I forbindelse med dette års beretning er der indkredset tre hovedtemaer. Der er tale om følgende: 1) performance – måling af resultater, 2) typer kvantificerbare fejl – overtrædelser af statsstøttereglerne og brud på reglerne for offentlige indkøb, 3) forsvarlig økonomisk forvaltning. Beretningen ledsages desuden af et arbejdsdokument, som indeholder medlemsstaternes svar til bilag I og III.

Disse bemærkninger blev præsenteret i form af en skrivelse og tre bilag, som skulle udfyldes af de enkelte medlemsstater, samt tilhørende vejledning om udarbejdelsen og præsentationen af svarene i spørgeskemaet. Bilag I var et spørgeskema om de afsnit, der omhandler de enkelte medlemsstater, bilag II var et spørgeskema om revisionsresultaterne for hver enkelt medlemsstat, og bilag III var et spørgeskema om aktuelle resultater vedrørende delt forvaltning for revisionserklæringen for 2014.

I forbindelse med årsberetningen for 2014 har Retten opdateret sin revisionsmetode og beretningens struktur. Den vigtigste ændring af Rettens metode er kvantificeringen af alvorlige brud på reglerne for offentlige indkøb og den tilsvarende justering af tallene for 2013 og 2012 med henblik på at sikre sammenligneligheden af resultaterne. Den nye struktur i rapporten – kapitel 5-9 – afspejler udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme (FFR) 2014-2020.

I resultaterne af Rettens revision for 2014 anføres det, at regnskabet ikke er behæftet med væsentlig fejlinformation, og at Retten derfor afgav en blank erklæring om regnskabets rigtighed, som den har gjort siden 2007. For udgifterne konstaterede Retten en anslået fejlforekomst for betalingerne i 2014 på 4,4 %, hvilket ligger tæt på niveauet for 2013 på 4,5 %. Bortset fra FFR-udgiftsområde 5 (Administration) var udgifterne på alle de andre udgiftsområder behæftet med væsentlige fejl. For Konkurrenceevne, Samhørighed og Et globalt Europa var de anslåede fejlforekomster på henholdsvis 5,6 %, 5,7 % og 2,7 %, der alle repræsenterer en stigning i forhold til de tilsvarende resultater i 2013. For Naturressourcer var den anslåede fejlforekomst på 3,6 %, et fald i forhold til det tilsvarende resultat i 2013. Samhørighed bidrog mest til den samlede fejlprocent efterfulgt af Naturressourcer, Konkurrenceevne og Et globalt Europa. Nedenstående figur viser bidraget til den samlede anslåede fejlforekomst for 2014 fordelt på FFR-udgiftsområder.

I beretningen fra Retten blev der også udpeget to typer udgiftsordninger – rettighedsprogrammer og godtgørelsesordninger – med forskellige risikomønstre. Ifølge rapporten domineres de konstaterede fejl for 2014 af støtteberettigelsesfejl i godtgørelsesordninger. Fejl i kategorien godtgørelse af omkostninger omfatter primært alvorlige brud på reglerne for offentlige indkøb i forbindelse med udbud og gennemførelsen af kontrakter. Fejl i rettighedsprogrammerne består typisk i landbrugeres overanmeldelser af landbrugsarealer og administrative fejl, der indvirker på betalingerne til landbrugerne. Nedenstående figur viser bidraget til den samlede anslåede fejlforekomst fordelt på type.

3Sammendrag af medlemsstaternes svar

3.1Performance – måling af resultater

I kapitel 3 i årsberetningen, "Opnåelse af resultater ved hjælp af EU-budgettet", undersøger Retten performance med udgangspunkt i Europa 2020-strategien, og der ses nærmere på de performanceelementer, der blev indført med den nye FFR 2014-2020. Medlemsstaterne blev spurgt, om de allerede anvender eller har planer om at anvende de fælles indikatorer, der er indført for de fem EU-fonde. For så vidt angår fire af fondene (Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling – ELFUL, Den Europæiske Hav- og Fiskerifond – EHFF, Den Europæiske Socialfond – ESF, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling – EFRU) fremgik det af svarene, at næsten alle medlemsstaterne allerede anvender eller har planer om at anvende de fælles indikatorer. For så vidt angår Samhørighedsfonden oplyste 57 % af medlemsstaterne, at de fælles indikatorer er blevet anvendt, mens 14 % anførte, at anvendelse af de fælles indikatorer ikke var relevant. Tabellen nedenfor indeholder nærmere oplysninger om medlemsstaternes svar.

