29. 3. 82 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 77-/17 
Udtalelse om meddelelse til Rådet fra Kommissionen om situationen og udsigterne for 
Fællesskabets tekstil- og beklædningsindustri 
A. UDTALELSENS JURIDISKE GRUNDLAG 
Udvalget besluttede på sin 190. plenarforsamling den 23. og 24. september 1981 på forslag 
fra sit præsidium at afgive en udtalelse om det nævnte emne. 
B. DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS UDTALELSE 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 194. plenarforsamling, holdt i Bruxelles, 
den 27. og 28. januar 1982, sin udtalelse om det nævnte emne. 
Udtalelsens ordlyd er følgende: 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG HAR -
under henvisning til artikel 20, stk. 4 i forretningsorde­
nen, 
under henvisning til beslutning truffet af dets præsidium 
den 24. september 1981 om at udarbejde en initiativud­
talelse om »meddelelse til Rådet fra Kommissionen om 
situationen og udsigterne for Fællesskabets tekstil- og 
beklædningsindustri« og om at pålægge afdelingen for 
industri, handel, håndværk og tjenesteydelser at forbere­
de Udvalgets arbejde hermed, 
under henvisning til udtalelse vedtaget af afdelingen for 
industri, handel, håndværk og tjenesteydelser på mødet 
den 6. januar 1982, 
under henvisning til mundtlig beretning aflagt af ordfø­
reren, Masucci, 
under henvisning til afdelingens studie over »strukturud­
viklingen i tekstil- og beklædningssektoren; analyse af 
situationen og behandling af allerede trufne samt fremti­
dige EF-foranstaltninger« af 3. juni 1981, og 
under henvisning til forhandlingerne på den 194. plenar­
forsamling den 27. og 28. januar 1982, mødet den 
28. januar 1982 -
med 70 stemmer mod 9, mens 41 undlod at stemme 
VEDTAGET FØLGENDE UDTALELSE: 
1.1. Kommissionens dokument indeholder en defini­
tion af målsætningerne og de generelle retningslinjer for 
en industripolitik for T/B-sektoren. 
1.2. Det er et påskønnelsesværdigt dokument, og man 
kan kun være tilfreds med en række af Kommissionens 
synspunkter på disse grundlæggende problemer, som i et vist omfang er sammenfaldende med de konklusioner, 
industriafdelingen nåede frem til i sin nylige studie. 
1.3. De generelle mål, som Kommissionen foreslår for 
tekstil- og beklædningssektoren, og som Udvalget kun 
kan godkende, kan resumeres således: 
— en konkurrencedygtig tekstil- og beklædningsindustri 
skal fortsat indtage en vigtig plads blandt Fællesska­
bets industrier som helhed og må ikke overtages af 
tredjelande; 
— man bør bevare alle de vigtige led i produktionskæden 
inden for tekstil- og beklædningssektoren i EF; det er 
derfor nødvendigt, at der ikke i omstruktureringspro­
cessen gives nogle sektorer en fortrinsstilling i forhold 
til andre, således at de undersektorer, som har svært 
ved at klare sig, overlades til sig selv; 
— eksporten skal forøges gennem foranstaltninger, som 
kan iværksættes af industrien og de offentlige myn­
digheder i fællesskab under overholdelse af de gæl­
dende GATT-bestemmelser; 
— Fællesskabets produktion af tekstiler og beklædnings­
genstande bør ikke reduceres i forhold til de seneste 
år. Dette bør ifølge Udvalget være minimumsmålsæt-
ningen; 
— udviklingen bør fremmes mht. information på det 
økonomiske og statistiske område ligesom inden for 
forskning og teknologisk innovation; Udvalget håber 
i denne forbindelse, at EFs beslutninger hurtigt vil 
finde konkret udtryk; 
— multifiberaftalen, som bidrager til at genskabe lige­
vægten i den internationale samhandel med tekstil­
produkter, skal ikke blot forvaltes af Fællesskabet på 
grundlag af handelspolitiske, men også på grundlag af 
industripolitiske kriterier; det væsentligste kriterium 
er, at handelen med tredjelande bør fremme udvik­
lingen i de fattigste af disse; dette er det afgørende 
aspekt. 
Nr. C 77/18 De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 3. 82 
2.1. For så vidt angår sektorens fremtid, er det 
generelle billede, der gives af fremtidsudsigterne, kata­
strofalt. 
2.2. Ifølge Kommissionens dokument skulle udvik­
lingstendenserne for 1980'erne se således ud: 
— Stagnerende efterspørgsel og produktion (mere præ­
cist anføres det i dokumentet, at det er nødvendigt at 
fastholde det nuværende produktionsniveau); 
— importen vil sandsynligvis stige hurtigere end det 
gennemsnitlige årlige forbrug; 
— der vil gå ca. 110 000 til 120 000 arbejdspladser tabt 
på årsbasis svarende til 1 mio tabte arbejdspladser set 
over hele dette årti eller 45 % af den nuværende 
arbejdsstyrke på 2 400 000. Det skal understreges, at 
der ikke i disse tal tages hensyn til de ansatte på de små 
virksomheder og i håndværkssektoren (mindre end 20 
ansatte). Dette beskæftigelsesfald skyldes et sammen­
fald af flere årsager, nemlig dels importen, som i 
hovedsagen leveres af producentlande med lavt 
omkostningsniveau, dels hindringer, der umuliggør 
en eksport af EFs produkter til andre lande, dels ny 
teknologi, dels øget produktivitet og dels stagnation i 
efterspørgselen. 
2.3. Det er nogle meget dystre udsigter, der i høj grad 
virker truende i den øjeblikkelige situation. 
2.4. Løsningen ligger ikke i at forsøge at oprette nye 
arbejdspladser i andre sektorer til erstatning for de tabte, 
eftersom næsten samtlige industrisektorer må foretage 
omstruktureringer, som reducerer beskæftigelsen. Man 
har god grund til at regne med, at beskæftigelsen i 
industrien i stedet for at øges generelt vil gå tilbage i løbet 
at 1980'erne. 
2.5. Kommissionen overvejer, om der skal anvendes 
statsstøtte til fremme af omstrukturering og teknologifor­
nyelse. Udvalget mener, at der også bør ydes støtte til 
fremme af beskæftigelsen. En forudsætning for støtte, 
uanset dennes karakter, må imidlertid være, at der ikke 
opstår interne konkurrenceforvridninger i EF og en 
konkurrence medlemsstaterne indbyrdes mht. tildeling af 
støtte (jf. artikel 92 i traktaten). Udvalget håber end­
videre, at Kommissionen snarest vil tage konkrete skridt 
til at sikre den gennemsigtighed med hensyn til den 
offentlige støtte, som omtales på side 35 i dokumentet. ' 
2.6. Udvalget mener under alle omstændigheder, at 
det i et vist omfang vil være muligt at afbøde virkningerne 
af denne nedgang i antallet af arbejdspladser blandt andet 
gennem Socialfondens interventioner og eventuelt gen­nem EFs Regionalfond, for eksempel på grundlag af et 
særligt, ikke-kvotabestemt program, ligesom et EF-initia-
tiv om deltidsarbejde, der er af særlig betydning for 
kvindelige arbejdstagere inden for tekstil- og beklæd­
ningsindustrien, efter afdelingens opfattelse også kunne 
have en vis betydning. 
2.7. Vigtigere end at afbøde tabet af arbejdspladser 
ved hjælp sociale foranstaltninger er det at begrænse dette 
tab gennem tekniske foranstaltninger med en mere di­
rekte indflydelse på udviklingen i sektoren: 
1. 11980'erne må der foretages en gradvis nedsættelse af 
arbejdstiden, navnlig i de industrier, hvor produk­
tionsapparatet udnyttes i stigende omfang, da den 
skarpe konkurrence med tredjelande, hvor kapaci­
tetsudnyttelsen er stor, også tvinger den europæiske 
tekstilindustri til at udnytte sit potentiel optimalt, 
især for at sikre dens konkurrenceevne på internatio­
nalt plan. 
2. Ved gennemførelsen af omstruktureringsprocesserne 
vil det være hensigtsmæssigt at medinddrage arbejds­
markedets parter for at sikre den optimale udnyttelse 
af anlæggene, hvilket blandt andet skal ske på 
grundlag af en ny arbejdsfordeling, som er blevet 
forhandlet med arbejdstagerne. 
3. Man må således principielt foretrække generelle 
industripolitiske foranstaltninger på tekstilområdet, 
idet en eventuel sektorpolitik bør bidrage til at 
fremskynde udviklingen henimod nye produkter og 
produktionssystemer ved at intensivere omstrukture­
rings- og tilpasningsbestræbelserne. 
4. Multifiberaftalen er fortsat nødvendig som en supple­
rende foranstaltning, og de bilaterale forhandlinger 
om fastsættelsen af importkvoter bør som udgangs­
punktet have den forventede udvikling i EFs forbrug. 
Der må ligeledes tages hensyn til behovet for at 
begunstige eksporten fra de fattige udviklingslande. 
Multifiberaftalen vil imidlertid ikke få nogen effekt, 
hvis ikke de nye kvoter hurtigt og sikkert underkastes 
kontrol. 
5. For så vidt angår EFs eksport af tekstil- og beklæd-
ningsprodukter, bør det med alle til rådighed stående 
midler tilstræbes at fjerne importhindringer, specielt i 
de såkaldte nyindustrialiserede lande, og der må også 
skabes en bedre balance i samhandelen med statshan­
delslandene. 
6. Over for de øvrige industrialiserede tredjelande, som 
generelt nyder godt af en højere toldbeskyttelse for 
29. 3. 82 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 77/19 
tekstilprodukter end EF-landene, må der træffes 
andre foranstaltninger, der kan sikre, at ikke blot de 
højere toldafgifter, men også de øvrige handelshind­
ringer snarest muligt skaffes af vejen inden for 
rammerne af GATT. 
7. Der må også meget snart skrides kraftigt ind over for 
samtlige dumpingforsøg fra andre tredjelandes 
side. 
Der må fastsættes fælles regler for passiv forædling, 
således at reimport kommer til at indgå i de samlede 
maksimummængder, som er fastlagt i handelsaftaler­
ne med de enkelte lande. 
2.8. Det bør mht. pkt. 1) erindres, at det i den nylige 
studie fra industriafdelingen erkendtes, at særskilte ned­
sættelser af arbejdstiden kun var mulige, hvis de tekno­
logisk mest avancerede produktionsanlæg udnyttedes i 
større omfang, hvorimod mere generelle arbejdstidsned-sættelser burde harmoniseres på EF-plan for at undgå 
konkurrenceforvridninger. 
2.9. For så vidt angår den eksterne handel, går 
Kommissionen ud fra, at EFs produktions- og konkur­
rencevilkår er de samme som i de øvrige industrilande. 
Udvalget finder det vigtigt, at der sættes ind over for 
illoyal handelspraksis og kunstig forvridning af produk­
tions- og konkurrencevilkår. 
2.10. Afdelingen anmoder Kommissionen om at 
prøve at vurdere, hvorledes MFA påvirker priser og 
beskæftigelse samt arbejdslønnen i den tredje verden. 
2.11. Endelig mener Udvalget, således som også 
tilkendegivet i studien, at man må være opmærksom på 
tekstil- og beklædningsindustriens og de heri beskæftige­
des mere langsigtede interesser, uden at man dog derfor 
overser de europæiske forbrugere og arbejdstagerne i den 
tredje verden med henblik på at udvikle en sammenhæn­
gende politik, der kan gøre den europæiske tekstil- og 
beklædningsindustri stærk, tidssvarende og profitabel. 
Bruxelles, den 28. januar 1982. 
Tomas ROSEINGRAVE 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
BILAG 
til Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse 
Forkastede ændringsforslag 
Følgende ændringsforslag til afdelingens udtalelse, som var indgivet i overensstemmelse med forretnings­
ordenen, blev forkastet under debatten: 
Side 4 - pkt. 2.7. - afsnit 1) 
»I 1980'erne« udgår, og afsnittet indledes derfor således: 
»Der må foretages en gradvis (resten uændret)«. 
Begrundelse 
Hvis man anfører, at det i 1980'erne vil være muligt at foretage en »gradvis« nedsættelse af arbejdstiden, 
hvilket primært forudsætter en større udnyttelse af produktionsanlægget, indebærer dette, at enhver 
yderligere arbejdstidsnedsættelse udskydes til 1990'erne(!), uanset om der er tale om et generelt fænomen 
eller ej. Dette er ikke mindst tilfældet, når man i øvrigt betænker, hvor begrænsede mål, man i pkt. 2.8. har 
sat sig. 
Nr. C 77/20 De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 3. 82 
Resultatet af afstemningen: 
35 stemte for, 50 stemte imod, 13 undlod at stemme. 
Side 5 
Pkt. 3) u'dgår og erstattes af følgende: 
»Ved gennemførelse af multifiberaftalen for perioden 1. januar 1982 - 31. juli 1986 og navnlig ved 
indgåelse af bilaterale aftaler om fastsættelse af importkvoter må udgangspunktet være snarest muligt 
at søge realiseret MFAs grundlæggende målsætning, nemlig at øge u-landenes årlige eksport til 
industrilandene med mindst 6 %. Indtil dette mål er nået, bør man i særlig grad begunstige eksporten 
fra de fattigste udviklingslande«. 
Begrundelse 
I annex B til den oprindelige multifiberaftale med ikrafttræden den 1. januar 1974 hedder det bl.a. i 
punkt 2: »Såfremt begrænsningsforanstaltningerne vedbliver at være i kraft for et nyt tidsrum på tolv 
måneder, skal det for dette tidsrum gældende niveau ikke ligge under det for det forudgående tidsrum på 
tolv måneder fastsatte niveau, forhøjet med mindst 6 % for de varer, som er underkastet begræns­
ning«. 
Videre siges det i den nye protokol, hvori aftalens gyldighed forlænges for perioden 1. januar 1982 til 
31. juli 1986 bl.a.: »Parterne understregede, at det primære formål med MFA er at sikre en udvidelse af 
handelen med tekstilprodukter, især for udviklingslandene, og at opnå en fremadskridende reduktion af 
handelsbarrierer samt en liberalisering af verdenshandelen med tekstilprodukter . . .«. Specielt om 
udviklingslandene siges det, at hovedformålet er »at sikre en væsentlig forøgelse af deres eksportindtægter 
fra tekstilprodukter og at tilvejebringe mulighed for en øget andel for dem i verdenshandelen med disse 
varer«. 
På baggrund af så klare tilkendegivelser fra alle parterne i den fornyede MFA - herunder EF - bør det 
være en selvfølge, at ØSU i en udtalelse om den internationale tekstilsituation minder om den oprindelige 
målsætning med MFA, nemlig at øge verdenshandelen med tekstilprodukter under importbegrænsning 
med mindst 6 % årligt. 
Resultatet af afstemningen: 
12 stemte for, 70 stemte imod, 25 undlod at stemme. 
Side 7 
Nyt pkt. 2.10. 
(indføjes før det nuværende pkt. 2.10., som herefter bliver pkt. 2.11.) 
»Udvalget skønner det vigtigt at få foretaget en vurdering af, hvor meget MFA koster de europæiske 
forbrugere i form af højere priser på tekstil- og beklædningsprodukter, af dens indvirkning på 
arbejdstagerindkomsterne i den tredje verden og om og til hvilken pris MFA rent faktisk sikrer 
beskæftigelse for europæiske arbejdstagere. Det anmoder Kommissionen om at tage de fornødne skridt 
til at foretage en sådan vurdering«. 
Begrundelse 
EF bør i højere grad varetage forbrugerinteresser, når der er tale om priser og valg af beklædningspro­
dukter, og bør modsætte sig kravene om større protektionisme, som svækker udviklingslandenes 
muligheder for at købe dyrere EF-produkter. Det er især forbrugerne i lavindkomstgrupperne og dem, der 
køber børnetøj, der rammes af protektionismen. Ifølge den amerikanske Federal Tråde Commission koster 
hvert job, der bevares i USA, forbrugerne henved det dobbelte af en amerikansk tekstilarbejders 
gennemsnitlige årsløn. På trods af forbrugernes anmodninger og Kommissionens erklærede hensigt om at 
29. 3. 82 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 77/21 
føre tilsyn med alle sider af tekstilindustriens produktivitet, findes der endnu ikke nogen EF-ordning til 
vurdering af ovenanførte omkostninger. 
Resultatet af afstemningen: 
30 stemte for, 37 stemte imod, 41 undlod at stemme. 
Udtalelse om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 76/768/EØF om indbyrdes 
tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om kosmetiske midler 
Den tekst, som har været genstand for udtalelsen, er offentliggjort i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende nr. C 313 af 2. december 1981, side 5. 
A. UDTALELSENS JURIDISKE GRUNDLAG 
Rådet besluttede den 17. november 1981 i medfør af artikel 100 i traktaten om oprettelse af 
Det europæiske økonomiske Fællesskab at høre Det økonomiske og sociale Udvalg om det 
nævnte emne. 
B. DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS UDTALELSE 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 194. plenarforsamling, holdt i Bruxelles, den 
27. og 28. januar 1982, sin udtalelse om det nævnte emne. 
Udtalelsens ordlyd er følgende: 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det 
europæiske økonomiske Fællesskab, særlig artikel 100, 
under henvisning til anmodning af 17. november 1981 fra 
Rådet for De europæiske Fællesskaber om Udvalgets 
udtalelse om »forslag til Rådets direktiv om ændring af 
direktiv 76/768/EØF om indbyrdes tilnærmelse af med­
lemsstaternes lovgivning om kosmetiske midler«, 
under henvisning til beslutning truffet af dets formand 
den 8. december 1981 om at pålægge afdelingen for 
industri, handel, håndværk og tjenesteydelser at udar­
bejde udtalelse og beretning om forslaget, 
under henvisning til udtalelse vedtaget af afdelingen for 
industri, handel, håndværk og tjenesteydelser på mødet 
den 6. januar 1982, 
under henvisning til beretning aflagt af ordføreren, 
Masprone, og under henvisning til forhandlingerne på den 194. plenar­
forsamling den 27. og 28. januar 1982, mødet den 
28. januar 1982 -
med 50 stemmer for, mens 23 undlod at stemme 
VEDTAGET FØLGENDE UDTALELSE: 
Udvalget godkender direktivforslaget under forbehold af 
følgende bemærkninger: 
1. Generelle bemærkninger 
1.1. Når man optager nye stoffer på en positivliste, vil 
det efter Udvalgets opfattelse være hensigtsmæssigt at 
tage de stoffer, som hidtil har været tilladt anvendt til 
samme formål, op til fornyet overvejelse, således at nogle 
af stofferne på lang sigt erstattes med andre, som er mere 
betryggende ud fra en sundhedsmæssig synsvinkel, og