P8_TA(2018)0324

Særlige foranstaltninger over for Grækenland

Europa-Parlamentets beslutning af 11. september 2018 om gennemførelsen af specifikke foranstaltninger for Grækenland i henhold til forordning (EU) 2015/1839 (2018/2038(INI))

(2019/C 433/03)

Europa-Parlamentet,

— der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (1),

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. juli 2015 med titlen "En ny start for beskæftigelse og vækst i Grækenland"(COM(2015)0400),

— der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1839 af 14. oktober 2015 om ændring af forordning (EU) nr. 1303/2013 for så vidt angår specifikke foranstaltninger for Grækenland (2),

— der henviser til forordning (EU) 2017/825 om oprettelse af støtteprogrammet for strukturreformer for perioden 2017-2020 (3),

— der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 19. september 2016 om efterfølgende evalueringer af EFRU og Samhørighedsfonden for 2007-2013 (SWD(2016)0318),

— der henviser til rapporten fra det græske ministerium for økonomi og udvikling om anvendelsen af beløbene i henhold til forordning (EU) 2015/1839 (programmeringsperioden 2007-2013) (4),

— der henviser til den mundtlige forespørgsel til Kommissionen om gennemførelse af forordning (EU) 2015/1839 for så vidt angår specifikke foranstaltninger for Grækenland (O-000100/2017 – (B8-0001/2018),

— der henviser til forretningsordenens artikel 52 samt til artikel 1, stk. 1, litra e), i og bilag 3 til Formandskonferencens afgørelse af 12. december 2002 om proceduren for tilladelse til at udarbejde initiativbetænkninger,

— der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget (A8-0244/2018),

A. der henviser til, at samhørighedspolitikken er et udtryk for solidaritet og EU's vigtigste investeringsinstrument, som dækker alle regioner og mindsker uligheder; der henviser til, at betydningen af dens merværdi og fleksibilitet under den økonomiske og finansielle krise er blevet bekræftet ved flere lejligheder; der henviser til, at samhørighedspolitikken med de eksisterende budgetmidler har bidraget til at opretholde stærkt tiltrængte offentlige investeringsmuligheder, bidraget til at forebygge, at krisen forværredes, og sat medlemsstaterne og regionerne i stand til at tage skræddersyede løsninger i brug for at øge deres modstandsdygtighed over for uventede hændelser og eksterne chok;

B. der henviser til, at støtten mellem 2007 og 2015 fra EFRU og Samhørighedsfonden i Grækenland beløb sig til 15,8 mia. EUR, svarende til omkring 19 % af de samlede offentlige kapitaludgifter;

C. der henviser til, at den økonomiske og finansielle krise havde ført til vedvarende negative vækstrater i Grækenland, hvilket ikke kunne imødegås gennem de tre internationale hjælpepakker, samt til alvorlige likviditetsproblemer og en mangel på offentlige midler;

D. der henviser til, at Grækenland og de græske øer har været — og fortsat er — særligt hårdt ramt af flygtninge- og migrationskrisen og er under stort pres på grund af den øgede tilstrømning af migranter og flygtninge, der medfører et stort tilbageslag for lokale økonomiske aktiviteter, navnlig inden for turisme;

E. der henviser til, at Grækenlands BNP fra 2007 til 2013 faldt med 26 % i faste priser, og at væksten i de efterfølgende to år var mindre end 1 %, selv om recessionen sluttede i 2014; der henviser til, at beskæftigelsesraten faldt fra 66 % til 53 % i 2013, hvilket indebar, at kun halvdelen af de erhvervsaktive personer var i beskæftigelse, mens arbejdsløsheden steg fra 8,4 % til 27,5 % i samme periode, hvilket i høj grad påvirker den græske befolknings købekraft og i alvorlig grad rammer en række sektorer, herunder sundhedssektoren; der henviser til, at arbejdsløshedsraten ifølge de seneste data fra Eurostat ligger på 20,8 %, med et højt niveau af ungdomsarbejdsløshed;

F. der henviser til, at Kommissionen og den lovgivende myndigheds to parter i 2015 anerkendte, at Grækenland er blevet ramt af virkningerne af den finansielle krise på en måde, der er uden sidestykke, hvilket kunne have haft alvorlige konsekvenser for såvel færdiggørelsen af operationerne under de operationelle programmer for 2000-2006 og 2007-2013 som for starten på gennemførelsen af programmerne under samhørighedspolitikken for 2014-2020;

G. der henviser til, at vedtagelsen af forordning (EU) 2015/1839 havde til formål at forsyne Grækenland med likviditet på et afgørende tidspunkt, inden gennemførelsen af programmerne gik i stå og nødvendige investeringsmuligheder blev forpasset, idet der ville være blevet inddrevet betydelige beløb i tilfælde af manglende færdiggørelse af projekter fra perioderne 2000-2006 og 2007-2013;

