MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Finansieringsoversigt til forslag til forordning om kreditvurderingsbureauer (KOM(2011) 747) og forslag til direktiv om overdreven afhængighed af kreditvurderinger (KOM(2011) 746) /* COM/2012/0367 final */





MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Finansieringsoversigt til forslag til forordning om kreditvurderingsbureauer (KOM(2011) 747) og forslag til direktiv om overdreven afhængighed af kreditvurderinger (KOM(2011) 746) (EØS-relevant tekst) Kommissionen vedtog den 15. november 2011 et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1060/2009 om kreditvurderingsbureauer og et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2009/65/EF om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU om forvaltere af alternative investeringsfonde for så vidt angår overdreven afhængighed af kreditvurderinger (i det følgende benævnt "CRA3-forslaget"). Hvad angår indvirkningen på Unionens budget, fremgår følgende af afsnit 4 i finansieringsoversigten til forslaget til forordning: Forslaget har ingen virkninger for Den Europæiske Unions budget. Navnlig medfører de opgaver, som overdrages til ESMA [Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed] som nævnt i forslaget, ingen yderligere omkostninger for EU. Det skal også bemærkes, at det bestemmes i artikel 19 i forordningen om kreditvurderingsbureauer [fodnote 11], at ESMA's udgifter til registrering af og tilsyn med kreditvurderingsbureauer i overensstemmelse med forordningen dækkes fuldt ud af de afgifter, der opkræves af kreditvurderingsbureauerne." Fodnote 11/: "1. ESMA opkræver kreditvurderingsbureauerne afgifter i overensstemmelse med denne forordning og den i stk. 2 omhandlede forordning om afgifter. Disse afgifter skal fuldt ud dække ESMA's nødvendige udgifter til registrering og tilsyn med kreditvurderingsbureauer samt tilbagebetaling af de omkostninger, som de kompetente myndigheder eventuelt afholder under udførelse af arbejde i medfør af nærværende forordning, navnlig som følge af en delegation af opgaver, jf. artikel 30." Finansieringsoversigten til CRA3-forslaget indeholdt en vurdering af indvirkningerne af de enkelte foranstaltninger og konkluderede: "de politiske foranstaltninger vil ikke have nogen indvirkning på EU-budgettet"[1]. Det er dog blevet vurderet, at CRA3-forslaget vil medføre en betydelig stigning i ESMA's arbejdsbyrde, hvilket vil kræve flere menneskelige ressourcer i agenturet. I forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2013 (COM(2012) 300)[2] (i det følgende benævnt "budgetforslag 2013") foreslår Kommissionen således en stigning på 15 stillinger i stillingsfortegnelsen for ESMA. Disse stillinger vil blive fuldt finansieret fra de afgifter, der betales af kreditvurderingsbureauer, og de vil således ikke have nogen indvirkning på EU-bidraget til ESMA. Meddelelsen indeholder detaljerede oplysninger til budgetmyndigheden i form af en finansieringsoversigt til CRA3-forslaget, der ligeledes indeholder oplysninger om fordelingen af de ressourcer, der er nødvendige i forhold til ESMA's opgaver og målsætninger i henhold til CRA3-forslaget. Endelig indeholder meddelelsen i bilag 2 en overordnet oversigt over indvirkningen af Kommissionens forslag på ESMA's ressourcer i 2013. FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET 1. FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1. Forslagets/initiativets betegnelse 1.2. Berørt(e) politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen 1.3. Forslagets/initiativets art 1.4. Mål 1.5. Forslagets/initiativets begrundelse 1.6. Varighed og finansielle virkninger 1.7. Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r) 2. FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1. Bestemmelser om kontrol og rapportering 2.2. Forvaltnings- og kontrolsystem 2.3. Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder 3. FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1. Berørt(e) udgiftspost(er) på budgettet og udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme 3.2. Anslåede virkninger for udgifterne 3.2.1. Sammenfatning af de anslåede virkninger for udgifterne 3.2.2. Anslåede virkninger for aktionsbevillingerne 3.2.3. Anslåede virkninger for administrationsbevillingerne 3.2.4. Forenelighed med indeværende flerårige finansielle ramme 3.2.5. Tredjeparts bidrag til finansieringen 3.3. Anslåede virkninger for indtægterne FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET 1. FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1. Forslagets/initiativets betegnelse Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1060/2009 om kreditvurderingsbureauer 1.2. Berørt(e) politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen[3] Det indre marked – finansielle markeder 1.3. Forslagets/initiativets art ý Forslaget/initiativet vedrører en ny foranstaltning 1.4. Mål 1.4.1. Det eller de af Kommissionens flerårige strategiske mål, som forslaget/initiativet vedrører Bidrage til at mindske risiciene for den finansielle stabilitet og genoprette investorernes og andre markedsdeltageres tillid til finansmarkederne og kreditvurderingernes kvalitet. 