Phare 
Europa-Kommissionen: 
Phare 
Programmet 
Årsberetning 
1995 
Bruxelles 23.07.1996 Kom (96) 360 
endelig udg. 
Hvad er Phare? 
Phare-Programmet er et EF-initiativ, som støtter den 
demokratiske og okonomiske udvikling i CentralEuropa 
for dermed at skabe en stôrre familie af demokratier i 
Europa. Det tager sigte på at bistå landene i Central- og 
Østeuropa med på ny at blive integreret i den europæiske 
udvikling via et fremtidigt medlemskab af Den Europæiske 
Union. 
Phare gør dette ved at yde gavebistand med sigte på at 
hjælpe sine samarbejdslande gennem den økonomiske 
omstillingsproces og ved at styrke demokratiet, så det 
bliver i stand til at påtage sig forpligtelserne ved et 
medlemskab af Den Europæiske Union. 
Phare har i løbet af de første seks års gennemførelse frem 
til og med 1995 ydet 5.416,9 mio. ECU til 11 samarbejds­
lande, hvilket gør Phare til det største bistandsprogram af Phare stiller know-how til rådighed for sine samarbejds­
lande fra en lang række ikke-kommercielle, offentlige og 
private organisationer. Phare fungerer som en magtfuld 
katalysator ved at frigøre midler til vigtige projekter fra 
andre donorer gennem undersøgelser, investeringstilskud, 
garantiordninger og kreditlinjer. Det investerer også direkte 
i infrastruktur-projekter, der i takt med udviklingen i inte­
grationsprocessen vil tegne sig for stadig flere Phare-
midler. 
De vigtigste prioriterede mål for Phare-støtten er fælles for 
alle landene,og omfatter strukturomlægning af de statse­
jede virksomheder, herunder landbruget, og udvikling af 
den private sektor, reform af institutioner, lovgivning og 
offentlig forvaltning, reform af sociale tjenester, 
beskæftigelse, uddannelse og sundhed, udvikling af energi, 
transport og telekommunikationsnet samt miljø og nuklear 
sikkerhed. 
Phare arbejder tæt sammen med sine samarbejdslande om 
anvendelsen af midlerne inden for rammer, der er godkendt 
af Det Europæiske Fællesskab. Dette sikrer, at Phare-finan-
sieringen er relevant i forhold til hver enkelt regerings egne 
reformplaner og prioriteringer. For de lande, som har undertegnet Europa-aftaler,er Phare-
støtten Den Europåiske Unions finansielle instrument til 
virkeliggørelse af for-tiltrådeldelsesstrategien, der vil fore 
til medlemskab. 
Indholdsfortegnelse 
Kommissærens forord 2 
Finansiel oversigt over Phare 1995 3 
Politiske udviklingslinjer i 1995 3 
Phare i 1995 6 
Den operationelle styring af Phare 10 
Albanien 13 
Bulgarien 14 
Den Tjekkiske Republik 16 
Estland 18 
Ungarn 19 
Letland 20 
Litauen 21 
Polen 23 
Rumænien 25 
Slovakiet 27 
Slovenien 29 
Bevilgede midler opgjort efter land, 1990-1995 30 
Bevilgede midler opgjort efter sektor, 1990-1995 32 
Bevilget Phare-støtte opgjort efter land 34 
Bevilget Phare-støtte opgjort efter sektor 40 
Phares finansielle resultater 44 
Større programmer indledt i 1995 47 
Kommissærens forord 
Betydningen af Phare-Programmet som leverandor af 
gavebistand og know-how til landene i Centraleuropa er i 
lôbet af 1995 vokset betydeligt. I takt med udviklingen af 
de politiske forbindelser mellem disse lande og Den 
Europåiske Union har Phare også fået et nyt formål. 
Phare begyndte derfor i 1995 at fungere som et finansielt 
instrument for Den Europæiske Unions strategi forud for 
tiltrædelsen. For-tiltrædelsesstrategien blev vedtaget på 
Det Europæiske Råds møde i Essen i december 1994 som 
det middel, hvormed de centraleuropæiske lande kan gøre 
fremskridt i retning mod fuldt medlemskab af Den 
Europæiske Union. Den er udformet til at bistå dem med 
at bygge bro over de forskelle, der findes mellem deres 
politiske og økonomiske systemer og systemerne i Den 
Europæiske Union. 
I 1995 offentliggjorde Europa-Kommissionen sin hvidbog 
om forberedelsen af samarbejdslandene til integration i det 
indre marked. Phare støtter gennemførelsen af hvidbogen, 
som er en rettesnor for samarbejdslandene i deres 
bestræbelser på at harmonisere deres lovgivning med Det 
Europæiske Fællesskabs lovgivning. 1995 var samtidigt et 
år, hvor Phare fokuserede på sektorer, hvis udvikling er 
tæt forbundet med integrationen, så som infrastrukturelle 
investeringer og grænseoverskridende samarbejde. 
Phares rolle i for-tiltrædelsesstrategien afspejler sig også i 
det nye programmerings-forløb. De nationale og 
grænseoverskridende programmer planlægges nu over en 
flerårig periode. Det betyder, at Phare opererer i 
forlængelse af mellemfristede målsætninger og derfor kan 
reagere mere fleksibelt på samarbejdslandenes behov. 
Som det fremgår af denne beretning, har Phare også 
opnået forbedringer i sine operationelle procedurer. Dette 
har isår været muligt på grund af det arbejde og 
engagement, Kommissionens personale,som arbejder med 
Phare, har udvist. Dayton-fredsaftalen i december krævede det internationale 
samfunds støtte. Samme måned tilrettelagde Europa-
Kommissionen og Verdensbanken det første donor-møde 
om Bosnien-Herzegovina med det formål at identificere 
genopbygningsbehov og mobilisere donor-støtte. Der blev 
udarbejdet et program, og 1. fase af Phare-Programmet for 
livsvigtig hjælp (til en værdi af 62,5 mio. ECU) blev på 
grundlag af en multilateral plan indledt i januar 1996. 
Dette program er frem for alt et udtryk for Den 
Europæiske Unions konkrete støtte til fredsprocessen, som 
med tiden vil gôre Bosnien-Herzegovina til en del af 
Phare-familien. 
Et nyt årtusind nærmer sig, og udvidelsen af Den 
Europæiske Union er et ambitiøst projekt, som kræver 
støtte fra såvel Unionen som de centraleuropæiske lande, 
der forbereder sig til tiltrædelsen. Phare befinder sig i 
centrum af dette projekt. Som det medlem af Europa-
Kommissionen, der har ansvaret for Programmet i 1995, 
og i egenskab af den, der også viderefører Programmet i 
1996, anbefaler jeg Dem denne årsberetning. 
Hans van den Broek 
Medlem af Europa-Kommissionen 
Finansiel oversigt over Phare 1995 
I 1995 bevilgede Phare Programmet i alt 1.154,7 mio. 
ECU til sine samarbejdslande. Dette er en stigning på 19% 
i forhold til 1994 (973 mio. ECU) og svarer til en 
forpligtelsesprocent på 99,4%. De samlede forpligtelser i 
Programmets levetid (1990 til 1995) er nu på 5.416,9 mio. 
ECU. 
I 1995 indgik Phare kontrakter for i alt 1.142,9 mio. ECU. 
Dette er en stigning på 72% i forhold til de samlede 
kontrakter i 1994 (665 mio. ECU) og dermed et vigtigt 
resultat for Programmet. Phare udbetalte også 762,4 mio. 
ECU i 1995, hvilket var en stigning på 5%. 
I alt 62,3% af alle Phares forpligtede midler er derfor 
blevet kontraheret, medens 85,9% af de kontraherede 
midler er kommet til udbetaling. 
Følgende diagram viser fordelingen af de indgåede Phare -
forpligtelser pr. år, 1990-1995. Det skal bemærkes, at årsberetningen om Phare 1995 
indeholder tal fra alle fem budgetposter, der forvaltes i 
forlængelse af Phare- Programmet. På grund af 
begrænsninger i rapporteringsprogrammellet omfattede 
tallene i Phares 1994-årsberetning kun to budgetposter. 
Det er årsagen til de mindre afvigelser i de historiske tal 
mellem Phare-årsberetningerne for henholdsvis 1994 og 
1995. 
Politiske udviklingslinjer i 1995 
Phare står i centrum af de politiske og økonomiske 
forbindelser mellem Det Europæiske Fællesskab og 
samarbejdslandene i Centraleuropa. Disse lande 
forbereder sig nu til fuldt medlemskab af Den Europæiske 
Union. For-tiltrædelsesstrategien, som blev vedtaget på 
Det Europæiske Råds møde i Essen i december 1994, 
udstikker rammerne for deres forberedelser. Phare er 
denne strategis finansielle instrument. 
Fôr-tiltrâdelsesstrategien 
Fôr-tiltràdelsesstrategien er den vej, der forer de 
centraleuropåiske lande med Europa-aftaler i retning mod 
fuldt medlemskab af Den Europåiske Union. Den er 
udformet til at stôtte samarbejdslandene for at bygge bro 
over de forskelle, der findes mellem deres politiske, 
okonomiske og lovgivningsmassige systemer og 
systemerne i Det Europåiske Fallesskab. 
Strategien for tiltràdelse blev vedtaget på Det Europåiske 
Råds mode i Essen i december 1994. Dette var et klart 
vendepunkt for forbindelserne mellem Den Europåiske 
Union og dens partnerlande i Centraleuropa. Strategien har tre hovedelementer: Europa-aftalerne, den 
strukturerede dialog og Phare-Programmet. 
Europa-aftalerne 
Europa-aftalerne danner rammen om de bilaterale 
forbindelser mellem på den ene side De Europæiske 
Fællesskaber og dets medlemsstater og på den anden side 
samarbejdslandene. Europa-aftalerne blev udarbejdet af 
Det Europæiske Fællesskab i 1990 og dernæst indgået 
med de enkelte centraleuropåiske lande i de efterfølgende 
år; de dækker handelsrelaterede spørgsmål og politisk, 
økonomisk og kulturelt samarbejde og nævner Phare og 
Den Europæiske Investeringsbank som leverandører af 
finansiel bistand. De bygger på fælles betingelser og 
værdier og baner vejen for gradvis konvergens inden for 
en bred vifte af områder. Da tiltrædelsen af Den 
Europæiske Union nu er det klare mål for samarbejds­
landene, er Europa-aftalerne blevet det grundlag, hvorpå 
disse lande forbereder sig til medlemskab. 
Land 
Bulgarien 
Den Tjekkiske Republik 
Estland 
Ungarn 
Letland 
Litauen 
Polen 
Rumænien 
Slovakiet_ 
Slovenien Europa-aftale 
undertegnet 
_martsJ993_ 
oktober 1993 
juni 1995 
december 1991 
juni 1995 
juni 1995 
december J991 
februar 1993 
oktober 1993 
juni 1996 Europa-aftale 
trådt i kraft 
februar 1995 
februar 1995 
februar 1994 
februar 1994 
februar 1995 
februar 1995 Officiel ansøgning 
om EU-medlemskab 
december 1995 
januar 1996 
november 1995 
marts 1994 
oktober 1995 
december 1995 
april 1994 
juni 1995 
juni 1995 
juni 1996 
Europa-aftalerne fik større politisk betydning efter Det 
Europæiske Råds topmøde i København i 1993. Her gik 
Det Europæiske Råd klart ind for, at "de associerede lande 
i Central- og Østeuropa, som måtte ønske det, skal blive 
medlemmer af Den Europæiske Union. Tiltrædelsen vil 
finde sted, så snart et associeret land er i stand til at påtage 
sig medlemskabets forpligtelser ved at opfylde de 
fornødne økonomiske og politiske betingelser". 
Som et led i aftalerne forpligter samarbejdslandene sig til 
at tilnærme deres lovgivning, især på områder af 
betydning for det indre marked, til Det Europæiske 
Fællesskabs lovgivning. 
Et af nøgleelementerne i Europa-aftalerne er 
Associeringsrådene. De er en række bilaterale møder 
mellem De Europæiske Fællesskaber, dets medlemsstater 
og hvert af samarbejdslandene. I 1995 var disse 
Associeringsråd generelt koncentreret om gennem­
førelsen af for-tiltrædelsesstrategien og det interne 
samarbejde i regionen. 
Associeringsrådene støttes af Associeringsudvalg, som 
overvåger alle dele af Europa-aftalerne og af De 
Blandede Parlamentariske Udvalg. 
Den strukturerede dialog 
For-tiltrædelsesstrategiens andet instrument er "den 
strukturerede dialog". Dialogen har altid været en af 
grundpillerne i Det Europæiske Fællesskabs samarbejde 
med de centraleuropæiske lande. Da de endelig kom ud af årtiers isolation fra resten af Europa, spillede den en vigtig 
rolle for skabelsen af en forbedret forståelse for deres 
behov og interesser. 
Det Europåiske Råd vedtog i København i juni 1993 en 
multilateral struktur for regelmæssige møder på 
ministerielt plan mellem Unionen og samarbejdslandene. 
Denne struktur blev dernæst godkendt i Essen, hvor de 
narmere bestemmelser for den strukturerede dialog blev 
fastlagt. 
Den strukturerede dialog opfylder en vigtig funktion i 
forberedelsen af samarbejdslandene til medlemskab af 
Unionen. Den gør det muligt at drøfte spørgsmål af fælles 
interesse på områder, hvor løsningerne kræver en indsats 
på europæisk plan. De politiske områder kan variere lige 
fra kulturelt samarbejde til den fælles udenrigs- og 
sikkerhedspolitik (CFSP). 
Drøftelsen af spørgsmål af fælles interesse giver også 
potentielle medlemmer mulighed for at blive mere 
engagerede i Den Europæiske Unions aktiviteter, før 
tiltrædelsesforhandlingerne begynder, og mere bekendte 
med Den Europæiske Unions institutioner og med, 
hvordan de fungerer. Derfor forstærker den strukturerede 
dialog de tætte samarbejdsforbindelser, der er så vigtige 
for den europæiske integrationsproces. 
Regeringslederne fra samarbejdslandene var på højeste 
plan indbudt til Det Europæiske Råds møder i Cannes og 
Madrid. Ministrene mødtes også for at drøfte en bred vifte 
af spørgsmål ud fra en fælleseuropæisk synsvinkel, så som 
telekommunikation, transport, miljø og videnskabelig 
forskning, foruden spørgsmål vedrorende EF's indre 
marked. På rets- og indenrigsområdet har samarbejdet for 
eksempel fokuseret på bekæmpelse af organiseret 
kriminalitet. 
Et nyt mål for Phare 
Phare-Programmet var oprindelig udarbejdet som en 
umiddelbar reaktion på de udfordringer, de central­
europæiske lande stod over for; men det er nu også blevet 
det finansielle instrument for for-tiltrædelsesstrategien. 
For-tiltrædelsesstrategien fastslår, således som skitseret på 
Det Europæiske Råds møde i Essen, at "denne integration 
vil blive støttet af Den Europæiske Unions Phare 
Program, som på et vejledende grundlag vil udvikle sig til 
et mellemfristet finansieringsinstrument med forbedrede 
muligheder for at fremme infrastrukturel udvikling og 
regionalt samarbejde". 
Konkret betyder dette, at Phare helliger en større andel af 
sine midler til samfinansiering af infrastrukturelle 
udviklingsprojekter, et område, der fremmer det 
grænseoverskridende samarbejde. Phare indfører nu også 
foranstaltninger for at fremme samarbejdet mellem 
samarbejdslandene indbyrdes og for at lægge større vægt 
på investeringsstøtte. 
Med sigte på at forberede samarbejdslandene til deltagelse 
i det indre marked blev det besluttet at støtte deres indsats 
for at harmonisere deres lovgivning, standarder og normer 
med den lovgivning og de standarder og normer, der 
findes inden for Det Europæiske Fællesskab. Dette vil 
indebære, at der skal ydes betydelig støtte til det offentlige 
administrationssystem for at sikre, at den nødvendige 
lovgivning, kan gennemføres effektivt. 
I Europa-Kommissionens situationsrapport om for-
tiltrædelsesstrategien, som Kommissionen forelagde Det 
Europæiske Råd i december 1995, fastslog den, at der 
stadig var behov for at lægge yderligere vægt på støtte til 
investeringer og infrastrukturer. Den fastslog endvidere, at 
Phare også skulle støtte en række projekter på retsområdet 
og hvad angår indenrigsanliggender. 
For at øge Phare-Programmets effektivitet koordinerer 
Europa-Kommissionen sine bistandsaktiviteter med de 
øvrige donorer, som støtter de centraleuropæiske lande, 
for eksempel Den Europæiske Bank for Genopbygning og 
Udvikling (EBRD) eller Verdensbanken. Der lægges vægt 
på særlige sektorer for at højne bistandens virkninger. Det Europæiske Råds møde i Cannes 
Europa-Kommissionen fremlagde i overensstemmelse 
med konklusionerne fra topmødet i Essen sin hvidbog om 
forberedelsen af samarbejdslandene til integrationen i Det 
Europæiske Fællesskabs indre marked. Det Europæiske 
Råd i Cannes konkluderede, at "forberedelsen af de 
associerede lande til integration i det indre marked, som 
bekræftet af Det Europæiske Råd i Essen, er hovedele­
mentet i strategien for forberedelsen til tiltrædelsen". 
Rådet nåede også til enighed om en stigning i 
Programmets bevillingsramme frem til 1999. Phares 
budget stige fra 1 154 mio. ECU i 1995 til 1 634 mio. 
ECU i 1999, i alt 6 693 mio. ECU i løbet af denne 
periode, hvorved Den Europæiske Union styrker sit 
engagement i tiltrædelsen. 
Forud for offentliggørelsen af hvidbogen var 
samarbejdslandene allerede begyndt at tilnærme 
lovgivningen og bevæge sig i retning mod de fire 
økonomiske friheder, hvorpå det indre marked bygger. 
Nu, da udsigten til fuldt medlemskab af Den Europæiske 
Union kommer nærmere, blev det imidlertid besluttet at 
udarbejde et dokument, som opstiller en fortegnelse over 
hovedbestanddelene i den vigtigste lovgivning om det 
indre marked. 
Der anvendes allerede Phare-midler til at gennemføre 
hvidbogen. Den er frem for alt en håndbog, som udgôr et 
centralt element i for-tiltrædelsesstrategien. Da hvidbogen 
for samarbejdslandene er en vejledning, som leder dem 
gennem lovgivningen, strukturerne og de brede 
økonomiske betingelser, der er vigtige, for at det indre 
marked kan fungere, er formålet med denne at tydeliggøre 
den opgave, det er at tilnærme de nationale love til Den 
Europæiske Unions love. 
Hvidbogen foreslår for hver af de treogtyve områder af 
lovgivningen om det indre marked en logisk rækkefølge, 
hvori tilnærmelsesopgaven kan løses. Selv om det anses 
for vigtigt at fastsætte prioriterede mål for indsatsen, er det 
landene selv, som identificerer de områder, hvor der kan 
opnås de største virkninger. 
Hvidbogen markerer starten på en proces, hvori 
samarbejdslandene spiller hovedrollen. Opgaven at vedtage, 
gennemføre og håndhæve de fornødne love kan kun 
gennemføres af samarbejdslandene selv. Der vil blive ydet 
støtte fra Den Europæiske Union og dens medlemsstater, 
men det er vigtigt, at denne koordineres, så der undgås 
overlapninger, og så der ydes den bedst mulige bistand. 
Det er af denne årsag, at hvidbogen henstillede, at 
Kommissionen oprettede og forvaltede et kontor til 
udveksling af tekniske informationer om det indre 
marked. Dette støttes af Phares multinationale program og 
bliver centrum for rådgivning og ekspertise vedrørende 
lovgivning og påkrævede gennemførelsesstrukturer. 
Det skal huse en database om det indre marked, 
hvorigennem alle interesserede parter vil få adgang til 
informationer om den støtte, der er til rådighed via Phare-
Programmet og andre af Den Europæiske Unions 
programmer. Det skal også tjene som et clearingkontor, 
der matcher støtte-ansøgninger fra samarbejdslande med 
specialister og disponible programmer på nationalt og 
europæisk niveau. På denne måde vil kontoret lede 
støtten, der ydes af Phare og af de forskellige øvrige 
offentlige og private kilder, i retning mod samarbejds­
landenes behov. 
Det Europæiske Råd i Madrid og udvidelsen 
På topmødet i Madrid i december 1995 fremlagde Europa-
Kommissionen sin undersøgelse af alternative strategier 
for udvikling af forbindelserne på landbrugsområdet 
mellem Det Europæiske Fællesskab og samarbejds­landene. Kommissionen fremlagde også situations­
rapporter om de fremskridt, der var opnået i for-
tiltrædelsesstrategien, og om virkningerne af en udvidelse 
for Den Europæiske Union. 
Det Europæiske Råd i Madrid bebudede, at Den 
Europæiske Unions regerings- konference (IGC) ville 
blive indledt i marts 1996. Selv om konferencen ikke vil 
få direkte indvirkning på Phare-Programmet, vil den få 
afgôrende betydning for Den Europæiske Unions 
institutioner i det kommende århundrede. 
I løbet af 1995 indgav følgende lande deres officielle 
ansøgninger om fuldt medlemskab af Den Europæiske 
Union: Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Rumænien 
og Slovakiet. Polen og Ungarn havde taget dette skridt i 
1994. Den Tjekkiske Republik besluttede at vente indtil 
begyndelsen af 1996, mens Slovenien indgav sin 
ansøgning i juni 1996. 
Det Europæiske Råd i Madrid "håber, at forhandlingernes 
indledende fase vil være sammenfaldende med starten af 
forhandlingerne med Cypern og Malta". Disse skulle 
kunne begynde seks måneder efter afslutningen af IGC, 
der efter planen skal være afsluttet i midten af 1997. 
Phare i 1995 
1995 var et år med både kontinuitet og forandring for 
Phare-Programmet. På mange områder videreførte 
Programmet det arbejde, der var påbegyndt i 1994. Dette 
betød, at de infrastrukturelle projekter stadig var af stor 
betydning, at det grænseoverskridende program tog til i 
styrke, og at Phare fortsat leverede know-how og 
gavebistand til sine samarbejdslande. 
Phare gennemgik derimod på andre områder visse 
grundlæggende ændringer. Den nye rolle som for-
tiltrædelsesstrategiens finansieringsinstrument og den 
udfordring, dette indebar, betød, at Phare var nødt til at 
ændre sin organisatoriske struktur, forbedre sin 
programmenngsproces, skabe en ny overvågningsstruktur 
og forstærke sin økonomiske forvaltning. 
De følgende afsnit redegør for såvel de ændringer, Phare 
foretog i 1995, som de områder, hvor det fortsat 
koncentrerede sin indsats. Koncentration om infrastrukturelle 
investeringer 
I 1995 koncentrerede Phare sig fortsat om infrastrukturelle 
projekter og intensiverede det arbejde, der var påbegyndt i 
1994. Det Europæiske Råd havde i Essen i december 
1994 erkendt den voksende betydning af Phares arbejde 
på dette område ved at hæve loftet for de tilladte Phare -
udgifter til infrastrukturer til 25% fra en tidligere grænse 
på 15%. Dette øgede Programmets muligheder for at 
spille en komplementær rolle i forhold til den traditionelle 
som leverandor af know-how ved nu at kunne yde mere 
målrettet gavebistand til nogleområder. 
I praksis betød dette, at Phare har været i stand til at 
ivarksåtte projekter, som ellers kunne være blevet stillet i 
bero, ved at sikre mellemfinansieringen mellem inter­
nationale finansieringsinstitutter eller private investorer og 
regeringerne i samarbejdslandene. Phares investeringer i 
infrastrukturer er underlagt en række grundregler. 
De vigtigste af disse er 
• at projektet skal være et udtrykkeligt prioriteret område 
for samarbejdslandet. Projekter skal vare i overens­
stemmelse med ånden i for-tiltrædelsesstrategien, som 
lægger ansvaret for fastlæggelsen af de prioriterede 
områder på samarbejdslandene selv. - Partnerlandet 
skal derfor også deltage i projektets finansiering. 
• at Phares bidrag nødvendigvis skal tilføre projektet en 
klar supplerende fordel, som ellers ikke ville være til 
stede. Dette kan blandt andet omfatte gennemforeisen 
af et højt prioriteret projekt, som ikke kan komme 
videre, fordi et land er uvilligt Til at støtte et projekt, 
hvor omkostningerne er koncenteret om dets egne 
områder, men hvor fordelene er fordelt over flere lande, 
eller hvor Phares midler vil tiltrække supplerende 
midler på markedsvilkår som en fôlge af dets 
multiplikatoreffekt. 
• at Phares bidrag skal supplere og ikke konkurrere med 
de normale aktører på dette område, så som 
samarbejdslandenes regeringer, private operatører, 
kommercielle långivere og internationale finansierings­
institutter 
• at projektet skal støttes af en helhedsstrategi, der er i 
overensstemmelse med Den Europæiske Unions 
standarder. 
Phares infrastrukturelle investeringer i 1995 har fortsat 
været koncentreret om transport-, miljø-, energi- og 
telekommunikationsområdet og om udvikling af den 
private sektor. Det har især været centreret om to brede 
men afgørende områder. Det første af disse er de 
transeuropæiske net, der erkendes som en prioriteret 
sektor i Maastricht-traktaten af 1992, og som stadig er en 
nødvendig forudsàtning for et effektivt indre marked. 
Dette foranledigede, at en række infrastrukturelle 
forbedringer blev identificeret i 1995, herunder veje og 
jernbaner, som forbinder Berlin og Warszawa, Dresden og 
Prag, Niirnberg og Prag, Triest, Ljubljana og Budapest, en 
naturgasledning gennem Rusland, Hviderusland, Polen og 
Den Europæiske Union, en telematikplatform i Østersøen 
og en sammenkobling af elektricitetsnettene i de baltiske 
lande. 
Det andet område vedrører projekter, som hjålper de 
centraleuropæiske lande med deres reformpolitik og 
dermed overgangen fra en centralt styret økonomi til en 
markedsøkonomi. På transportområdet har dette omfattet 
omstrukturering og modernisering af såvel vej- som 
jernbanenet, fjernelse af flaskehalse ved grænseovergange 
og udvikling af trafikreguleringssystemer. Der er også blevet identificeret miljøprojekter, som 
beskæftiger sig med regionale "brændpunkter" inden for 
luft- og vandforurening, især hvor der er en grænse­
overskridende effekt. Andre områder omfatter projekter 
for naturbevarelse, så som forvaltning af kystzoner og 
vådområder, miljøprojekter, som har umiddelbare 
sundhedsmæssige fordele, så som rensning af 
vandforsyningen i landdistrikter eller oprensning af gamle 
industri- og militærområder, samt indførelse af renere 
teknologier. 
På energiområdet omfatter de infrastrukturelle projekter, 
der har modtaget Phare-investeringer, miljømæssig og 
sikkerhedsmæssig forbedring af kraftværker, udvikling og 
indbyrdes forbindelse af elforsyningsnet, projekter med 
sigte på at øge energi-effektiviteten og brugen af 
vedvarende energi samt lokale projekter med klare 
miljøfordele. 
Endelig har Phare medvirket til at finansiere udvikling af 
telefoni-pilotprojekter i landdistrikter - et vigtigt skridt i 
retning mod at skabe de kommunikations-infrastrukturer, 
som i dag er af afgørende betydning for det globale 
erhvervsklima. 
Det grænse-overskridende samarbejde 
Phares grænseoverskridende program, som blev skabt i 
1994 på initiativ af Europa-Parlamentet, spillede fortsat en 
vigtig rolle i for-tiltrædelsesstrategien. 
Medens indsatsen i 1994 var centreret om at skabe eller 
tilpasse de institutionelle rammer, der krævedes til 
kommunikationen, programmeringen, gennemførelsen og 
overvågningen af programmet, var 1995 det år, da der 
blev taget en række konkrete skridt. 
Phare arbejdede tæt sammen med Generaldirektoratet for 
Regionalpolitik, der forvalter INTERREG, for at sikre 
sammenhængen med det regionale samarbejdes 
målsætninger og praksis. Forskellene mellem de to 
instrumenter, så som Phares etårige og INTERREGs 
flerårige grundlag, blev mindsket mest muligt. 
Kommissionens forordning nr. 1628/94 om grænse­
overskridende samarbejde mellem medlemsstaterne og de 
centraleuropæiske lande i forlængelse af Phare-
Programmet fastsætter reglerne for finansieringsinitiativer 
af strukturel art i grænseregioner i centraleuropæiske 
lande, der deler grænse med medlemsstater, i 
overensstemmelse med Den Europæiske Unions 
strukturpolitik og især med INTERREG II. Fælles 
Programmerings- og Overvågningsudvalg sammensat af 
de relevante myndigheder fra begge sider varetager den 
vigtige funktion at sikre den samlede koordinering af 
planlægnings- og gennemførelsesfaserne foruden at 
overvåge gennemforeisen af de udvalgte programmer. 
Selv om størstedelen af Phares grænseoverskridende 
samarbejdsprojekter har fokuseret på udvikling af 
infrastruktur, transport, telekommunikation og energi, vil 
den nye linje, der er vedtaget for perioden 1995-1999, 
omfatte mere "bløde initiativer", så som turisme, 
menneskelige ressourcer og kultur. Dette er blevet 
understøttet af en en mindre bevilling til dette formål. 
I 1994 var følgende centraleuropæiske lande berettigede 
til at deltage i Phares grånse-overskridende samarbejde: 
Albanien, Bulgarien, Estland, Letland,Litauen, Den 
Tjekkiske Republik, Polen og Slovenien. I 1995 blev 
Ungarn og Slovakiet føjet til listen (som følge af Østrigs 
tiltrædelse af Den Europæiske Union) såvel som 
grænseregioner i Den Tjekkiske Republik og i Slovenien. 
De støtteberettigede grænseregioner blev udpeget af 
samarbejdslandene selv i samarbejde med Europa-
Kommissionen for at sikre sammenhængen med 
INTERREG. 
I 1995 afgav Phares Forvaltningsudvalg en positiv 
udtalelse om de grænse-overskridende projekter for 
Albanien, Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Estland, 
Ungarn, Letland, Litauen, Polen, Slovakiet og Slovenien. 
Disse projekter vedrørte primært transport, miljø, 
landbrug, menneskelige ressourcer og økonomisk 
udvikling, og der blev opnået enighed om et budget på 
169 mio. ECU. 
De specielle samarbejdsprogrammer vedrørende miljø og 
tværregionalt samarbejde fik også en positiv udtalelse. 
Denne form for program indebærer finansieringsmidler fra 
et internationalt finansieringsinstitut og/eller en EU-
medlemsstat. Phare sikrer den fornødne støtte i 
projektvurderings- og -forberedelsesperioden samt under 
gennemførelsen af projektet. En bred vifte af 
foranstaltninger er støtteberettigede, så som bekæmpelse 
af luftforurening, håndtering af spildevand og 
transportprojekters miljøvirkninger. 
Hvad angår det inter-regionale samarbejdsprogram, som i 
forvejen byggede på Den Europæiske Unions ECOS- og 
Ouverture-instrumenter, er det første gang, der ydes støtte 
til byer og regioner i alle Phares samarbejdslande og 
landene i Den Europæiske Union. Der finansieres nu godt 
100 tværregionale samarbejdsprojekter. I fremtiden vil Phares grænseoverskridende samarbejds­
program, efterhånden som landene i Centraleuropa 
nærmer sig integrationen, skifte fra gennemførelse og 
evaluering af infrastrukturelle projekter til øget 
uddannelse, administration og udvikling af socio­
økonomiske strukturer. Dette vil give programmet 
mulighed for at reagere bedre på de behov, integrations­
processen afføder. 
Åbning af fællesskabsprogrammer 
I 1993 traf medlemsstaternes ledere på topmødet i 
København den politiske beslutning at tilbyde de 
associerede lande i Centraleuropa mulighed for at deltage 
i Fællesskabets programmer. 
Den 4. december 1995 indgik Kommissionen og Rådet i 
forståelse med Europa-Parlamentet tillægsprotokoller til 
Europa-aftalerne med Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, 
Ungarn, Polen og Rumænien for at sikre det fornødne 
retsgrundlag for deres deltagelse i disse programmer. Der 
blev også undertegnet en tillægsprotokol med Slovakiet i 
afventning af Europa-Parlamentets godkendelse. Tillægs­
protokollerne med de baltiske stater er integreret i Europa­
aftalerne med hvert enkelt land. 
Dette vil give samarbejdslandene mulighed for i første 
instans at deltage i programmerne Socrates, Leonardo og 
Ungdom for Europa III. Det vil også gore det muligt for at 
lande, hvis audiovisuelle lovgivning er forenelig med 
fællesskabsretten, kan deltage i programmet Media II. 
Andre programmer, som dækker områderne kultur, miljø, 
sundhed, energi og det indre marked, skal nødvendigvis 
tilpasses for at kunne tage hensyn til de centraleuropæiske 
landes fremtidige deltagelse. Corine (satellit-kortlægning), 
LIFE (miljø), SAVE II (energieffektivitet) og Synergi 
(energisamarbejde) er eksempler på programmer, som er 
blevet udformet for eller udvidet til de centraleuropæiske 
lande. 
I 1995 blev der bevilget et budget på 9,9 mio. ECU til 
forberedelse af de associerede landes deltagelse via 
informationsmøder, besøg og uddannelse for nationale 
administratorer, oversættelse af det fornødne 
dokumentationsmateriale og oprettelse af de relevante 
nationale strukturer eller informationskontorer med det 
formål at opnå en bedre forståelse af disse programmer. 
Nogle af særprogrammerne under det fjerde ramme­
program for forskning og udvikling er også blevet åbnet 
for samarbejdslandene på visse betingelser. 
Koordinering med andre donorer 
For at øge effektiviteten af Det Europæiske Fællesskabs 
bistand og især af Phare-Programmets støtte koordinerer 
Europa-Kommissionen sine bistandsaktiviteter med de 
øvrige donorer, som støtter de centraleuropæiske lande. 
Siden G7-topmødet for stats- og regeringsledere i Paris i 
juli 1989 har Kommissionen haft det officielle hverv at 
koordinere alle disse donorers aktiviteter. 
I egenskab heraf og i lyset af Phare-Programmets 
betydning arbejder Kommissionen meget tæt sammen 
med G24-landene og med de internationale finansierings­
institutter, så som Verdensbanken, Den Europæiske Bank 
for Genopbygning og Udvikling (EBRD), Den 
Europæiske Investeringsbank (EIB) og Organisationen for 
Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD). 
Phare og OECD har for eksempel samarbejdet om 
SIGMA-programmet (Støtte til Forbedring af 
Regeringsførelse og -ledelse i Central- og Østeuropa). 
SIGMA yder støtte til samarbejdslandene til at udvikle 
sammenhængende reformstrategier og effektive offentlige 
institutioner. Et eksempel på Phare/EBRD-
samfinansiering er projektforberedelses-initiativet for 
miljø, et bredt program lanceret i slutningen af 1995, som 
letter gennemførelsen af vigtige miljøprojekter i de 
centraleuropæiske lande. 
I marts 1995 analyserede G24-donorerne på deres møde 
på højt niveau de reformer, der var iværksat i løbet af de 
første fem år af reformprocessen i Centraleuropa. Den 
generelle konklusion var, at reformerne er uigenkaldelig. 
Donororganisationerne forpligtede sig til fortsat at yde 
aktiv støtte til integrationen af de centraleuropæiske lande 
i verdens-økonomien. Derudover vil deres støtte blive 
udformet på en sådan måde at den svarer til og styrker fôr-
tiltradelsesstrategien. 
Europa-Kommissionens koordineringsarbejde vil, med 
disse målsætninger for øje, blive styrket lokalt i 
samarbejdslandene med vægt på særskilte sektorer for at 
øge virkningerne. Organisationerne vil samarbejde på 
program- og projektplan. 
I 1995 fik koordineringen af den udenlandske bistand 
skærpet sin profil i offentlighedens øjne. Fredsaftalen, 
som blev opnået med republikkerne i det tidligere 
Jugoslavien, kræver støtte fra det internationale samfund. I december 1995 tilrettelagde Europa-Kommissionen og 
Verdensbanken det første donormøde om Bosnien-
Herzegovina. De centrale målsætninger var at identificere 
landets behov i forbindelse med genopbygningen og at 
mobilisere donorstøtte. Dette viser frem for alt Den 
Europæiske Unions konkrete støtte til fredsprocessen og 
EU's rolle som verdenssamfundets bistandskoordinator for 
Centraleuropa. 
Phare og det tidligere Jugoslavien 
1995 markerede det år, da genopbygningen af det tidligere 
Jugoslavien begyndte. Finansieringsplanen, der blev 
godkendt af Europa-Kommissionen som støtte til 
fredsprocessen, reserverede 600 mio. ECU i perioden 
1996-1999 til genopbygningen. 
I lyset af Dayton-fredsaftalen, som blev indgået i 
december 1995, var det tilsvarende af yderste vigtighed, at 
den øjeblikkelige genopbygning af Bosnien-Herzegovina 
begyndte så hurtigt som muligt. En række internationale 
institutioner, især Verdensbanken, Den Internationale 
Valutafond (IMF), Den Europæiske Bank for 
Genopbygning og Udvikling (EBRD) og Det Europæiske 
Fællesskab udarbejdede til dette formål et program. Første 
fase af Phares program for livsvigtig hjælp blev 
udarbejdet på grundlag af den multilaterale plan, og en 
første del til en værdi af 62,5 mio. ECU var klar til 
umiddelbar levering i januar 1996. 
Revisionsretten 
I november 1995 aflagde Revisionsretten sin beretning om 
Europa-Kommissionens finansielle og operationelle 
resultater i 1994. Retten erkendte, at Phare-ledelsens 
indsats havde ført til en række forbedringer af 
Programmet. 
Retten understregede dog muligheden for en yderligere 
forbedring, især en bedre anvendelse af det finansielle 
rapporteringssystem PH ACS Y, større stramhed i 
udbudsproceduren og en mere operationel anvendelse af 
resultaterne af de undersøgelser, der var gennemført for 
Phare-midler, navnlig for at fremme reelle investeringer. 
Som navnt i nedenstående afsnit blev såvel de 
økonomiske forvaltningssystemer som de operationelle 
procedurer for Phare allerede revideret og forbedret i løbet 
af 1995. Der blev også oprettet en ny overvågningsenhed. 
Den operationelle styring af Phare 
Siden starten af Phare har Programmet søgt at inddrage 
sine samarbejdslande mest muligt i sine strategiske og 
operationelle aktiviteter. Det har derfor i tidens løb 
tilpasset sin struktur, så den kan imødekomme partnernes 
skiftende behov, udvide samarbejdet og koordineringen 
mellem Kommissionen og landene samt at øge 
virkningerne af de programmer, der gennemføres i 
forlængelse af Phare. enheder med ansvar for alle aspekter af forbindelserne 
med de centraleuropæiske lande. Dette tog sigte på at 
fokusere på alle aspekter af hvert enkelt lands fôr-
tiltrædelsesbehov og samtidigt forbedre Programmets 
resultater ved at muliggøre en hurtigere og mere 
samordnet reaktion på landsspecifikke problemer samt 
opnå en operationel synergi mellem delegationerne i 
samarbejdslandene og personalet i Bruxelles. 
Denne proces for operationelle forbedringer fortsatte i 
1995. Direktoratets interne strukturer og Program-ledelsen 
blev ændret, så der nu skabes tættere arbejdsrelaterede 
bånd mellem henholdsvis Phare, Europa-aftalerne og for­
tiltrædelsesstrategien. 
Ledelsesprocesserne blev forbedret. De finansielle og 
ledelsesmæssige rapporteringssystemer blev nøje 
gennemgået, og antallet af standardiserede og 
regelmæssige uafhængige revisioner blev øget. Der blev 
oprettet en fritstående overvågnings- og vurderingsenhed 
med det formål at forbedre Phare-programmernes 
operationelle kvalitet og sikre en mere omkostnings­
effektiv anvendelse af midlerne. Det vil støtte 
decentraliserings-processen, som bliver stadig vigtigere, 
efterhånden som for-tiltrædelsesstrategien udvikler sig. 
Endelig fastholdt man vægten på større åbenhed i Phare-
Programmet via et kommunikationsprogram målrettet 
mod andre af Den Europæiske Unions institutioner, Den 
Europæiske Unions medlemsstater - især de offentlige 
forvaltninger og erhvervslivet samt samarbejdslandene. 
Operationel struktur 
Direktoratet, som forvalter Phare-Programmet i 
Generaldirektorat IA Forbindelser med Tredje-lande 
(Europa og De Nye Uafhængige Stater, Den Fælles 
Udenrigs- og Sikkerhedspolitik, Kommissionens Dele­
gationer) blev reorganiseret i 1995. 
Indtil da var tjenestegrenen for Phare stort set blevet 
organiseret på et sektor-specifikt grundlag, hvor 
personalet var opdelt i sektorenheder, for eksempel for 
landbrug eller infrastruktur. Det blev imidlertid klart, at 
der var behov for en integreret geografisk struktur til at 
afspejle for-tiltrædelsesstrategiens og Europa-aftalernes 
behov samt de strukturerede forbindelser og det finansielle 
samarbejde, hvad der vil vare af afgørende for om dette 
arbejde lykkes. 
Derfor reorganiserede Kommissionen i juli 1995 det 
Direktorat, der havde ansvaret for Phare, på et 
landsspecifikt grundlag. Der blev oprettet tre geografiske Mange Phare-programmer omfatter imidlertid adskillige 
samarbejdslande. For ikke at miste det overblik, som 
kræves for at styre disse, blev der oprettet særskilte 
horisontale og sektorielle enheder med ansvaret for den 
sektorpolitiske koordinering og forvaltning af de 
multinationale og horisontale programmer. Disse sikrer, at 
samarbejdet mellem landene fastholdes, og at 
mulighederne for synergier bliver identificeret og 
gennemfort. 
Direktoratet har siden juni 1995 på dette nye geografiske 
grundlag arbejdet for, at den dynamik, som blev skabt af 
Det Europæiske Råd i Essen og Cannes, og iværksættelsen 
af for-tiltrædelsesstrategien ikke skal gå tabt. 
Phare iværksatte også et initiativ, som skal løse 
personaleproblemerne både i hovedsædet i Bruxelles og i 
delegationerne. Der gennemføres nu undersøgelser, som 
skal fastslå hvilke opgaver, der er kernen i forvaltningen 
af Phare programmet, hvilke opgaver der falder inden for 
den ledelsesmæssige kompetence i Kommissionens 
tjenestegrene, og hvilke opgaver der derfor nødvendigvis 
skal udføres af Kommissionens personale. Andre opgaver, 
der identificeres som ikke-centrale, kan dernæst udbydes, 
hvorved det eksisterende personale udnyttes på den mest 
effektive måde. 
En ny programmeringsmetode 
1995 var det år, da Phares programmerings-metode blev 
strømlinet og forbedret. Det Europæiske Råd i Essen og 
Cannes gav en klarere definition af de fælles målsætninger 
og dermed mulighed for at målrette midlerne mere 
effektivt. Disse møder udstyrede også Phare med en 
flerårig finansierings-horisont med det formål, at 
Programmet skulle være tættere forbundet med 
samarbejdslandenes strategiske ambitioner på mellem­
langt sigt. 
Dette resulterede i, at der blev udarbejdet nye flerårige 
vejledende programmer i 1995 for fire lande (Den 
Tjekkiske Republik, Ungarn, Polen og Slovakiet) og 
samtidigt planlagt flerårige vejledende programmer for de 
øvrige Phare-lande i midten af 1996. Disse udarbejdes i et 
10 
partnerskab med de pågældende lande og dækker perioden 
frem til og med 1999. De fastlægger for hvert af landene 
dets målsætninger, prioriterede sektorer, aktiviteter og 
tidsrammer, herunder en angivelse af, hvilke midler der 
tildeles hver enkelt sektor. Der blev udarbejdet flerårige 
vejledende programmer for elleve grænse-overskridende 
programmer, som dækker alle samarbejdslandene med 
undtagelse af Rumænien. 
Denne nye metode har fordele for såvel samarbejds­
landene som medlemsstaterne. For samarbejdslandene 
sætter den tiltrædelsen i et skarpere lys, fastsætter en 
række konkrete mål og giver dem mulighed for at 
inddrage Phare- Programmet i deres mellemfristede 
omstruktureringsprogrammer og strategier for tiltrædelse. 
For medlemsstaterne giver det mulighed for at de kan yde 
et strategisk bidrag og anlægge et længere perspektiv og 
dermed få et bedre overblik over hvert lands Phare-
priori teringer. 
Selv om de flerårige vejledende programmer har givet 
Phare et mellemlangt perspektiv, skal der dog mindes om, 
at gennemførelsen af programmerne fortsat er underlagt 
en årlig budgetprocedure. Dette betyder, at fordelingen af 
midler, som forekommer i de flerårige programmer, er 
rent "vejledende" og derfor kun er en hensigtserklæring. 
Hvert år bevilger Kommissionen de relevante midler til 
hvert land på grundlag af et nationalt operationelt 
program, som omfatter alle programkomponenterne i ét 
dokument. Det bygger på det flerårige vejledende 
program, men behøver ikke være en tro kopi af dette. 
Dette giver såvel landet som Phare mulighed for 
yderligere fleksibilitet i tilfælde af, at omstændighederne 
eller prioriteringerne ændrer sig. 
Ikke desto mindre har indførelsen af flerårige vejledende 
programmer lettet presset forårsaget af den årlige 
programmeringsrunde, reduceret tidsforskydningen 
mellem forpligtelser, kontrakter og betalinger og i 
væsentlig grad forenklet programmeringsprocessen. 
Ændringer i gennemførelsen 
Gennemførelsen er Phare-programmernes mest afgørende 
område. Kapaciteten til at styre de enkelte projekter på 
stedet afgør graden af deres virkninger og dermed de 
offentlige midlers effektivitet. 
Kommissionens finansforordning sætter visse grænser, 
idet den tillægger Fællesskabet det fulde ansvar for 
anvendelsen af midlerne og derved sætter grænser for, i 
hvilket omfang ansvaret kan uddelegeres til 
samarbejdslandene. Alligevel var man i 1995 vidne til vedvarende forsøg på at løse denne potentielle konflikt og 
nå frem til en gennemførelsesproces, som både var 
effektiv og stringent. 
I 1995 blev der gjort yderligere fremskridt i retning mod 
decentralisering af gennemførelses-processen. Dette 
arbejde blev påbegyndt i 1994 med offentliggørelsen af 
håndbøgerne om det decentraliserede gennemførelses-
system. Det var en reaktion på behovet for et fælles 
driftssystem for hele Programmet og et forsøg på at forene 
managementkvalifikationer med partnerlandenes admini­
strative traditioner samtidigt med at Phare-forordningen 
blev respekteret. 
I løbet af 1995 blev der efter aftale med samarbejds­
landene gjort en yderligere indsats for at forbedre det 
decentraliserede gennemførelsessystem. Denne indsats 
koncentrerede sig om 
• at forenkle programmeringsmetoden i form af et særligt 
forsøg på at reducere den samlede arbejdsbyrde ved at 
oprette tættere forbindelser mellem de dokumenter, 
som var nødvendige for såvel programmering som 
gennemførelse. Dette vil mindske den arbejdsmæssige 
overlapning. 
• at overdrage gennemførelsesansvar til de to vigtigste 
niveauer - for det første fra Kommissionen til 
samarbejdslandet, for det andet fra Phare-personalet i 
Bruxelles til Kommissionens personale i delegationerne 
i Phare-landene. I praksis vil dette betyde en gradvis 
overdragelse fra ex an te-godkendelse til ex post­
overvågning og vurdering, uden derved at opgive 
Kommissionens samlede overvågningsansvar. 
• klart at definere rollerne og ansvarsområderne for 
gennemførelsens hovedaktører, især hovedsædet i 
Bruxelles og delegationerne. Dette har indebåret 
vedtagelse af "jobbeskrivelser", hvilken igen vil 
reducere den opgavemæssige overlapning, muliggøre 
mere effektiv anvendelse af de disponible midler og 
øge forståelsen mellem grupperne. 
I 1995 blev der også gjort en indsats for at gøre selve 
håndbøgerne om det decentraliserede gennemførelses-
system mere tilgængelige og brugervenlige. Disse vil 
blive genudgivet - og dække alle de nye procedurer - i 
1996 og vil blive understøttet af supplerende uddannelse 
af delegationer og programforvaltningsenheder. 
Økonomisk forvaltning 
Phare Programmets kompleksitet og rækkevidde 
kombineret med Kommissionens ansvar for overvåg­
ningen kræver et avanceret økonomisk forvaltnings-
system. PHACSY-systemet, som blev lanceret i 1994, var 
udformet til at samle alle programmeringsinformationer 
direkte fra programforvaltningsenhederne og til at blive 
anvendt som et overvågningsværktøj. PH ACS Y blev 
omdefineret i begyndelsen af 1995 og genudgivet i et nyt 
og mere brugervenligt format. 
Forud herfor blev det sammenlagt med Desirée, Phares 
vigtigste informationsdatabase, som dernæst blev fuldt 
integreret i SINCOM, det økonomiske forvaltningssystem 
for hele Kommissionen. Dette har gjort den økonomiske 
forvaltningsproces for Phare mere strømlinet og nøjagtig, 
mindsket overlapninger og udvidet systemets rækkevidde 
til PMU'erne. Ved udgangen af 1995 var 95% af alle 
disponible management-informationer fra PMU'erne inde 
i PHACSY, og der vil i 1996 blive gjort en indsats for at 
ôge andelen yderligere. Dette er blevet hjulpet af det 
øgede antal uafhængige finanskontroller i 1995, som vil 
fortsætte ind i 1996. 
Overvågning og vurdering 
For at sikre større decentralisering og samtidigt fastholde 
Kommissionens beføjelser er det afgørende, at der 
oprettes et effektivt overvågnings- og vurderingssystem. 
Da Direktoratet med ansvaret for Phare blev 
omstruktureret i 1995, blev der oprettet en ny enhed med 
særligt ansvar for overvågning og vurdering. 
Denne enhed har ansvaret for gennemførelsen af et 
overvågnings- og vurderingssystem, som vil være 
uafhængigt, troværdigt og baseret på princippet om fælles 
ejerskab og inddragelse af samarbejdslandene. Det blev 
derfor nødvendigt at overgå til et standardsystem, som 
kunne anvendes bredt i alle Phare-projekter. 
I 1995 blev grunden lagt til det nye overvågnings- og 
vurderingssystem. Der blev oprettet en regional struktur 
med tre regionale kontorer bemandet med uafhængige 
konsulenter fra Den Europæiske Union og lokale 
eksperter. Det er planen, at disse kontorer skal blive fuldt 
funktionsdygtige i første halvdel af 1996, og at mere end 
400 projekter skal såvel overvåges som vurderes hvert år. 
Den udviklede proces er primært et operationelt værktøj 
for alle dem, der er involveret i Phare-Programmet. Ved at 
sikre en regelmæssig vurdering af Phare-projekternes 
status og fremskridt vil de nye enheder være i stand til at 
identificere og anvende den bedste praksis i alle 
samarbejdslandene, udpege projekter med dårlige 
resultater, foreslå afhjælpning heraf og give hurtige 
tilbagemeldinger til dem, der udformer de fremtidige 
programmer. Da overvågnings- og vurderingssystemet er blevet udformet 
til at passe ind i den almindelige programmenngsproces, vil 
informationerne bevirke, at programmerne i højere grad kan 
tilpasses samarbejdslandenes behov. 
Kommunikation 
Siden 1993 har Phare aktivt imødekommet den voksende 
interesse, som Det Europæiske Fællesskabs institutioner 
og rådgivende organer, medlemsstaterne og samarbejds­
landene viser for Programmet. 
I 1995 brugte Phare 3,2 mio. ECU på kommunikation. Det 
udgav 67 publikationer på 18 sprog og distribuerede godt 
800.000 eksemplarer i 26 lande. Informationsenheden 
besvarede mere end 60.000 telefoniske forespørgsler, 
breve og faxer og ca. 5.000 personlige henvendelser. Dens 
personale stod også for godt 100 taler og prasentationer af 
Phare-Programmet på konferencer og workshops, 
hovedsageligt i medlemsstaterne. 
I 1995 videreførtes undersøgelses-programmet i 
samarbejdslandene med det formål at identificere og finde 
velegnede mekanismer til opfyldelse af befolknings­
gruppernes informationsbehov. Delegationernes 
informationsprogrammer blev i langt højere grad centreret 
om kommunikation med beslutningstagere og 
opinionsdannere, om perioden forud for tiltrædelsen og om, 
hvad det kunne betyde at tilslutte sig Den Europæiske 
Union. Disse programmer omfattede publikationer på det 
nationale sprog, mediekontakter samt udarbejdelse og 
gennemførelse af kontaktprogrammer herunder oprettelse af 
lokale kommunikationsdatabaser. Tidsskriftet "European 
Dialogue", som udgives hveranden måneden, blev lanceret, 
og blev i begyndelsen af 1996 tilsendt 20.000 
beslutningstagere og opinionsdannere i regionen på seks 
centraleuropæiske sprog. Der blev iværksat særlige 
kommunikationsprogrammer i Den Tjekkiske Republik, 
Ungarn, Polen og Slovakiet. Der blev i stigende grad vist 
tv-dokumentarprogrammer om Den Europæiske Union i 
samarbejdslandene for også at give den brede offentlighed 
flere oplysninger om Unionen. 
I 1995 blev der også indgået kontrakter med sigte på at 
lancere en Phare "on-line"-informationstjeneste på 
Internettet. Den skal levere kontraktinformationer og give 
adgang til Phares adressebog og til andre generelle 
informationer om Phare. Den vil også give folk mulighed 
for at kommunikere ubesværet med Phare via en e-mail­
facilitet. Dette vil være et yderligere skridt fremad for 
Phares kommunikationsprogram, det vil føre til hurtigere 
adgang til informationerne, og det vil gøre 
kommunikationsprocessen mere funktionsdygtig og 
omkostningseffektiv. 
12 
Albanien 
Den albanske økonomi er nu ved at komme sig efter 
sammenbruddet af det økonomiske selvforsyningssystem, 
som var mere udtalt end i de øvrige kommunistiske lande 
med en centralt styret økonomi. I 1995 opnåede landet en 
af de højeste vækstrater (11,3%) blandt samtlige 
centraleuropæiske lande. Inflationen faldt til 6,0% som 
følge af en veldisciplineret pengepolitik, og 
arbejdsløsheden faldt også til 14%. Privatiserings­
processen er nu på rette vej med omdannelsen af alle de 
resterende statsvirksomheder til aktieselskaber i april 
1995. Dette har muliggjort et masseprivatiseringsprogram, 
som startes i 1996. 
I 1995 blev der også opnået fremskridt i retning mod en 
tilnærmelse af de albanske institutioner og love til 
standarderne for institutioner og love i Den Europæiske 
Union. Der blev vedtaget en ny civilret, nye straffelove og 
en ny arbejdsret, hvilket har ført til en mere robust 
retsstruktur. Albanien har også undertegnet Europarådets 
konvention om beskyttelse af mindretal og blev i juli 1995 
bevilget fuldt medlemskab af Rådet. 
I 1995 ydede Phare fortsat betydelig støtte til Albaniens 
fremskridt i retning mod reformer. Albanien er ikke 
længere afhængig af afgørende bistand, og derfor har 
Phares fokusering i landet udviklet sig til at afspejle 
landets betydelige økonomiske forbedringer. 
Derfor blev der tildelt 35 mio. ECU via det vejledende 
program for 1995 til udvikling af 
• transport-, telekommunikations- og energisektoren 
• et effektivt højere uddannelsessystem via Tempus­
programmet 
• infrastrukturer i lokalsamfund via Den Albanske 
Udviklingsfond 
• den private sektor, den offentlige administration og 
retssystemerne. 
Inden for rammerne af dette program skiftede Phares 
prioriteringer i 1995 fra landbrugssektoren til infra­
strukturel udvikling, især veje og havne, telekom­
munikation og energi. Det er vigtigt at udvikle disse 
områder, hvis Albanien fuldt ud skal deltage i det indre 
marked. Den vigtigste infrastrukturelle prioritering i 1995 
var at genopbygge og forbedre Øst/Vest-korridoren. Dette 
betød, at Phare sammen med Den Europæiske 
Investeringsbank finansierede følgende projekter 
• forbedring af Øst/Vest-korridorens strækninger fra 
Durres til Elbasan og fra Pogradec til Kapshtica (i alt 
146 km) 
• udbygning af færgeterminalen i Durres. Støtte opgjort efter sektor 1995 
88 mio. ECU 
Integrerede 
regionale 
foranstaltninger 8 Almen og erhvervsmæssig 
uddannelse og forskning 3.5 
Finanssektor 35 
Infrastruktur 
(energi, transport 
telekommunikation) 34 
Disse projekter viser den vigtige rolle, Phare kan spille for 
fremskaffelsen af midler fra andre internationale 
finansieringsinstitutter. 
Phare har også på andre områder spillet en førende rolle. 
Der er gjort en indsats for at forbedre den primære 
sundhedspleje og for at udvikle hospitaler, der er 
udarbejdet programmer for at styrke de lokale 
myndigheder, og der er truffet foranstaltninger for at 
kanalisere midlerne direkte ud til små projekter, som vil få 
umiddelbare og fordelagtige virkninger for lokalsam­
fundene. Phare vil også fortsat støtte energisektoren ved at 
lægge vægten på at forberede en national strategi i tillæg 
til politiske og lovgivningsmæssige rammer samt ved at 
varetage for-investeringsundersøgelser af nøgleområder. 
Phare Programmets absorbtionskapacitet i Albanien er 
stadig tilfredsstillende, da ca. 73% af de samlede 
bevilgede Phare-midler var kontraheret ved udgangen af 
1995. Den øgede vægt på infrastrukturelle projekter, som 
kræver længere forberedelsesperioder og mere komplekse 
udbudsprocedurer, har - sammenholdt med de logistiske 
begrænsninger i tinglysningstakten og banksektorens 
manglende evne til efter behov at yde de fornødne 
kreditter - resulteret i en vis opbremsning i 
gennemførelsen og udbetalingen i løbet af 1995. 
Fremover vil den stabile økonomi give Phare-Programmet 
i Albanien mulighed for at planlægge på længere sig, og 
der udarbejdes nu et flerårigt vejledende program, som 
dækker perioden 1996 til 1999. Albanien håber også at 
gøre fremskridt i retning mod at nå sit mål om associering 
med Den Europæiske Union. I marts 1995 indgav 
Albanien en formel anmodning om at indlede forhand­
linger om en særaftale. 
13 
Bulgarien 
Bulgariens sociale og økonomiske omdannelse har ikke 
været nem. Regeringsskift kombineret med varierende 
parlamentarisk støtte har resulteret i en relativt langsom 
beslutningsproces på nøgleområderne af den strukturelle 
reform. Comecom-markedernes sammenbrud, Golfkrisen 
og FN-sanktionerne over for det tidligere Jugoslavien har 
derudover også berørt den økonomiske vækst. Grundlaget 
for en markedsøkonomi er dog skabt, og grunden er også 
lagt til et demokratisk og civilt samfund. 
I 1995 fortsatte de økonomiske forbedringer, som 
begyndte i 1994. Bruttonationalproduktet voksede med 
2,5%, inflationen og arbejdsløsheden faldt, og 
privatiseringen gjorde fremskridt. Dette plus en større 
politisk stabilitet skabte et mere konstruktivt klima for 
forvaltningen af Phare- Programmet i Bulgarien, og 
programmets management-strukturer blev mere stabile og 
derfor mere effektive. 
Phare-Programmet støttede i 1995 projekter for ialt 
60 mio. ECU indenfor følgende områder i Bulgarien 
• tilnærmelse af lovgivningen 
• fremme af privat landbrug 
• udvikling af menneskelige ressourcer 
• udvikling af transport 
• energi og nuklear sikkerhed. 
Phare ydede 5 mio. ECU i 1995 til en række landbrugs­
projekter. Disse omfattede sektorpolitisk støtte til 
landbrugs- og fødevareindustriministeriet, tinglysning og 
genindførelse af historiske ejendomsrettigheder til jorden 
og andre transaktioner, omstrukturering og privatisering af 
statsejede industrier og udvikling af produktions- og 
markedsføringsstrukturer. 
På uddannelsesområdet støttede Phare fortsat Tempus­
programmet for reformen af de højere uddannelser. 
Der blev med udgangspunkt i et pilotprojekt i 1993 
startet et program for udvikling af postgymnasial 
erhvervsuddannelse og for økonomisk forvaltning af 
uddannelsen på gymnasieniveau. Programmet støttede 
også oprettelse af en akkrediterings- og vurderings-
institution for de højere uddannelser. Støtte opgjort efter sektor in 1995 
83 mio. ECU 
Almen og erhvervsmæssig 
uddannelse og forskning 21 
iljø og nuklear sikkerhed 7 
(energi, transport 
telekommunikation) 48 
Transportprogrammet samfinansierede med Den 
Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling og 
Verdensbanken et større projekt for jernbanerehabilitering 
(ca. 400 km). Det støttede også omstruktureringen af 
bytransportnettet i Sofia. 
Inden for energisektoren støttede Phare forbedring af 
energieffektiviteten (elektricitet, fjernvarme og gas), fôr-
investeringsundersøgelser og foranstaltninger for at 
fremme indførelsen af "gældende fællesskabsret". 
I 1995 blev der også godkendt et flerårigt vejledende 
program for grænseoverskridende samarbejde med 
Grækenland. Programmet, som dækker perioden 1995-
1999, fik tildelt et vejledende budget på 115 mio. ECU. 
Programmet vil på baggrund af de gode bilaterale 
forbindelser mellem de to lande støtte udviklingen af 
bulgarske regioner, der grænser op til Grækenland, i 
forlængelse af Bulgariens regionale samarbejdspolitik. De 
vigtigste indsatsområder er transport, miljø, økonomisk 
udvikling og menneskelige ressourcer. 
En nøjere overvågning af program-gennemførelsen 
bevirkede, at lejlighedsvise problemer og forsinkelser 
kunne identificeres på et tidligt tidspunkt og afhjælpes, og 
den politiske stabilitet har gjort det muligt at overveje 
14 
planlægning på mellemlangt sigt. Som følge heraf blev en 
del af efterslæbet af uforpligtede midler fra de tidligere år 
bragt ud af verden, og den samlede kontraherings-procent 
steg fra 48% i 1994 til 56% i 1995. 
Programmet for tilnærmelse af lovgivningen tog i 1995 
sigte på at udvikle en omfattende tilpasning mellem 
Bulgariens og De Europæiske Fællesskabers lovgivning. 
Phare støttede følgelig udkast til nye love og sikrede 
uddannelse af målgrupper i offentlig forvaltning og 
justitsforvaltning. Det er også hensigten, at programmet 
skal trække på information og eksperter, der stilles til 
rådighed af det kontor til udveksling af teknisk 
information om det indre marked, som oprettes i Bruxelles 
i 1996. I februar 1995 trådte Europa-aftalen med De Europæiske 
Fællesskaber og dets medlemsstater i kraft. Det betød, at 
det første møde i Associeringsrådet blev holdt i maj 1995, 
hvor de to parter drøftede Bulgariens fremskridt i 
forlængelse af for-tiltrædelsesstrategien. Phare er det 
vigtigste instrument til støtte for denne strategi. 
I december 1995 indgav Bulgarien sin officielle ansøgning 
om medlemskab. Regeringen har erklæret europæisk 
integration for at være blandt sine vigtigste prioriteringer 
og har oprettet en tværministeriel europæisk integrations-
struktur. 
15 
Den Tjekkiske Republik 
1995 var det år, da landets Europa-aftale med Den 
Europæiske Union trådte i kraft, og de væsentlige 
fremskridt, der allerede var opnået i landets økonomi, 
fortsatte. Landet blev samme år som det første land fra 
Centraleuropa godkendt til optagelse i Organisationen for 
Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) med 
virkning fra 1. januar 1996, et skridt, som var en 
godkendelse af de økonomiske reformer, den tjekkiske 
regering havde gennemført. 
Den fortsatte kombination af politiske midler bestående af 
makro-økonomisk stabilisering og på mikroøkonomisk 
plan af prisliberalisering, deregulering og privatisering 
gav positive resultater. Væksten var kraftig og 
arbejdsløsheden lav, dvs. 3,5%. I 1995 blev den nationale 
valuta, korunaen, gjort fuldt ud konvertibel. 
Ikrafttrædelsen af Europa-aftalen betød, at Den Tjekkiske 
Republik kunne tage fuldt ud del i den "strukturerede 
dialog" med Den Europæiske Union. På baggrund heraf 
fandt det første møde i Associeringsrådet sted i april 1995 
og det første møde i Det Blandede Parlamentariske 
Udvalg i maj 1995, hvor hvidbogen om det indre marked 
blev drøftet. 
I 1995 tog Phare Programmet i Den Tjekkiske Republik 
en ny retning med hensyn til den støtte, det ydede. Som i 
andre associerede lande er denne nye retning kendetegnet 
ved en direkte sammenkædning af Phare med 
forberedelsen af Den Tjekkiske Republik til medlemskab 
af Den Europæiske Union, med særlig vægt på at forbedre 
infrastrukturen i de områder, der grænser op til Tyskland 
og Østrig, og på at styrke de institutioner, der er centrale 
for integrationsprocessen og et fremtidigt medlemskab. 
Den Tjekkiske Republik fik tildelt i alt 110 mio. ECU, 
herunder 71 mio. ECU til det nationale operationelle 
program for 1995 i tillæg til 8 mio. ECU til Tempus­
programmet og henholdsvis 25 mio. ECU og 6 mio. ECU 
til det grænseoverskridende samarbejde med Tyskland og 
Østrig. Støtte opgjort efter sektor 1995 
110 mio. ECU 
Social udvikling Andre sektorer 3 
og beskæftigelse 2 Offentlige institutioner 
Privatsektor- og administrative reformer 5 
udvikling og ^^^^^^KBiiMten^ Almen og erhvervsmæssig 
virksomheds- •^^^^^^"»»»^^•». 
støtte 1 
Infrastruktur 
(energi, transport, 
telekommunikation) 91 uddannelse og forskning i 
Phares hovedvægt var i 1995 lagt på udvikling af Den 
Tjekkiske Republiks infrastruktur. Phare har bidraget til 
byggeriet af Berlin-Decin-Prag-Breclav-Wien-jernbane-
korridoren og en række infrastrukturelle investerings­
initiativer under det grænseoverskridende samarbejds­
program. Siden 1995 er det også begyndt at støtte socio­
økonomisk udvikling og turist-projekter i grænse­
regionen, herunder renovering af historiske monumenter. 
Siden Østrigs tiltrædelse af Den Europæiske Union i 
begyndelsen af 1995 deles 67% af Den Tjekkiske 
Republiks grænser med Den Europæiske Unions 
medlemsstater. Dette sammenholdt med den drastiske 
stigning i landevejs- og jernbanetrafikken (især mellem 
Den Tjekkiske Republik og Tyskland) har sat større fokus 
på grænseregionerne og på de strukturelle og 
miljømæssige virkninger, dette medfører. 
Phares grænseoverskridende samarbejdsprogram finan­
sierer derfor forbedringer af veje og jernbaner ved at 
forbedre eller oprette nye grænseovergange og indføre 
foranstaltninger for at reducere flaskehalse. Phare vil også 
forbedre luft- og vandkvaliteten i regionerne ved blandt 
16 
flere andre projekter at bygge nye gas- og 
damprørledninger, indføre miljøvenlig teknologi inden for 
varme- og kraftproduktion, forbedre spildevandsnet og 
bygge nye vandrensningsanlæg med sigte på at mindske 
forureningen af floderne og forbedre drikkevands-
standarderne. 
Phare har også bidraget til at styrke Den Tjekkiske 
Republiks lovgivningsmæssige og institutionelle kapacitet 
ved at finansiere ekspertbistand til og uddannelse af de 
tjekkiske embedsmænd og ved at støtte de ministerier og 
institutioner, som er centrale for integrations-processen, så 
som told, statistik, industriel ejendomsret, konkurrence og 
administration af standarder. En betydelig del af denne 
indsats har været centreret om at støtte tjekkerne for at 
sikre tilnærmelsen af deres lovgivning til Den Europæiske 
Unions lovgivning. Phares flerårige vejledende program for 1995-1999 blev 
undertegnet og godkendt, så fremover vil der blive lagt 
øget vægt på investeringsstøtte og anvendelse af Phare 
som et mellemfristet finansieringsinstrument. Det 
vejledende program vil med et samlet budget på mellem 
300 mio. ECU og 330 mio. ECU, herunder grænse­
overskridende samarbejde, blive helliget følgende 
prioriterede områder 
• lovgivningsmæssig integration med De Europæiske 
Fællesskaber med det slutmål at vedtage "gældende 
fællesskabsret" 
• infrastrukturel integration med Den Europæiske Union, 
især på transport-, energi- og miljøområdet 
• socio-økonomisk udvikling, herunder SMV og 
eksportfremme, regional udvikling, fremme af 
udenlandske direkte investeringer og reformer af den 
sociale sikring. 
17 
Estland 
Estland har gennemgået en bemærkelsesværdig 
økonomisk genrejsning i de seneste år. Landet har opnået 
gode fremskridt med hensyn til handelsliberaliseringen og 
de makro-økonomiske aspekter af reformen. Dette 
afspejlede sig i en BNP-vækst i 1995, der for andet år i 
træk var på 6%. Og, hvad der er vigtigt, de udenlandske 
investeringer holdt sig på det høje niveau, der var opnået 
det foregående år. Disse resultater er blevet muliggjort af 
de væsentlige fremskridt, der er opnået på området for 
strukturelle reformer. 
To områder af økonomien vil imidlertid kræve særlig 
opmærksomhed i den kommende periode: den relativt 
høje inflationstakt og handelsunderskuddet, som lå på ca. 
300 mio. ECU i slutningen af året. Støtte opgjort efter sektor 1995 
24 mio. ECU 
Social udvikling 
og beskæftigelse 2,9 
Privatsektor­
udvikling og 
virksomhedsstøtte 9.1 Offentlige institutioner 
og administrative reformer 2,8 
Almen og erhvervsmæssig 
uddannelse og forskning 4,2 
Infrastruktur (energi, transport, 
telekommunikation) 5 
Estland indgav sin formelle ansøgning om medlemskab af 
Den Europæiske Union i november 1995 og deltager i den 
strukturerede dialog i forlængelse af for-tiltrædelses­
strategien. I november undertegnede Den Europæiske 
Union en aftale med Estland om, at Europa-
Kommissionen skulle åbne en delegation i Tallinn. 
Privatiserings-processen blev fremskyndet i 1995, hjulpet 
af Phares bidrag til Privatiserings-organet. Selv om der 
stadig er opgaver, der skal løses inden for de store 
statsdrevne virksomheder, er privatiseringen af mindre 
virksomheder næsten afsluttet, og de små og mellemstore 
virksomheder tegner sig nu for godt 40% af 
beskæftigelsen. Privatiseringen af erhvervslivet blev 
yderligere støttet af den estiske regerings indsats for at 
skabe de lovgivningsmæssige rammer for den nationale 
fondsbørs, der forventes åbnet i første halvdel af 1996. 
Phare var i 1995 centreret om at hjælpe Estland med at 
bygge videre på sin økonomiske succes og forberede sig 
til endelig tiltrædelse af Den Europæiske Union. Estlands 
Europa-aftale blev undertegnet i juni 1995 og afventer nu 
ratificeringen i alle Den Europæiske Unions medlems­
stater. Estland er stadig det eneste centraleuropæiske land, 
som ikke har ansøgt om en overgangsperiode til at 
liberalisere sin handelspolitik. 
Phare-midlerne til Estland øgedes til 24 mio. ECU i 1995. 
Dette bringer det samlede forpligtede beløb til Estland i 
perioden 1991-1995 op på 68,5 mio. ECU. Det 
fortløbende samarbejde mellem den estiske regering og 
Phare- Programmet har resulteret i en støt stigning i 
summen af forpligtede midler. Inden for landbrugs-sektoren har Phare fortsat ydet støtte 
til planlægnings-processen, udvikling af lånemuligheder 
for landdistrikterne samt tinglysning og privatisering af 
jordejendom. Derudover vil Phare fokusere på 
institutionel udvikling og udvikling af menneskelige 
ressourcer i landbrugsministeriet. Dette vil medvirke til at 
forbedre effektiviteten i agro-industrierne via professionel 
rådgivning af landbrugere, uddannelse af rådgivere i 
bedrifts- og brancheanalyser og støtte til landbrugs-
kreditgivningsorganer. 
Phare har også i løbet af 1995 ydet støtte til udvikling af 
en energistrategi med sigte på at opnå større 
energieffektivitet, mindske forureningsomfanget, investere 
i transportinfrastrukturer og gennemføre reformer af 
socialsikrings- og sundhedssystemerne. 
I forlængelse af det flerårige vejledende program, som har 
fået tildelt et budget på 84 mio. ECU for perioden 1995-
1999, vil Phare fokusere på følgende prioriterede sektorer 
• europæisk integration 
• eksportfremme 
• regional udvikling 
• forvaltning af den offentlige sektor og infrastrukturel 
udvikling. 
Det er planen, at programmerne i løbet af perioden skal 
ændre fokus i retning mod såvel offentlige som private 
investeringer, især på området for landbrugsmæssig og 
regional udvikling. Det er delvis hensigten, at dette 
ændrede fokus skal opveje den vægt, der tidligere blev 
lagt på byudvikling, men også at tage hensyn til for-
iltrædelsesstrategien. 
Ungarn 
Ungarn var blandt de første lande, der modtog Phare-
støtte. Det har nu oprettet et system af demokratiske 
politiske institutioner, som generelt støttes af landets 
sociale og politiske hovedkræfter, og det har gjort en 
alvorlig indsats for at udvikle harmoniske forbindelser 
med sine nabolande. 
Ungarns historie som det mest markedsorienterede af de 
tidligere COMECON-lande har også sat landet i stand til 
at tiltrække den største tilstrømning af udenlandske 
investeringer i regionen (40,5% af regionens samlede 
udenlandske investeringer i perioden 1989-94). Der blev 
hurtigt indført privatiseringslove med sigte på at 
fremskynde privatiseringen af de statslige selskaber, og 
alle basisstrukturerne i en markedsøkonomi er blevet 
oprettet. 
Alligevel kom den ungarske regering i 1995 ud for 
alvorligt makro-økonomisk pres, som førte til vedtagelsen 
af en stabiliseringsplan, der efter hensigten skal nedbringe 
underskuddet på statsbudgettet og handelsbalancens 
løbende poster og fremskynde reformen af de offentlige 
finanser. 
Phare-støtten i 1995 koncentrerede sig derfor om at støtte 
regeringen i dennes skridt i retning mod yderligere 
traditionel økonomisk forvaltning og om at hjælpe Ungarn 
til at gennemføre de foranstaltninger i for-tiltrædelses­
strategien, der er skitseret i hvidbogen. Ungarn var det 
første tidligere kommunistiske land, som indgav sin 
ansøgning om fuldt medlemskab af Den Europæiske 
Union (april 1994), og regeringens faste engagement i fôr-
tiltrædelsesprocessen har betydet, at Phare har lagt stor 
vægt på at støtte harmoniseringen af lovgivningen og 
omstruktureringen af den offentlige forvaltning. 
I praksis har dette betydet gennemforelse af sektorielle og 
lovgivningsmæssige analyser, udarbejdelse af udkast til ny 
lovgivning og oversættelse af den gældende fællesskabsret 
til ungarsk, oprettelse af de fornødne institutionelle 
strukturer, gennemforelse af uddannelsesmøder for 
topembedsmænd og andre beslutningstagere samt 
tilrettelæggelse af PR-aktioner målrettet mod tilsigtede 
nøglepersongrupper. 
Et andet område af stor betydning er omdannelsen og 
reformen af den ungarske transport- og kommunikations-
infrastruktur. I sin nuværende form modvirker den delsvis 
de indenlandske og udenlandske investeringer og bidrager 
til en ulige økonomisk udvikling i de forskellige regioner Støtte opgjort efter sektor 1995 
92 mio. ECU 
Social udvikling Andre sektorer 2 
og beskæftigel: 
Integrerede regionale 
foranstaltninger 5 
Privatsektor­
udvikling og 
virksomheds 
støtte 6 Offentlige institutioner 
og administrative reformer 3 
Almen og erhvervsmæssig 
uddannelse og forskning 16 
Infrastruktur 
(energi, transport 
telekommunikation) 36 Miljø og nuklear sikkerhed 12 
af landet. Phare støtter aktivt udviklingen af velegnede 
standarder og samfinansierer blandt andet infrastrukturelle 
forbedringer, vejbyggeri, jernbanelinjer og kombinerede 
transportterminaler. 
I 1995 blev Phares flerårige vejledende program (1995-
1999) vedtaget; det skal yde støtte til en samlet værdi af 
425 mio. ECU til følgende prioriterede områder 
• europæisk integration, herunder tilnærmelse af love og 
reformer af den offentlige forvaltning 
• almen og erhvervsmæssig uddannelse med vægt på 
oprettelse af en udviklingsfond for menneskelige 
ressourcer 
• økonomisk udvikling med fokus på landbrug, 
privatisering og omstrukturering, udvikling af små og 
mellemstore virksomheder, regional udvikling, 
handels- og investeringsfremme, udvikling af turismen 
• reform af de offentlige finanser og af den sociale sektor 
• udvikling af infrastrukturer med vægt på landevejs- og 
jernbanetransport, kommunikation, transit, vand­
regulering, energi og miljø 
• deltagelse i Det Europæiske Fællesskabs programmer. 
Der blev i kalenderåret 1995 tildelt 85 mio. ECU til støtte 
for disse prioriterede mål. 
1995 var også det år, da det første grænseoverskridende 
samarbejdsprogram mellem Ungarn og Østrig blev til. På 
grundlag af Ungarns bilaterale samarbejde med Østrig er 
der indgået aftale med de ungarske myndigheder om et 
flerårigt vejledende grænseoverskridende samarbejds­
program, som dækker perioden 1995-1999. 
19 
Letland 
I 1995 var Letland endnu engang vidne til en væsentlig 
forbedring af økonomien efter lavkonjunkturen i 
begyndelsen af 1990'erne. Den økonomiske vækst var 
særlig kraftig inden for service-, bygge- & anlægs- og 
skovbrugssektoren, selv om der fortsat var tilbagegang 
inden for industri- og landbrugssektoren som følge af den 
påkrævede omstrukturering. 
Bestræbelserne på at privatisere små og mellemstore 
virksomheder blev kronet med held i 1995, selv om 
fremskridtene har været meget langsommere med hensyn 
til de større virksomheder. Processen er blevet støttet af 
oprettelsen af et enkelt nationalt privatiseringsorgan. 
Organet vil fortløbende udbyde de resterende statsejede 
suskaber i løbet af de næste få år, og i den mellem­
liggende tid vil virksomheder, der stadig hører under den 
offentlige sektor, blive styret af en statsejendomsfond. 
På området for privatsektor-udvikling er det fortsat 
nødvendigt, at Letland fuldfører og forenkler retsgrund­
laget, som er vigtigt for at tiltrække investeringer. Phare 
har ydet bistand til såvel det lettiske privatiserings-organ 
som til statsejendomsfonden. 
Som de øvrige lande i Centraleuropa lægger Letland 
kraftig vægt på tilnærmelse af lovgivningen som et vigtigt 
skridt i retning mod endelig tiltrædelse af Den Europæiske 
Union. Reformen af den offentlige forvaltning er et vigtigt 
led i denne indsats, og en Phare-finansieret ordning vil 
have uddannet så mange embedsmænd som muligt i år 
2000. 
Trods Letlands økonomiske succes har den lettiske 
økonomi i 1995 varet udsat for en rakke tilbageslag. I 
juni 1995 blev den vigtigste forretningsbank, Bankas 
Baltija, erklæret insolvent, hvilket fremskyndede en 
almen bankkrise. Den Europæiske Union gav tilsagn om 
2,5 mio. ECU i et forsøg på at hjælpe finanssektoren. 
Et yderligere økonomisk tilbageslag var forårsaget af 
faldende skatte- indtægter som følge af skatteunddragelse. 
Dette resulterede i en budgetkrise i første halvdel af 1995 
og bidrog til et underskud på statsbudgettet for 1995 på ca. 
4,8% af bruttonationalproduktet. 
I juni 1995 blev der indgået en Europa-aftale, og Letland 
indgav sin formelle ansøgning om medlemskab af Den 
Europæiske Union den 27. oktober 1995. Landet deltager 
fuldt ud i for-tiltrædelsesstrategiens strukturerede dialog. 
Phare-støtten til Letland har været centreret om levering af 
know-how. Denne har især været koncentreret om 
reformer af den offentlige forvaltning og om privatisering, Støtte opgjort efter sektor 1995 
32,5 mio. ECU 
Social udvikling 
og beskæftigelse 9.2 Offentlige institutioner 
og administrative reformer 1.3 
Almen og erhvervsmæssig 
uddannelse og forskning 2 
Finanssektor 2.5 
Privatsektor­
udvikling og 
virksomhedsstøtte 8,3 Infrastruktur 
(energi, transport, 
telekommunikation) 9,2 
udvikling af små og mellemstore virksomheder, 
forbedring af bank-, landbrugs-, telekommunikations-, 
energi, transport- og sundhedssektoren og om forbedring 
af de højere uddannelser. I løbet af 1995 blev Phare-
støtten dog udvidet til også at omfatte støtte til 
økonomiske reformer, institutionel udvikling, udvikling af 
menneskelige ressourcer og infrastrukturel udvikling. 
I forlængelse af Phares indsats for at støtte udviklingen af 
den lettiske infrastruktur fik energi-sektoren særlig 
opmærksomhed. Landet har ingen olieressourcer og er i 
stort omfang afhængigt af energi-import. Der findes dog 
nationale kilder, som kan udnyttes, især vandkraft, træ og 
tørv, og Phare har finansieret undersøgelser med sigte på 
at vurdere, om udnyttelsen af disse er gennemførlig. 
Phare-midlerne til Letland steg til 32,5 mio. ECU i 1995. 
Dette bringer de samlede forpligtede midler til Letland for 
perioden 1991-1995 op på 108 mio. ECU. Det flerårige 
vejledende program, som blev undertegnet i 1995, vil 
fremover bevirke, at Phare koncentreres om følgende 
prioriterede sektorer i perioden 1996-1999 
• udvikling af den private sektor: dette omfatter 
omstrukturering og privatisering, bankvirksomhed, 
udvikling af små og mellemstore virksomheder, 
udenlandske investeringer og handelsfremme samt 
landbrugsreformer 
• institutionel integration, menneskelige ressourcer og 
den sociale sektor, herunder statistisk samarbejde, 
reform af den offentlige forvaltning, højere 
uddannelser, offentlige finanser og regnskabs­
aflæggelse samt reformer af den sociale sektor 
• infrastrukturer - med fokus på energisektoren, miljø og 
udvikling af transport. 
20 
Litauen 
Den litauiske økonomi kom ud af den dybe lavkonjunktur, 
der fulgte efter Sovjetunionens opløsning, og 
bruttonationalproduktet voksede, efter et fald i 1992 og 
1993, med 1,5% i 1994 og med 5% i 1995. 
Privatiseringsprocessen har været tilfredsstillende og har 
på området for mindre virksomheder gjort hurtige 
fremskridt, primært gennemført via udveksling af 
"vouchers" eller via lokale investorer. I midten af 1995 
vedtog parlamentet en ny privatiseringslov, som fastlàgger 
erhvervsministeriernes, statsinstitutionernes og de lokale 
myndigheders ansvar. Loven er en klar tilkendegivelse af 
regeringens engagement i at fuldføre privatiserings­
processen. 
Derudover blev der i 1995 oprettet et privatiserings-organ, 
som hurtigt blev operationelt med støtte fra en fastboende 
Phare-rådgiver. Organet er et delvis uafhængigt organ, 
hvis målsætning er at forberede og gennemføre den 
resterende del af privatiserings-programmet under tilsyn 
af ministerpræsidentens kabinet. Såvel den nye lov som 
organets aktiviteter ventes at sætte skub i privatiserings­
processen, idet der lægges øget vægt på omstrukturering 
af selskaber for at sikre yderligere faglig kompetence eller 
finansieringsmidler til de allerede privatiserede selskaber. 
Som led i udviklingen af den private sektor begyndte 
regeringen også i 1995 at definere de lovgivningsmæssige 
rammer for de små og mellemstore virksomheder, og der 
er oprettet et udviklingsorgan med status af almennyttig 
og uafhængig institution. Iværksætterne lider dog stadig 
under manglen på finansieringsmuligheder i forbindelse 
med kapitaldannelsen. Dette er til en vis grad blevet 
afhjulpet af den hurtige stigning i de udenlandske 
investeringer (ca. 254 mio ECU mellem 1989 og 1994), 
selv om dette dog er væsentligt mindre end i de øvrige 
baltiske stater. Regeringen er ved at løse problemet med 
koordineringen af de forskellige økonomiske udviklings­
organer, som er oprettet i de seneste år. 
Litauens formelle ansøgning om tiltrædelse af Den 
Europæiske Union blev indgivet i december 1995 og blev 
forstærket af en erklæring vedtaget af det litauiske 
parlament. 
Europa-aftalen blev undertegnet af Litauen i juni 1995, og 
landet har efterfølgende deltaget aktivt i alle de møder, der 
er tilrettelagt inden for rammerne af den strukturerede 
dialog. Regeringen har endvidere gjort en aktiv indsats og 
oprettet såvel de institutionelle som de lovgivnings-Støtte opgjort efter sektor 1995 
42 mio. ECU 
Social udvikling 
og beskæftigelse 4.4 Offentlige institutioner 
og administrative reformer 5.: 
Almen og erhvervsmæssig 
uddannelse og forskning 3.5 
infrastruktur 
(energi, transport, 
telekommunikation) 19 
mæssige rammer, der kræves for at påbegynde den 
europæiske integrationsproces. 
Som et led heri har Litauen i 1995 gjort en indsats for at 
begynde at tilnærme sin lovgivning til Det Europæiske 
Fællesskabs "gældende fællesskabsret". Phare har hjulpet 
denne proces ved at støtte udviklingen af lovgivning 
vedrørende finansielle tjenesteydelser (banklov, 
forsikringer og værdipapirer), erhvervsret, arbejdsret, 
fællesskabsret og international ret samt forvaltningsret. 
En litauisk forfatningsændring, som var nødvendiggjort af 
Europa-aftalen, og som drejede sig om til udlændinges 
køb af fast ejendom(jord) forventes vedtaget af 
parlamentet i første halvdel af 1996. Europa-aftalen 
forventes også ratificeret i løbet af 1996. 
I 1995 indgik Phare forpligtelser for 38 mio. ECU til 
Litauen, en stigning på 4 mio. ECU i forhold til det 
foregående år. Dette beløb tog sigte på de prioriterede 
områder, der er redegjort for i det vejledende program for 
1994-1995: økonomisk udvikling, infrastrukturel 
udvikling, det offentlige investeringsprogram, europæisk 
integration og udvikling af menneskelige ressourcer. 
Phares bidrag til privatsektor-udviklingen har været at 
medvirke til at starte et netværk af erhvervsrådgivnings-
centre samt et Euro Info Korrespondancecenter i Vilnius. 
Det har også fortsat stillet en fastboende rådgiver til 
rådighed for det litauiske Investeringsfremme-organ, der 
blev oprettet i 1993 for at gøre et fremstød for landet. 
21 
Phare har også været aktiv inden for landbrugssektoren, 
som har lidt under en tilbagegang i de seneste år, men som 
dog stadig er den næststørste erhvervssektor. 
Privatiseringen af landbrugsbedrifter har ført til en 
udstykning af jorden i små jordlodder, og dette 
sammenholdt med den begrænsede mængde af disponibel 
kapital, erhvervskvalifikationer og know-how tynger til 
stadighed sektoren. Phare har derfor medvirket til dels at 
udvikle sektorpolitikker med sigte på at styrke den 
økonomiske planlægning inden for sektoren, dels at yde virksomhedsrådgivning og faglig rådgivning samt sikre 
kreditgivning og lånefinansiering. 
Phare deltog også aktivt i programmer med fokus på 
reformerne af den offentlige forvaltning, hvor et 
sektorpolitisk planlægningsprogram lå færdigt i marts 
1995, samt på sundhedssektoren, især primær 
sundhedspleje, og på ydelse af strategisk rådgivning inden 
for den sociale sektor og på arbejdsmarkedsområdet. 
22 
Polen 
I 1995 bevægede Polen sig betydeligt længere fremad i 
sine økonomiske reformer. Over halvdelen af nationalind­
komsten genereres nu af den private sektor, omdannelsen 
til markedsøkonomi har fundet sted, og de økonomiske 
resultater bliver stadig mere uafhængige af de politiske 
udviklingsretninger. 
Landets økonomiske fremskridt kom klarest til udtryk i 
1995-vækstraten: efter en stigning på 5% i 1994 voksende 
bruttonationalproduktet med 7% i 1995. som folge af et 
kraftigt opsving i eksporten og investeringerne. 
Med disse økonomiske resultater i ryggen indledte den 
polske regering officielt masse-privatiseringsprogrammet i 
november 1995. Programmet oprettede 15 nationale 
investeringsfonde, administreret af professionelle kapital­
forvaltere. Hver af fondene fungerer som et holding­
selskab for ca. 500 mellemstore virksomheder under 
privatisering, og offentligheden kan købe aktier i fondene 
til en symbolsk pris. Den Europæiske Fællesskab ydede 
via sit Phare-Program støtte til dette program ved at 
finansiere bevidstgørelseskampagnen over for offentlig­
heden samt trykningen og distributionen af aktie­
certifikaterne. Privatiseringen af de resterende 4.400 
statsejede virksomheder fortsætter i 1996. 
Som led i privatiseringsprocessen blev der gjort en fornyet 
indsats for at omstrukturere og privatisere banksektoren, 
som stadig for 60%'s vedkommende er statsejet. Phare 
ydede fortsat støtte til banksektorens privatiserings-organ, 
som har ansvaret for denne proces, og der forventes en 
fremskyndelse af afgørende betydning på dette område i 
1996. 
Den Europæiske Union indgik i medfør af sit Phare-
Program for Polen i 1995 forpligtelser for 174 mio. ECU. 
Dette beløb indgår som led i det flerårige vejledende 
program for Polen, hvis budget for 1995-1999 er på i alt 1 
015 mio. ECU i form af gavebistand. 
Hovedmålsætningen for Phare-støtten er på denne 
baggrund at lette Polens deltagelse i den europæiske 
integrationsproces ved at støtte den socio-økonomiske 
reformproces. Støtte opgjort efter sektor 1995 
174 mio. ECU 
Private sektorudvikling 
og virksomhedsstøtte 9 Offentlige institutioner 
og administrative reformer 2 
Omstrukturering af landbrug 13 
Almen og erhvervsmæssig 
uddannelse og forskning 37 
Infrastruktur 
(energi, transport, 
telekommunikation) Miljø og nuklear sikkerhed 22 
Det flerårige vejledende program fokuserer på følgende 
nøgleområder, der er valgt i overensstemmelse med den 
polske regerings økonomiske strategi for 1994-1997 
• at bringe forholdene på arbejdsmarkedet narmere dem, 
der findes inden for en markedsøkonomi, imødegå 
strukturel arbejdsløshed og forbedre miljøbeskyttelsen 
• at videreføre de institutionelle reformer på området for 
social sikring og sociale tjenester og inden for 
finanssektoren 
• at øge det polske erhvervslivs konkurrenceevne. 
Den fortsatte støtte til udvikling af landets infrastruktur 
tegnede sig for 52% af de forpligtede midler til Phare-
Programmet for Polen i 1995. Heraf blev 22 mio. ECU 
tildelt til samfinansiering med Den Europæiske 
Investeringsbank og Den Europæiske Bank for 
Genopbygning og Udvikling af moderniseringen af E20-
jernbanelinjen, som forbinder Berlin, Warszawa, Minsk 
og Moskva. 
Det grænseoverskridende samarbejde fik tildelt 53 mio. 
ECU i 1995. Midlerne skal tildeles på en koncentreret 
måde, da kun otte regioner, der grænser op til Tyskland og 
Østersøen, vil modtage midler. Programmet tager i sidste 
instans sigte på at udvikle infrastrukturen på Polens 
23 
vestlige grænse, indtil den har nået samme standard 
som den, der er opnået i den østlige del af Tyskland. 
Midlerne er primært koncentreret om transportmæssige 
infrastrukturer og miljø, hvoraf 55% er helliget grænse­
overgange. Der genereres nu yderligere infrastrukturel 
støtte via de fortløbende regionale udviklingsaktiviteter, 
der finansieres af Phare i forskellige regioner i Polen, og 
til hvilke der er indgået forpligtelser for 20 mio. ECU. 
Miljøområdets vedvarende betydning afspejles i det 
forhold, at finansieringsbeløbet til den nationale miljøfond 
er blevet øget med 18 mio. ECU. Dette var i overens­
stemmelse med en henstilling fra Europa-Parlamentet om 
at fastholde Phare-finansieringen af miljøoprydnings-
projekterne. Andre vigtige områder, som blev støttet af Phare 
Programmet for Polen i 1995, omfatter landbrug, 
udvikling af turisme og undervisningssektoren. 
Den væsentlige fremskyndelse af gennemførelsen af Phare 
i 1995 var opmuntrende og afspejlede den styrkelse af 
forbindelserne mellem Polen og Den Europæiske Union, 
der kunne iagttages i 1995. Det bilaterale Associeringsråd 
holdt i forlængelse af Europaaftalen sit andet møde i juli 
1995. Rådet fokuserede på tre spørgsmål: Polens strategi 
for integration i Den Europæiske Union, regionalt 
samarbejde og handelsrelaterede spørgsmål. 
24 
Rumænien 
For Rumænien var 1995 et år med støt økonomisk 
fremgang og stærkere politiske forbindelser med Den 
Europæiske Union. De officielle regeringstal for året 1995 
viser en stigning i bruttonationalproduktet på 6,9%, en 
halvering af inflationstakten til 27,8%, en nedbringelse af 
ledighedsprocenten fra 10,9% til 8,9% og en stigning i den 
gennemsnitlige realindkomst på 16,3%. Forringelsen af 
betalingsbalancen og forværringen af samfundets tillid til 
den nationale valuta, som indtraf i sidste del af året, viser, 
at ikke alle de makro-økonomiske betingelser for 
levedygtig vækst er til stede, selv om der har kunnet 
noteres imponerende resultater. 
På mikro-økonomisk plan lykkedes det i 1995 
Statsejendomsfonden at afstå godt 650 selskaber, det 
bedste årsresultat hidtil hvad angår antallet af selskaber. 
Det bringer det samlede antal privatiserede selskaber i 
Rumænien op på 1.524, hvilket svarer til ca. 10% af den 
samlede beskæftigede arbejdsstyrke. I juni 1995 blev der 
desuden indledt et revideret masse-privatiseringsprogram. 
Under dette nye program vil de rumænske statsborgere få 
en betydelig aktiepost i op til 4.000 rumænske 
virksomheder. Statsejendomsfonden vil beholde den 
resterende del, som vil blive solgt mod kontant betaling 
via en af flere metoder: auktion, offentligt udbud, eller på 
børsen .Offentlighedens interesse for programmet har varet 
begrænset, og aktietegningsfristen blev forlænget til marts 
1996. Programmets vil lette decentraliseringen af 
erhvervslivet og vil vise sig at være et vigtigt skridt i 
retning mod en fungerende markedsøkonomi. 
I 1995 indgik Phare forpligtelser for 66 mio. ECU til 
programmer i Rumænien, som efter planen skal 
gennemføres over to til tre år. Dette beløb er et led i det 
flerårige finansieringsperspektiv for Rumænien, hvis 
budget for perioden 1995-1999 er på i alt 550 mio. ECU. 
Bistanden i perioden 1990-1994 var på i alt 542 mio. 
ECU. 
Phare gjorde i 1995 en særlig aktiv indsats for at 
gennemføre bistanden på området for privatisering og 
industriel strukturomlægning. Der blev givet støtte til 
gennemførelse af regeringens masse-privatiserings­
program, som omfattede en bevidstgørelseskampagne 
over for offentligheden med sigte på at opnå optimal 
forståelse og inddragelse. Derudover ydes der omfattende 
Phare-bistand til Statsejendomsfonden for at hjælpe denne 
til at sælge de resterende aktier. 
Fremskridtet i omstruktureringen af de vigtigste statsejede 
virksomheder var langsomt i 1995. Der blev givet et 
væsentligt Phare-bidrag i form af forberedelse af Støtte opgjort efter sektor 1995 
66 mio. ECU 
Almen og erhvervsmæssig 
uddannelse og forskning 18 
Infrastruktur 
(energi, transport 
telekommunikation) 38 
finansielle genopretningsplaner for 26 stærkt forgældede 
virksomheder, men disse planer er endnu ikke sat i kraft. 
Phare støttede fortsat udviklingen af små og mellemstore 
virksomheder (SMV) via støtte til et netværk af SMV-
rådgivningscentre, der yderligere bakkedes op af en 
tilskudsordning. Phare finansierede også et bistands­
program for banker for at hjælpe dem i deres bank­
forretninger med SMV. 
Foruden i virksomhedssektoren skete der væsentlige 
fremskridt i andre dele af økonomien. For eksempel er 
reformen af erhvervsuddannelsen ved at kunne holde trit 
med den vigtigste Phare-støtte til såvel processen 
på nationalt plan som til en kernegruppe af 
25 erhvervsuddannelsesinstitutioner rundt omkring i 
landet. Endvidere foreskriver den nye uddannelseslov, at 
universiteterne skal opnå uafhængighed, og der er udviklet 
et program under Phare til støtte for denne strategi. 
Der blev også med Phare-støtte indledt en omstrukturering 
af forsknings- og teknologiområdet, som spillede en stor 
rolle i den centraliserede økonomi. 
Phare har aktivt støttet decentrale projekter gennemført af 
lokale partnerskaber mellem den offentlige sektors og den 
private sektors organer i byer i hele landet. Det mest 
veludviklede program på dette område er centreret om 
udarbejdelse af aktive beskæftigelsesforanstaltninger. Der 
blev tildelt Phare-bistand svarende til 50.000 ECU til 
projekter i 21 byer i 1995. Antallet af byer vil stige i 1996. 
Andre programmer af samme art, som var under 
forberedelse i 1995, omfatter støtte til lokal økonomisk 
udvikling og sociale tjenester. 
25 
Phare har i sin indsats for at udvikle det civile samfund via 
demokratiseringsprogrammet støttet gennemførelsen af 19 
mikro-projekter på følgende områder: uddannelse af unge 
politikere, fremme af dialogen mellem de lokale 
myndigheder og borgerne, styrkelse af de rumænske 
organisationer og deres samarbejde med myndighederne 
på lokalt og nationalt plan, fremme af børns rettigheder, 
den ungarsk-rumænske dialog og andre multi-kulturelle 
aktiviteter. Inden for sundhedssektoren har Phare bidraget 
til at udvikle teknikker til opbevaring af vacciner i 
landdistrikter. 
Phare støttede udviklingen af den rumænske infrastruktur 
både direkte via samfinansiering med Den Europæiske 
Investeringsbank af et større vej-rehabiliteringsprojekt og 
indirekte via finansiering af forundersøgelser og andre 
forberedelsesopgaver inden for transport-, telekom­
munikations- og energisektoren. 
Europa-aftalen mellem Rumænien og De Europæiske 
Fællesskaber og deres medlemsstater trådte i kraft i 
februar 1995. Det første møde i Associeringsrådet fandt sted i april 1995. På Associeringsudvalgets møde i oktober 
1995 drøftedes adgangen til Phares grænseoverskridende 
program og gennemførelsen af et flerårigt program i tillæg 
til spørgsmålene om finansiering på markedsvilkår. 
I juni 1995 indgav landet sin formelle ansøgning om 
medlemskab af Den Europæiske Union. Støtteerklæringen 
vedrørende Rumæniens tiltrædelse var undertegnet af alle 
parter med tilknytning til ansøgningen. Tilsvarende lagde 
"den nationale tiltrædelsesstrategi", som ledsagede 
Rumæniens formelle ansøgning, stor vægt på, at den 
nationale konsensus var drivkraften i Rumæniens 
politiske, sociale og økonomiske overgang til en 
markedsøkonomi. 
I overensstemmelse med hvidbogen om det indre marked 
tog Rumænien fat på den opgave at harmonisere den 
nationale lovgivning med Det Europæiske Fællesskabs 
lovgivning. Man har prioriteret konkurrence, statsstøtte, 
offentlige og finansielle tjenesteydelser og fri 
bevægelighed for personer. 
26 
Slovakiet 
Slovakiet opnåede imponerende makro-økonomiske 
resultater i 1995. Det kunne notere høj BNP-vækst og lav 
inflation samtidigt med, at handelsbalancen forblev positiv 
og statsunderskuddet faldt væsentligt. De eneste negative 
elementer var ledighedsprocenten og de få udenlandske 
investorers side. 
Efter et iøjnefaldende økonomisk omsving i 1994, hvor 
økonomien voksede med 4,8%, fremskyndedes BNP-
væksten i faste priser yderligere i 1995 for at nå op på 
7,4%. Højere realløn og en vis stigning i beskæftigelsen 
fremmede det private forbrug, og den økonomiske vækst 
fik endelig positive virkninger for investeringerne. Trods 
den fremskyndede økonomiske vækst faldt inflationen til 
under 10%, hovedsagelig takket være en fortsat stram 
pengepolitik. 
Den højere vækst førte til større import, hvilket 
reducerede overskuddet på handelsbalancens løbende 
poster og nettoeksportens bidrag til væksten. 
Phare indgik i 1995 forpligtelser for 46 mio. ECU til 
programmer i Slovakiet, en stigning i forhold til det 
foregående år, da tallet var 40 mio. ECU. 
De samlede Phare-forpligtelser var første del af det 
flerårige vejledende program, der blev aftalt i 1995. Heri 
fastslås det, at Phare-støtten på mellemlangt sigt vil 
fokusere på følgende brede strategiske områder: 
• vedtagelse af "gældende fællesskabsret", herunder 
modernisering af stats- og samfundsstrukturerne, og 
tilnærmelse af love, standarder og regler 
• udvikling og omstrukturering af den private sektor 
• udvikling af menneskelige ressourcer, herunder en 
reform af den sociale sektor 
• infrastrukturel udvikling. 
Under det flerårige vejledende program for 1995-1999 
kan der fremover ske ændringer i de forpligtede midler på 
grundlag af behov og absorbtions-kapacitet. Sidstnævnte 
er af særlig interesse i lyset af, at Slovakiets præstationer 
under de tidligere programmer efterlader plads til 
forbedringer. Den igangværende dialog med de slovakiske 
myndigheder gør fremskridt med hensyn til, hvordan 
effektiviteten af Phare kan forbedres. Støtte opgjort efter sektor 1995 
46 mio. ECU 
Folkesundhed 2 
Social udvikling 
og beskæftigelse 2,4 
Integrerede regionale^ 
foranstaltninger 
1.5 Andre sektorer 0.6 
Privatsektor­
udvikling og 
virksomhedsstøtte 14.2 Offentlige institutioner 
og administrative reformer 5 
Omstrukturering af landbrug 2.6 
Det civile samfund 
og demokratisering 0,5 
Almen og erhvervsmæssig 
uddannelse og forskning 5 
Miljø og nuklear sikkerhed 1 
Finanssektor 3 
Infrastruktur (energi, transport, 
telekommunikation) 8.2 
Phare-bistanden i 1995 var primært koncentreret om at 
yde know-how og investeringsstøtte for at bistå med 
udviklingen af den private sektor. Phare støttede mere 
præcist følgende projekter, der er af afgørende betydning 
for at kunne støtte Slovakiet i dets forberedelse til 
medlemskab af Den Europæiske Union 
• en post-privatiseringsfond, et fælles initiativ fra 
Phare/Den Europæiske Bank for Genopbygning og 
Udvikling, som sikrer mellemstore slovakiske 
virksomheder egenkapital og know-how 
• det vellykkede program for små og mellemstore 
virksomheder, som bringer finansierings-støtte og 
overførsel af know-how ud til små og mellemstore 
slovakiske virksomheder. De finansielle instrumenter 
har under programmet alle haft god tilslutning, navnlig 
fonden for mindre lån. Denne finansieringsstøtte yder -
sammen med erhvervsrådgivningen gennem et netværk 
af støttecentre - de små og mellemstore virksomheder 
en værdifuld service 
• fortsat overførsel af know-how til den slovakiske 
nationalbank og til finansministeriet som støtte for 
deres vigtige rolle i de økonomiske reformer og den 
europæiske integration 
• på området for udvikling af menneskelige ressourcer, et 
sundhedsprogram, som blev indledt i 1995 med fokus 
på primær sundhedspleje og sundheds-finansiering 
• yderligere støtte til de slovakiske toldmyndigheder, 
standardiseringskontoret, justitsforvaltningen og pro­
grammet for det civile samfund 
27 
et omfattende infrastrukturelt initiativ finansieret i 
1995, som yder investeringsstøtte til boring af en 
geotermisk brønd 
et program for et grænseoverskridende slovakisk­
østrigsk samarbejde, der indebærer en forpligtelse på 4 
mio. ECU til en række miljøprojekter (afvanding og 
spildevandsrensning) og forundersøgelser på området 
for transport, socio-økonomisk udvikling og regional 
planlægning. Slovakiet har gjort integration i de vestlige politiske, 
økonomiske og sikkerhedsmæssige strukturer, og især 
medlemskab af Den Europæiske Union, til et prioriteret 
mål. Den 27. juni 1995 ansøgte Slovakiet formelt om 
tiltrædelse af Den Europæiske Union. Landet deltog fuldt 
ud i den strukturerede dialog med medlemsstaterne hele 
året og fremmede gennemførelsen af Europa-aftalen på 
det første møde i Associeringsrådet i maj og i Det 
Blandede Parlamentariske Associeringsudvalg i 
november. 
28 
Slovenien 
Slovenien har gennem en række hurtige økonomiske 
tilpasninger opnået en høj grad af makroøkonomisk 
stabilitet. Landet har en indkomst pr. indbygger, der er på 
højde med den tilsvarende indkomst i visse af Den 
Europæiske Unions medlemsstater. I 1995 voksede 
økonomien med næsten 5%, og inflationen faldt til under 
10%; 65% af landets eksport går til Den Europæiske Union. 
Sloveniens resultater som deltager i Phare-Programmet 
har våret imponerende. Kontraherings-procenterne har 
været særligt høje, da næsten 100% af de forpligtede 
midler i 1992 og 1993 er kontraheret, og da næsten 60% 
af de forpligtede midler i 1994 nu også er kontraheret. 
Dette afspejler den effektive måde, hvorpå Slovenien 
anvender Phare-midlerne. 
I 1995 fik Slovenien tildelt 16,4 mio. ECU i forlængelse 
af landets operationelle program. Desuden bragte de 
forpligtede midler til det grænseoverskridende samarbejde 
(6 mio. ECU) og til Tempus-programmet (2,6 mio. ECU) 
den samlede sum af Phare-midler i 1995 op på 25 mio. 
ECU. 
I 1995 fik Phare umiddelbar effekt på visse nøgleområder. 
Der blev fortsat ydet støtte til sektor- og virksomheds-
omlægning, herunder uddannelse af erhvervsledere, og til 
den privatiserings-relaterede voucherordning. Midler blev 
også brugt til investeringer i vejforbindelsen og 
grænseovergangen til Ungarn ved Dolga Vas, en vigtig 
transportmæssig flaskehals på en af hovedruterne i 
Centraleuropa, ligesom reformen af de offentlige finanser 
og banksektoren, herunder oprettelse af et nyt skatte­
system, blev også støttet. 
Det grænseoverskridende samarbejdsprogram med Østrig 
omfattede en forbedring af Jezersko-grænseovergangen og 
genopbygning af spildevandsnettet i Gornja Radgona. Et 
tilsvarende program med Italien var koncentreret om 
blandt andet transportmæssige infrastrukturer, miljø, 
udvikling af menneskelige ressourcer og kulturelt 
samarbejde. 
I juni 1995 blev der undertegnet et memorandum mellem 
den nationale Phare-koordinator og Kommissionen, som 
redegjorde for strategien for den fremtidige flerårige 
Phare-støtte til Slovenien. Dette dannede grundlag for det 
flerårige vejledende program for 1996-1999, der - i 
overensstemmelse med regeringens vigtigste politiske mål 
om dybere integration i Den Europæiske Union og 
endeligt medlemskab - skitserede de tre brede områder, 
hvor Phare vil støtte Sloveniens for-tiltrædelsesstrategi. 
• Forberedelse til at påtage sig medlemskabets 
forpligtelser ("gældende fællesskabsret") ved gradvis at Støtte opgjort efter sektor in 1995 
25 mio. ECU 
Andre sektorer 7.6 
Social udvikling 
og beskæftigelse 4.4 Almen og erhvervsmæssig 
uddannelse og forskning 2,( 
Infrastruktur 
(energi, transport, 
telekommunikation) 7,4 
Privatsektorudvikling og 
virksomhedsstotte 3 
tilpasse love, standarder og regler, så disse bliver 
forenelige med Den Europæiske Unions love, 
standarder og regler. Det indebærer dels, at der skal 
træffes foranstaltninger med sigte på at gennemføre og 
håndhæve disse, dels tilpasninger for at tage hensyn til 
centrale interne sektor-politikker bl.a. inden for 
landbruget. 
• Udbygning og styrkelse af de økonomiske, handels­
mæssige og fysiske forbindelser, ikke alene med 
Unionen, men også med de associerede lande og, hvor 
det er hensigtsmæssigt, med andre naboregioner. Dette 
er et vigtigt element i forberedelsen til en fremtidig 
udvidelse samt for en bæredygtig udvikling i regionen 
som helhed. 
• Økonomiske og sociale strukturreformer på 
mellemlang sigt. Dette indebærer, at industriens og 
tjenesteydelsernes konkurrenceevne skal hæves til 
internationale standarder, og at man skal fremme 
yderligere udvikling af den private sektor, 
investeringer, eksportkapacitet og kapitalmarkeder. 
Derudover vil den sociale sektor og den offentlige 
forvaltning kræve reformer; det samme gælder 
videnskab & teknologi-, infrastruktur- og miljø­
beskyttelsesområdet, og regioner, som får vanskeligt 
ved at gennemføre reformerne, skal nødvendigvis 
støttes. 
I 1995 blev Sloveniens Europa-aftale paraferet. Aftalen 
om økonomisk- og handelsmassigt samarbejde, som blev 
undertegnet i 1993, understøtter stadig handels­
forbindelserne mellem de to parter.Siden undertegnelsen 
af Sloveniens Europa-aftale den lO.juni 1996 har landet 
fuldt ud deltaget i for-tiltrædelsesstrategien, og regeringen 
har udarbejdet et udkast til en hvidbog om en national for­
tiltrædelsesstrategi samt oprettet de nødvendige strukturer 
til dens gennemforelse. 
29 
Bevilgede midler opgjort efter land, 
1990-1995 
Albanien 
Bulgarien 
Den Tjekkiske 
Republik 
Tjekkoslovakiet 
Estland 
DDR 
Ungarn 
Letland 
Litauen 
Polen (i mio. ECU) 
1990 0 
1991 0 
1992 0 
1993 
1994 
1995 
1990 
1991 
1992 "$ 
1993 0 
1994 0 
1995 0 
1990 0 
1991 0 
1992 
1993 
1994 ^^^^H22,5 
1995 ^^^^B24 34 
99 
I 100 
1990 
1991 0 
1992 0 
1993 0 
1994 0 
1995 0 35 
225 
30 
Rumænien 
Slovakiet 
Slovenien 
Det tidligere 
Jugoslavien 
Multinationale 
programmer 
Andre 
programmer 1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 15,5 
-•^ ..... C£ki:,M.?&j;"te*vï^\tâttâMiJL--C-.. ' '4,3 
243.2 
Bemærkning: 
Phare Årsberetning 1995 indeholder tal fra alle fem 
budgetkonti (B7-5200 Phares Demokratiprogram, B7-6000 
støtte til økonomisk omstrukturering i landene i Central- og 
Østeuropa (Phare), B7-6020 grænseoverskridende 
samarbejde, B7-6310 Fælless Fællesskabets bidrag til 
foranstaltninger truffet af NGO'er, B7-6330 åbning af 
fællesskabs-programmer for de associerede lande i 
Centraleuropa), som forvaltes i forlængelse af Phare-
Programmet. Som følge af software-begrænsninger omfattede tallene i 
Phare Årsberetning 1994 kun to budgetposter. 
Dette er forklaringen på den lille afvigelse i de historiske 
tal mellem årsberetningerne for henholdsvis 1994 og 
1995. 
31 
Bevilgede midler opgjort efter sektor, 
1990-1995 
Omstrukturering 
af landbrug 
Det civile samfund 
og demokratisering 
Livsvigtig hjælp 
Almen og 
erhvervsmæssig 
uddannelse 
og forskning 
Miljø og 
nuklear sikkerhed 
Infrastruktur 
(energi, transport, 
telekom­
munikation) 
Privatsektor-
udvikling og 
virksomhedsstøtte 
Folkesundhed 
Offentlige 
institutioner 
og administrativ 
reform 136 (i mio. ECU) 
78,5 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 16.2 
0,5 
WÊÊÊÊMÙ* 
32 
Social udvikling 
og beskæftigelse 
Tilnærmelse 
af lovgivning 
Forbruger­
beskyttelse 
Finanssektor 
integrerede 
regionale 
foranstaltninger 
Andre sektorer 1990 0 
1991 0 
1992 0 
1993 0 
1994 0 
1995 |2 
1990 0 
1991 0 
1992 0 
1993 fe 5 
1994 M 4 
1995 0 
t 
80,9 
Bemærkning: 
Phare Årsberetning 1995 indeholder tal fra alle fem 
budgetkonti, som forvaltes i forlængelse af Phare-
Programmet. 
Som følge af software-begrænsninger omfattede 
tallene i Phare Årsberetning 1994 kun to budgetposter. 
Dette er forklaringen på den lille afvigelse i de historiske tal mellem årsberetningerne for henholdsvis 
1994 og 1995. 
Som følge af den finansielle rapporteringsproces er det nu 
muligt at vise en mere nøjagtig sektorfordeling. Det er 
forklaringen på stigningen i antallet af sektorer fra 9 i 
1994 til 15 i årsberetningen for 1995. 
33 
Bevilget Phare-støtte opgjort efter land 
Albanien (i mio. ECU) 
Støtte opgjort efter sektor 1990-1995 1990 1991 
Offentlige institutioner og administrative reformer 0 0 
Omstrukturering af landbrug 0 0 
Det civile samfund og demokratisering 0 0 
Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning 0 0 
Miljø og nuklear sikkerhed 0 0 
Finanssektor 0 0 
Livsvigtig hjælp 0 10 
Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) 0 0 
Tilnærmelse af lovgivning 0 0 
Forbrugerbeskyttelse 0 0 
Privatsektorudvikling og virksomhedsstøtte 0 0 
Integrerede regionale foranstaltninger 0 0 
Social udvikling og beskæftigelse 0 0 
Folkesundhed 0 0 
Andre sektorer 0 0 
I alt 0 10 1992 
Ô~" 
'"'_1_5_ 
" O" 
12 
'"()' 
35 
50 
4,4 
0 
"""o" 
0 
o 
'"o""" 
o 
4~4~ 
110 1993 
1,2 
"'" 10 
" "" 0 1994 
2,5 
33 
35 
To 
"~0 
0 
T) 
7 
0 
0 
6 
o" 
75 4,6 
'" T 
O" 
2,4 
"o" 
0 
1 
"""23" 
0 
o" 
0 
0 
_J) 
T 
"o 
49 1995_ 
0 
0 
"o 
"3.5"" 
" o "" 
35 
0 
"IT" 
"o" 
o 
o 
"""8.5" 
"""(T 
Jo_ 
"' "7 lait 
J5.8_ 
30 "" 
0 
9,6 
3,3 
105 
""""77""" 
61,4 
0 
0 
1_ 
8.5 " 
O" 
"Ï3 
ï 1.4 
332 
Bulgarien Bemærkning: Albanien kom med i Phare Programmet i 1991 
Støtte opgjort efter sektor 1990-1995 1990 1991 
Offentlige institutioner og administrative reformer 0 0 
Omstrukturering af landbrug 16 25 
Det civile samfund og demokratisering 0 0 
Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning 0 5 
Miljø og nuklear sikkerhed 3,5 19 
Finanssektor 0 10 
Livsvigtig hjælp 5 20 
Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) 0 5 
Tilnærmelse af lovgivning 0 0 
Forbrugerbeskyttelse 0 0 
Privatsektorudvikling og virksomhedsstøtte 0 20 
Integrerede regionale foranstaltninger 0 0 
Social udvikling og beskæftigelse 0 2,5 
Folkesundhed 0 0 
Andre sektorer 0 0 
lait "243"' 1063 1992 
""~0 
10 
0 
o 
"o 
2\ 
o" 
" "_o 
22~5 
0 
"o" 
15 
"""""" 0 
873 1993 
"""To""' 
_ o 
~"o"" 
17.5 
15,6 
""""5" 
"o" 
13,9 
~_ 0'"' 
0 
TT 
0 
"4""" 
10.5"" 
1,5 
90 1994 
1,2 
_0 
~1,2" 
12 
"""5" 
"o" 
0 
62,6 
"0 
0" 
3 
0 
0" 
0 
o" 
85 1995 
0 " 
5 
b" 
21 
7""""" 
_'""o"~ 
~~_p~" 
"48 lait 
2 
"Ô" 
0 
0 
"o 
~"b" 
"o 
83 17.2 
56 
~T2" 
_63,5 
61,1 
15 
25" 
150,5" 
0 
5Ï3 " 
0 
'""6~5 
25J"" 
" T,5"" 
4763 
Den Tjekkiske Republik 
Støtte opgjort efter sektor 1990-1995 1990 1991^ 1992 
Offentlige institutioner og administrative reformer 0 0 0 
Omstrukturering af landbrug 0 0 0 
Det civile samfund og demokratisering 0 0 0 
Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning 0 0 0 
Miljø og nuklear sikkerhed 0 0 0 
Finanssektor 0 0 0 
Livsvigtig hjælp 0 0 0 
Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) 0 0 0 
Tilnærmelse af lovgivning 0 0 0 
Forbrugerbeskyttelse 0 0 0 
Privatsektorudvikling og virksomhedsstøtte 0 0 0 
Integrerede regionale foranstaltninger 0 0 0 
Social udvikling og beskæftigelse 0 0 0 
Folkesundhed ~J) 0 "Tf 
Andre sektorer 0 0 0 
lait 0 0 0 J993 
(T 
o 
"o" 
"TJT 
o 
" "o"~ 
9 
"" 0 
0 
27""" 
" "o 
8 
0" 
8_ 
60 1994 
4,5 
_o" 
5"5" 
0 
o 
25 
"o 
0 Jl 
_ 0 
IT Jo "o_ 
60 1995 
"""o 
" 0 lait 
3 
110 16 
4,5 
0 
_21.5_ 
0 
"o 
0 
125 
"" "o" 
0 
Jj28_ 
_ "0 
_ 24 
_'" O 
11 
230 
Bemærkning: Forud for 1993 blev midlerne ydet til Tjekkosiovakie 
34 
Tjekkoslovakiet 
Støtte opgjort efter sektor 1990-1995 1990 1991 1992 1993 1994 1995 lait 
Offentlige institutioner og administrative reformer 0 0 0 0 0 0 0 
Omstrukturering af landbrug 0 0 0 0 0 0 0 
Det civile samfund og demokratisering 0 0 4 0 0 0 4 
Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning 4 9 25 0 0 0 38 
Miljø og nuklear sikkerhed 30 5 0 0 0 0 35 
Finanssektor 0 0 0 0 0 0 0 
Livsvigtig hjælp 0 0 0 0 0 0 0 
Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) 0 11 10 0 0 0 21 
Tilnærmelse af lovgivning 0 0 0 0 0 0 0 
Forbrugerbeskyttelse 0 0 0 0" "()" (f """ """()" 
Privatsektorudvikling og virksomhedsstøtte 0 39 31 0 0 0 70 
Integrerede regionale foranstaltninger 0 0 0 0 0 0 0 
Social udvikling og beskæftigelse 0 J5 0 0 0 0 15 
Folkesundhed 0 0 0 "0 "" ""()"" "'"_'" 0 0 
Andre sektorer 0 20 30 0 ()" ()" 50 
lait 34 99 100 0 0 0 233 
Bemærkning: Fra og med 1993 blev Phare-støtten ydet særskilt til Den Tjekkiske Republik og Slovakiet 
Estland 
Støtte opgjort efter sektor 1990-1995 1990 1991 
Offentlige institutioner og administrative reformer 0 0 
Omstrukturering af landbrug 0 0 
Det civile samfund og demokratisering 0 0 
Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning 0 0 
Miljø og nuklear sikkerhed 0 0 
Finanssektor 0 0 
Livsvigtig hjælp 0 0 
Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) 0 0 
Tilnærmelse af lovgivning 0 0 
Forbrugerbeskyttelse 0 0 
Privatsektorudvikling og virksomhedsstøtte 0 0 
Integrerede regionale foranstaltninger 0 0 
Social udvikling og beskæftigelse 0 0 
Folkesundhed 0 0 
Andre sektorer 0 0 
lait 0 0 1992 
" "Tf 
o 
o " 
o 
o 
o" 
"o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
9 
10 1993 
0~~ 
o 
"" b" 
1.5 
O" 
" 0 
" 0 
"b" 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
10.5 
12 1994 
0 
o 
" Tf 
4.5 
" " 2,5"" 
o 
b" 
"6" 
"o 
b" 
8 
o 
"o 
o 
T.5 
223 1995 
""ITT 
o 
"o 
4,2 
b 
o 
o 
""" 5" 
0 
""(')"' 
9,1 
0 
2.9 
0 
0 
24 lait 
""2.8"' 
0 
"0 
11.2 
2,5 
0 
""""() 
"Ti 
o 
"o 
17.1 
0 
""2.9" 
o 
21 
683 
DDR Bemærkning: Estland kom med i Phare Programmet i 1992 
Støtte opgjort efter sektor 1990-1995 
Offentlige institutioner og administrative reformer 
Omstrukturering af landbrug 
Det civile samfund og demokratisering 
Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning 
Miljø og nuklear sikkerhed 
Finanssektor 
Livsvigtig hjælp 
Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) 
Tilnærmelse af lovgivning 
Forbrugerbeskyttelse 
Privatsektorudvikling og virksomhedsstøtte 
Integrerede regionale foranstaltninger 
Social udvikling og beskæftigelse 
Folkesundhed 
Andre sektorer 
lait 1990 
"~"0~ 
0 
"Tf 
20 
"O 
0 
0 
0 
0 
"""()"' 
" 0 
"o 
""o" 
"l"4 
35 1991 
0" 
b 
o 
"o" 
o 
""" o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
'" o 
o 
o 
o 1992 
0 
"o" 
o 
"o 
()"" 
"""o 
o 
o 
"(f 
o 
o 
"o 
o 
o 
o 
o 1993 
"o" 
"o" 
~"b" 
o 
"""" o" 
"o 
o 
o 
"o 
o 
"o 
o 
o 
""Tf 
o" 
o 1994 
0 
0 
"Tf 
o" 
o 
"o" 
o 
o 
o 
o 
o" 
o 
o 
"o 
"o" 
o 1995 
0 
o 
"o" 
"o 
o 
""" b" 
"o 
o 
o 
o 
""" o 
o 
o 
o 
"o 
"o" lait 
0 
o 
"Tf 
i 
20 
o" 
"o 
o 
o 
o 
'""'()"" 
o 
o 
o 
14 
35 
Bemærkning: Støtten til DDR ophørte efter Tysklands genforening i 1990 
35 
Ungarn 
Støtte opgjort efter sektor 1990-1995 1990 _1991 1992 1993 1994 
Offentlige institutioner og administrative reformer 0 8 14,5 1,5 0 
Omstrukturering af landbrug 20 13 5 30,5 0 
Det civile samfund og demokratisering 0 0 0 0 0 
Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning 7,5 17 21 26 24 
Miljø og nuklear sikkerhed 27 10 Ï0 " 0 " 15,5 
Finanssektor 5 14 0 0 0 
Livsvigtig hjælp 0 0 0 ""Tf" 0 
Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) 0,8 7,5 0 0 29 
Tilnærmelse af lovgivning 0 0 0 0 0 
Forbrugerbeskyttelse 0 0 0 0 0 
Privatsektorudvikling og virksomhedsstøtte 26 45,5 11 31 16,5 
Integrerede regionale foranstaltninger 0 0 10 0 0 
Social udvikling og beskæftigelse 3 0 26 0 0 
Folkesundhed 0 0 0 10 0 
Andre sektorer 0 0 4 10 
lait 893 115 1013 100 85 1995 
"3""" 
10 
0 
16 
12 
0 
0" 
"36"" 
0 
0 
6 
5"" 
92 lait 
27~ 
"78,5 
b 
111,5 
7475" 
19 
0" 
73,3"" 
"b" 
o 
136 
"IT 
""31 
"10 
7" 
582,8 
Letland 
Støtte opgjort efter sektor 1990-1995 1990 1991 1992 1993 1994 1995 lait 
Offentlige institutioner og administrative reformer 0 0 0 0 0 1,3 1,3 
Omstrukturering af landbrug 0 0 0 0 0 0 0 
Det civile samfund og demokratisering 0 0 0 Ô Ô Ô" 0 
Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning 0 0 1,5 2 5 2 10,5 
Miljø og nuklear sikkerhed 0 0 0 T> "5,5 "T" 5,5 
Finanssektor 0 "b" 0 "O TT3 "2",5""" 17 
Livsvigtig hjælp 0 0 0 0 0 0 "0 
Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) () 0 0 00 9.2 9,2 
Tilnærmelse af lovgivning 0 0 0 0 0 0 0 
Forbrugerbeskyttelse " 0 0 0 0 0 0 0 
Privatsektorudvikling og virksomhedsstøtte 0 0 0 0 0 8.3 8.3 
Integrerede regionale foranstaltninger 0 0 0 0 0 0 0 
Social udvikling og beskæftigelse 0 0 0 "0" 0 9.2" 9,2 
Folkesundhed " 0 0""""" 0 0 0 0 0 
Andre sektorer 0 0 13,5 16" 4,5 0 34 
lait 0 0 15 18 293 323 95 
Litauen Bemærkning: Letland kom med i Phare Programmet i 1992 
Støtte opgjort efter sektor 1990-1995 1990 1991 1992 1993 
Offentlige institutioner og administrative reformer 0 0 0 0 
Omstrukturering af landbrug 0 0 0 0 
Det civile samfund og demokratisering 0 0 0 0 
Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning 0 0 1,5 2,5 
Miljø og nuklear sikkerhed 0 0 0 0 
Finanssektor 0 0 0 0 
Livsvigtig hjælp 0 0 0 0 
Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) 0 0 0 0 
Tilnærmelse af lovgivning 0 0 b 0 
Forbrugerbeskyttelse 0 0 0 0 
Privatsektorudvikling og virksomhedsstøtte 0 0 9,5 0 
Integrerede regionale foranstaltninger 0 0 0 0 
Social udvikling og beskæftigelse 0 0 0 0 
Folkesundhed 0 " 0 0 0 
Andre sektorer """ 0 0 9 22,5 
lait 0 0 20 25 1994 
0" 
0 
0 
6" 
""" 1 
14,5 
0 "" 
16,5 
"o" 
0 
"0 
0 
"" 0 
0 
"" 1 
39 1995 
""5,5 
"0 
""" 0 
" 3.5 
0" 
0 
""" 0 
19 
0 
0 
9,6 
0" 
~T,4" 
""" 0 
"" b 
42 lait 
5,5 
" "0 
"o 
73,5 
i 
"l 4,5 
"O 
35.5 
0 
0 
19,1 
0 
"4,4" 
0" 
32,5 ' 
Ï26 
Bemærkning: Litauen kom med i Phare Programmet i 1992 
36 
Polen 
Støtte opgjort efter sektor 1990-1995 1990 1991 
Offentlige institutioner og administrative reformer 10 7,5 
Omstrukturering af landbrug 100 17 
Det civile samfund og demokratisering 0 0 
Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning 2,8 14,5 
Miljø og nuklear sikkerhed 22 35 
Finanssektor 2 16 
Livsvigtig hjælp 0 0 
Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) 6 10 
Tilnærmelse af lovgivning 0 0 
Forbrugerbeskyttelse 0 0 
Privatsektorudvikling og virksomhedsstøtte 38 56 
Integrerede regionale foranstaltninger 0 0 
Social udvikling og beskæftigelse 0 18 
Folkesundhed 0 20 
Andre sektorer 0 3 
I alt 180,8 197 1992 
9,2 
18 
0 
42 
18 
4,7 
0 
26,4 
0 
0 
74,5 
0 
7,2 
0 
0 
200 1993 
27 
30 
0 
45 
0 
21 
0 
63 
0 
5 
7 
0 
0 
0 
27 1994 
21,5 
2,5" 
0" 
39 
12 
22 
0 
93,8 
0 
0 
9 
0 
"9 
0 
0 1995 
"2 
13 
0 
37 
""22 
0 
225 208,8 lait 
77,2" 
180,5 
0 
180,3 
109 
65,7 
0 
290,2 
0 
5 
193,5 
0 
34,2 
20 
30 
174 1.185,6 
Rumænien 
Støtte opgjort efter sektor 1990-1995 1990 1991 1992 1993 1994 
Offentlige institutioner og administrative reformer 0 0 0 10 9,6 
Omstrukturering af landbrug 0 34 32 5 0 
Det civile samfund og demokratisering 0 0 0 0 5 
Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning 0 10 13 18 37 
Miljø og nuklear sikkerhed 0 0 5 0 0 
Finanssektor 0 0 5 0 0 
Livsvigtig hjælp 15,5 34,3 22 9,9 0 
Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) 0 9 0 0 25 
Tilnærmelse af lovgivning 0 0 0 0 0 
Forbrugerbeskyttelse 0 0 0 0 0 
Privatsektorudvikling og virksomhedsstøtte 0 0 40 70 23,4 
Integrerede regionale foranstaltninger 0 0 0 0 0 
Social udvikling og beskæftigelse 0 0 15 0 0 
Folkesundhed 0 25 0 0 0 
Andre sektorer 0 22 20 27 0 
lait 153 1343 152 139,9 100 1995 
0 
10 
0 
o 
o 
o 
38 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
66 lait 
19.6 
81 
5 
96 
5 
5 
81,7 
72 
0 
0 
133.4 
0 
15 
25 
69 
607,7 
Slovakiet 
Støtte opgjort efter sektor 1990-1995 1990 1991 1992 1993 1994 1995 lait 
Offentlige institutioner og administrative reformer 0 0 0 0 4 5 9 
Omstrukturering af landbrug 0 0 0 3 5 2.6 10,6 
Det civile samfund og demokratisering 0 0 0 0 0 0,5 0,5 
Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning 0 0 0 5 9 5 19 
Miljø og nuklear sikkerhed 0 0 0 0 0 1 1 
Finanssektor 0 0 0 0 5 3 8 
Livsvigtig hjælp 0 0 0 0 0 0 0 
Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) 0 0 0 5 6,5 8,2 19,7 
Tilnærmelse af lovgivning 0 0 0 0 0 0 0 
Forbrugerbeskyttelse 0 0 0 0 0 0 0 
Privatsektorudvikling og virksomhedsstøtte 0 0 0 19 0 14,2 33,2 
Integrerede regionale foranstaltninger 0 0 0 0 0 1,5 1,5 
Social udvikling og beskæftigelse 0 0 0 3 5,5 2,4 10,9 
Folkesundhed 0 0 0 0 0 2 2 
Andre sektorer 0 0 0 5 5 0,6 10,6 
lait 0 0 0 40 40 46 126 
Bemærkning: Forud for 1993 blev midlerne ydet til Tjekkoslovakiet 
37 
Slovenien 
Støtte opgjort efter sektor 1990-1995 1990 1991 1992 1993 
Offentlige institutioner og administrative reformer 0 0 0 0 
Omstrukturering af landbrug 0 0 0 0 
Det civile samfund og demokratisering 0 0 0 0 
Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning 0 0 2,3 3,5 
Miljø og nuklear sikkerhed 0 0 0 0 
Finanssektor 0 0 0 0 
Livsvigtig hjælp 0 0 0 0 
Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) 0 0 0 0 
Tilnærmelse af lovgivning () 0 0 0 
Forbrugerbeskyttelse 0 0 0 0 
Privatsektorudvikling og virksomhedsstøtte 0 0 0 0 
Integrerede regionale foranstaltninger 0 0 0 0 
Social udvikling og beskæftigelse 0 0 0 0 
Folkesundhed 0 0" 0 0 
Andre sektorer 0 0 6.7 7,5 
I alt 0 0 9 11 1994 
77 
"""" o" 
""" o 
53 
b 
o 
"o 
6 
o 
o 
12,5 
O" 
0 
"o 
"o 
24 1995 
"Tf" 
o"" 
o 
"2.6" 
0 
0 
"""""" 0 
"7.4" 
"o 
o 
3 
0 
"4,4 
0 
7.6"" 
25 I alt 
"7T 
"o" 
0 
13.9" 
"" 0 
0 
0 
TT7 
o 
o" 
15,5 
0 
"4,4 
0 
21.8 
69 
Det tidligere Jugoslavien Bemærkning: Slovenien kom med i Phare Programmet i 1992 
Støtte opgjort efter sektor 1990-1995 
Offentlige institutioner og administrative reformer 
Omstrukturering af landbrug 
Det civile samfund og demokratisering 
Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning 
Miljø og nuklear sikkerhed 
Finanssektor 
Livsvigtig hjælp 
Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) 
Tilnærmelse af lovgivning 
Forbrugerbeskyttelse 
Privatsektorudvikling og virksomhedsstøtte 
Integrerede regionale foranstaltninger 
Social udvikling og beskæftigelse 
Folkesundhed 
Andre sektorer 
I alt 1990 
O" 
0 
()'" 
0 
"o 
"o 
"30,2"'"" 
0 
0 
Tf 
o 
o 
"o" 
o 
o 
30,2 1991 
(f 
0 
0 
6 
0 
0 
7, f" 
0 
0 
0 
0 
o 
o" 
"""" o 
o " 
13,1 1992 
"o" 
o 
o" 
o 
o" 
o 
47,7" 
o" 
o 
"b" 
o" 
o 
"o" 
o" 1993 
b" 
o 
""b 
o 
"""o 
o 
25""" 
O" 
O 
"o" 
o" 
o 
Tf 
"b" 
47,7 25 1994 
"~2" 
0 
0 
0 
"O 
0 
23" 
0 
0 
"77 
0" 
o 
o 
o" 
o 
25" 1995 
"Tf 
o 
o 
o 
"o 
o 
25 " 
0 
0 
o" 
o 
o 
o" 
o" 
o " 
25 lait 
0 
0 
6 
O" 
""() 
158 
"0 
""() 
O 
0" 
0 
0 
0 
166 
Multinationale programmer 
Støtte opgjort efter sektor 1990-1995 
Offentlige institutioner og administrative reformer 
Omstrukturering af landbrug 
Det civile samfund og demokratisering 
Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning 
Miljø og nuklear sikkerhed 
Finanssektor 
Livsvigtig hjælp 
Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) 
Tilnærmelse af lovgivning 
Forbrugerbeskyttelse 
Privatsektorudvikling og virksomhedsstøtte 
Integrerede regionale foranstaltninger 
Social udvikling og beskæftigelse 
Folkesundhed 
Andre sektorer 
lait 1990 
""0" 
"o 
"o" 
21,3 
0 
0 
51 
0 
0 
0 
0" 
"0 
0 
0 
"O 
723 1991 
"li 
"o 
"" b 
28,1 
23,5 "" 
0 
0 
0 
o 
o 
20 
4.3 " 
0 
0 
"Ï.5 
88,4 1992 
"73"" 
"o 
"o" 
24" 
"46" 
0 
"""'()"" 
35 
""" 0 
0 
""""3" 
"6,5 
"" 0 
"0 
"o" 1993 
10" 
0 
0 
20.8" 
- 20 
"0 
""" 0 
24 
'"'" 0 
0 
'273"' 
10 
""O 
"0 
"O 1994 
"25" 
7) 
"0 
13 
'"" 13 
0 
0 
116 1123 86 1995 
"0" 
"Tf 
""""o"" 
""8.5 " 
" 20 
"O 
"""""' 0 
70.5 
"""" 0 
0 
" ""5" 
""" 0 
"0 
"o" 
""o" 
104 lait 
473""" 
b " 
"o 
fiTj 
122,5 
(")" 
" 71 
160,5 
0 
0 
553" 
"24,8 
"O 
"()""' 
13" 
"""579 
38 
Andre programmer 
Støtte opgjort efter sektor 1990-1995 1990 1991 1992 1993 1994 1995 I alt 
Offentlige institutioner og administrative reformer 0 0 0 0 3 0 3 
Omstrukturering af landbrug 0 0 0 0 0 0 0 
Det civile samfund og demokratisering 0 0 5 10 10 10 35 
Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning 0 0,4 0 9.9 7 17.8 35.1 
Miljø og nuklear sikkerhed 0 0 0 0 23 20 43 
Finanssektor 0 0 0 0 0 0 0 
Livsvigtig hjælp """ 0 0 0 0 0 " 0 0 
Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) 0 0 0 0 2 0 2 
Tilnærmelse af lovgivning 0 0 0 0 0 (I 0 
Forbrugerbeskyttelse 0 0 0 0 4 2 6 
Privatsektorudvikling og virksomhedsstøtte 0 0 0 0 21 74 95 
Integrerede regionale foranstaltninger 0 0 0 0 0 32 32 
Social udvikling og beskæftigelse 0 """ 0 0 0 "" 0 20 20 
Folkesundhed " 0 0 ""()"' 0 6 " 0 6 
Andre sektorer "l3,4 10 38.6 54.9 43.5 67.4 227.8 
lait 13,4 10,4 43,6 74,8 1193 243,2 504,9 
39 
Bevilget Phare-støtte opgjort efter 
sektor 
Almen og erhvervsmæssig uddannelse og 
forskning Det civile samfund og demokratisering 
1990 1991 
Albanien 
Bulgarien 
DDR 
Den Tjekkiske Republik 
Estland 
Letland 
Litauen 
Polen 
Rumænien 
Slovakiet 
Slovenien 
Tjekkoslovakiet 
Ungarn 
Det tidligere Jugoslavien 
Multinationale programmer 
Andre områder 
lait 0 
0 
1 
0 
o 
o 
o 
2.8 
0 
0 
0 
4 
7.5 
0 
21,3 
0 
36,6 0 
5 
0 
0 
0 
o 
o 
14,5 
10 
0 
0 
9 
17 
6 
28,1 
0,4 
90 1992 
1,2 
8 
0 
0 
1 
1,5 
1,5 
42 
13 
0 
2,3 
25 
21 
0 
24 
0 
1403 1993 1994 1995 Total 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Total 
23 
173 
0 
8 
1,5 
2 
2,5 
45 
18 
5 
33 
0 
26 
0 
20,8 
9.9 2.4 
12 
0 
5,5 
4,5 
5 
6 
39 
37 
9 
5.5 
0 
24 
0 
13 
7 33 
21 
0 
8 
4,2 
2 
3.5 
37 
18 
5 
2,6 
0 
16 
0 
8,5 
17,8 9,6 
633 
1 
213 
11,2 
10,5 
13,5 
180,3 
96 
19 
13,9 
38 
1113 
6 
115,7 
35,1 
162,2 169,9 147,1 7463 Albanien 
Bulgarien 
DDR 
Den Tjekkiske Republik 
Estland 
Letland 
Litauen 
Polen 
Rumænien 
Slovakiet 
Slovenien 
Tjekkoslovakiet 
Ungarn 
Det tidligere Jugoslavien 
Multinationale programmer 
Andre områder 
I alt 0 
12 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
5 
0 
0 
0 
o 
o 
o 
10 o o 
0 1,2 
0 0 
0 
o 
o 
o 
o 
o 
03 
0 
0 
o 
o 
o 
10 o 
o 
o 
o 
o 
5 
03 
0 
4 
0 
0 
0 
35 
10 16,2 103 45,7 
(i mio. ECU) 
Den private sektor, udvikling og 
virksomhedsstotte Finanssektoren 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 Total 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Total 
Albanien 
Bulgarien 
DDR 
Den Tjekkiske Republik 
Estland 
Letland 
Litauen 
Polen 
Rumænien 
Slovakiet 
Slovenien 
Tjekkoslovakiet 
Ungarn 
Det tidligere Jugoslavien 
Multinationale programmer 
Andre områder 0 
20 
0 
0 
0 
0 
0 
56 
0 
0 
0 
39 
45,5 
0 
20 
0 0 
223 
0 
0 
0 
o 
93 
743 
40 
0 
0 
31 
11 
0 
3 
0 7 
6 
0 
27 
0 
0 
0 
7 
70 
19 
0 
0 
31 
0 
27,5 
0 0 
3 
0 
0 
8 
0 
0 
9 
23,4 
0 
12,5 
0 
165 
0 
0 
21 9,1 
8,3 
9,6 
9 
0 
14,2 
3 
0 
6 
0 
5 
74 0 7 
0 51,5 
0 0 
1 28 
17,1 
8,3 
19,1 
1933 
133,4 
33,2 
153 
70 
136 
0 
55,5 
95 
lait 64 1803 1913 1943 93,4 139,2 863,1 Albanien 
Bulgarien 
DDR 
Den Tjekkiske Republik 
Estland 
Letland 
Litauen 
Polen 
Rumænien 
Slovakiet 
Slovenien 
Tjekkoslovakiet 
Ungarn 
Det tidligere Jugoslavien 
Multinationale programmer 
Andre områder 
I alt 35 
0 
0 
0 
o 
o 
o 
4,7 
5 
0 
0 
o 
o 
o 
o 
o 
40 44,7 35 
5 
0 
0 
0 
o 
o 
21 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
o 
o 
61 0 
o 
o 
o 
o 
145 
143 
22 
0 
5 
0 
0 
0 
o 
o 
o 35 
0 
0 
0 
0 
2,5 
0 
0 
0 
3 
0 
0 
0 
0 
0 
0 105 
15 
0 
0 
0 
17 
143 
65,7 
5 
8 
0 
0 
19 
0 
0 
0 
56 403 249,2 
40 
Folkesundhed Infrastruktur 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 Total 1990 1991 1992 
Albanien 
Bulgarien 
DDR 
Den Tjekkiske Republik 
Estland 
Letland 
Litauen 
Polen 
Rumænien 
Slovakiet 
Slovenien 
Tjekkoslovakiet 
Ungarn 
Det tidligere Jugoslavien 
Multinationale programmer 
Andre områder 
Talt 6 
103 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
10 
0 
0 
0 7 0 13 
0 0 25,5 
0 0 0 
0 0 0 
0 0 0 
0 
0 
0 
0 
2 
0 
0 
0 
o 
o 
o 
0 45 15 263 13 2 1013 Albanien 
Bulgarien 
DDR 
Den Tjekkiske Republik 
Estland 
Letland 
Litauen 
Polen 
Rumænien 
Slovakiet 
Slovenien 
Tjekkoslovakiet 
Ungarn 
Det tidligere Jugoslavien 
Multinationale programmer 
Andre områder 
lait 0 
0 
0 
o 
o 
o 
o 
6 
0 
0 
0 
0 
0.8 
0 
0 
0 
6,8 0 
5 
0 
0 
0 
o 
o 
10 
9 
0 
0 
11 
75 
0 
""o 
0 
423 4.4 
21 
0 
0 
0 
0 
0 
26.4 
0 
0 
o 
10 
o 
o 
35 
0 1993 
0 
13.9 
0 
9 
0 
0 
0 
63 
0 
5 
0 
0 
0 
o 
24 
0 1994 1995 Total 
23 
62.6 
0 
25 
6 
0 
16.5 
93.8 
25 
6.5 
6 
0 
29 
0 
31 34 
48 
0 
91 
5 
9,2 
19 
91 
38 
8.2 
7,4 
0 
36 
0 
70.5 
0 61.4 
150,5 
0 
125 
11 
9.2 
355 
290.2 
72 
19.7 
13,4 
21 
73.3 
0 
160.5 
96,8 114,9 326,4 4573 1.044,7 
Forbrugerbeskyttelse Livsvigtig hjælp 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 Total 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Total 
Albanien 
Bulgarien 
DDR 
Den Tjekkiske Republik 
Estland 
Letland 
Litauen 
Polen 
Rumænien 
Slovakiet 
Slovenien 
Tjekkoslovakiet 
Ungarn 
Det tidligere Jugoslavien 
Multinationale programmer 
Andre områder 
Talt Albanien 
Bulgarien 
DDR 
Den Tjekkiske Republik 
Estland 
Letland 
Litauen 
Polen 
Rumænien 
Slovakiet 
Slovenien 
Tjekkoslovakiet 
Ungarn 
Det tidligere Jugoslavien 
Multinationale programmer 
Andre områder 0 
5 
0 
0 
0 
o 
o 
o 
15,5 
0 
0 
0 
0 
30,2 
51 
0 10 
20 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
34,3 
0 
0 
0 
0 
73 
0 
0 50 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
22 
0 
0 
0 
o 
47,7 
0 
0 
lait 101,7 71,4 119,7 44,9 7 
0 
0 
0 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
23 
0 
o 
30 77 
25 
0 
0 
0 
o 
o 
o 
81.7 
0 
0 
0 
0 
158 
51 
0 
25 392,7 
41 
Miljø og nuklear sikkerhed Omstrukturering af landburg 
1990 1991 1992 
Albanien 
Bulgarien 
DDR 
Den Tjekkiske Republik 
Estland 
Letland 
Litauen 
Polen 
Rumænien 
Slovakiet 
Slovenien 
Tjekkoslovakiet 
Ungarn 
Det tidligere Jugoslavien 
Multinationale programmer 
Andre områder 0 
3.5 
20 
0 
0 
0 
0 
22 
0 
0 
0 
30 
27 
0 
0 
0 
I alt 1023 0 
19 
0 
0 
0 
0 
0 
35 
0 
0 
0 
5 
10 
o 
23.5 
0 
923 1993 
3.3 
15.6 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
20 
0 
38,9 1994 
0 
5 
0 
0 
23 
5.5 
1 
12 
0 
0 
0 
0 
155 
0 
13 
23 
773 1995 Total 
3.3 
61.1 
20 
0 
2.5 
55 
1 
109 
5 
1 
0 
35 
743 
0 
122.5 
43 
82 483,4 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Total 
Albanien 0 0 15 10 5 0 30 
Bulgarien 16 25 10 0 0 5 56 
DDR 0 0 0 0 0 0 0 
Den Tjekkiske Republik 0 0 0 0 4.5 0 4.5 
Estland 0 0 0 0 0 0 0 
Letland 0 0 0 0 0 0 0 
Litauen 0 0 0 0 0 0 0 
Polen 100 17 18 30 2.5 13 1803 
Rumænien 0 34 32 5 0 10 81 
Slovakiet 0 0 0 3 5 2.6 10.6 
Slovenien 0 0 0 0 0 0 0 
Tjekkoslovakiet 0 0 0 0 0 0 0 
Ungarn 20 13 5 30.5 0 10 78.5 
Det tidligere Jugoslavien 0 0 0 0 0 0 0 
Multinationale programmer 0 0 0 0 0 0 0 
Andre områder 0 0 0 0 0 0 0 
lait 136 89 80 783 17 40,6 441,1 
Offentlige institutioner og administrative 
reformer Social udvikling og beskæftigelse 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 Total 
Albanien 
Bulgarien 
DDR 
Den Tjekkiske Republik 
Estland 
Letland 
Litauen 
Polen 
Rumænien 
Slovakiet 
Slovenien 
Tjekkoslovakiet 
Ungarn 
Det tidligere Jugoslavien 
Multinationale programmer 
Andre områder 
lait 7.5 
0 
0 
0 
o 
8 
0 
11 
0 
263 0 
0 
o 
o 
o 
o 
o 
9.2 
0 
0 
0 
0 
145 
0 
1.5 
0 
25,2 1.2 
16 
0 
0 
0 
0 
0 
""27 
10 
0 
0 
o 
1.5 
0 
10 
0 
65J 4.6 
1.2 
0 
11 
0 
0 
o 
21.5 
9.6 
4 
0 
0 
0 
2 
25 
3 
Til ,9 5.8 
17.2 
0 
16 
2.8 
1.3 
5.5 
77.2 
19.6 
9 
0 
0 
27 
2 
47.5 
3 
24,6 233,9 0 
0 
0 
5 
2.8 
1.3 
5.5 1990 1991 
Albanien 0 0 
Bulgarien 0 2.5 
DDR 0 0 
Den Tjekkiske Republik 0 0 
Estland 0 0 
Letland 0 0 
Litauen 0 0 
Polen 0 18 
Rumænien 0 0 
Slovakiet (1 0 
Slovenien 0 0 
Tjekkoslovakiet 0 15 
Ungarn 3 0 
Det tidligere Jugoslavien 0 0 
Multinationale programmer 0 0 
Andre områder 0 0 
lait 3 353 1992 1993 1994 1995 Total 
0 
0 
0 
o 
o 
o 
o 
7.2 
15 
0 
0 
0 
26 
0 
0 
0 
482 0 
0 
0 
14 
0 
0 
0 
9 
0 
5.5 
0 
0 
0 
o 
o 
o 
283 0 o 
0 65 
0 0 
2 24 
2.9 
9.2 
4.4 
0 
0 
2.4 
4.4 
0 
2 
0 
0 
20 9.2 
4.4 
34.2 
15 
10.9 
4.4 
15 
31 
0 
0 
20 
473 1773 
42 
Tilnærmelse af lovgivning Andre sektorer 
1990 1991 1992 1993 1994 
Albanien 
Bulgarien 
DDR 
Det tidligere Jugoslavien 
Estland 
Letland 
Litauen 
Polen 
Rumænien 
Slovakiet 
Slovenien 
Tjekkoslovakiet 
Ungarn 
Den Tjekkiske Republik 
Multinationale programmer 
Andre områder 
lait 1995 Total 
0 0 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Total 
Albanien 
Bulgarien 
DDR 
Den Tjekkiske Republik 
Estland 
Letland 
Litauen 
Polen 
Rumænien 
Slovakiet 
Slovenien 
Tjekkoslovakiet 
Ungarn 
Det tidligere Jugoslavien 
Multinationale programmer 
Andre områder 
lait 0 
0 
14 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
o 
o 
o 
o 
13.4 
27,4 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
3 
22 
0 
0 
20 
0 
0 
15 
10 4.4 
0 
0 
0 
9 
135 
9 
0 
20 
0 
6.7 
30 
4 
0 
" 0 
38.6 0 
13 
0 
8 
103 
16 
22.5 
27 
27 
5 
75 
0 
1 
0 
0 
54.9 
563 1352 180,9 0 
0 
0 
o 
1.5 
4.5 
1 
0 
0 
5 
0 
0 
0 
o 
o 
43.5 
553 7 
0 
0 
3 
0 
0 
0 
0 
0 
0.6 
7.6 
0 
2 
0 
0 11,4 
15 
14 
11 
21 
34 
325 
30 
69 
10.6 
21,8 
50 
7 
0 
15 
67.4 227.8 
87,6 543 
Integrerede regionale foranstaltninger 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 Total 
Albanien 
Bulgarien 
DDR 
Den Tjekkiske Republik 
Estland 
Letland 
Litauen 
Polen 0 
Rumænien 0 
Slovakiet 0 
Slovenien 0 
Tjekkoslovakiet 0 
Ungarn 0 
Det tidligere Jugoslavien 0 
Multinationale programmer 0 
Andre områder 0 
lait 0 0 
0 
0 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
4,3 
0 
43 0 
0 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
10 
o 
6.5 
0 
163 83 
0 
0 
0 
0 
0 
o 
o 
o 
1.5 
0 
0 
5 
0 
0 
32 
47 8.5 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
1.5 
0 
0 
15 
0 
24.8 
32 
81,8 
43 
Phares finansielle resultater 
1995 var det år, hvor Phare fortsat forbedrede sine 
resultater, og hvor højdepunktet var en væsentlig stigning 
i kontrahenngsprocenten. Det betyder, at Phare nu for 
første gang har nået en situation, hvor kontraheringen i et 
givet år er på samme niveau som forpligtelserne i det 
samme år. I betragtning af, at resultaterne i 1994 i sig selv 
var en forbedring i forhold til 1993, er dette udtryk for en 
positiv tendens og betyder, at det ophobende efterslæb af 
ikke-kontraherede forpligtelser ikke længere er stigende. 
Man håber, at den yderligere indsats i 1996 for at 
strømline procedurerne og decentralisere Phare effektivt 
vil gøre det muligt at understøtte disse kontraherings-
procenter og hæve dem yderligere. 
Phare Programmets finansielle resultater fremgår af 
procenterne for forpligtede, kontraherede og udbetalte 
midler og af forbindelsen mellem disse tre over tid. Fig. 1 - Forpligtede, kontraherede og udbetalte midler, 
1990-1995 (5.416,9 mio. ECU) 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 
Den samlede sum af forpligtede, kontraherede og 
udbetalte midler for hvert af årene i perioden 1990-1995 
er vist i fig. 1. De kumulative forpligtede, kontraherede og 
udbetalte midler i samme periode er vist i fig. 2. 
Forpligtede midler 
Phare Programmet fastholdt i 1995 den høje procentandel 
af indgåede forpligtelser over Phares budget. Som i de 
tidligere år lå denne med 99,4% af 1995-budgettet tæt på 
100%. • forpligtelser M kontrakter betalinger 
Fig. 2 - Samlede forpligtede, kontraherede og 
udbetalte midler, 1990-1995 (mio. ECU) 
1994 
forpligtelser • kontrakter betalinger 
44 
Kontraherede midler 
Stigningen i summen af kontraherede Phare-midler 
fortsatte i 1995 med det største kontraherede beløb 
(1.142,9 mio. ECU) noget år siden Programmets start. 
Dette skal sammenlignes med 665 mio. ECU i 1994. 
Forbedringen i kontraheringen kan tilskrives følgende tre 
faktorer 
• decentralisering - der er nu indført gennemførelses-
strukturer i hvert af samarbejdslandene, og bestræ­
belserne i 1994 på at standardisere procedurerne, især 
via distribution af det decentrale gennemførelses-
systems procedurehåndbøger, begyndte i 1995 at bære 
frugt. 1995 var følgelig det første år, hvor kontra-
heringsprocenten var højere blandt program­
forvaltningsenhederne (PMU) end i Bruxelles. 
• forbedret programkvalitet - forbedringerne i program­
udformningen, især i 1994, førte til en hurtigere 
gennemførelse af programmerne og til mere effektiv 
kontrahering 
• gennemførelseskontrol - i løbet af første halvår af 1995 
blev der gennemført en systematisk og detaljeret 
opfølgning af alle programmer. Programmerne blev 
gennem denne proces kontrolleret, gennemførelses-
vanskeligheder blev identificeret, og foranstaltninger til 
fremskyndelse af gennemførelsen blev udarbejdet. 
Dette resulterede i højere kontraheringsprocenter. Budgetåret, hvorunder de indgåede kontrakter i hvert 
kalenderår henhører, fremgår af fig. 3. 
Fig. 3 - Indgåede kontrakter pr. kalenderår 
(i mio. ECU) 
1.012,3 1.007.9 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 
budgetted budgetted budgetted budgetted budgetted budgetted 
98.4% 99.0% 81,1% 59.6% 46.6% 21.1% 
% kontraheret 31.12.95 
kontraheret i 1990 kontraheret i 1991 
• kontraheret i 1992 • kontraheret i 1993 
• kontraheret i 1994 • kontraheret i 1995 
• endnu ikke kontraheret 
Finansieringsprocedure 
Som led i Phare Programmet er der tre trin, som bringer 
det af budgetmyndigheden godkendte årsbudget frem til 
det punkt, hvor projekterne er gennemført og midlerne 
udbetalt. 
Phare har en økonomisk forvaltningsprocedure, som er 
tilpasset denne proces. 
Forpligtelse - Hvert år vedtages der et Phare-budget, 
som viser, hvilke midler Kommissionen er rede til at 
bevilge via Phare Programmet til hvert land. Dernæst 
udformes det landsspecifikke operationelle program, og 
finansieringsforslagene udarbejdes. Når disse 
finansieringsforslag har fået en positiv udtalelse fra 
Phares Forvaltningsudvalg og er vedtaget af 
Kommissionen, siger man, at midlerne til forslagene er 
blevet forpligtet. Phare skal indgå forpligtelser for hele 
sit årsbudget i det år, budgettet dækker. Kontrahering - Når midlerne først er forpligtet, 
indledes der udbud, så de aktiviteter, der er skitseret i de 
operationelle programmer, kan omsættes i praksis. Så 
snart en udbudsprocedure er vel gennemført, og der er 
underskrevet en kontrakt, siger man, at midlerne er 
kontraheret. Kontraheringen er den vigtigste 
foranstaltning i forbindelse med gennemførelsen af 
Programmet, da det er via kontrakterne, at Phare -
midlerne frigives og den faktiske gennemførelse på 
stedet kan påbegynde. 
Betaling - Udbetalingen er det sidste trin i 
finansieringsprocessen. Den finder sted fordelt på hele 
kontraktens løbetid og afspejler fuldførelsen af hver af 
projektets komponenter. Da projekterne kan strække sig 
over flere år, er betalingerne ofte spredt over samme 
tidsrum. Det er af denne årsag, at betalingerne altid er 
bagud i forhold til de forpligtede og kontraherede beløb. 
45 
Udbetalte midler 
Udbetalingerne i 1995 udgjorde 85,3% af det budgetterede 
beløb. Det var lavere end beløbet i 1994. som lå på 99%, 
hovedsageligt på grund af to specifikke faktorer 
• suspenderingen af 20 mio. ECU i makroøkonomisk 
bistand til Albanien og 
• vanskeligheder med at gennemføre det grænse­
overskridende samarbejde. 
Ikke desto mindre voksede betalingerne i 1995 med 5,5% 
i forhold til 1994. 
I betragtning af den høje kontraheringsprocent i 1995 og 
tidligere også i 1994, forventes det, at 
betalingsprocenterne vil stige, efterhånden som disse 
kontrakter gennemføres. 
Budgetåret, hvorunder betalingerne i hvert år henhører, 
fremgår af fig. 4. Fig. 4 - Udbetalinger i hvert budgetår (i mio. ECU) 
1.154.7 
1012.3 1.007.9 
budgetted budgetted budgetted budgetted budgetted budgetted 
98.3% 92.3% 77.9% 54.5% 30.4% 5.5% 
% udbetalt pr. 31.12.95 
udbetalt i 1990 udbetalt i 1991 
• udbetalt i 1992 • udbetalt i 1993 
• udbetalt i 1994 • udbetalt i 1995 
LZJ endnu ikke betalt 
De samlede kontraherede midler og betalinger i 
procent af de samlede forpligtelser 
Disse tal er vigtige indikatorer. For det første viser de, i 
hvilket omfang Phare har nedbragt den tid, det tager fra 
forpligtelsen af midlerne til indgåelsen af de fornødne 
kontrakter. Derfor er dette et mål for Phare-procedurernes 
effektivitet. For det andet viser de den tid, det tager fra 
indgåelsen af kontrakterne til udbetalingen af midlerne. 
De er begge et mål for Phares effektivitet og et parameter 
for projektledelsens effektivitet på stedet. 
Det er derfor opmuntrende, at begge disse procentvise 
forhold fortsat forbedredes i 1995. De kumulative 
kontrakter i procent af de samlede forpligtelser voksede 
med 10% i forhold til 1994 til 62%, og de kumulative 
betalinger viste også en ganske pæn stigning på 3% til 
53%. De procentvise forhold over tid er vist i fig. 5. Fig. 5 - Kumulative kontrakter og betalinger, 
1990-1995 (%) 
1990 1991 1992 1993 1994:._1??5_ 
Kumulative kontrakter 
i °A af kumulative 31.0 36.0 44.0 48,0 52.0 62.0 
forpligtelser 
Kumulative betalinger 
i % af kumulative 35.0 36,0 39.0 43,0 50.0 53.0 
forpligtelser 
46 
Større programmer indledt i 1995 
Landbrug 
Udviklingsprogram for landbrug 
og landdistrikter 
Polen 13 mio. ECU 
Udviklingsprogram for landbrug 
og landdistrikter 
Ungarn lOmio.ECU 
Udviklingsprogram for landbrug 
og landdistrikter 
Rumænien lOmio.ECU 
Landbrugsprogram 
Bulgarien 5 mio.ECU 
Program for landbrug og registrering 
af fast ejendom 
Slovakiet 2,6 mio.ECU 
Grænseoverskridende samarbejde 
Program for grænseoverskridende 
samarbejde i 
Østersøregionen 14 mio.ECU 
Program for grænseoverskridende 
samarbejde med Østrig 
Den Tjekkiske Republik 6 mio. ECU 
Program for grænseoverskridende 
samarbejde med Østrig 
Ungarn 7 mio. ECU 
Program for grænseoverskridende 
samarbejde med Østrig 
Slovenien 3 mio. ECU 
Program for grænseoverskridende 
samarbejde med Østrig 
Slovakiet 4 mio. ECU 
Program for grænseoverskridende 
samarbejde med Tyskland 
Polen 49 mio. ECU 
Program for grænseoverskridende 
samarbejde med Tyskland 
Den Tjekkiske Republik 25 mio. ECU 
Program for grænseoverskridende 
samarbejde med Grækenland 
Albanien 9 mio. ECU 
Program for grænseoverskridende 
samarbejde med Grækenland 
Bulgarien 23 mio. ECU Program for grænseoverskridende 
samarbejde med Italien 
Albanien 9 mio. ECU 
Program for grænseoverskridende 
samarbejde med Italien 
Slovenien 3 mio. ECU 
Uddannelse og sundhed 
Reformprogram for de højere 
uddannelser 
Rumænien 8 mio. ECU 
Program for social sikkerhed 
og sundhed 
Estland 2,9 mio. ECU 
Strategiske foranstaltninger 
for at nå reformmålene (SMART) 
Polen 7 mio. ECU 
Erhvervsuddannelse, uddannelsesreform, 
videnskab og teknologi 
Bulgarien 9 mio. ECU 
Energi 
Program for konventionel energi 
Bulgarien 5 mio. ECU 
Program for konventionel energi 
Rumænien 21 mio.ECU 
Udviklingsprogram for energimæssige 
infrastrukturer 
Slovenien 4,4 mio. ECU 
Energiprogram 
Ungarn 4 mio. ECU 
Miljø 
Miljøprogram 
Ungarn 7 mio. ECU 
Miljøprogram 
Polen 18 mio. ECU 
Program for forvaltning af vandressourcer 
Ungarn 5 mio. ECU 
Infrastruktur 
Udviklingsprogram for infrastrukturer 
Estland 5 mio. ECU 
47 
Udviklingsprogram for infrastrukturer 
Letland 6,2 mio. ECU 
Udviklingsprogram for infrastrukturer 
Litauen 9,5 mio. ECU 
Udviklingsprogram for infrastrukturer 
Slovakiet 5,2 mio.ECU 
Investeringsprogram for infrastrukturer 
Den Tjekkiske Republik 60 mio. ECU 
Fagligt bistandsprogram for 
telekommunikations- og postsektoren 
Rumænien 12 mio. ECU 
Program for finansiering af 
offentlige investeringer 
Litauen 5,5 mio. ECU 
Program for lettelse af transittrafik 
Ungarn 8 mio. ECU 
Transport- og kommunikationsprogram 
Ungarn 17 mio. ECU 
Program for transportmæssige 
infrastrukturer 
Polen 22 mio. ECU 
Tran sportprogram 
Albanien 16 mio. ECU 
Transportprogram 
Bulgarien 20 mio. ECU 
Transportprogram 
Rumænien 5 mio. ECU 
Privatsektorudvikling og 
virksomhedsomlægning 
Program for banksektoren 
Letland 2,5 mio. ECU 
Økonomisk udviklingsprogram 
Litauen 9,6 mio. ECU 
Økonomisk reformprogram 
Estland 6,1 mio. ECU 
Økonomisk reformprogram 
Letland 8,3 mio. ECU 
Økonomisk reformprogram 
Slovenien 7,6 mio. ECU Program for fremme af udenlandske 
investeringer 
Den Tjekkiske Republik 1 mio. ECU 
Program for privatsektorudvikling 
Slovakiet 18,7 mio. ECU 
Privatiseringsprogram 
Ungarn 5 mio. ECU 
Program for regional udvikling 
og omstilling af stålindustrien 
Ungarn 5 mio. ECU 
Regionalt udviklingsprogram 
(STRUDER II) 
Polen 20 mio. ECU 
Program for små og mellemstore 
virksomheder 
Polen 3 mio. ECU 
Program for turisme 
Ungarn 1 mio. ECU 
Program for turisme (TOURIN III) 
Polen 6 mio. ECU 
Reformer af offentlige institutioner og 
administrative reformer 
Europæisk integrationsprogram 
Estland 2,8 mio. ECU 
Europæisk integrationsprogram 
Letland 1,3 mio. ECU 
Europæisk integrationsprogram 
Litauen 5,5 mio. ECU 
Europæisk integrationsprogram 
Slovakiet 5,55 mio. ECU 
Rammeprogram for tilnærmelse 
af national ret til EU-ret 
Bulgarien 2 mio. ECU 
Udviklingsprogram for menneskelige 
ressourcer 
Den Tjekkiske Republik 2 mio. ECU 
Udviklingsprogram for menneskelige 
ressourcer 
Litauen 4,4 mio. ECU 
48 
Udviklingsprogram for institutioner 
og menneskelige ressourcer 
Slovenien 4,4 mio. ECU 
Udviklingsprogram for institutioner 
og menneskelige ressourcer 
Letland 9,2 mio. ECU 
Udviklingsprogram for menneskelige 
ressourcer 
Estland 2,7 mio. ECU 
Reformprogram for den offentlige 
forvaltning 
Ungarn 3 mio. ECU 
Program for institutionel integration 
med EU 
Den Tjekkiske Republik 5 mio. ECU 
Program for et sikkert samfund 
Polen 2 mio. ECU 
Social udvikling 
Program for social bistand 
Ungarn 2 mio. ECU 
Program for social beskyttelse, 
arbejdsmarkeder og sundhed 
Slovakiet 4,4 mio. ECU 
Multinationale programmer 
Fællesskabsaktion for samarbejde 
på det økonomiske 
område (ACE) 10 mio. ECU 
Samarbejde om fjernundervisning 10 mio. ECU 
Samarbejde om de højere uddannelser 3,5 mio. ECU 
Demokratiprogram 10 mio. ECU 
Facilitet til forberedelse af miljøprojekt 15 mio. ECU 
Facilitet til støtte for tilnærmelse 
af miljølovgivning 10 mio. ECU 
Program for intellektuel ejendomsret 2 mio. ECU 
Program for tværregionalt samarbejde 2 mio. ECU Program for know-how til forberedelse 
af integration i det 
indre marked 18,5 mio. ECU 
Intereuropæisk Link-NGO-
program (LIEN) 10 mio. ECU 
Multilateralt grænseoverskridende 
program 12,95 mio. ECU 
Partnerskabsprogram 10 mio. ECU 
Program for energisektoren 9 mio. ECU 
Miljøprogram 20 mio. ECU 
Program for telekommunikation 
og postvæsen 7 mio. ECU 
Program for lettelse af transittrafik 30 mio. ECU 
Program for fremme af etablering 
og udvikling af joint ventures 
(forlængelse af JOP) 50 mio. ECU 
Program for kvalitetssikring 30 mio. ECU 
Program for regional industriel 
ejendomsret 4 mio. ECU 
Program for reformer af social 
beskyttelse for lande med 
Europaaftaler lOmio.ECU 
Program for udvikling af handel 5 mio. ECU 
Tværeuropæisk samarbejdsordning 
for de højere 
uddannelser (Tempus II) 98,1 mio. ECU 
Transportprogram 11,5 mio. ECU 
Andre projekter 
Facilitet for generel faglig bistand 
Albanien 7 mio. ECU 
Udviklingsprogram for lokalsamfund 
Albanien 8,5 mio. ECU 
Faglig bistandsfond 
Den Tjekkiske Republik 3 mio. ECU 
49 




ISSN 0254-1459 • Kom (96) 360 endelig udg. • DOKUMENTER • DA • Katalognummer: CB-C0-96-363-DA-C 
ISBN 92-78-07157-9 • Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 
Europa-Kommissionen • Generaldirektorat for Eksterne Forbindelser: 
Europa og De Nye Uafhængige Stater. Den Fælles Udenrigs- og Sikkerhedspolitik, Kommissionens Delegationer (GD IA) 
Informationsenhed - Phare 
Kontoradresse Montoyerstraat 34 Rue Montoyer B-1000 Bruxelles Tlf. (+32-2) 299 16 00 / 299 14 44 / 299 15 55 
Postadresse MO 34 3/80 Wetstraat 200 Rue de la Loi B-1049 Bruxelles Fax (+32-2) 299 17 77 Danish 
World Wide Web Adresse http://europa.eu.int/en/comm/dgla/phare.html E-mail phare.info@dgla.cec.be P/DA/08.96/02/02/1 l/B