H. der henviser til, at forordning (EU) 2015/1839 fastsætter en supplerende første forfinansiering for programmeringsperioden 2014-2020 i to rater på hver 3,5 % af støttebeløbet fra samhørighedspolitikkens midler og fra Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF) samt anvendelse for programmeringsperioden 2007-2013 af en medfinansieringssats på 100 % af de støtteberettigede udgifter og en tidlig frigivelse af de sidste 5 % af de tilbageværende EU-betalinger, som burde have været tilbageholdt indtil afslutningen af programmerne;

I. der henviser til, at forordningen blev vedtaget med henblik på at reagere så hurtigt som muligt på en alvorlig krisesituation og sikre, at Grækenland havde tilstrækkelige midler til at færdiggøre projekterne under programmeringsperioden 2007-2013 og til at påbegynde gennemførelsen i indeværende periode;

J. der henviser til, at Grækenland i henhold til artikel 152, stk. 6, nr. 2), inden udgangen af 2016 skulle forelægge Kommissionen en rapport om gennemførelsen af bestemmelserne vedrørende anvendelsen af medfinansieringssatsen på 100 %, og loftet for betalinger til programmerne i slutningen af programmeringsperioden;

K. der henviser til, at EU også betalte 95 % af de samlede investeringsomkostninger under finansieringsperioden 2007-2013 i Grækenland (der gælder ellers et loft på 85 %), gennem den såkaldte "supplerende"foranstaltning i forordning (EU) nr. 1311/2011;

L. der henviser til, at der i oktober 2015 blev oprettet en øremærket konto, hvortil alle midler afsat til finansiering af EU-finansierede projekter blev overført, for at sikre at de udelukkende blev anvendt til udbetalinger til støttemodtagere og operationer under de operationelle programmer;

M. der henviser til, at Grækenland siden 2011 også har modtaget støtte gennem Kommissionens taskforce for Grækenland, der yder teknisk bistand til landets reformproces, og siden 2015 gennem Strukturreformtjenesten, der yder bistand til udarbejdelse, udformning, gennemførelse og evaluering af vækstfremmende reformer; der henviser til, at forordning (EU) 2017/825 om oprettelse af støtteprogrammet for strukturreformer for perioden 2017-2020 trådte i kraft den 20. maj 2017 og havde stor betydning for Strukturreformtjenestens forpligtelser over for de berørte medlemsstater, herunder Grækenland;

1. understreger på ny den vigtige rolle, som samhørighedspolitikken spiller for opnåelsen af EU's målsætninger om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, bekæmpelse af arbejdsløshed, formindskelse af ulighed og styrkelse af konkurrenceevnen i alle EU's regioner, for at udtrykke europæisk solidaritet og med hensyn til at supplere andre politikker; minder desuden om, at de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) er den største kilde til direkte investeringer i Grækenland;

2. noterer sig den rapport om anvendelsen af beløbene i henhold til forordning (EU) 2015/1839 vedrørende programmeringsperioden 2007-2013, som skulle have været indgivet ved udgangen af 2016; bemærker, at rapporten blev indgivet af de græske myndigheder i maj 2017 og stillet til rådighed for Parlamentet i december 2017 efter gentagne anmodninger; glæder sig over, at Kommissionen har givet Parlamentet en foreløbig vurdering af den liste over 181 prioriterede projekter til et samlet beløb på 11,5 mia. EUR, svarende til ca. 55 % af de samlede bevillinger under EFRU, Samhørighedsfonden og ESF til Grækenland for perioden 2007-2013, hvoraf 118 allerede var blevet gennemført med et positivt resultat ved udgangen af programmeringsperioden, og 24 blev betragtet som udfaset;

3. understreger, at det fremgår af oplysningerne i ovennævnte rapport, at den direkte indvirkning på likviditeten i 2015 efter vedtagelsen af forordningen for så vidt angår specifikke foranstaltninger for Grækenland var på 1 001 709 731,50 EUR og i 2016 beløb sig til 467 674 209,45 EUR; bemærker endvidere, at Grækenland sammen med forhøjelsen af den første forfinansiering for programmeringsperioden 2014-2020 modtog ca. 2 mia. EUR i 2015-2016;

4. påskønner, at de udbetalte beløb var rettet mod en bred vifte af projekter: transport og andre infrastrukturer (miljø, turisme, kultur, byfornyelse og fornyelse i landdistrikter, sociale infrastrukturer), informationssamfundsprojekter og tiltag til udvikling af menneskelige ressourcer; glæder sig desuden over, at 63 % af de samlede udbetalinger til statsstøtteprojekter vedrørte støtte til virksomheder og virksomhedsprojekter, som bidrager direkte til konkurrenceevnen og reduktion af iværksætterrisikoen, mens 37 % vedrørte statsstøtte til infrastrukturprojekter, som supplement til ordningerne inden for markedsvilkår og forbedring af forretningsprocesserne;

5. påskønner, at det i rapporten fra de græske myndigheder anerkendes, at likviditetsforøgelsen samtidig udgjorde en forøgelse af de finansielle indtægter, med ca. 1,5 mia. EUR, og af det offentlige investeringsprogram for 2015-2016;

6. glæder sig over virkningerne af foranstaltningerne for så vidt angår styrkelse af den økonomiske aktivitet, normalisering og konsolidering af et betydeligt antal virksomheders omsætning og arbejdskapital, skabelse og bevarelse af arbejdspladser og fuldførelse af vigtige produktionsinfrastrukturer, som også afspejles i en betydelig indvirkning på skatteindtægterne i budgettet;

7. forstår, at de midler, der blev udbetalt af EU som følge af gennemførelsen af forordningen, i 2015 blev anvendt til afslutning af projekterne under de operationelle programmer indtil støtteberettigelsesperiodens ophør, og at de resterende beløb, som blev udbetalt sammen med nationale ressourcer, i 2016 også bidrog til afslutning af andre projekter;

8. glæder sig over, at de græske myndigheder forpligtede sig til at omlægge projektklassificeringen og identificere store projekter, som blev udvalgt til færdiggørelse; understreger, at dette bidrog væsentligt til at overvinde institutionelle og administrative hindringer og faslægge prioriterede foranstaltninger, der skulle gennemføres uden yderligere forsinkelse, og således også undgå finansielle korrektioner; glæder sig over, at de midler, der blev udbetalt af EU i henhold til forordning (EU) 2015/1839, i væsentlig grad reducerede antallet af projekter, der blev erklæret for uafsluttede; bemærker, at i forhold til programmeringsperioden 2000-2006, hvor ca. 900 projekter ikke blev afsluttet, var 79 projekter endnu ikke afsluttet på tidspunktet for indsendelse af de endelige udgiftsanmeldelser for programmeringsperioden 2007-2013, men at disse forventes at blive afsluttet ved anvendelse af nationale midler;

9. understreger, at absorptionsraten for strukturfondsmidler er steget markant, og at betalingsgraden i Grækenland for programmeringsperioden 2007-2013 ved udgangen af marts 2016 var på over 97 % ( 5 ) , og at Grækenland i henhold til status over gennemførelsen af de samlede betalinger og de uindfriede forpligtelser for programmerne for 2007-2013 pr. 31. marts 2018 ikke har nogen uindfriede forpligtelser under udgiftsområde 1b ( 6 ) ; glæder sig over, at Grækenland er den første medlemsstat, der har gjort fuldt brug af de disponible midler og er nået op på en udnyttelsesgrad på 100 % sammenlignet med EU-gennemsnittet på 96 %;

10. erkender imidlertid, at udnyttelsesgraderne kun giver vejledende information, og at der ikke bør fokuseres på udnyttelsen af midlerne på bekostning af investeringernes effektivitet, merværdi og kvalitet; bemærker, at de specifikke foranstaltninger er af makroøkonomisk karakter, og at deres virkninger er vanskelige at spore til individuelle projekter;

11. minder om, at ESI-midlerne har en betydelig indvirkning på BNP og andre indikatorer i flere medlemsstater, og på social, økonomisk og territorial samhørighed i det hele taget, og at investeringer støttet af samhørighedspolitikken og politikken for udvikling af landdistrikter i Grækenland skønnes at have forøget BNP i 2015, ved afslutningen af den foregående programmeringsperiode, med lidt over 2 % over det niveau, det ville have ligget på uden den finansiering, der blev stillet til rådighed; minder om, at anvendelsen af EU's strukturfondsmidler altid bør fokusere på at opfylde de traktatbaserede mål samt på at opnå reel EU-merværdi og nå videre end blot til vækst i BNP;

12. noterer sig den primært kvantitative analyse i den rapport, som de græske myndigheder har indgivet om anvendelsen af beløbene i henhold til forordning (EU) 2015/1839 for programmeringsperioden 2007-2013, som er i overensstemmelse med de retlige krav; erkender, at virkningerne af de specifikke foranstaltninger ikke kan adskilles fra den samlede virkning af ESI-fondene i Grækenland, men mener, at en kvalitativ vurdering ville bidrage til at supplere analysen og forstå de opnåede resultater, skønt den er vanskelig at lave; tilskynder Kommissionen til at levere flere oplysninger vedrørende øget konkurrenceevne og produktivitet og bæredygtigheden af de sociale og miljømæssige aspekter;

13. påskønner, at de samlede betalingsanmodninger fra de græske myndigheder beløb sig til 1,6 mia. EUR ifølge de endelige oplysninger, der blev fremsendt til Kommissionen den 31. december 2016, og at Grækenland pr. 31. marts 2018 viste sig at være blandt de medlemsstater, der generelt havde klaret sig bedst, med en gennemførelsesrate for programmeringsperioden 2014-2020 på 28 % ( 7 ) , selv om der kunne ses visse forskelle i opsplitningsgraden eller absorptionsraten mellem de forskellige fonde; bifalder endvidere vedtagelsen af forordning (EU) 2015/1839 som et vigtigt tiltag, der egner sig godt til at yde skræddersyet støtte på et tidspunkt af afgørende betydning for Grækenland; glæder sig over, at den yderligere forfinansiering som krævet var dækket fuldt ud af mellemliggende betalingsanmodninger fra EFRU og Samhørighedsfonden, men bemærker samtidig, at den ikke var dækket fuldt ud af Den Europæiske Socialfond (ca. 4 %) eller af Den Europæiske Hav- og Fiskerifond;

14. minder om vigtigheden af relevante strukturreformer; anerkender den indsats, der er gjort, og opfordrer Grækenland til fortsat at gøre fuldt brug af mulighederne for støtte under SRSP for at skabe et sundt erhvervsklima med henblik på en effektiv og virkningsfuld anvendelse af ESI-fondene og på at maksimere deres socioøkonomiske virkninger;

15. anerkender, at regionalpolitikken dæmpede virkningerne af den finansielle krise og af den vedholdende finanspolitiske konsolidering i flere medlemsstater ved at støtte offentlige investeringer og anvende EU's investeringer på en fleksibel måde gennem omprogrammering af midler eller ved at hæve medfinansieringssatsen; fremhæver i denne forbindelse betydningen af at sikre passende finansiering heraf i den næste flerårige finansielle ramme; gentager imidlertid, at samhørighedspolitikken bør betragtes som det vigtigste redskab til offentlige investeringer og som en katalysator for at tiltrække supplerende offentlig og privat finansiering, og at lignende foranstaltninger, som resulterer i en reduktion af de nationale medfinansieringskvoter, der kræves for at modtage støtte til operationelle programmer finansieret via strukturfondene, for Grækenland eller andre medlemsstater kun bør overvejes i undtagelsestilfælde og forud for vedtagelsen og gennemførelsen skal undersøges for så vidt angår deres effektivitet og skal være behørigt begrundede;

16. noterer sig, at nogle regioner oplever vanskeligheder med at medfinansiere projekter under ESI-fondene; opfordrer derfor Kommissionen til hurtigst muligt inden for rammerne af det europæiske semester og stabilitets- og vækstpagten at tage højde for indvirkningen af regionale investeringer, der medfinansieres gennem ESI-fondene, på beregningen af de offentlige underskud, navnlig i de mindre udviklede regioner;

17. minder de græske myndigheder om vigtigheden af at sikre ordentlig kommunikation om og synlighed af investeringer, der foretages under ESI-fondene;

18. glæder sig over den foreløbige vurdering, at programmeringsperioden 2007-2013 forventes at blive afsluttet, uden at Grækenland mister nogen midler; anmoder Kommissionen om at underrette Parlamentet om resultaterne af afslutningsprocessen, som forventes at blive færdiggjort i første halvdel af 2018, samt til at give en opdatering vedrørende de projekter, der skal afsluttes ved hjælp af nationale midler, og dem, der stadig var uafsluttede pr. 31. marts 2018;

19. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

(1) EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320.

(2) EUT L 270 af 15.10.2015, s. 1.

(3) EUT L 129 af 19.5.2017, s. 1.

(4) Athen, maj 2017.

(5) Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om efterfølgende evalueringer af EFRU og Samhørighedsfonden for 2007-2013.

(6) Status over gennemførelsen af de samlede betalinger og størrelsen af de uindfriede forpligtelser for udgiftsområde l b (programmerne for 2007-2013) - udpegelse af nationale myndigheder og status over gennemførelsen af mellemliggende betalinger for ESI-fondenes operationelle programmer for 2014-2020 (status pr. 31. marts 2018).

(7) Status over gennemførelsen af de samlede betalinger og størrelsen af de uindfriede forpligtelser for udgiftsområde l b (programmerne for 2007-2013) - udpegelse af nationale myndigheder og status over gennemførelsen af mellemliggende betalinger for ESI-fondenes operationelle programmer for 2014-2020 (status pr. 31. marts 2018).