1.4.2. Specifikke mål og berørte ABM/ABB-aktiviteter Specifikke mål: I lyset af de generelle mål ovenfor søges følgende specifikke mål opfyldt: · at reducere afhængigheden af eksterne kreditvurderinger · at mindske risikoen for afsmittende virkninger i forbindelse med kreditvurderinger af offentlige låntagere · at forbedre markedsbetingelserne for kreditvurderinger · at give investorer klageadgang · at styrke kreditvurderingsbureauernes uafhængighed og forbedre kreditvurderingsmetoder og –procedurer. 1.4.3. Forventede resultater og virkninger · Alle referencer til kreditvurderinger i eksisterende retningslinjer og anbefalinger vil blive gennemgået og i givet fald fjernet af EBA, EIOPA og ESMA. · Den løbende offentliggørelse af strukturerede finansielle produkter vil blive forbedret. Dette vil skabe stærkere incitamenter for investorer til at foretage due diligence-undersøgelser og reducere den overdrevne afhængighed af eksterne kreditvurderinger. · Gennemsigtigheden i kreditvurderingen af offentlige låntagere vil blive forbedret. Investorer vil have en øget forståelse af kreditvurderinger af offentlige låntagere. Der vil ikke være lige så stor en risiko for afsmitning og spillover-effekt. · Markedet for kreditvurderinger vil blive mere åbent for nye deltagere. De nuværende største kreditvurderingsbureauer vil få mere konkurrence. Udstedere og investorer vil have større valgmuligheder blandt kreditvurderingsbureauer. · Investorer vil få kompensation for deres tab som følge af kreditvurderingsbureauernes forsætlige handlinger eller grove forsømmelser. · Interessekonflikter som følge af en "udsteder betaler-model" og indflydelse fra langvarige forretningsforbindelser vil blive reduceret. · Markedsdeltagere vil få en bedre forståelse af og vil være i stand til at gennemgå kreditvurderingsbureauernes metoder for alle aktivklasser. 1.4.4. Virknings- og resultatindikatorer · Antallet af referencer til eksterne kreditvurderinger i dokumenter fra ESMA. · Ændringer i anvendelsen af standardiserede og interne kreditvurderingsmodeller, der anvendes af finansielle selskaber i reguleringsøjemed. · Antallet eller andelen af bestilte og uopfordrede vurderinger, der udstedes for forskellige aktivklasser. · Hyppigheden af fornyet gennemgang og udstedelse af vurderinger, særlig kreditvurderinger af offentlige låntagere. · Hyppigheden og typen af ændringer i kreditvurderingsbureauernes metoder, og hvor ofte disse er blevet afvist eller anfægtet. · Antallet af nye markedsdeltagere og ændringer i markedsstrukturen. Dette kan omfatte markedsandelen for eksisterende markedsdeltagere i form af både indtægt og antal udestående vurderinger i forskellige aktivklasser. 1.5. Forslagets/initiativets begrundelse 1.5.1. Behov, der skal opfyldes på kort eller lang sigt Kreditvurderingsbureauer er vigtige deltagere på det finansielle marked og skal være omfattet af hensigtsmæssige lovgivningsrammer. Forordning (EF) nr. 1060/2009 om kreditvurderingsbureauer[4] har siden den 7. december 2010 været anvendt i sin helhed. I henhold til forordningen skal kreditvurderingsbureauer overholde en række strenge adfærdsregler for at forhindre eventuelle interessekonflikter og sikre høj kvalitet og tilstrækkelig gennemsigtighed i forbindelse med kreditvurderingsprocessen og selve kreditvurderingerne. De eksisterende kreditvurderingsbureauer skulle ansøge om registrering og opfylde kravene i forordningen senest den 7. september 2010. En ændret udgave af forordningen om kreditvurderingsbureauer (forordning (EU) nr. 513/2011), der trådte i kraft den 1. juni 2011, gav Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA) eksklusive tilsynsbeføjelser over kreditvurderingsbureauer, der er registreret i EU, med det formål at centralisere og forenkle registreringen af og tilsynet med dem på EU-plan.[5] Den eksisterende forordning om kreditvurderingsbureauer danner et godt grundlag, men en række problemer i relation til kreditvurderingsaktiviteter og brugen af vurderinger behandles ikke tilstrækkeligt indgående. Disse problemer består navnlig i risikoen for, at markedsdeltagerne på de finansielle markeder er overdrevent afhængige af kreditvurderinger, den høje grad af koncentration på kreditvurderingsmarkedet, kreditvurderingsbureauernes civilretlige ansvar over for investorer, interessekonflikter med hensyn til udsteder betaler-modellen og aktionærstrukturen i kreditvurderingsbureauerne. De særlige aspekter ved kreditvurderinger af offentlige låntagere, der er blevet kastet lys over under den nuværende statsgældskrise, behandles heller ikke specifikt i den gældende forordning om kreditvurderingsbureauer. Kommissionen gør også opmærksom på disse uløste spørgsmål i sin meddelelse af 2. juni 2010 ("Regulering af finansielle tjenesteydelser med sigte på bæredygtig vækst")[6] og i et høringsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 5. november 2010[7], hvori man understreger behovet for en målrettet ændring af forordningen om kreditvurderingsbureauer, hvilket er formålet med CRA3-forslaget af 15. november 2011. Den 8. juni 2011 vedtog Europa-Parlamentet en ikke-lovgivningsmæssig beslutning om kreditvurderingsbureauer[8]. Parlamentet støtter i beslutningen det synspunkt, at der er behov for at skærpe reglerne for kreditvurderingsbureauer og træffe foranstaltninger til at mindske risikoen for overdreven afhængighed af kreditvurderinger. Mere specifikt støtter Europa-Parlamentet bl.a. en skærpelse af oplysningskravene til kreditvurderinger af offentlige låntagere, oprettelse af et europæisk kreditvurderingsindeks, øget offentliggørelse af oplysninger om strukturerede finansielle instrumenter og kreditvurderingsbureauers civilretlige ansvar. Europa-Parlamentet anså også en styrkelse af konkurrencen som en vigtig opgave og fandt, at Kommissionen burde undersøge mulighederne for at oprette et uafhængigt europæisk kreditvurderingsbureau. På et uformelt møde den 30. september og 1. oktober 2010 erkendte Økofinrådet, at der bør gøres en yderligere indsats for at løse en række problemer i forbindelse med kreditvurderingsaktiviteter, herunder risikoen for overdreven afhængighed af kreditvurderinger og risikoen for interessekonflikter, der opstår som følge af den måde, hvorpå kreditvurderingsbureauerne modtager betaling. Det Europæiske Råd konkluderede på sit møde den 23. oktober 2011, at det er nødvendigt med fremskridt med hensyn til at begrænse den overdrevne afhængighed af kreditvurderinger. Det Europæiske Værdipapirudvalg og Det Europæiske Bankudvalg, hvis medlemmer er repræsentanter for medlemsstaternes finansministerier, drøftede desuden behovet for en yderligere skærpelse af reglerne for kreditvurderingsbureauer på deres møde den 9. november 2010 og den 19. september 2011. På internationalt plan udsendte Rådet for Finansiel Stabilitet (FSB) i oktober 2010 principper, som skal mindske myndigheders og de finansielle institutioners afhængighed af kreditvurderinger[9]. I principperne slås der til lyd for, at referencer i lovgivningen til sådanne kreditvurderinger fjernes eller erstattes, når der findes egnede alternative standarder for kreditværdighed, og for, at investorerne selv foretager kreditvurderinger. Disse principper blev godtaget på G20-topmødet i Seoul i november 2010. Kommissionen har for nylig behandlet spørgsmålet om de finansielle institutioners overdrevne afhængighed af kreditvurderinger i forbindelse med en reform af banklovgivningen[10]. Kommissionen foreslog, at der indføres en regel om, at banker og investeringsselskaber selv skal vurdere kreditrisikoen for enheder og finansielle instrumenter, som de investerer i, og ikke kun skal forlade sig på eksterne kreditvurderinger. Kommissionen foreslog en tilsvarende bestemmelse i udkastet til ændring[11] af direktiverne om institutter for kollektiv investering i værdipapirer[12] og forvaltere af alternative investeringsfonde[13], som foreslås parallelt med dette forslag til forordning. 1.5.2. Merværdien ved en indsats fra EU's side I overensstemmelse med nærhedsprincippet (artikel 5, stk. 3, i TEU) skal der kun handles på EU-niveau, hvis de forventede mål ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne alene og derfor bedre kan gennemføres på EU-plan på grund af omfanget eller virkningerne af den foreslåede handling. Selv om alle de problemer, der er skitseret ovenfor, har væsentlige konsekvenser for hver enkelt medlemsstat, kan deres samlede virkning kun forstås fuldt ud i en grænseoverskridende sammenhæng. Dette skyldes, at der kan udstedes kreditvurderinger i ét land af finansielle instrumenter udstedt i et andet land, hvilket betyder, at foranstaltninger på nationalt plan muligvis er virkningsløse, idet man fortsat kan udstede og anvende kreditvurderinger, hvis de udarbejdes på et andet EU-lands eller endda et tredjelands område. Det betyder, at nationale indgreb over for risikoen ved udstedelse af kreditvurderinger risikerer at være virkningsløse eller blive omgået, hvis der ikke træffes foranstaltninger på EU-niveau. Eventuelle yderligere initiativer vedrørende kreditvurderingsbureauer kan derfor bedst gennemføres i fællesskab. Dermed forekommer initiativer på EU-plan at være hensigtsmæssige i lyset af nærhedsprincippet. 1.5.3. Erfaringer fra lignende foranstaltninger Ikke relevant 1.5.4. Sammenhæng med andre relevante instrumenter og eventuel synergivirkning Efter en bølge af hasteforanstaltninger med henblik på at håndtere finanskrisen, der brød ud i 2007, har Kommissionen iværksat et reformprogram til gennemførelse af de løfter, der blev afgivet af G20 og til at tackle mere strukturelle problemer i EU's finansielle sektor og finde en løsning på de vigtigste årsager til dens sårbarhed, som krisen har afsløret: • de lave niveauer af kapital af høj kvalitet og den utilstrækkelige likviditet i banksektoren, som delvis afspejler uhensigtsmæssige og procykliske reguleringskrav og mangler med hensyn til risikovurdering og -styring • tilsynsmæssige mangler, særlig hvad angår tilsynet med individuelle institutter, der opererer i en grænseoverskridende kontekst og den