Med hensyn til brugen af supplerende indikatorer svarede flere medlemsstater (Frankrig, Grækenland, Litauen, Luxembourg, Spanien og Storbritannien), at de anvender programspecifikke eller supplerende indikatorer, som er fastlagt af forvaltningsmyndighederne og inkluderet i resultatrammen for det operationelle program. I nogle tilfælde suppleres fælles indikatorer med indikatorer på nationalt niveau. F.eks. anvender Polen for EFRU/Samhørighedsfonden/ESF:

"en række indikatorer på projektniveau, der stammer fra den fælles liste over nøgleindikatorer udarbejdet af ministeriet for regionaludvikling. Denne liste omfatter de fælles indikatorer på europæisk niveau, der er fastsat i fondsforordningerne, og de nøgleindikatorer, der er fastsat på nationalt plan."

Portugal understregede, at indikatorerne for operationelle programmer med lignende mål for perioden 2014-2020 er blevet harmoniseret, og at "ud over listen over fælles indikatorer for Fællesskabet findes der en liste over harmoniserede nationale indikatorer".

Medlemsstaterne forelagde desuden lister eller mere detaljerede oplysninger om forskellige programspecifikke indikatorer, der anvendes for de forskellige fonde. Sverige anførte, at der for de ni programmer under EFRU er omkring 35 outputindikatorer og "omkring 30 resultatindikatorer, som er knyttet til investeringsprioriteter og specifikke mål inden for programmerne". Danmark forelagde en liste over effekt-, output- og resultatindikatorer for ELFUL, ESF og EHFF. Slovakiet specificerede indikatorer, som er udarbejdet af det centrale koordineringsorgan og omfatter forskellige programmer, og forelagde ligeledes en liste over indikatorer for de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene).

Endelig blev medlemsstaterne spurgt, om de kunne levere fyldestgørende data om indikatorer til anvendelse i midtvejsevalueringen af FFR, der er planlagt i 2017. Nogle medlemsstater, bl.a. Danmark, Frankrig og Grækenland, oplyste, at det ikke ville være muligt at tilvejebringe fyldestgørende data i 2017, hovedsageligt fordi gennemførelsesniveauet for visse operationelle programmer ville være for lavt, og at derfor ikke ville være tilstrækkelige data. Grækenland anførte, at:

"oplysninger om opfyldelsen af de nationale mål for "Europa 2020"-strategien vil være tilgængelige i statusrapporten fra ESS i 2017 (og i 2019). Da gennemførelsen af de operationelle programmer ikke er afsluttet, inden rapporten forelægges i 2017, forventes der ikke at være væsentlige data tilgængelige til midtvejsevalueringen af FFR".

Portugal og Polen fremhævede begge, at et omfattende rapporteringssystem sikrer en regelmæssig rapportering af høj kvalitet. Ikke desto mindre påpegede Polen, at:

"det ikke vil være muligt at give et overblik over virkningerne af EU-fondene i de finansielle overslag for 2014-20, før der er gjort tilstrækkelige fremskridt – 2017 er et for tidligt tidspunkt til at drage sammenfattende konklusioner."

Flere andre medlemsstater, f.eks. Østrig, Kroatien, Den Tjekkiske Republik, Irland og Slovenien, var derimod sikre på, at de ville kunne tilvejebringe fyldestgørende data i 2017 for programmer under nogle fonde. Den Tjekkiske Republik oplyste, at: