Nr. C 31/14 De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 2. 91 
ne af det foreliggende forslag til forordning — og 
anmoder Kommissionen om, så snart som muligt at 
Bryssel, den 18. oktober 1990. 
ØSU udtrykker tilfredshed med det foreslåede program 
og godkender generelt Kommissionens forslag. Til god­
kendelsen er imidlertid føjet en række bemærkninger 
og henstillinger, jf. nedenfor. 
1. Indledning 
1.1. I henhold til forningsaktionslinje 4 i rammepro­
grammet for Fællesskabets indsats inden for forskning 
og teknologis udvikling (F&TU) (1990-1994) (2), »Bi­
ovidenskab og -teknologi«, skal der vedtages og iværk­
sattes et nyt F&TU-særprogram inden for bioteknologi. 
Programmet løber over fem år, og det foreslås, at det 
tildeles 164 millioner ECU over EF-budgettet. 
1.2. Af det samlede beløb skal der afsættes 1 % til 
gennemførelsen af den centrale handlingsplan for ud­
bredelse af viden og udnyttelse af resultaterne af sær­
programmerne og de supplerende programmer, således 
som det er fastsat i artikel 4 i Rådets afgørelse om 
rammeprogrammet (1990-1994). 
i1) EFT nr. C 174 af 16. 7. 1990, s. 53. 
(2) EFT nr. L 117 af 8. 5. 1990, s. 28. finde løsninger på disse spørgsmål og derefter at frem­
sætte forslag herom. 
Fran^ois STAEDELIN 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
1.3. I henhold til bilag II til afgørelsen om rammepro­
grammet (punkt 4 under del A) har dette program, 
som er det fjerde i rækken efter BEP(3), BAP(4) og 
BRIDGE(5), til formål »at styrke den grundlæggende 
biologiske viden som det fælles og integrerede grundlag, 
der er nødvendigt for anvendelse inden for landbrug, 
industri, sundhed, ernæring og miljø«. 
1.4. På det konkrete plan skal det foreslåede program 
dække dølgende områder med den anførte vejledende 
fordeling (1 %) af budgetmidlerne: 
Område 1: Molekylærbiologisk indfaldsvinkel / 35-
40% 
— proteinstruktur og -funktion, 
(3) Program for biomolekulær teknik (1982-1986) (EFT nr. L 375 
af 20. 12. 1981, s. 1, som ændret ved EFT nr. L 305 af 8. 12. 
1983, s. 11). 
(4) Handlingsprogram for bioteknologi (1985-1989) (EFT nr. L 
83 af 23. 3. 1985, s. 1, som ændret ved EFT nr. L 306 af 30. 
7. 1988, s. 38). 
(5) Særprogram for forskning og teknologisk udvikling på områ­
det bioteknologi (EFT nr. L 360 af 9. 12. 1989, s. 32). Udtalelse om forslag til Rådets beslutning om et særprogram for forskning og teknologisk 
udvikling inden for bioteknologi (1990-1994) (*) 
(91/C 31/04) 
Rådet for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 6. juni 1990 under henvisning til EØF-
traktatens artikel 130 Q, stk. 2, at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse 
om det ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's sektion for energi, kernekraft og forskning, 
som udpegede André De Tavernier til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 7. 
september 1990. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 280. plenarforsamling, den 18. oktober 
1990, enstemmigt følgende udtalelse. 
6. 2. 91 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 31/15 
— geners struktur og funktion, 
— gen-ekspression. 
Område 2: Forskning på celle- og organismeniveau / 
45-55% 
— celle-regenering, reproduktion og udvikling af le­
vende organismer, 
— dyrs, planters og mikrobers metabolisme: væsentlige 
fysiologiske systemer, 
— kommunikationssystemer i levende materiale. 
Område 3: Økologi og populationsbiologi / 10-15% 
— økologiske konsekvenser af bioteknologien, 
— bevaring af genetiske ressourcer. 
1.5. Programmet iværksættes på basis af forsk­
ningskontrakter med omkostningsdeling og omfatter 
tillige samordnede aktioner og ledsageforanstaltninger. 
2. Indledende bemærkninger 
2.1. ØSU konstaterer, at Kommissionen ud fra et 
ønske om konsekvens og gennemsigtighed i iværksæt­
telsen og forvaltningen af EF's forskningsaktiviteter 
bl.a. har valgt én og samme præsentationsform for de 
forskellige særprogrammer for F&TU, som ØSU skal 
udtale sig om, til trods for at det enkelte program har 
sine egne, specifikke målsætninger og videnskabelige 
og tekniske indhold. 
2.2. ØSU kan i princippet godkende denne frem­
gangsmåde fra Kommissionens side. Men når disse 
forslag sættes på en mindste fællesnævner, letter det 
ingenlunde de rådgivnde instansers opgave, tværtimod. 
Dette har bevirket, at ØSU har måtte henholde sig til 
en række supplerende skriftlige eller mundtlige op­
lysninger fra Kommissionen, hvoraf i hvert fald en del 
uden tvivl burde have figureret i Rådets beslutning om 
det foreliggende særprogram. 
2.3. ØSU beklager desuden, at dette medfører, at 
man i stilhed forbigår en lang række elementer, som 
udgør det originale islæt i EF's forskningsaktioner på 
det bioteknologiske område, hvoraf nogle omtales i 
denne udtalelse, og hvoraf mange generelt har ydet et 
stort bidrag til disse forskningsaktioners succes, siden 
de indledtes i 1982. 
3. Sammenhængen mellem det foreslåede program og 
BRIDGE-programmet 
3.1. Det foreslåede program dækker en periode på 
fem år, begyndende den 1. januar 1990. Selv om det 
med rimelighed kan antages, at programmet som følge 
af den sene vedtagelse ikke i praksis vil kunne iværksæt­tes før tidligst den 1. januar 1991, bør det ikke desto 
mindre bemærkes, at det vil blive gennemført sideløben­
de med BRIDGE-programmet, der trådte i kraft den 
1. januar 1990 og dækker en periode på fem år (1990-
1993). 
3.2. Dette forhold giver anledning til en række 
spørgsmål, først og fremmest om det foreslåede pro­
grams videnskabelige og tekniske indhold, eftersom 
det er uklart, hvordan de forskningsområder, det skal 
dække, egentlig adskiller sig fra de områder, der allere­
de er dækket ind af BRIDGE-programmet. 
3.3. På baggrund af supplerende oplysninger, Kom­
missionen har afgivet under udarbejdelsen af denne 
udtalelse, har man fået et bedre overblik over, hvilke af 
BRIDGE-programmets aktiviteter der vil blive styrket i 
det nye program, og hvilke aktiviteter der er helt nye. 
I det omfang overlapningr og gentagelser ikke kunne 
udelukkes på forhånd, burde disse oplysninger have 
været angivet i en begrundelse til Kommissionens for­
slag. Det ville have været oplagt, at der i en sådan 
begrundelse havde været gjort status over BRIDGE-
programmets hidtidige forløb. 
3.4. Når de to programmer, der hænger meget snæ­
vert sammen, gennemføres sideløbende, er det under 
alle omstændigheder påkrævet, at der træffes egnede 
forvaltnings- og koordineringsforanstaltninger med 
henblik på optimal udnyttelse af de midler, der er 
afsat til henholdsvis BRIDGE- programmet og det nye 
program. Dette forudsætter tillige en snæver koordine­
ring mellem EF's forskningsaktiviteter inden for bio­
teknologi og de tilsvarende aktiviteter på nationalt plan 
samt en afstemning med andre relevante EF-program-
mer, f.eks. på områder som biomedicin, sundhed og 
miljø. 
3.5. Når dette er sagt, skal det imidlertid med til­
fredshed konstateres, at Kommissionen under område 
3: »Økologi og populationsbiologi« har inddraget 
forskningsaktiviteter, der tager sigte på at undersøge de 
økologiske konsekvenser af bioteknologi. Med disse 
aktiviteter bliver det således muligt at udvide det sam­
råd, der skal finde sted inden for BRIDGE-programmet, 
med henblik på at holde øje med udviklingen inden for 
bioteknologi og især dennes indvirkning på miljø og 
samfund generelt; hermed imødekommes visse af de 
øsnker, ØSU gav udtryk for i udtalelsen om BRIDGE-
programmet i1). 
4. Programmets finansiering 
4.1. I forhold til BRIDGE-programmet forhøjes det 
budget, der er afsat til forskningsaktiviteter på bio­
teknologiområdet, ifølge Kommissionens forslag med 
64 millioner ECU. 