uregulerede finanssektor • mangler i virksomhedsstyringen, hvilket har medført en praksis med overdreven risikotagning i de finansielle institutter • utilstrækkelig markedsgennemsigtighed og utilstrækkelig meddelelse af oplysninger til myndighederne, særlig hvad angår komplekse strukturerede finansielle produkter • mangel på passende regulering af og tilsyn med kreditvurderingsbureauer • utilstrækkeligt makroprudentielt tilsyn med den finansielle sektor som helhed for at undgå makrosystemiske afsmitningsrisici • mangel på harmoniserede rammer, der kan fremme en hensigtsmæssig afvikling af banker og finansielle institutioner, hvilket har lagt pres på medlemsstaterne med hensyn til at indskyde offentlige midler i bankerne for at undgå et generelt kollaps. Byggestenene i dette program blev illustreret i meddelelsen af 4. marts 2009, "Fremdrift i den europæiske genopretning", og meddelelsen af 2. juni 2010, "Regulering af finansielle tjenesteydelser med sigte på bæredygtig vækst", der indeholder detaljerne om den finansielle reformpakke. De første elementer blev etableret i perioden 2009-2010. Det vigtigste er repræsenteret ved den nye arkitektur for finansielt tilsyn, som omfatter etableringen af Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici, som vil sikre, at makroprudentielle og makroøkonomiske risici opdages på et tidligt tidspunkt, og tre nye europæiske tilsynsmyndigheder, der er ansvarlige for bankvirksomhed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed eller EBA), forsikring (Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger eller EIOPA) og værdipapirmarkeder (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed eller ESMA), for at sikre et øget tilsyn og bedre koordination mellem tilsynsmyndigheder. Et vigtigt hul i lovgivningen blev lukket med forordningerne om kreditvurderingsbureauer ("CRA I" og "CRA II"), hvormed der blev indført strenge krav om tilladelse og tilsyn med kreditvurderingsbureauer, og hvormed EMSA fik kompetence til at føre tilsyn med kreditvurderingsbureauer. Desuden blev kapitalkravsdirektivet ændret (tredje kapitalkravsdirektiv) for at skærpe kapitalreglerne for handelsbeholdning og for komplekse derivater samt indføre bindende regler om betaling og bonusser i finansielle institutter. Et yderligere regulerings- og tilsynsmæssigt hul blev lukket i kraft af direktivet om forvaltere af alternative investeringsfonde, herunder hedgefonde (FAIF-direktivet), der indeholder robuste og harmoniserede reguleringsmæssige standarder for alle forvaltere og fremmer gennemsigtigheden over for investorer. 1.6. Varighed og finansielle virkninger ý Forslag/initiativ af ubegrænset varighed – Iværksættelse med en indkøringsperiode fra 2013 til 2015. – Efterfølgende gennemførelse i fuldt omfang. 1.7. Påtænkt (e) forvaltningsmetode(r)[14] ¨ Indirekte central forvaltning ved uddelegering af gennemførelsesopgaver til: – ý organer oprettet af Fællesskaberne[15] 2. FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1. Bestemmelser om kontrol og rapportering Artikel 81 i forordningen, hvormed Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA) oprettedes, pålægger Kommissionen senest den 2. januar 2014 og derefter hvert 3. år at offentliggøre en generel rapport om erfaringerne med driften af ESMA. Med henblik herpå offentliggør Kommissionen en generel rapport, der fremsendes til Europa-Parlamentet og Rådet. 2.2. Forvaltnings- og kontrolsystem 2.2.1. Konstaterede risici En særlig risiko i forbindelse med forvaltningen af ESMA-bevillinger i forhold til registrering af og tilsyn med kreditvurderingsbureauer skyldes det faktum, at det til forskel fra mange andre organer, som er etableret af EU, vil være således, at tilsynet med kreditvurderingsbureauer udelukkende vil blive finansieret af kreditvurderingsbureauerne selv. Ellers forventes det, for så vidt angår den retlige, økonomiske og effektive anvendelse af bevillinger som følge af dette forslag, at forslaget ikke vil medfører nye risici, som ikke allerede er omfattet af ESMA's eksisterende interne kontrolordninger. 2.2.2. Påtænkt(e) kontrolmetode(r) For at sikre, at ESMA anvender disse ressourcer på en gennemsigtig og effektiv måde, vedtog Kommissionen den 7. februar 2012 en delegeret forordning (nr. 272/2012) om udbygning af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1060/2009 med hensyn til afgifter, som Det Europæiske Værdipapirtilsynsmyndighed (ESMA) pålægger kreditvurderingsbureauer[16]. 2.3. Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder Med henblik på bekæmpelse af svig, bestikkelse og anden ulovlig aktivitet finder bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), ubegrænset anvendelse på ESMA. Myndigheden tiltræder den interinstitutionelle aftale af 25. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber om de interne undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), og vedtager omgående de nødvendige bestemmelser, som gælder for hele myndighedens personale. Det fastsættes udtrykkeligt i finansieringsafgørelserne og de dertil knyttede aftaler og gennemførelsesinstrumenter, at Revisionsretten og OLAF om nødvendigt kan foretage kontrol på stedet hos modtagerne af midler udbetalt af ESMA og hos det personale, der er ansvarligt for tildelingen af disse midler. Artikel 64 og 65 i forordningen om etablering af ESMA indeholder bestemmelser om gennemførelse og kontrol af ESMA's budget og gældende finansielle regler. 3. FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1. Berørt(e) udgiftspost(er) på budgettet og udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme · Eksisterende udgiftsposter på budgettet Stigningen i ESMA’s budgetomkostninger til tilsyn med kreditvurderingsbureauer vil være fuldt dækket af de afgifter, som kreditvurderingsbureauerne betaler til ESMA[17]. Udgifts-område i den flerårige finansielle ramme || Budgetpost || Udgiftens art || Bidrag Nummer [Betegnelse….] || OB/IOB ([18]) || fra EFTA-lande[19] || fra kandidat-lande[20] || fra tredjelande || 12.0404 ESMA – tilskud under afsnit 1, 2 og 3 || OB || NEJ || NEJ || NEJ 3.2. Anslåede virkninger for udgifterne 3.2.1. Sammenfatning af de anslåede virkninger for udgifterne i mio. EUR (tre decimaler) || || || År 2013[21] || År 2014 || År 2015 || || || I ALT Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 1-5 i den flerårige finansielle ramme || Forpligtelser || Ikke rele-vant || Ikke rele-vant || Ikke rele-vant || || || || || Ikke relevant Betalinger || Ikke rele-vant || Ikke rele-vant || Ikke rele-vant || || || || || Ikke relevant 3.2.2. Anslåede virkninger for aktionsbevillingerne – ý Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af aktionsbevillinger 3.2.3. Anslåede virkninger for administrationsbevillingerne 3.2.3.1. Resumé – ý Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af administrationsbevillinger 3.2.3.2. Anslået behov for menneskelige ressourcer – ý Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af menneskelige ressourcer Bemærkninger: Det vil ikke som følge af CRA3-forslaget være påkrævet med yderligere administrative og menneskelige ressourcer i GD MARKT. 3.2.4. Forenelighed med indeværende flerårige finansielle ramme – ý Forslaget/initiativet er foreneligt med indeværende flerårige finansielle ramme. 3.2.5. Tredjemands bidrag til finansieringen – ý Forslaget/initiativet indeholder ikke bestemmelser om samfinansiering med tredjemand. 3.3. Anslåede virkninger for indtægterne – ý Forslaget/initiativet har ingen finansielle virkninger for indtægterne. Bilag 1. Det eksterne personale (kontraktansatte og udstationerede nationale eksperter), der kræves for ESMA i 2014 og 2015 til at gennemføre midlertidige opgaver inden for rammerne af CRA3-forslaget, forventes ikke at medføre en yderligere stigning i ESMA’s eksterne personale. Tabel 1: Forventede ressourcer, som ESMA har behov for til gennemførelse af CRA3-forslaget Nye ESMA-opgaver || Nødvendige menneskelige ressourcer || || Supplerende it-ressourcer || Midler-tidigt || Andre ressourcer 2014-2015 i form af udstationerede nationale eksperter (UNE) eller kontraktansatte (KA), udtrykt i fuldtidsækvivalenter (ftæ) || Bemærkninger || 1) Gennemgang og eventuel fjernelse af referencer til kreditvurderinger i eksisterende retningslinjer, anbefalinger og reguleringsmæssige tekniske standarder || || 0,5 ftæ || || 2) Vedtagelse af 5 nye reguleringsmæssige tekniske standarder om: - offentliggørelse af strukturerede finansielle produkter - rotation af kreditvurderingsbureauer (overdragelsesmateriale) - harmoniseret standardratingskala - EURIX - gebyrer for kreditvurderinger || || 3,5 ftæ || Estimat baseret på arbejdsbyrden for 2011 til forberedelse af de 4 udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder og de avancerede specifikke metoder, som disse emner kræver. || 3) Vedtagelse af 2 nye retningslinjer og anbefalinger om: - koordinering af offentliggørelsen af kreditvurderingsbureauernes gebyrer - krav om data om markedskoncentration || || 1,5 ftæ || Estimat baseret på hørings- og vedtagelsesproceduren, der kræves for retningslinjer og anbefalinger, og på de avancerede specifikke metoder, som disse emner kræver. || 4) Fornyelse af vurderingen af, hvorvidt tredjelandes kreditvurderinger kan godkendes || || 3,5 ftæ || Estimat baseret på den arbejdsbyrde, der var nødvendig i 2011 for godkendelsesprocessen || 5) - Etablering og forvaltning af et centraliseret websted om underliggende aktiver for strukturerede finansielle produkter og kvaliteten af vurderingen af dem || 1,8 ftæ Kredit-vurde-rings-enhed: 1,0 ftæ it: 0,8 ftæ (produktion + erhvervs-analyti-ker) || 2,3 ftæ Kreditvurderingsenhed: 1,0 ftæ it: 1,3 ftæ (0,5 projektmanager + 0,5 arkitekt + 0,3 indkøbsekspert) || || Estimat (1,5 års projektvarighed): 1) Software-omkostninger: 300 000 EUR ekskl. moms 2) Hardware-omkostninger: 30 000 EUR ekskl. moms 3) Tjenesteydelser: Tegnebrætsfasen: 1 ftæ ekspert (6 måneder*1 200 EUR*22) =158 000 EUR Testning/lancering: 1 ftæ junior (12 måneder *700*22) =185 000 EUR I ALT: 673 000 EUR 6) - forudgående vurdering af kreditvurderingsbureauernes nye metoder || 6 ftæ || - || Dette estimat repræsenterer et gennemsnit på mellem 2 og 22 ftæ, afhængigt af bestemmelsens endelige ordlyd, hvilket vil kræve enten omkring 50 eller omkring 500 vurderinger om året. || 7) overvågning af markedsudviklingen og anden gennemførelse af andre krav, som kreditvurderingsbureauerne skal overholde: - overvågning af kreditvurderingsbureauernes krydsejerskabsforhold - overvågning af den obligatoriske rotation af kreditvurderingsbureauer og ledende analytikere - overvågning af kreditvurderingsbureauernes vigtigste aktionærinteresser og konsulentbistand i kreditvurderede enheder - overvågning i forbindelse med dobbelte kreditvurderinger af strukturerede finansielle produkter - overvågning af offentliggørelsen af kreditvurderinger af offentlige låntagere (efter lukketid og mindst én time før åbning af handelspladserne i EU) - overvågning af kreditvurderingsbureauernes oplysningspligt over for kreditvurderede enheder en fuld arbejdsdag før offentliggørelse af kreditvurderinger og vurderingsforventninger - overvågning af kreditvurderingsbureauernes offentliggørelse af alle foreløbige kreditvurderinger - overvågning af de gebyrer, der betales til kreditvurderingsbureauer - udvikling af nye metoder og overvågning af markedskoncentrationsrisici || 4,8 ftæ || - || || 8) - etablering og forvaltning af det europæiske kreditvurderingsindeks (EURIX)/den europæiske kreditvurderingsplatform, herunder etablering og forvaltning af offentliggørelsen af databasen om kreditvurderingsbureauernes gebyrer || 2,4 ftæ Kredit-vurde-rings-enhed: 1,4 ftæ; it: 1 ftæ (produktion + erhvervsanaly-tiker) || - || Estimat baseret på de avancerede specifikke metoder, der kræves || Antagelse (1 års projektvarighed): Gennemførelse baseret på synergier med CEREP og SoCRAT; EURIX-beregninger udført af kreditvurderingsbureauer): 1) Software-omkostninger: 200 000 EUR ekskl. moms 2) Hardware-omkostninger: 15 000 EUR ekskl. moms 3) Tjenesteydelser: Tegnebrætsfasen: 2,25 ftæ (projektmanager, arkitekt og andre eksperter; 6 måneder*1 200 EUR *22)=356 000 EUR Testning/lancering: 1 ftæ junior (6 måneder *700*22) =93 000 EUR I ALT: 664 000 EUR I alt || 15 || 11,3 || || Det forventes, at forordningen vil træde i kraft inden 2013, og at de supplerende ESMA-ressourcer derfor vil være nødvendige fra 2013. Der forventes kun at blive behov for ekstra personale til tekniske standarder, retningslinjer og rapporter, som skal udarbejdes af ESMA. Kommissionens forslag omfatter også opgaver for ESMA, som vil kræve, at der oprettes 15 midlertidige stillinger fra 2013. Hertil kommer, at andre opgaver som beskrevet ovenfor vil blive dækket af eksternt personale, udstationerede nationale eksperter og kontraktansatte i perioden 2014-2015: 5,8 (mandår) for 2014 og 5,5 (mandår) for 2015. Andre antagelser: · De gennemsnitlige årlige lønudgifter for forskellige personalekategorier er baseret på GD BUDG's vejledning. · En lønjusteringskoefficient for Paris på 1,161. · Uddannelsesomkostninger anslås til 1 000 EUR pr. fuldtidsækvivalent pr. år. · Anslåede tjenesterejseudgifter på 10 000 EUR baseret på budgetudkastet for 2012 for tjenesterejser pr. ansat. · Omkostninger i forbindelse med ansættelse (rejse, hotel, lægeundersøgelse, bosættelse og andre ydelser, flytning osv.) på 12 700 EUR baseret på budgetudkastet for 2012 for ansættelse pr. ny person. Metoden til beregning af stigningen i budgetbehovet for de næste tre år fremgår af nedenstående tabel. Beregningen afspejler det forhold, at alle omkostninger i forbindelse med overvågningen af kreditvurderingsbureauer vil blive dækket af afgifter, som disse bureauer betaler til ESMA. Tabel 2: Fordeling af omkostninger Udgiftstype || Beregning || Beløb (millioner euro) || || 2013 || 2014 || 2015 || I alt || || || || || Afsnit 1: Personaleudgifter || || || || || || || || || || 11 Løn og godtgørelser || || || || || - heraf til midlertidigt ansatte || =15*127*1,161 || 2,212 || 2,212 || 2,212 || 6,635 - heraf UNE'er || =(4,8 for 2014, 4,5 for 2015)*73*1,161 || 0 || 407 || 381 || 788 - heraf kontraktansatte || =1*64*1,161 || 0 || 74 || 74 || 148 || || || || || 12 Udgifter i forbindelse med ansættelse || =(15 for 2013, 5 for 2014)*12,7 || 191 || 64 || 0 || 255 || || || || || 13 Tjenesterejseudgifter || =(15 for 2013, 20,8 for 2014 og 20,5 for 2015)*10 || 150 || 208 || 205 || 563 || || || || || 15 Uddannelse || =(15 for 2013, 20,8 for 2014 og 20,5 2015)*1 || 15 || 21 || 21 || 56 || || || || || Afsnit 1 i alt: Personaleudgifter || || 2,568 || 2,986 || 2,893 || 8,445 || || || || || || || || || || Afsnit 2: Infrastruktur- og driftsudgifter || =(15 for 2013, 20,8 for 2014 og 20,5 for 2015)*30 || 450 || 624 || 615 || 1,689 || || || || || Afsnit 2 i alt: Infrastruktur- og driftsudgifter || || 450 || 624 || 615 || 1,689 || || || || || || || || || || Afsnit 3: Driftsudgifter || || || || || || || || || || EURIX || || 664 || 0 || 0 || 664 Centraliseret websted om kvaliteten af kreditvurderinger af strukturerede finansielle produkter || || 0 || 300 || 373 || 673 || || || || || I alt afsnit 3: Driftsudgifter || || 664 || 300 || 373 || 1337 || || || || || I alt || || 3,682 || 3,910 || 3,881 || 11,471 Heraf indtægter fra registrerings- og tilsynsafgifter, som betales af kreditvurderingsbureauer (100 %) || || 3,682 || 3,910 || 3,881 || 11,471 Tabel 3: Foreslået etableringsplan for de 15 midlertidige kontraktansatte Ansættelsesgruppe og grad || Midlertidige stillinger || AD 8 || 2 AD 7 || 3 AD 6 || 5 AD 5 || 5 || AD i alt || 15 Tabel 4: Fordeling af forventede omkostninger i forhold til målsætninger og resultater i henhold til CRA3-forslaget[22] Mål og resultater ò || || || År 2012 || År 2013 || År 2014 || År 2015 || I ALT || || Type (-/+) || Gennem-snitlige omkost-ninger || Resul-tat || Sam-lede om-kost-ninger || Resultat || Sam-lede omkost-ninger || Resultat || Samle-de om-kost-ninger || Resultat || Samle-de om-kost-ninger || || Samlede omkostninger || Målsætning nr. 1: at reducere afhængigheden af eksterne kreditvurderinger || || || || || || || || || || || Referencer til eksterne kreditvurderinger i dokumenter fra ESMA er blevet gennemgået og deres antal er blevet reduceret || || || - || 0 || - || 0 || + || 67 || + || 0 || || 67 || Etablering og drift af centraliseret websted om underliggende aktiver for strukturerede finansielle produkter og kvaliteten af vurderingerne af dem || || || - || 0 || - || 362 || - || 814 || + || 836 || || 2 012 || Ny reguleringsmæssig teknisk standard om offentliggørelse i forbindelse med strukturerede finansielle instrumenter, der udstedes || || || - || 0 || - || 0 || + || 94 || - || 0 || || 94 || Subtotal for specifikt mål nr. 1 || || 0 || || 362 || || 975 || || 836 || || 2 173 || Mål nr. 2 at mindske risikoen for afsmittende virkninger i forbindelse med kreditvurderinger af offentlige låntagere || || || || || || || || || || || ESMA rapporterer årligt om kreditvurderingsbureauernes overholdelse af kravene med hensyn til kreditvurderinger af offentlige låntagere || || || - || 0 || - || 241 || + || 226 || + || 226 || || 693 || Subtotal for specifikt mål nr. 2 || || 0 || || 241 || || 226 || || 226 || || 693 || Mål nr. 3: at forbedre markedsbetingelserne for kreditvurderinger || || || || || || || || || || || Etablering, drift og vedligeholdelse af EURIX (det europæiske kreditvurderingsindeks/den europæiske kreditvurderingsplatform) || || || - || 0 || - || 1 147 || + || 452 || + || 452 || || 2 051 || Ny reguleringsmæssig teknisk standard for EURIX, harmoniseret vurderingsskala og rotation af kreditvurderingsbureauer || || || - || 0 || - || 0 || + || 243 || + || 37 || || 280 || Nye retningslinjer og anbefalinger om: - koordinering af offentliggørelsen af kreditvurderingsbureauernes gebyrer - krav om data om markedskoncentration || || || - || 0 || - || 0 || + || 202 || - || 0 || || 202 || ESMA rapporterer årligt om udviklingen på kreditvurderingsmarkedet || || || - || 0 || - || 483 || + || 452 || + || 452 || || 1 387 || Subtotal for specifikt mål nr. 3 || || 0 || - || 1 630 || + || 1 349 || + || 941 || || 3 920 || Mål nr. 4: at sikre investorernes klageret || || || || || || || || || || || Subtotal for specifikt mål nr. 4 || || 0 || + || 0 || + || 0 || + || 0 || || 0 || Mål nr. 5: at styrke kreditvurderingsbureauernes uafhængighed og forbedre kreditvurderingsmetoder og ‑procedurer. || || || || || || || || || || || Alle kreditvurderingsbureauernes nye metoder vurderes forudgående af ESMA || || || - || 0 || - || 1 207 || + || 1 131 || + || 1131 || || 3469 || - reguleringsmæssig teknisk standard om de afgifter, der opkræves af ESMA || || || - || 0 || - || 0 || - || 0 || + || 87 || || 87 || ESMA rapporterer årligt om risikoen for manglende uafhængighed som følge af ejerskab og kontrol || || || - || 0 || - || 241 || + || 226 || + || 226 || || 693 || Subtotal for specifikt mål nr. 5 || - || 0 || - || 1 448 || + || 1 357 || + || 1 444 || || 4 249 || Delresultat fra mål nr. 2-5: Fornyet vurdering af, hvorvidt tredjelandes kreditvurderinger kan godkendes || || || || || || || + || 433 || || 433 || OMKOSTNINGER I ALT || || 0 || || 3 681 || - || 3 907 || - || 3 880 || || 11 468 || Bilag 2. Oversigt over lovgivningsforslagenes indvirkning på ESMA’s 2013-budget i perioden 2011-2013 Siden oprettelsen af ESMA har EU’s løbende indsats over for den finansielle og økonomiske krise krævet vedtagelse af en række vigtige nye forslag, hvoraf flere har krævet en betydelig forøgelse af ESMA’s beføjelser og således også en styrkelse af myndighedens personale, jf. nedenstående tabeller. Revisionen af direktivet om markeder for finansielle instrumenter (MIFID) har til formål at sikre mere robuste og effektive markedsstrukturer, at tage højde for den teknologiske udvikling, at gøre handelsaktiviteterne mere gennemsigtige, at styrke tilsynsbeføjelserne samt sikre en stærkere ramme for varederivatmarkederne og styrke investorbeskyttelsen. ESMA fik en større rolle i udviklingen af de fleste af de tekniske gennemførelsesforanstaltninger, som var nødvendige for at sikre, at de retlige rammer og de specifikke tilsynsopgaver fungerede korrekt, f.eks. en øget rolle med hensyn til at fastslå, hvorvidt enkelte sager, hvor handelspladser foreslår at fritage fra