2008, s. 1. 
 
DA 6   DA nuværende klassifikation vil fortsat funge re som reference ved sammenligning af 
kvalifikationer.  
4.4.2.  Delvis adgang 
De former for erhvervsmæssig virksomhed, som er tilknyttet et bestemt erhverv, kan variere 
betydeligt medlemsstaterne imellem. En egne thedsprøve eller prøvetid kompenserer ikke 
nødvendigvis for disse forskelle. Som et alternat iv til gennemførelse af  nye uddannelsesforløb 
i værtsmedlemsstaten har EU-Domstolen fast sat princippet om delvis adgang til erhverv3.  
I konsekvensanalysen overvejes følgende valgmuli gheder: 1). Ingen ændri nger 2). Indføjelse i 
direktivet af muligheden for delvis adgang for alle erhverv 3). Indføj else af muligheden for 
delvis adgang i direktivet, men med udelukkels e af erhverv, der har konsekvenser for den 
offentlige sundhed. 
Mulighed 3 er den foretrukne løsning. Den kan reducere hindringerne for mobiliteten, idet der 
samtidig tages højde for forbruge rbeskyttelse og patientsikkerhed.  
4.4.3.  Mobilitet mellem ikke-regulerende og re gulerende medlemsstater (etablering) 
Erhvervsudøvere fra ikke-regulerende lande er på nuværende tidspunkt forpligtet til at 
dokumentere 2 års erhvervserfaring inden for de sidste 10 år elle r bevise, at de har gennemført 
en "lovreguleret uddannelse" rette t mod det pågældende erhverv.  
I konsekvensanalysen drøftes følgende mulighe der: 1). Ingen ændringer 2). Udvidelse af 
begrebet lovreguleret uddannelse 3). Fjernelse af samtlige specifikke krav. 
Mulighed 3 er den foretrukne løsning, eftersom den vil forenkle de administrative krav for 
erhvervsudøvere fra ikke-regulerende lande.  
4.5. Midlertidig flytning 
Indførelsen af en særlig ordning for fri udveksli ng af tjenesteydelser på tværs af grænserne 
var den vigtigste forandring, som direktiv et om anerkendelse af erhvervsmæssige 
kvalifikationer medførte i 2005. De komp etente myndigheder rapporterede dog om 
begrænsede erfaringer. Dette kan skylde s de lovbestemte kr av, der stilles til 
erhvervsudøverne, og manglen på klarhed i visse bestemmelser.  
4.5.1.  Krav til erhvervsudøvere fra ik ke-regulerende medlemsstater 
Følgende valgmuligheder præsenteres: 1). In gen ændringer 2). Udvidelse af begrebet 
"lovreguleret uddannelse" 3). Fr itagelse af erhvervsudøvere, der ledsager forbrugere.  
Mulighed 3 giver fleksibilitet og en mere effekt iv løsning, selv om den er begrænset til en 
mindre del af erhvervsudøverne. Virksomhed, de r medfører risici for den offentlige sundhed 
og sikkerhed, bør udelukkes fra mulighed 3. 
                                                 
3 Sag C-330/03 af 19. januar 2006, Samling af Afgørelser 2006 side I-801. 
 
DA 7   DA 4.5.2.  Midlertidig mobilitet med forudgåe nde kontrol af kvalifikationer 
Her drøftes flere muligheder:  1). Ingen ændringer 2). Me dlemsstaterne udarbejder en 
fortegnelse over erhverv, der har konsekve nser for sundheden og sikkerheden 3). 
Kommissionen udarbejder en fortegnelse over erhverv, der har konsekvenser for sundheden 
og sikkerheden  
Mulighed 2 er den foretrukne løsning, eftersom de n gør de eksisterende bestemmelser klarere 
uden store yderligere omkostninger.  
4.5.3.  Manglende klarhed over or dningens anvendelsesområde 
I konsekvensanalysen overvejes følgende va lgmuligheder: 1). Inge n ændringer 2). En 
vejledning til de kompetente m yndigheder 3). Angivelse af maks imal varighed/frekvens for 
"midlertidig og lejlighedsvis udve ksling af tjenesteydelser".  
Det konkluderes, at mulighed 2 er at foretræk ke, eftersom den udgør en ikke-bindende og 
fleksibel løsning i overensstemmelse med Domstolens praksis og samtidigt giver de kompetente myndigheder den ve jledning, de har brug for.  
4.6. Direktivets anvendelsesområde 
Direktivet gælder kun i et vist omfang for i ndehavere af uddannelses beviser udstedt i et 
tredjeland og omfatter ikke fuldt kva lificerede erhvervsudøvere og notarer.  
4.6.1.  Erhvervsudøvere, der ikke er fuldt kvalificerede 
Følgende valgmuligheder drøftes: 1). Inge n ændringer 2). Udvidelse af direktivets 
anvendelsesområde 3). Mulighed 2 plus af klaring af situatio nen i hjemlandet.  
Mulighed 3 er den mest effektive løsn ing, eftersom den ikke kun organiserer 
erhvervsudøverens flytning til værtsmedlemsstat en, men ligeledes dennes tilbagevenden til 
hjemlandet. 
4.6.2.  Kvalifikationer fra tredjelande 
Her drøftes tre muligheder: 1). Ingen ændringer 2). Mindskelse af kravet fra 3 til 2 års 
erhvervserfaring 3). Udvidelse af  direktivets anvendelsesområde til at omfatte anerkendelse af 
kvalifikationer fra tredjelande (vedrø rende den første anerkendelse).  
Mulighed 1 bør være den foretrukne løsning, efters om de to andre valgmuligheder ikke støttes 
af medlemsstaterne og viser sig at være  for ambitiøse på nuværende tidspunkt. 
4.6.3.  Notarer 
I konsekvensanalysen overvejes følgende valgmuligheder: 1). Ingen ændringer 2). 
Udelukkelse af notarer fra direktiv et 3). Udvidelse af direktivet  til at omfatte etablering 4). 
Etablering med begrænset udveksling af tjenesteydelser 5). Direktiv et finder fuld anvendelse.  
Det konkluderes, at mulighed 4 er bedst tilp asset erhvervets særlige karakteristika. 
 
DA 8   DA 4.7. Patientbeskyttelse 
Under evalueringen af direktivet blev det konsta teret, at den offentlige sundhed var et særligt 
problem.  
4.7.1.  Garantier for erhvervsudøvernes status 
Visse aktører og endog enkelte regeringer foreslår at gøre løbe nde videreuddannelse 
obligatorisk for sundhedspersonale i henhold til direktivet. De kompetente myndigheder er 
også bekymret over læger og sygeplejersker, der ikke har udøvet virksomh ed i mange år eller 
ikke længere må udøve virksomhed som følge af disciplinære eller straffe retlige sanktioner.  
Følgende valgmuligheder drøftes: 1). Ingen ændr inger 2). Tilføjelse af nye krav om løbende 
videreuddannelse og nylig erhv ervserfaring 3). Tilføjelse  af nye krav om nylig 
erhvervserfaring 4). Indførelse af en adva rselsmekanisme kombineret med øget åbenhed 
medlemsstaterne imellem om løbende videreuddannelse.  
Mulighed 4 er den foretrukne løsning, eftersom  den effektivt reducerer risikoen for, at 
sundhedspersonale flytter fra en medlemsstat  til en anden uden tilladelse til at udøve 
virksomhed.  
4.7.2.  Garantier for sprogkundskaber  
Erhvervsudøvernes sprogkundskaber er et  ømtåleligt spørgsmål for patienter. 
Erhvervsudøverne er underlagt en forpligtelse i henhold til direktivet, der dog ikke fastsætter 
nogen særlige bestemmelser om, hvordan medl emsstaterne bør håndhæve forpligtelsen. I 
denne forbindelse er der fremkommet bekymri nger for så vidt angår sundhedspersonale.  
I konsekvensanalysen undersøges følgende mulighe der: 1). Ingen ændringe r 2). Indførelse af 
systematisk kontrol af sundhedspersonalets sprogkundskaber og harmonisering heraf på EU-
plan 3). Præcisering af reglerne fo r, hvordan kontrollen af sprogkundskaber for 
erhvervsudøvere skal håndhæves i de enkelte tilfælde.  
Mulighed 3 er den foretrukne løsning, eftersom den sikrer balancen mellem behovet for at 
garantere patientsikkerheden og de n effektivitet, der kræves fo r anerkendelsesprocedurerne.  
4.8. Mangel på gennemsigtighed og begr undelse for kvalifikationskrav i 
lovregulerede erhverv  
800 erhvervskategorier er lovre guleret inden for EU. De opga ver, der er forbundet med 
lovregulerede erhverv, samt den type kvalifikationer, der kræves, kan variere betydeligt fra en 
medlemsstat til en anden.  
På baggrund af den aktuelle debat om anta llet af lovregulerede erhverv (og Europa-
Parlamentets anmodning om at mindske an tallet) forekommer det først og fremmest 
nødvendigt at sikre større åbenhed og begrundelse for lovregulerede erhverv.  
I konsekvensanalysen undersøges følgende mulighe der: 1) Ingen tiltag på EU-plan 2) Større 
åbenhed i forbindelse med erhvervsregulering 3)  Mulighed 2 plus indførelse af gensidig 
evaluering 4) Mulighed 2 og indførelse af en specifik ordning for erhverv, der kun er 
lovreguleret i en medlemsstat.  
 
DA 9   DA Mulighed 3 bør være den foretrukne løsning, eftersom den vil skabe større åbenhed og 
tilskynder medlemsstaterne til at gennemgå og sammenligne deres nationale bestemmelser. 
5. PAKKENS SAMLEDE VIRKNINGER  
De politiske strategier kombineres for at sikre kohærensen i initiativet. Der tages altid højde 
for konsekvenserne for de berørte aktører samt  den administrative byrde og omkostningerne i 
forbindelse med de strategier, der vælges.  
6. KONTROL OG EVALUERING  
Der er fastsat specifikke indikatorer til overvåg ning af direktivets genn emførelse. Der er også 
indført rapporteringspligt med henblik på at bedømme, hvordan de forskellige 
anerkendelsessystemer fungerer.