4.2. En sådan forhøjelse synes berettiget, ikke alene 
på baggrund af den teoretiske forlængelse af program­
mets varighed (se foranstående punkt 3.1), men også i 
f1) Udtalelse af 7. april 1989 (EFT nr. C 159 af 26. 6. 1989, s. 26). 
Nr. C 31/16 De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 2. 91 
betragtning af det brede forskningsområde, bioteknolo­
gien udgør, og af de videnskabelige kredses markante 
interesse i at deltage i sådanne programmer. Denne 
store interesse kan illustreres med, at indkaldelsen af 
forslag inden for rammerne af BRIDGE-programmet 
indbragte 1884 forslag, hvoraf kun 12 % blev imøde­
kommet (tallene skal dog tages med forbehold). 
4.3. ØSU skal imidlertid henlede opmærksomheden 
på, at det beløb, der skønnes nødvendigt for program­
mets faktiske gennemførelse i 1993 og 1994, er afsat med 
det forbehold, at man i forbindelse med de finansielle 
overslag for disse to år godkender det beløb på 3 200 
millioner ECU, som skønnes nødvendigt til gennemfø­
relsen af selve rammeprogrammet i den pågældende 
periode, således som det er fastsat i artikel 1, stk. 4, i 
Rådets afgørelse om rammeprogammet. 
4.4. ØSU mener, at der dermed opstår en ret usikker 
situation, især i finansiel henseende, som strider mod 
kravet om at sikre den kontinuitet, som er afgørende 
for gennemførelsen af forskningsprojekter. Dette krav 
er bl.a. tilgodeset med beslutningen om at anvende 
princippet om glidende programmer på rammepro­
grammet. 
5. Programmets gennemførelse 
5.1. I Rådets beslutning om BRIDGE-programmet 
er det tale om iværksættelse af to former for forsk-
ningsaktioner med omkostningsdeling: 
— netprojekter (N-projekter), der tager sigte på, at 
forskningsindsatsen på områder, hvor de vigtigste 
flaskehalse skyldes huller i den grundlæggende 
viden, integreres i egnede EF-strukturer [europæiske 
laboratorier uden vægge (ELWW)], 
— målprojekter (T-projekter), der på grund af en bety­
delig investering af fagkundskab og ressourcer tager 
sigte på at fjerne vigtige flaskehalse, som skyldes 
strukturelle eller skalarelaterede forhold. 
5.2. Det er endvidere fastsat, at Fællesskabets bidrag 
til N-projekter ikke må overstige 400000 ECU pr. år 
pr. projekt, medens Fællesskabets bidrag til T-projekter 
kan udgøre mellem 1 og 3 millioner ECU pr. år pr. 
projekt. 
5.3. På trods af Kommissionens forsikringer om, at 
sådanne aktioner også vil blive gennemført inden for 
rammerne af det nu foreslåede program, mener ØSU, 
at også dette burde have været fastsat udtrykkeligt i 
Kommissionens forslag til Rådets beslutning, eftersom 
det drejer sig om en original og fornyende indfaldsvin­
kel. I sin udtalelse om BRIDGE-programmet (*) under­
stregede ØSU, at denne indfaldsvinkel »vil bidrage til 
at hidføre programmet den nødvendige smidighed. 
Dette vil betyde en hensigtsmæssig anvendelse af de 
i1) Op. cit., punkt 2.6. disponible midler og ressourcer til dækning af de biote­
knologiske forskningsbehov i Europa«. 
5.4. Hvad angår europæiske laboratorier uden 
vægge (ELWW), henviser ØSU til, at det drejer sig 
om åbne transnationale grupperinger af forskere, der 
samarbejder om tværfaglig forskning med nærmere 
fastsatte målsætninger. Der findes i dag mere end 30 
ELWW med deltagelse af universitetslaboratorier, of­
fentlige og private forskningscentre samt industrivirk­
somheder. 
5.5. Den ekspertgruppe, der stod for evalueringen 
af BAP-programmet, betragtede etableringen af disse 
europæiske laboratorier som en del af programmets 
store fortjenester, idet de er med til at nedbryde lande­
grænserne mellem laboratorierne. ØSU fremhævede, at 
dette initiativ med stor fordel kunne finde anvendelse 
på andre forskningsprogrammer. ØSU afventer tilsagn 
om, at initiativet følges op. 
6. Industriens og landbrugssektorens inddragelse i pro­
grammet 
6.1. ØSU understreger, at en aktiv inddragelse af 
industri og landbrug i udviklingen af det bioteknologi­
ske potentiel er en væsentlig forudsætning for, at EF's 
forskningsaktioner på dette felt kan krones med held. 
ØSU mener i denne forbindelse, at såvel en direkte 
inddragelse af disse erhverv i forskningsprojekterne som 
etableringen af et snævert samarbejde med disse erhverv 
(efter nærmere regler) omkring de nævnte projekters 
gennemførelse er essentielt for udviklingen af forskning­
ens resultater og den kommercielle udnyttelse heraf på 
et senere stadium. 
6.2. Hvad dette spørgsmål angår, henviser ØSU bl.a. 
til bemærkningerne i sine udtalelser om revision af 
BAP-programmet (2) og om BRIDGE-programmet (3). 
6.3. ØSU har ved talrige lejligheder understreget de 
problemer, små og mellemstore virksomheder (SMV) 
støder på, når de ønsker at deltage i EF's forskningspro­
grammer, herunder programmet på det bioteknologiske 
område, og ØSU har også fremsat mange konkrete 
forslag med henblik på at løse problemerne. 
6.4. ØSU er klar over, at direkte og aktiv deltagelse 
i forskningsprojekter på det bioteknologiske område 
kræver betydelige menneskelige og materielle ressour­
cer, hvilket kun ganske få små og mellemstore virksom­
heder råder over. Derfor er såvel foranstaltninger med 
sigte på at fremme øget inddragelse af SMV i forskning­
sindsatsen som en aktiv politik til formidling og udnyt­
telse af forskningsprojekternes resultater, som specielt 
er rette mod disse virksomheder, af ganske særlig betyd­
ning, hvis man ønsker at drage SMV fuldt ind i den 
teknologiske innovationsproces. 
(2) Udtalelse af 27. januar 1988 (EFT nr. C 80 af 18. 3. 1988, 
s. 7). 
(3) Op. cit., punkt 3.3. 
6. 2. 91 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 31/17 
6.5. En særlig indsats over for landbrugssektoren er 
påkrævet på dette felt, hvis denne skal kunne deltage 
fuldt og helt i udviklingen af bioteknologiens potentiel, 
og man samtidig vil fremme sektorens støtte til og 
inddragelse i en proces, som til dels bliver afgørende 
for dens fremtid. ØSU henviser i denne forbindelse til 
bemærkningerne i sin udtalelse af 29. marts 1990 om 
» Øget anvendelse af ressourcer fra landbrug og skov­
brug i energisektoren og anden ikke-fødevareindustri: 
hvilke perspektiver åbner forskningen og den teknolo­
giske innovation «(1). 
6.6. ØSU glæder sig derfor over, at sammenslutning­
er af små og mellemstore virksomheder, bl.a. europæi­
ske økonomiske firmagrupper (EØFG), får mulighed 
for at deltage i forskningsprojekter. Disse partnerskab-
saktiviteter skulle gerne bidrage til at gøre det muligt 
for små og mellemstore virksomheder at nå op på 
»den kritiske størrelse«, der er nødvendig for at kunne 
deltage fuldt ud i forskningsaktionerne. 
6.7. Disse partnerskabsaktioner kan få ganske særlig 
betydning for landbrugssektoren, idet fremme af et øget 
samarbejde inden for sektoren vil betyde, at den i højere 
grad kan drages ind i forskningen. Samtidig vender man 
tendensen til, at forskning og teknologisk udvikling, 
ikke mindst på det bioteknologiske område, koncentre­
res på nogle få store industrivirksomheder. 
6.8. Imidlertid forudsætter øget deltagelse af SMV 
fra industri og landbrug i EF's forskningsprogrammer, 
at SMV'erne informeres indgående om disse program­
mer, om betingelserne for at deltage, om de nødvendige 
skridt, der skal tages, og om de formaliteter, der skal 
være opfyldt. Også på dette punkt er der behov for en 
øget indsats. 