kravet om gennemsigtighed før handelen, er i overensstemmelse med MIFID. Revisionen af markedsmisbrugsdirektivet (MAD) har til formål at styrke kampen mod markedsmisbrug af råvaremarkeder og beslægtede derivatmarkeder, styrke myndighedernes sanktionsbeføjelser og reducere de små og mellemstore udstederes administrative byrde. ESMA fik bl.a. til opgave at sikre koordinationen af de forskellige regler med hensyn til tekniske midler til sikring af en passende offentliggørelse af intern viden, procedurer for udveksling af oplysninger mellem kompetente myndigheder i EU og i udlandet, samt koordinering, på opfordring, af undersøgelser og kontrolbesøg i forbindelse med grænseoverskridende tilfælde af markedsmisbrug. Forslaget vedrørende værdipapircentraler har til formål at harmonisere både timingen og gennemførelsen af værdipapirafregningen i Europa og reglerne for værdipapircentraler, der anvender afviklingsinfrastrukturerne. Hvad angår afregning harmoniserer forslaget timingen og proceduren for værdipapirafregning i EU. Hvad angår værdipapircentraler skabes der med forslaget for første gang på europæisk niveau en række fælles bestemmelser om tilladelse, tilsyn og regulering. ESMA’s rolle i henhold til forordningen om værdipapircentraler omfatter udarbejdelsen af tekniske standarder for anvendelsen af forordningen – i alt 22 reguleringsmæssige og gennemførelsesmæssige tekniske standarder. Udarbejdelse af retningslinjer/bedste tilsynspraksis for afviklingsdisciplin og foranstaltninger for værdipapircentraler - i alt 3 retningslinjer; sikre ensartet anvendelse af forordningen om værdipapircentraler; anerkendelse af værdipapircentraler i tredjelande og rapporteringskrav (årsrapport om markedsudvikling, særlig om effektiv afvikling, intern afvikling, grænseoverskridende aktiviteter). ESMA's rolle inden for rammerne af den reviderede forordning om kreditvurderingsbureauer (CRA3) er fastsat i finansieringsoversigten. Tabel 1: Oversigt over personalebehov og finansiel indvirkning Oversigt over personalebehov Anslået behov for vedtægtsomfattet personale || Anslået behov for eksternt personale || Personalebehov i alt || 2013 || 2014 || 2015 || 2013 || 2014 || 2015 || 2013 || 2014 || 2015 || || || || || || || || || || I. 8 || 8 || 8 || 3 || 3 || 3 || 11 || 11 || 11 || II. 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 6 || 6 || 6 || III. 4 || 4 || 4 || 2 || 2 || 2 || 6 || 6 || 6 || IV. 15 || 15 || 15 || 0 || 5,8 || 5,5 || 15 || 20,8 || 20,5 || || hvor: I – forslag til direktiv om markeder for finansielle instrumenter (MIFID) KOM(2011) 656 endelig [2011/0298 (COD)] II – forslag til direktiv om markedsmisbrug (MAD) KOM(2011) 651 endelig [2011/0295 (COD)] III – forslag om værdipapircentraler, COM(2012) 73 endelig [2012/0029 (COD)] IV – forslag til forordning om kreditvurderingsbureauer (CRA3) KOM(2011) 747 endelig 746 endelig [0361 (COD) og 0360 (COD)]. [1] Se side 59 i konsekvensanalysen. http://ec.europa.eu/internal_market/securities/docs/agencies/SEC_2011_1354_en.pdf . [2] http://eur-lex.europa.eu/budget/data/DB2013/EN/SEC03.pdf, s. 801. [3] ABM: aktivitetsbaseret ledelse – ABB: aktivitetsbaseret budgetlægning. [4] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1060/2009 af 16. september 2009 om kreditvurderingsbureauer, EUT L 302 af 17.11.2009. [5] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 513/2011 af 11. maj 2011 om ændring af forordning (EF) nr. 1060/2009 om kreditvurderingsbureauer (EUT L 145 af 31.5.2011). [6] KOM(2010) 301 endelig. [7] Tilgængelig på http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2010/cra_en.htm. [8] http://www.europarl.europa.eu/oeil/FindByProcnum.do?lang=en&procnum=INI/2010/2302. [9] http://www.financialstabilityboard.org/publications/r_101027.pdf . [10] Kommissionens forslag af 20. juli 2011 til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/87/EF om supplerende tilsyn med kreditinstitutter, forsikringsselskaber og investeringsselskaber i et finansielt konglomerat (KOM(2011) 453 endelig). Se artikel 77, litra b). [11] Kommissionens forslag af 15. november 2011 til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2009/65/EF om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) og direktiv 2011/61/EU om forvaltere af alternative investeringsfonde, med hensyn til den overdrevne afhængighed af kreditvurderinger (KOM(2011) 746 endelig). [12] EUT L 302 af 17.11.2009, s. 32. [13] EUT L 174 af 1.7.2011, s. 1. [14] Forklaringer vedrørende forvaltningsmetoder og henvisninger til finansforordningen findes på webstedet BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [15] Organer omhandlet i finansforordningens artikel 185. [16] EUT L 90 af 28.3.2012, s. 6. [17] For yderligere oplysninger, se bilag 1. [18] OB = opdelte bevillinger/OIB = ikke opdelte bevillinger. [19] EFTA: Den Europæiske Frihandelssammenslutning. [20] Kandidatlande og, efter omstændighederne, potentielle kandidatlande på Vestbalkan. [21] År N er det år, hvor gennemførelsen af forslaget/initiativet begynder. [22] Der kan på grund af afrunding opstå visse unøjagtigheder.