Offentliggørelse af en ansøgning om ændring af varespecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 105 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013

(2019/C 235/07)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 98 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 (1), senest to måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ANMODNING OM ÆNDRING AF VARESPECIFIKATION

»VALLAGARINA«

PGI-IT-A0756-AM03

Ansøgningsdato: 20.6.2017

1. Regler, der finder anvendelse på ændringen

Artikel 105 i forordning (EU) nr. 1308/2013 — væsentlig ændring

2. Beskrivelse og begrundelse for ændringen

2.1. Tilføjelse af nye kategorier af mousserende vin

Ændringen vedrører tilføjelsen af følgende kategorier og typer af mousserende vin:

»mousserende vin« (hvidvin og rosé)

»mousserende kvalitetsvin« (hvidvin og rosé)

»aromatisk mousserende kvalitetsvin« (hvidvin).

Ændringen tager sigte på, at:

— typerne »mousserende vin« og »mousserende kvalitetsvin« udelukkende skal fremstilles af følgende druesorter: Chardonnay, Pinot Bianco, Pinot Grigio, Pinot Nero og Müller Thurgau. Med undtagelse af Pinot Grigio kan navnet/navnene på en eller to af disse druesorter være angivet på etiketten

— »aromatisk mousserende kvalitetsvin« udelukkende skal fremstilles af druesorten Moscato Giallo, der kan nævnes i produktets betegnelse og præsentation.

Man har i længere tid produceret en lang række førende mousserende vine i både provinsen Trento og provinsen Verona ved hjælp af metoden med eftergæring i store beholdere (Charmat-processen). Formålet med denne anmodning om ændring er at give disse vine et højere beskyttelsesniveau og en tættere tilknytning til oprindelsesområdet ved at medtage dem i varespecifikationen for den beskyttede geografiske betegnelse »Vallagarina« BGB, så de bliver underlagt de samme regler som dem, der længe har været gældende for ikke-mousserende vin og perlevin.

Ud over at give forbrugerne en præcis angivelse af vinens geografiske oprindelse burde muligheden for at klassificere disse produkter under den beskyttede geografiske betegnelse »Vallagarina« også berettige en værdistigning, hvad deres placering på prisskalaen angår, med en justering af både prisen pr. flaske og dermed også værdien af de anvendte druer.

Desuden ville den skelnen, som betegnelsen »Vallagarina« BGB muliggør, gøre det muligt for den lokale produktion at adskille sig fra det store udvalg af anonyme generiske eller mousserende vine, der er lavet af én drue, og undgå den prispolitik, der skyldes den udbredte forekomst af sådanne produkter på markedet.

Beskrivelsen af tilknytningen til det geografiske miljø viser, at der er lang tradition for at fremstille mousserende vin i de tre kategorier (mousserende vin, mousserende kvalitetsvin og aromatisk mousserende kvalitetsvin) i området for »Vallagarina« BGB.

Ændringen vedrører følgende afsnit i enhedsdokumentet: afsnit 2.3 »Kategori af vinavlsprodukter«, 3.4 »Beskrivelse af vinene«, 2.5 »Særlig ønologisk fremgangsmåde«, 2.8 »Tilknytning til det geografiske område« og artikel 1, 2, 5 og 6 i varespecifikationen.

2.2. Medtagelse af nye sorter klassificeret som »under observation« i kombinationen af druesorter

Beskrivelse og begrundelse

Beskrivelse: Ændringen vedrører medtagelsen af følgende sorter i henholdsvis provinsen Trento og provinsen Verona i kombinationen af druesorter til »Vallagarina« BGB:

— BRONNER* (B)/(Trento)

— HELIOS* (B)/(Trento)

— JOHANNITER* (B)/(Trento)

— SOLARIS* (B)/(Trento)

— TURCA (N)/(Trento)

— ANCELLOTTA (N)/(Verona)

— GOLDTRAMINER (B)/(Verona)

— GOSEN (N)/(Verona)

— OSELETA (N)/(Verona)

— PETIT VERDOT (N)/(Verona)

— REBO (N)/(Verona)

— ROSSIGNOLA (N)/(Verona)

— SANGIOVESE (N)/(Verona)

— SAUVIGNON (B)/(Verona)

— SENNEN (N)/(Verona)

— SYRAH (N)/(Verona)

— TREBBIANO GIALLO (N)/(Verona)

— TREBBIANO ROMAGNOLO (B)/(Verona)

— VELTLINER (B)/(Verona).

Anvendelsen af disse sorter til at fremstille BGB-vine er tilladt i henhold til gældende national lovgivning om klassificering af druesorter og i overensstemmelse med EU-lovgivningen.

Disse nye druesorter tilføjes således til dem, der allerede er medtaget i varespecifikationen. Sorter, der er mærket med en asterisk i listen ovenfor, stammer fra artshybrider af Vitis vinifera og andre arter.

Formålet med ændringen er at udvide kombinationen af druesorter til »Vallagarina« BGB-vine til også at omfatte nye druesorter i de relevante provinser Trento og Verona.

Merværdien består således i et øget antal udbudte »Vallagarina« BGB-vine med nye sorter, hvor man i nogle tilfælde har genopdaget gamle lokale sorter, der er i fare for at forsvinde, og i andre tilfælde har fremmet visse »resistente« sorter, som kun kræver begrænset brug af plantebeskyttelsesmidler.

Disse sorter må ikke anvendes til fremstilling af BOB-vine, men kan efter ændringen angives på mærkningen af de relevante BGB-vine.

Nylige ændringer af den nationale lovgivning, så den er i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i EU-lovgivningen, har bl.a. givet mulighed for at anvende druesorter, der stammer fra artshybrider af Vitis vinifera og andre arter, til fremstilling af BGB-vine.

Da sådanne sorter er naturligt resistente over for de vigtigste vinpatogener (skimmel og meldug), kræver de kun begrænset anvendelse af kemiske behandlinger. Denne særlige egenskab betyder, at de hovedsagelig dyrkes tæt på »følsomme« områder såsom skoler, byområder, sportsanlæg, cykelstier, hospitaler osv., så der sikres et højt sundhedsbeskyttelsesniveau i disse områder.

I betragtning af disse miljøkvaliteter, udvidelsen af det areal, der er beplantet med de pågældende sorter, og de positive resultater, der er opnået ved at fremstille vin af disse innovative sorter, sigter denne ændring således også mod at give disse produkter den nødvendige genkendelighed og beskyttelse.

Muligheden for at markedsføre BGB-vine med navnene på sådanne druesorter på etiketten vil øge deres værdi.

Muligheden for at nævne disse sorter på etiketten sammen med den geografiske betegnelse »Vallagarina« vil øge værdien af de enkelte produkter. Det skal bemærkes, at disse sorter ikke altid er særlig kendt eller værdsat af forbrugerne, fordi det hidtil ikke har været muligt at nævne dem på de pågældende vines etiket.

Under alle omstændigheder er det, uanset blandingsforholdet, stadig muligt at anvende disse sorter til fremstilling af »Vallagarina« BGB-hvidvine.

Ændringen vedrører afsnit 2.7 i enhedsdokumentet, »Primære druesorter«, samt artikel 2, 5 og 8 i varespecifikationen.

2.3. Undtagelser for fremstilling af vin i tilstødende områder

I henhold til bestemmelserne i den relevante EU-lovgivning er det geografiske område tilføjet og defineret i forhold til undtagelser for udførelsen af forarbejdningsprocesser.

I den sammenhæng er det blevet fastsat, at vinene — ud over det i artikel 3 omhandlede drueproduktionsområde — også kan fremstilles i hele det område, der administrativt hører under provinserne Trento og Verona.

Endvidere kan vine med betegnelsen »Vallagarina« BGB forarbejdes i hele regionen Veneto og i naboregionen Lombardiet, under forudsætning af at de pågældende bedrifter kan dokumentere en uafbrudt tradition for fremstilling af »Vallagarina« BGB-vine og/eller forarbejdning af sådanne vine til perlevin i de seneste fem vindyrkningsår.

Med denne ændring fastsættes der således også — i overensstemmelse med den gældende forordning — regler for forarbejdningen af »Vallagarina« BGB-vine i de administrative enheder, der støder op til det afgrænsede produktionsområde for druerne, hvilket betyder, at regionerne Veneto og Lombardiet er omfattet. For at de pågældende bedrifter kan komme i betragtning til den undtagelse, der giver dem mulighed for at fremstille vin og/eller forarbejde vinen til perlevin i de nævnte administrative enheder, der er større end provinserne, skal de dokumentere, at de løbende har udført disse aktiviteter for »Vallagarina« BGB-vine i de seneste fem vindyrkningsår.

Denne undtagelse er baseret på en veletableret tradition, og den giver de berørte producenter mulighed for også at anvende forarbejdningsanlæg, der er beliggende i de ovennævnte områder, som grænser op til drueproduktionsområdet. Samtidig bliver undtagelsen ikke udvidet til at omfatte andre forarbejdningsvirksomheder, hvilket også har til formål at forenkle de nødvendige kontroller.

Denne ændring vedrører afsnit 2.9 i enhedsdokumentet, »Vigtige yderligere betingelser«, og artikel 5 i varespecifikationen.

2.4. Nærmere oplysninger om den ønologiske fremgangsmåde ved blanding af vin

Afsnittet i artikel 5 om den ønologiske fremgangsmåde ved blanding af vin og druemost omformuleres for at udelukke muligheden for, at der — også kun delvist — anvendes vine fremstillet af andre druesorter end dem, der kan dyrkes i provinserne Trento og Verona.

Ændringen tager sigte på at give de erhvervsdrivende klarere information — selv om den er mere restriktiv end i den tidligere varespecifikation — om mulighederne for at anvende den traditionelle blandingspraksis. Denne præcisering har til formål at hindre en praksis, hvor man blander med andre druesorter end dem, der kan dyrkes i de pågældende provinser, hvilket går ud over karakteriseringen af og de typiske egenskaber ved de pågældende vine.

Denne ændring vedrører afsnit 2.5 i enhedsdokumentet, »Vinfremstillingsmetoder«, og artikel 5 i varespecifikationen.

2.5. Fjernelse af sortstypen »Pinot Grigio«

Der må ikke længere henvises til druesorten »Pinot Grigio« i navnet på og præsentationen af almindelig vin, perlevin og mousserende vin med betegnelsen »Vallagarina« BGB, herunder i de tilfælde, hvor to druesorter er angivet på etiketten.

Fjernelsen af sortstypen »Pinot Grigio« hænger sammen med den sideløbende ansøgning om beskyttelse af »Delle Venezie« BOB, som anvendelsen af denne sortstype er forbeholdt. Denne beslutning er truffet i produktionskæden og har til formål at give den højeste oprindelsesbetegnelsesstatus til vin fremstillet af sorten »Pinot Grigio«, som er den mest markante og repræsentative sort i det nordøstlige Italien.

Denne ændring vedrører afsnit 2.4 »Beskrivelse af vinene«, 2.7 »Primære druesorter« og 2.9 »Vigtige yderligere betingelser« i enhedsdokumentet samt artikel 2 og 7 i varespecifikationen.

2.6. Ajourføring af kontrolorganet

Kontrolorganet er blevet ajourført. Trentos kammer for handel, industri, håndværksvirksomhed og landbrug udpeges som kontrolorgan i stedet for ministeriet for landbrugs-, fødevare- og skovbrugspolitik.

Begrundelsen for denne ændring er, at Trentos kammer for handel, industri, håndværksvirksomhed og landbrug overtog opgaven med at gennemføre inspektioner af produktionskæden for »Vallagarina« BGB fra ministeriet for landbrugs-, fødevare- og skovbrugspolitik pr. 1. august 2012.

Denne ændring vedrører varespecifikationens artikel 9 og ændrer ikke enhedsdokumentet.

ENHEDSDOKUMENT

1. Betegnelse

Vallagarina

2. Type geografisk betegnelse

BGB — beskyttet geografisk betegnelse

3. Kategorier af vinavlsprodukter

1. Vin

4. Mousserende vin

5. Mousserende kvalitetsvin

6. Aromatisk mousserende kvalitetsvin

8. Perlevin

4. Beskrivelse af vinen/vinene

»Vallagarina« Bianco — kategorierne vin (1) og perlevin (8), herunder med angivelse af en eller to druesorter undtagen Pinot Grigio

De forskellige typer hvidvin har en bred vifte af farver, der går fra strågul til gylden, undertiden med et strejf af lysegrøn eller kobber. De har en fin aroma med frugtagtige og sommetider aromatiske noter, som afspejler den primære druesort, der er anvendt i vinen. Smagen er harmonisk og velstruktureret. Den går fra tør til sød, og der er en god balance mellem alkoholindholdet og syreindholdet.

Hvad den hvide perlevin angår, giver indholdet af kuldioxid vinen friskhed og livlighed.

De kategorier og typer af hvidvin, hvor navnet/navnene på en eller to druesorter er angivet, skal have de organoleptiske egenskaber, som findes hos den eller de pågældende druesort(er), vinen er fremstillet af, navnlig hvad angår farveegenskaberne.

At fremstille vin af druer fra to eller flere sorter, der har samme farve, er en veletableret og udbredt praksis. For at sikre, at disse vine afspejler egenskaberne hos begge de druesorter, de er fremstillet af, skal den »mindst anvendte« druesort stadig udgøre over 15 % af den samlede mængde, og sorterne skal være angivet på etiketten i faldende orden med hensyn til den reelle mængde anvendte druer.

Totalt minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen: 9,0 %

Minimumsindhold af sukkerfrit ekstrakt: 14,0 g/l.

Generelle analytiske egenskaber Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.) Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.) Totalt syreindhold, minimum 3,5 g/l udtrykt som vinsyre Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter/l) Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (mg/l)

De analytiske parametre, der ikke er nævnt, overholder de grænseværdier, der er fastsat i den nationale lovgivning og EU-lovgivningen.

»Vallagarina« Rosato — kategorierne vin (1) og perlevin (8), herunder med angivelse af en eller to druesorter undtagen Pinot Grigio

Rosévinene er en gruppe »drikkeklare« produkter, som hovedsagelig er fremstillet af druesorterne Schiava og Merlot.

De har en lyserød farve, der er mere eller mindre intens alt efter vinfremstillingsprocessen og varigheden af kontakten med skallerne. Deres aroma er delikat og frugtagtig, og den leder tankerne hen på vilde bær. Smagen går fra tør til sød og er kendetegnet ved en høj grad af friskhed og drikkevenlighed, navnlig for perlevinstypens vedkommende.

Hvad den rosé perlevin angår, giver indholdet af kuldioxid vinen friskhed og livlighed.

De kategorier og typer af vin, hvor navnet/navnene på en eller to druesorter er angivet, skal have de organoleptiske egenskaber, som findes hos den eller de pågældende druesort(er), vinen er fremstillet af, navnlig hvad angår farveegenskaberne.

At fremstille vin af druer fra to eller flere sorter, der har samme farve, er en veletableret og udbredt praksis. For at sikre, at disse vine afspejler egenskaberne hos begge de druesorter, de er fremstillet af, skal den »mindst anvendte« druesort stadig udgøre over 15 % af den samlede mængde, og sorterne skal være angivet på etiketten i faldende orden med hensyn til den reelle mængde anvendte druer.

Totalt minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen: 9,0 %

Minimumsindhold af sukkerfrit ekstrakt: 15,0 g/l.

Generelle analytiske egenskaber Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.) Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.) Totalt syreindhold, minimum 3,5 g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtig syre (i milliækvivalenter pr. l) Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (mg/l)

De analytiske parametre, der ikke er nævnt, overholder de grænseværdier, der er fastsat i den nationale lovgivning og EU-lovgivningen.

»Vallagarina« Rosso — kategorierne vin (1) og perlevin (8), herunder med angivelse af en eller to druesorter

Disse vine har en rubinrød farve, der er mere eller mindre intens, undertiden med et strejf af orange, efterhånden som vinen ældes.

Aromaen er frugtagtig, undertiden med æteriske noter, der er mere eller mindre intense, og som udvikler sig, hvis vinen ældes. Smagen er harmonisk og går fra tør til sød. »Novello«-typen har de aromaer og smagsnuancer, der er forbundet med den særlige teknik med kulstofudblødning af vin, der anvendes til at fremstille vin af druer.

Hvad den røde perlevin angår, giver indholdet af kuldioxid vinen friskhed og livlighed.

De kategorier og typer af rødvin, hvor navnet/navnene på en eller to druesorter er angivet, skal have de organoleptiske egenskaber, som findes hos den eller de pågældende druesort(er), vinen er fremstillet af, navnlig hvad angår farven.

At fremstille vin af druer fra to eller flere sorter, der har samme farve, er en veletableret og udbredt praksis. For at sikre, at disse vine afspejler egenskaberne hos begge de druesorter, de er fremstillet af, skal den »mindst anvendte« druesort stadig udgøre over 15 % af den samlede mængde, og sorterne skal være angivet på etiketten i faldende orden med hensyn til den reelle mængde anvendte druer.

Totalt minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen:

— 11,0 % for »Novello«-typen

— 9,0 % for andre typer

Minimumsindhold af sukkerfrit ekstrakt: 18,0 g/l.

Generelle analytiske egenskaber Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.) Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.) Totalt syreindhold, minimum 3,5 g/l udtrykt som vinsyre Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter/l) Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (mg/l)

De analytiske parametre, der ikke er nævnt, overholder de grænseværdier, der er fastsat i den nationale lovgivning og EU-lovgivningen.

»Vallagarina« Bianco — kategorierne mousserende vin (4) og mousserende kvalitetsvin (5), herunder med angivelse af en eller to druesorter undtagen Pinot Grigio

Disse typer må udelukkende fremstilles af sorterne Chardonnay, Pinot Bianco, Pinot Grigio, Pinot Nero og Müller Thurgau, enten alene eller i kombination.

Vinenes farve går fra strågul til gylden med et strejf af lysegrøn og et fint, langvarigt skum. De har en fin og undertiden frugtagtig aroma med et strejf af gær.

Smagen er livlig og harmonisk og går fra brut nature til sød.

De kategorier og typer af mousserende vin, hvor navnet/navnene på en eller to druesorter er angivet, skal have de organoleptiske egenskaber, som findes hos den eller de pågældende druesort(er), vinen er fremstillet af, navnlig hvad angår farveegenskaberne, undtagen hvis der er tale om Pinot Nero-druer med fermentering af skallerne og anvendt til fremstilling af mousserende vin og mousserende kvalitetsvin.

At fremstille vin af druer fra to eller flere sorter, der har samme farve, er en veletableret og udbredt praksis. For at sikre, at disse vine afspejler egenskaberne hos begge de druesorter, de er fremstillet af, skal den »mindst anvendte« druesort stadig udgøre over 15 % af den samlede mængde, og sorterne skal være angivet på etiketten i faldende orden med hensyn til den reelle mængde anvendte druer.

Totalt minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen: 11,0 %

Minimumsindhold af sukkerfrit ekstrakt: 14,0 g/l.

Generelle analytiske egenskaber Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.) Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.) 10,5 Totalt syreindhold, minimum 4,5 g/l udtrykt i vinsyre Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter/l) Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (mg/l)

De analytiske parametre, der ikke er nævnt, overholder de grænseværdier, der er fastsat i den nationale lovgivning og EU-lovgivningen.

»Vallagarina« Rosato — kategorierne mousserende vin (4) og mousserende kvalitetsvin (5), herunder med angivelse af en eller to druesorter undtagen Pinot Grigio

Disse typer må udelukkende fremstilles af vine fra sorterne Chardonnay, Pinot Bianco, Pinot Grigio, Pinot Nero og Müller Thurgau, enten alene eller i kombination.

De mousserende rosévine har en lyserød farve, der er mere eller mindre intens, samt et fint og langvarigt skum. De har en fin og undertiden frugtagtig aroma med et strejf af gær.

Smagen er livlig og harmonisk og går fra brut nature til sød.

De kategorier og typer af mousserende rosévin, hvor navnet/navnene på en eller to druesorter er angivet, skal foruden ovennævnte egenskaber have de organoleptiske egenskaber, som findes hos den eller de pågældende druesort(er), vinen er fremstillet af, når de markedsføres.

At fremstille vin af druer fra to eller flere sorter, der har samme farve, er en veletableret og udbredt praksis. For at sikre, at disse vine afspejler egenskaberne hos begge de druesorter, de er fremstillet af, skal den »mindst anvendte« druesort stadig udgøre over 15 % af den samlede mængde, og sorterne skal være angivet på etiketten i faldende orden med hensyn til den reelle mængde anvendte druer.

Totalt minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen: 11,0 %

Minimumsindhold af sukkerfrit ekstrakt: 14,0 g/l.

Generelle analytiske egenskaber Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.) Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.) 10,5 Totalt syreindhold, minimum 4,5 g/l udtrykt i vinsyre Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter/l) Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (mg/l)

De analytiske parametre, der ikke er nævnt, overholder de grænseværdier, der er fastsat i den nationale lovgivning og EU-lovgivningen.

»Vallagarina« Bianco — kategorien aromatisk mousserende kvalitetsvin (6), herunder med angivelse af druesorten Moscato Giallo

Denne type kan fremstilles af druemost alene eller af delvis gæret druemost fra sorten Moscato Giallo.

De aromatiske mousserende hvidvines farve går fra strågul til gylden med et strejf af lysegrøn og et fint, langvarigt skum. Aromaen er aromatisk, fin og typisk for Moscato. Smagen er levende og går fra ekstra brut til sød.

Totalt minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen: 11,0 %

Minimumsindhold af sukkerfrit ekstrakt: 14,0 g/l.

Generelle analytiske egenskaber Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.) Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.) 6,0 Totalt syreindhold, minimum 5,0 g/l udtrykt som vinsyre Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter/l) Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (mg/l)

De analytiske parametre, der ikke er nævnt, overholder de grænseværdier, der er fastsat i den nationale lovgivning og EU-lovgivningen.

5. Vinfremstillingsmetoder

a. Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Ønologisk fremgangsmåde ved blanding af druemost og vin

Relevante restriktioner for fremstilling af vinene

I overensstemmelse med den relevante EU-lovgivning er det i henhold til varespecifikationen tilladt at blande most og vin i et forhold på op til 15 % med druemost og vin, herunder fra andre italienske vindyrkningsområder, såfremt de er fremstillet af ikkearomatiske druesorter klassificeret som »egnede til dyrkning« eller »under observation« i provinserne Trento og Verona.

Ønologisk fremgangsmåde ved forarbejdning til mousserende vin

Relevante restriktioner for fremstilling af vinene

Forarbejdning til mousserende vin er udelukkende tilladt ved hjælp af metoden med eftergæring i store beholdere (autoklaver).

b. Maksimumsudbytter

»Vallagarina« af typerne Bianco, Rosato og Rosso uden angivelse af druesorten

23 000 kg druer pr. hektar

»Vallagarina«-typer, hvor druesorten er angivet — for druer høstet i provinsen Verona

23 000 kg druer pr. hektar

»Vallagarina«-typer, hvor druesorten er angivet — for druer høstet i provinsen Trento

19 500 kg druer pr. hektar

6. Afgrænsning af det geografiske område

Produktionsområdet for druer anvendt til fremstilling af »Vallagarina«-vine omfatter:

— hele det område, der administrativt hører under kommunerne Ala, Aldeno, Avio, Besenello, Brentonico, Calliano, Cimone, Garniga, Isera, Mori, Nogaredo, Nomi, Pomarolo, Rovereto, Terragnolo, Trambileno, Vallarsa, Villa Lagarina og Volano i den selvstyrende provins Trento

— en afgrænset del af det område, der hører under kommunerne Brentino Belluno, Dolcè og Rivoli Veronese i provinsen Verona.

Produktionsområdet omfatter det område, der geografisk og historisk set er kendt som »Vallagarina«, og som strækker sig over ca. 60 km langs med floden Adige mellem provinserne Trento og Verona.

Området ligger inden for EU-vindyrkningszonerne »C I« (for så vidt angår området i provinsen Trento) og »C II« (for så vidt angår området i provinsen Verona).

7. Primære druesorter

Grapariol B.

Gosen N.

Goldtraminer B.

Garganega B. — Garganego

Franconia N.

Forsellina N.

Maor B.

Manzoni Bianco B. — Incrocio Manzoni 6.0.13 B.

Malvasia Istriana B. — Malvasia

Malvasia Bianca Lunga B. — Malvoisier

Corbina N. — Corbinella

Chardonnay B.

Lagrein N.

Lagarino B.

Kerner B.

Johanniter B.

Helios B.

Groppello di Revò N. — Groppello

Bianchetta Trevigiana B. — Bianchetta

Barbera N.

Durella B. — Durello

Dindarella N.

Croatina N. — Bonarda

Corvinone N.

Corvina N. — Cruina

Cortese B. — Bianca Fernanda

Ancellotta N. — Lancellotta

Casetta N.

Carmenère N. — Cabernet Nostrano

Cabernet Sauvignon N. — Cabernet

Cabernet Franc N. — Cabernet

Bronner B.

Verdealbara B.

Veltliner B. — Grüner Veltliner

Turchetta N.

Tocai Friulano B. — Tuchì

Moscato Bianco B. — Moscato Reale

Teroldego N.

Syrah N. — Shiraz

Sylvaner Verde B. — Sylvaner

Spigamonti N.

Solaris B.

Sennen N.

Schiava Grossa N. — Großvernatsch

Schiava Grigia N. — Grauvernatsch

Riesling Renano B. — Riesling

Riesling Italico B. — Welschriesling

Rebo N.

Raboso Veronese N. — Raboso

Turca N.

Trebbiano Toscano B. — Procanico

Trebbiano Romagnolo B. — Trebbiano

Trebbiano Giallo B. — Rossetto

Trebbiano di Soave B. — Turbiana

Traminer Aromatico Rs. — Gewürztraminer

Petit Verdot N.

Pavana N.

Paolina B.

Oseleta N.

Nosiola B.

Schiava Gentile N. — Mittervernatsch

Sauvignon B. — Sauvignon Blanc

Sangiovese N. — Sangioveto

Saint Laurent N.

Rossignola N. — Rossetta

Rossara N.

Rondinella N.

Molinara N.

Meunier N.

Merlot N.

Marzemino N. — Berzemino

Marzemina Grossa N. — Marzemina Bastarda

Pinot Nero N. — Pinot

Pinot Grigio — Pinot

Pinot Bianco B. — Pinot

Lambrusco a Foglia Frastagliata N. — Enantio N.

Negrara N.

8. Tilknytning til det geografiske område

»Vallagarina« PGI — alle produktkategorier: vin (1), mousserende vin (4), mousserende kvalitetsvin (5), aromatisk mousserende kvalitetsvin (6), perlevin (8)

Naturlige faktorer, der har relevans for tilknytningen

Vallagarina omfatter det område, som strækker sig langs med floden Adige mellem provinserne Trento og Verona. Vindyrkning er den vigtigste landbrugsaktivitet i området, også ud fra et landskabsmæssigt synspunkt. Området har de konturer, der er typiske for store gletsjerdale, med stejle skrænter omgivet af lodrette klippeflader. Vindyrkningsområderne dækker et areal mellem 100 og 700 meter over havets overflade. Jorden i dalbundene består af alluviale aflejringer med en overvejende leret og sandet tekstur og en høj andel af fint sand. Der er generelt ingen klipper og sten, bortset fra nogle få oversvømmelsesområder tæt på alluvialvifterne. Jordbunden er forholdsvis ung og går fra dyb til meget dyb. Den består overvejende af lerjord til lerblandet sandjord og har ofte et højt indhold af kalksten. Den interne afvanding er generelt god. Det bakkede område består af kalkholdige kegler, der generelt har et højt indhold af karbonater og mange klipper og sten. I bakkerne mellem Isera og Brentonico er der jord, som stammer fra kalkholdige substrater. De steder, hvor skråningerne er stejlere, er jorden terrasseopdelt med stendiger. Vallagarina er et overgangsområde mellem det alpine klima og det mere tempererede klima i Venetos præalper. Somrene er varme, men især sidst på sommeren har de bakkede områder store temperaturudsving mellem dag og nat. Vintrene er kolde, og temperaturen kan falde til under frysepunktet. Takket være strømmene fra den nærliggende Gardasø er temperaturerne mildere end i områderne længere nordpå. Med et årligt gennemsnit på 850/1 000 mm regn er nedbøren typisk for Middelhavsområdet.

Historiske og menneskelige faktorer, der har relevans for tilknytningen

Dyrkningen af vin i området går tilbage til det forhistoriske Veneto eller den etruskisk-rhætiske civilisation (7.-5. århundrede f.Kr.). Allerede i romertiden gjorde områdets strategiske position, som forbinder Nordeuropa med Sydeuropa, det muligt at markedsføre vinene i begge retninger. Et betydeligt bevis for dette er en gravsten, man har fundet i Passau, Tyskland. Den stammer fra det 2.-3. århundrede og blev sat for Trentos vinhandler Publius Tenatius Essimnus. Vindyrkningen i området oplevede en kraftig opblomstring ved annekteringen til Republikken Venedig, og indførelsen af sorten Marzemino i Vallagarina går tilbage til denne begivenhed. Siden mistede vindyrkningen noget af sin betydning, da de lokale landbrugere fokuserede på at dyrke morbær som foder til silkeorme. Genopbygningen efter phylloxera-angrebet og efter krigen gjorde det muligt for Vallagarina at genvinde sin betydning inden for national vinproduktion allerede i 1950'erne. Der er dokumentation for, at betegnelsen »Vallagarina« er blevet anvendt løbende siden da, og dette førte til, at den geografiske betegnelse blev anerkendt i 1995. Den geografiske betegnelse »Vallagarina« er også historisk set blevet anvendt både i markedsrapporterne fra Trentos handelskammer og i katalogerne over vinarrangementer afholdt i regionen siden starten af det 20. århundrede.

Siden da har der været en positiv indflydelse på vindyrkningen og de ønologiske aktiviteter i Vallagarina som følge af nærheden til de historiske ønologiskoler i San Michele all'Adige (Trento) og Conegliano Veneto (Treviso). Disse skoler har bidraget til udbredelsen af nye vindyrkningsteknikker samt ønologiske teknikker og viden, siden de blev oprettet.

Desuden er bidraget fra de lokale aktører (vinavlere og ønologer) til anvendelsen af produktionsmetoder, der er baseret på miljømæssig og økonomisk bæredygtighed, og hvor der anvendes innovative produktionsteknikker og -teknologi, også af stor betydning.

Egenskaberne ved og kvaliteten af »Vallagarina« BGB-vine skyldes færdighederne hos vinproducenterne, der arbejder i et område, hvor topografien og de opsplittede jordlodder kræver et højt antal arbejdstimer om året (det kræver over 600 timer at dyrke 1 ha vinmarker). Det skal navnlig bemærkes, at størstedelen af denne tid bruges på aktiviteter, der har til formål at optimere planternes vækst og druernes modning, stimulere den naturlige resistens over for patogener og mindske anvendelsen af plantesundhedsforanstaltninger. I den forbindelse skal det bemærkes, at næsten hele vinarealet dyrkes i overensstemmelse med principperne om integreret — og i stigende grad økologisk — skadedyrskontrol.

Med over 800 vinbrug er vindyrkning i dag en af de vigtigste økonomiske aktiviteter i Vallagarina, og det har en positiv indvirkning på en række områder såsom folkelige traditioner, kultur, kunst og gastronomi. Set ud fra et miljømæssigt synspunkt er vindyrkningsarealer også det landskabstræk, der kendetegner Vallagarinaområdet, og en forudsætning for vinturismen.

»Vallagarina« BGB — kategori (1) vin

Information om den særlige produktkvalitet, der kan henføres til den geografiske oprindelse og årsagssammenhængen med de naturlige og menneskelige faktorer i det geografiske område.

Jordbunds- og klimaforholdene i drueproduktionsområdet, f.eks. de gunstige eksponeringsforhold, briser og vind, jordbundens struktur og sammensætning, den mildnende virkning af Gardasøen i nærheden og de betydelige udsving i temperaturen mellem dag og nat, giver de optimale betingelser for at opnå druer af høj kvalitet, hvor der sker en akkumulering af de aromatiske stoffer, og hvor der er en god balance mellem sukkerindholdet og syreindholdet og vinenes organoleptiske egenskaber som følge heraf.

Størstedelen af denne tid bruges på »grøn forvaltning«, dvs. aktiviteter, der har til formål at optimere planternes vækst og druernes modning, stimulere den naturlige resistens over for patogener og mindske anvendelsen af plantesundhedsforanstaltninger.

Producenternes kendskab til de forskellige druesorters egenskaber i de forskellige produktionsområder gør det muligt for dem at planlægge høstarbejdet (som stadig udføres manuelt) på en sådan måde, at de kan fastlægge det bedst mulige tidspunkt for høsten i overensstemmelse med vinens ønskede egenskaber.

De hvide druer høstes normalt tidligt for at bevare den syrekomponent, der er nødvendig for at sikre, at vinene får den karakteristiske friskhed og de typiske frugtagtige noter. De druer, der anvendes til fremstilling af rødvin, høstes derimod senere, så de bliver mere modne og komplekse, hvilket øger alkohol- og polyphenolkomponenterne.

Hvidvinene har en bred vifte af farver, der går fra strågul til gylden, undertiden med et strejf af lysegrøn. De har en frugtagtig aroma og er friske og let syrlige på tungen. Når vinene er fremstillet af aromatiske eller halvaromatiske sorter, er denne egenskab tydelig og markant i smagen i større eller mindre grad.

Hvidvinene dyrkes hovedsagelig i bakkede områder og har normalt en moderat struktur, men de er meget værdsatte for deres friskhed, duft og overordnede velafbalancerede smag. De fleste hvidvine fremstilles af internationale sorter, som imidlertid har været dyrket i området i lang tid, såsom Chardonnay, Müller Thurgau og Sauvignon, og hertil kommer en række oprindelige sorter som Nosiola og Traminer Aromatico.

Rødvinene dyrkes hovedsagelig i den dybe sedimentære jord i dalbunden. Den større mineralkvalitet i denne jord er en fordel ved produktion af vin, der er relativt kompleks og struktureret og også er egnet til ældning, og disse egenskaber kan styrkes ved hjælp af en forholdsvis kort lagringsperiode på træfad. Vinene har en rubinrød farve, der er mere eller mindre intens, alt efter varigheden af skallernes fermentering. Med alderen kan farven udvikle sig i tonen og få et strejf af orange. Størstedelen af rødvinene fremstilles også af internationale sorter som Merlot og Cabernet, og hertil kommer en række oprindelige sorter såsom Schiava, Lagrein og Teroldego.

Ud fra et kvantitativt synspunkt udgør rosévinene et mindretal af »Vallagarina«-vinene, og de fremstilles primært af en række sorter (Schiava, Merlot), hvor druerne fermenteres med skallerne eller i det mindste er i kontakt med skallerne i en kort periode. Rosévinene har en karakteristisk klar lyserød farve. Deres aroma er delikat og leder tankerne hen på vilde bær, og den frugtagtige fornemmelse på tungen ledsages af en markant friskhed og drikkevenlighed.

Samspillet mellem naturlige faktorer (druesort, klima og jordbund), de lokale aktørers erfaringer og de moderne dyrknings- og vinfremstillingsmetoder gør det muligt at producere kvalitetsvine, hvis egenskaber både er knyttet til produktionsområdet og til den druesort, de er fremstillet af. Det er navnlig kombinationen af naturlige, miljømæssige og klimatiske faktorer, der giver vinene en god struktur, et moderat alkoholindhold, en særlig friskhed, som er forbundet med et højt syreindhold, og en usædvanligt frisk og intens aroma.

»Vallagarina« PGI — kategorierne (4) mousserende vin, (5) mousserende kvalitetsvin og (6) aromatisk mousserende kvalitetsvin

Information om den særlige produktkvalitet, der kan henføres til den geografiske oprindelse og årsagssammenhængen med de naturlige og menneskelige faktorer i det geografiske område.

Hvad de mousserende vine angår, kan tilknytningen til området fastslås ud fra områdets tradition for at fremstille mousserende vine. Produktionen af mousserende vin går tilbage til starten af det 20. århundrede og har udviklet sig over tid, både med hensyn til antallet af vinmarker, der producerer vinen, og med hensyn til den produktionsteknologi, der er til rådighed for de erhvervsdrivende. I forbindelse med den veletablerede tradition for fremstilling af mousserende vin blev druerne Chardonnay, Pinot Bianco, Pinot Grigio, Pinot Nero og Müller-Thurgau anset for at være særligt velegnede til fremstilling af mousserende vin og mousserende kvalitetsvin, både vin, der fremstilles af en enkelt sort, og vin, der fremstilles af en blanding af forskellige sorter. Den oprindelige druesort Moscato Giallo er den eneste sort, der anvendes til at fremstille »aromatisk mousserende kvalitetsvin«. De typiske egenskaber ved »Vallagarina« BGB mousserende vine bygger på tilgængeligheden af råvarer fra højtliggende vindyrkningsområder, hvor druerne i højere grad end andre steder opnår en balance mellem sukkerindholdet og syrekomponenten, som begge forstærkes af temperaturudsvingene mellem dag og nat, der bliver mere og mere udtalte, jo højere vinmarkerne er beliggende.

Disse egenskaber samt den særlige omhu, der udvises i forbindelse med dyrkningen og vinificeringen af druerne og under den efterfølgende eftergæring, fører til et færdigt produkt med en særlig finhed og elegance.

Disse mousserende vine er kendetegnet ved, at de udvikler et fint og langvarigt skum, og at de har en farve, som går fra strågul til gylden med et strejf af lysegrøn. De har en fin og undertiden frugtagtig aroma med et strejf af gær. Smagen er fin og harmonisk, og den er karakteristisk for sorten Moscato, hvis den mousserende vin er fremstillet af denne druesort.

Den mousserende rosévin, som primært fremstilles af druesorten Pinot Nero, er kendetegnet ved et fint og langvarigt skum samt en lyserød farve, der er mere eller mindre intens. Den har en karakteristisk og fin aroma med et strejf af gær. Smagen er fin og karakteristisk.

Alle kategorier (mousserende vin, mousserende kvalitetsvin, aromatisk mousserende kvalitetsvin) og typer (hvidvin, rosé) af mousserende vin kan fremstilles i udgaver, der går fra »brut nature« til »sød«, alt afhængigt af produktets restsukkerindhold, når det drikkes.

Samspillet mellem naturlige faktorer (druesort, klima og jordbund), de lokale aktørers erfaringer og de moderne dyrknings- og vinfremstillingsmetoder gør det muligt at producere kvalitetsvine, hvis egenskaber både er knyttet til produktionsområdet og til den druesort, de er fremstillet af. Det er navnlig kombinationen af naturlige, miljømæssige og klimatiske faktorer, der giver vinene en god struktur, et moderat alkoholindhold, en særlig friskhed, som er forbundet med et højt syreindhold, og en usædvanligt frisk og intens aroma.

»Vallagarina« BGB — kategori (8) perlevin

Information om den særlige produktkvalitet, der kan henføres til den geografiske oprindelse og årsagssammenhængen med de naturlige og menneskelige faktorer i det geografiske område.

Tilknytningen til området skyldes den traditionelle produktion i Vallagarina af naturlig perlevin. Denne type produktion begyndte allerede i 1960'erne for at dække den efterspørgsel, der primært kom fra de tysksprogede markeder, og fik senere også succes på det lokale og nationale marked. Denne succes førte både til kontinuitet i produktionen og finpudsning af produktionsteknikkerne, hvilket højnede vinenes kvalitetsniveau.

Sortsomstillingen for »Vallagarina« har betydet, at de fleste sorte druer er blevet erstattet af hvide druesorter, hvilket har resulteret i en øget tilgængelighed af vine med egenskaber, der gør dem egnede til forarbejdning til perlevin. Det er primært, men ikke udelukkende, de samme sorter som dem, der anvendes til at fremstille mousserende vin. Rødvin og rosévin laves også til perlevin, men i mindre omfang.

Fremstillingen af »Vallagarina« BGB perlevin bygger på tilgængeligheden af råvarer fra højtliggende vindyrkningsområder, hvor druerne har en balance mellem sukkerindholdet og syrekomponenten, som forstærkes af temperaturudsvingene mellem dag og nat, der bliver mere og mere udtalte, jo højere vinmarkerne er beliggende. Disse temperaturudsving medfører en betydelig ophobning af aromatiske prækursorer, som giver vinene deres særlige organoleptiske egenskaber.

Disse egenskaber samt den særlige omhu, der udvises i forbindelse med dyrkningen og vinificeringen af druerne og under den efterfølgende eftergæring, giver perlevinene den karakteristiske friskhed og livlighed, som kendetegner dem, og som også hænger sammen med den moderate frigivelse af kuldioxid.

Ikke mindst på grund af de betydelige investeringer, som forarbejdningen til perlevin kræver, er produktionen af denne vin koncentreret på et begrænset antal virksomheder, der også udfører denne proces for tredjemand. Den høje specialiseringsgrad i disse virksomheder, som råder over teknologisk avanceret udstyr, har gjort det muligt at forbedre teknikken med eftergæring i store beholdere (autoklaver) og dermed bidrage til at forbedre perlevinenes kvalitet.

Jordens topografi og de opsplittede jordlodder gør, at der kræves et højt antal arbejdstimer pr. år (over 600) for at dyrke 1 ha vinmarker. Størstedelen af denne tid bruges på aktiviteter, der har til formål at optimere planternes vækst og druernes modning, stimulere den naturlige resistens over for patogener og mindske anvendelsen af plantesundhedsforanstaltninger. I den forbindelse skal det bemærkes, at næsten hele vinarealet dyrkes i overensstemmelse med principperne om integreret — og i stigende grad økologisk — skadedyrskontrol.

Samspillet mellem naturlige faktorer (druesort, klima og jordbund), de lokale aktørers erfaringer og de moderne dyrknings- og vinfremstillingsmetoder gør det muligt at producere kvalitetsvine, hvis egenskaber både er knyttet til produktionsområdet og til den druesort, de er fremstillet af. Det er navnlig kombinationen af naturlige, miljømæssige og klimatiske faktorer, der giver vinene en god struktur, et moderat alkoholindhold, en særlig friskhed, som er forbundet med et højt syreindhold, og en usædvanligt frisk og intens aroma.

Også i dette tilfælde har nærheden til landbrugsinstituttet i San Michele all'Adige og ønologiskolen i Conegliano bidraget til udviklingen af den tekniske viden, der er nødvendig for at fremstille perlevine af høj kvalitet ved hjælp af de druesorter, der dyrkes i området, og til at udbrede denne viden blandt vinavlere og ønologer.

9. Vigtige yderligere betingelser

Undtagelser for vinfremstillingsområdet

Retlig ramme: EU-lovgivning

Type yderligere betingelse: Undtagelse for produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Ud over drueproduktionsområdet kan fremstilling og forarbejdning af vin til perlevin og mousserende vin også finde sted i hele regionen Veneto og i naboregionen Lombardiet, under forudsætning af at de pågældende bedrifter kan dokumentere en uafbrudt tradition for fremstilling af »Vallagarina« BGB-vine i de seneste fem vindyrkningsår.

Denne undtagelse er baseret på en veletableret tradition, og den giver de berørte producenter mulighed for også at anvende forarbejdningsanlæg beliggende i de ovennævnte områder, som grænser op til drueproduktionsområdet. Samtidig udvides undtagelsen ikke til at omfatte andre forarbejdningsvirksomheder, hvilket også har til formål at forenkle de nødvendige kontroller.

Angivelse af druesortens navn på etiketten

Retlig ramme: EU-lovgivning

Type yderligere betingelse: Supplerende bestemmelser om mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

På etiketten for »Vallagarina« BGB-vine kan navnet/navnene på en eller to druesorter være angivet, undtagen når det gælder følgende sorter, som er udtrykkeligt forbudt i betegnelsen og præsentationen:

— Sorten Pinot Grigio er udelukket for vine fra provinsen Verona.

— Sorterne Pinot Grigio og Marzemino er udelukket for vine fra provinsen Trento.

Hvad de mousserende vine angår, kan der henvises til en eller to sorter, som er begrænset til følgende sorter:

— Mousserende vin og mousserende kvalitetsvin: Chardonnay, Pinot Bianco, Pinot Nero og Müller Thurgau

— Aromatisk mousserende kvalitetsvin: Moscato Giallo.

Endvidere skal den »mindst anvendte« druesort — for at »Vallagarina« BGB-vine kan betegnes med navnene på to druesorter, der har samme farve — stadig udgøre over 15 % af den samlede mængde, og sorterne skal være angivet på etiketten i faldende orden med hensyn til den reelle mængde anvendte druer. Dette har til formål at sikre, at disse vine afspejler egenskaberne hos begge de druesorter, de er fremstillet af.

Link til varespecifikationen

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/13199

(1) EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.