7. Forskningsaktioner med omkostningsdeling 
7.1. Projekter, der gøres til genstand for forskning­
skontrakter med omkostningsdeling, udvælges efter to 
metoder: For det første på grundlag af den sædvanlige 
procedure for indkaldelse af forslag; denne metode 
forbliver hovedreglen. For det andet efter en særlig 
procedure, som gør det muligt at udvælge spontane 
forslag {unsollicited proposals), der ikke indsendes som 
svar på en indkaldelse af forslag. Betingelserne for 
anvendelse af sidstnævnte procedure er angivet i 
bilag III. Der er her tale om en helt ny metode til 
gennemførelse af EF-forskningsprogrammer, som dog 
allerede kendes fra lande som USA og Japan. 
7.2. ØSU er enig med Kommissionen i, at man med 
denne procedure vil kunne introducere den fleksibilitet, 
der er nødvendig for under programmets gennemførelse 
at kunne tage højde for uventede udviklingstendenser 
inden for forskningen. 
(!) EFT nr. C 124 af 21. 5. 1990, s. 47. 7.3. ØSU understreger, at det ikke alene er påkrævet 
at sikre fuldstændig gennemsigtighed i procedurens an­
vendelse, men at proceduren også forudsætter, at Kom­
missionen styrker sin formidling af informationer om 
EF's forskningsprogrammer, om vilkårene for deres 
gennemførelse og ombetingelserne for at deltage, så alle 
sikres adgang, og man samtidig undgår at bringe den 
målsætning i fare, som er knyttet til EF's indsats inden 
for forskning og teknologisk udvikling, nemlig at styrke 
den økonomiske og sociale samhørighed. 
8. Uddannelsesaktiviteter 
8.1. Medens BRIDGE-programmet ligesom de for­
udgående programmer udtrykkeligt omfattede uddan­
nelsesaktiviteter, hvortil der blev afsat 12 millioner 
ECU, indeholder forslaget til det nye program ingen 
bestemmelser om videreførelse af sådanne aktiviteter, 
ligesom der heller ikke er afsat midler hertil. 
8.2. ØSU har allerede understreget, at der fortsat bør 
lægges vægt på disse aktiviteter, da det er nødvendigt 
at sikre: 
— at forskningspersonalet løbende efteruddannes 
inden for kompleks teknologi og får opdateret deres 
viden i takt med den hastige udvikling, der sker, 
— at visse medlemsstater, som er mindre veludstyrede 
end andre med forskningsinfrastruktur, eller som 
endnu ikke råder over en tilstrækkelig kvalificeret 
og udbygget stab af forskere, kan tage fuld del i 
programmets forskningsaktiviteter. 
8.3. ØSU bemærker, at uddannelse uden nogen form 
for præcisering nævnes blandt de ledsageforanstaltning­
er, der skal gennemføres inden for rammerne af dette 
program. Hermed har man ingen sikkerhed for, at disse 
aktiviteter, der absolut har været en succes, vil blive 
videreført med den fornødne beslutsomhed og med 
passende finansielle midler. 
8.4. ØSU opfordrer derfor til, at en del af det beløb, 
der skønnes nødvendigt til programmets gennemførelse, 
udtrykkeligt afsættes til uddannelsesaktiviteter, sådan 
som det er tilfældet i BRIDGE-programmet. 
9. Samordnede aktioner 
9.1. Hvad angår samordnede aktioner, henviser man 
i forslagets bilag til finansforordningen, uden nærmere 
præcisering. I henhold til finansforordningen gennem-
Nr. C 31/18 De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 2. 91 
føres de samordnede aktioner af Fællesskabet for » at 
samordne individuel national forskningsvirksomhed«. 
9.2. En sådan formulering besvarer langt fra de 
spørgsmål, der rejser sig om arten af de samordnede 
aktioner, der skal iværksættes inden for rammerne af 
det foreliggende program, og formuleringen tager heller 
ikke hensyn til, at det er nødvendigt at lancere specifik­
ke aktioner i tilknytning til programmets særlige mål­
sætninger, således som det er tilfældet i BRIDGE-pro-
grammet. I den forbindelse han man heller ikke præcise­
ret, hvilken rolle der tilkommer CUBE^1). 
9.3. Det skal bemærkes, at disse samordnede aktio­
ner er af særlig betydning, isår når man skal vurdere 
konsekvenserne af bioteknologisk forskning og udvi­
kling (F&U), og når det drejer sig om at informere og 
bevidstgøre offentligheden. 
9.4. Det sidstnævnte aspekt fremhævede ØSU ud­
trykkeligt i sin udtalelse om rammeprogrammet for 
1990-1994 (2); heri henstillede ØSU også, at Kommissio­
nens enheder, såsom CUBE, udstyres med passende 
finansielle midler, så de kan opfylde deres mål­
sætninger. 
9.5. De samordnede aktioner, der gennemføres inden 
for rammerne af BRIDGE-programmet, bør styrkes på 
dette punkt. Løfter er ikke tilstrækkelige i den forbin­
delse. 
10. Etiske aspekter af forskningen inden for biotekno­
logi 
10.1. ØSU har gentagne gange fremhævet især de 
etiske og sociale konsekvenser af forskningen inden for 
bioteknologi og opfordret Kommissionen til at tage de 
fornødne initiativer. Der skal her henvises til ØSU's 
bemærkninger i udtalelserne om Kommissionens for­
slag vedrørende analyse af det humane genom (3) og 
BRIDGE-programmet. 
10.2. Man kan i den forbindelse kun bifalde, at Kom­
missionen har til hensigt at foretage en detaljeret evalu­
ering af de sociale, etiske og økologiske implikationer 
af de projekter, der gennemføres inden for rammerne 
af programmet for bioteknologi. Dette initiativ er et 
første skridt hen imod, hvad ØSU betragter som en 
nødvendighed, nemlig etableringen af en » balance mel­
lem nytten af den gennemførte eller planlagte forskning 
på langt sigt og de etiske aspekter, der rækker ud over 
kommercielle, politiske eller økonomiske overvejelser «. 
10.3. ØSU mener imidlertid, at en evaluering ikke 
bør begrænse sig til de resultater, der opnås gennem 
i1) Concertation Unit for Biotechnology in Europe 
(Samordningsenhed for bioteknologi i Europa). 
(2) Udtalelse af 15. november 1989 (EFT nr. C 56 af 7. 3. 1990, 
s. 34, punkt 7.16.4). 
(3) EFT nr. C 56 af 6. 3. 1989, s. 47. forskningsprojekterne, men at en første evaluering bør 
foretages allerede på det tidspunkt, hvor forslagene 
forelægges. Ethvert forslag vedrørende forskningspro­
jekter, der kan have negative sociale, etiske eller økolo­
giske konsekvenser, bør således ikke udvælges og 
finansieres af EF. 
10.4. ØSU minder desuden om, at det i de to udtalel­
ser, som omtales i pkt. 10.1, slår til lyd for nedsættelsen 
af et etisk udvalg med deltagelse af ikke blot videnskabs­
folk, filosoffer, sociologer, teologer og jurister, men 
også af repæsentanter for de berørte samfundsgrupper. 
Dette udvalg kunne foretage en overordnet, konsekvent 
behandling af samtlige etiske og moralske spørgsmål i 
tilknytning til den forskning, der gennemføres som led 
i programmer som det foreliggende. 
10.5. Arbejdet i et sådant udvalg bør på længere sigt 
munde ud i, at der opstilles etiske kriterier for alt 
forskningsarbejde, og at der fastlægges en referenceko­
deks, som præciserer de etiske og moralske grænser, 
der ikke må overskrides inden for de berørte program­
mer; også dette sidstnævnte punkt har ØSU tidligere 
fremlagt forslag om. 
11. Fornyet vurdering af programmet og evaluering af 
de opnåede resultater 
11.1. I henhold til forslagets artikel 5 skal man dels 
tage programmet op til » fornyet vurdering « i løbet af 
1992, dels foretage en evaluering af de opnåede resulta­
ter ved programmets udløb. I samme artikel er det 
bestemt, at man ved udarbejdelsen af rapporterne skal 
tage hensyn til programmets videnskabelige og tekniske 
målsætninger og indhold (beskrevet i forslagets bilag I), 
samt til de kriterier for udvælgelse af EF's forsknings­
programmer, der er fastlagt i bilag II til afgørelsen om 
rammeprogrammet for 1990-1994. 
11.2. Hvad angår midtvejsvurderingen, må ØSU 
sætte spørgsmålstegn ved det formålstjenlige i at foreta­
ge denne i 1992, eftersom programmet ikke vil kunne 
iværksattes før tidligst den 1. januar 1991, ligesom det 
nødvendigvis vil tage tid at udvælge forskningspro­
grammerne og indgå de pågældende aftaler. Under disse 
omstændigheder mener ØSU, at midtvejsvurderingen i 
stedet bør finde sted »i løbet af det tredje år efter 
programmets iværksættelse«. 
11.3. Det er i øvrigt et spørgsmål, om en sådan 
midtvejsvurdering overhovedet har noget formål, efter­
som den vil være sammenfaldende med midtvejsvurde­
ringen af både BRIDGE-programmet og selve ramme­
programmet. Det kan således ikke helt udelukkes, at 
denne revurdering fører til, at der allerede i 1993 frem­
lægges et nyt program inden for bioteknologi, hvori 
6. 2. 91 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 31/19 
man samler såvel BRIDGE-programmets som det fore­
liggende programforslags forskningsaktiviteter. 
11.4. ØSU konstaterer i øvrigt, at man ved størstede­
len af de eksisterende særprogrammer hidtil også har 
skullet foretage en vurdering og en evaluering ud fra 
programspecifikke kriterier. Dette er f.eks. tilfældet 
med BRIDGE-programmet, idet der til Rådets beslut­
ning om dette program er tilføjet et bilag III: » Program­
mål og evalueringskriterier«. Man må på den baggrund 
stille spørgsmålet, hvad der ligger til grund for Kommis­
sionens nye indfaldsvinkel, eftersom programmets spe­
cifikke målsætninger er udtrykt i meget generelle ven­
dinger. 
11.5. I det foreliggende tilfælde synes det at være 
afgørende, at de opnåede resultater også vurderes ud 
fra deres sociale, etiske og økologiske konsekvenser, 
ligesom det er tilfældet med de konkrete projekter. 
11.6. ØSU må også — endnu engang — konstatere, 
at Det økonomiske og sociale Udvalg ikke er udtrykke­
ligt nævnt blandt modtagerne af de rapporter, der udar­
bejdes i forbindelse med midtvej s vurder ingen af pro­
grammet og evalueringen af de opnåede resultater. 
Kommissionen har aldrig givet en blot nogenlunde ri­
melig forklaring på denne fortsatte praksis, som fore­
kommer at være yderst tvivlsom på baggrund af bestem­
melserne i EØF-traktatens artikel 130 Q. 
11.7. Det synes derfor nødvendigt at påpege, at Det 
økonomiske og sociale Udvalg i henhold til ovennævnte 
Bryssel, den 18. oktober 1990. artikel skal høres om ethvert forslag til ændring, forlæn­
gelse eller fornyelse af forskningsprogrammer. De på­
gældende rapporter udgør såvel for ØSU som for Rådet 
og Europa-Parlamentet et vigtigt element for vurderin­
gen af Kommissionens forslag. ØSU anmoder derfor 
både Kommissionen og Rådet om at ændre artikel 5 i 
forslaget til Rådets beslutning. 
12. Personaleudgifter 
12.1. Af det finansielle bilag til den foreslåede beslut­
ning fremgår det, at personaleudgifterne højst vil udgø­
re 2% af det beløb til programmets gennemførelse, 
der afholdes over EF's budget. Ifølge Kommissionens 
oplysninger svarer denne procentdel til de midler, der 
er nødvendige dels for at oprette to ekstra stillinger ud 
over de 28, der allerede er normeret til gennemførelsen 
af BRIDGE-programmet (udgifterne hertil afholdes 
over BRIDGE-programmet indtil dette udløber i 1993), 
dels for at opretholde disse stillinger i 1994, så for­
valtningen af det nu foreslåede program sikres. 
12.2. Med disse oplysninger bekræfter Kommissio­
nen, at dette personale skal varetage forvaltningen og 
gennemførelsen af såvel BRIDGE-programmet som det 
nye program. ØSU beklager, at disse oplysninger ikke 
fremgår lige så klart af forslaget, ikke mindst da det er 
et spørgsmål om god forvaltningsskik og om at sikre 
den nødvendige kontinuitet i forskningsaktiviteternes 
gennemførelse og videreførelse. 
Francis STAEDELIN 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg