ARCHIVES HISTORIQUES
DELACOMMISSION
COLLECTION RELIEEDES
DOCUMENTS "COM"
COM(82)649
Vol.1982/0202

Disclaimer
Conformément aurèglement (CEE,Euratom) n°354/83duConseildu1erfévrier1983
concernant l'ouverture aupublicdesarchiveshistoriques delaCommunauté économique
européenne etdelaCommunauté européenne del'énergieatomique (JOL43du15.2.1983,
p.1),telquemodifiéparlerèglement (CE,Euratom) n°1700/2003 du22septembre 2003
(JOL243du27.9.2003, p.1),cedossierestouvertaupublic.Lecaséchéant,lesdocuments
classifiés présentsdanscedossierontétédéclassifiés conformément àl'article5dudit
règlement.
Inaccordance withCouncilRegulation (EEC,Euratom) No354/83of1February 1983
concerning theopeningtothepublicofthehistoricalarchivesoftheEuropean Economic
Community andtheEuropean AtomicEnergyCommunity (OJL43,15.2.1983, p.1),as
amended byRegulation (EC,Euratom) No1700/2003 of22September 2003(OJL243,
27.9.2003, p.1),thisfileisopentothepublic.Wherenecessary, classified documents inthis
filehavebeendeclassified inconformity withArticle5oftheaforementioned regulation.
InÜbereinstimmung mitderVerordnung (EWG,Euratom) Nr.354/83desRatesvom1.
Februar 1983überdieFreigabe derhistorischen Archive derEuropäischen
Wirtschaftsgemeinschaft undderEuropäischen Atomgemeinschaft (ABI.L43vom15.2.1983,
S.1),geändertdurchdieVerordnung (EG,Euratom) Nr.1700/2003 vom22.September 2003
(ABI.L243vom27.9.2003, S.1),istdieseDateiderÖffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurdendieVerschlusssachen indieserDateiinÜbereinstimmung mitArtikel5
dergenannten Verordnung freigegeben.

KOMMISSIONEN FORDEEUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KOM(82)649 endelig udg
Bruxelles ,18oktober 1982
Rapport om
brunkul -ogtørveindustrien i
Deteuropæiske Fællesskab
(Meddelelse tilRådet fraKommissionen )
f<"7 V^\FJ
r. M®l%% •fS7'eç. .jÀo/
K0M(82 )649endelig udg

INDHOLD Side
Kapitel 1Indledning 1
KapitelIIBrunkuliFællesskabet 3
KapitelIIITørviFællesskabet 15
Kapitel IVFællesskabets aktiviteter p3områdetbrunkul ogtørv21
Kapitel VKonklusioner 23
TABELLER
BilagAAlmindelige oplysninger omproduktion oganvendelse
afbrunkul
BilagBAlmindelige oplysninger omproduktion oganvendelse
aftørv

KAPITEL I
Indledning
1.Underdet787.mødeiRådetden13.juli1982(energiministrene )blevderved
drøftelsen afkulsbetydning iFællesskabets energistrategi henvisttil,at
denenergipolitiske debatogsåburdeindbefatte deøvrigefastebrændselsstof­
fer,nemligbrunkul ogtørv.Kommissionen erklærede sigveddennelejlighed
parattilatforelægge Rådetenmeddelelse ombrunkul ogtørv.Dennemeddelelse
forelægges hermed.
2.Sammenlignet medstenkulerbrunkul ogtørvindenforrammerne afdeninden­
landskeenergiproduktion ogførstrigtigisammenhæng medFællesskabets samlede
energiforbrug afuligeringerebetydning .Produktionen afdissetobrændsels­
stofferudgjorde i1981enenergiækvivalent på32,2Mtoe.Heraffaldt31,2%Mtpå
brunkul.Måltpådensamledeprimærenergiproduktion iFællesskabet (deTi),
havdebrunkul enandelpå6,4%ogtørv0,2%.
SatirelationtilFællesskabets primærenergiforbrug låandelene på3,4%og0,1%.
Brunkul ogtørvindgårikkeiFællesskabets internesamhandel .Tilsammenligning :
stenkuls andelafEF'senergiforbrugerpå20,4%ogafdenindenlandske energipro­
duktion på31,2%(1981).
3.Altdetteogdenkendsgerning ,atdeoprindelige seksstateriDeteuropæiske
Kul-ogStålfællesskab ikkeråderoverøkonomisk betydningsfulde tørveforekomster ,
forklarer,hvorforEKSF-traktaten ibilagIharbegrænset DenHøjeMyndigheds vir­
ketilstenkul ogprodukter heraf.Desudenstårbrunkul ogtørvikkeinogen
teknisk-økonomi sksammenhæng medjern-ogstålproduktionen .DenHøjeMyndigheds
virkeudstrækker sigderforogsåkuntilbrunkulbriketter ,fordidissepåmarkedet
forboligopvarmning konkurrerer medstenkul,medensråbrunkultilel-produktion
ihenholdtilstk.3ibilagIkunfalderindunderjurisdiktionen afEKSF'sud­
øvendemyndighed idetomfang,"mærkbare forstyrrelser forårsaget afdissepro­
dukterpåmarkedet forbrændselsstof fermåttegøredetpåkrævet".Detteharhid­
tilikkeværettilfældet .Forenklet kandetsåledeskonstateres ,atbrunkul og
tørvfalderindundertraktaten omoprettelse afDeteuropæiske økonomiske Fæl­
lesskab,ogdérharsammerangsomalleøvrigeindustrigrene .

-2-
4.Ovenforomtalterelative betydning afbrunkul ogtørvforFællesskabets ener-
giøkonomi måimidlertid ikkeforledetilatbetragte dissetoindustrigrene som
"ubetydelige størrelser ".Forenkeltemedlemsstaters energiøkonomi erbeggebrænd­
selsstoffer endogafbetydelig vigtighed .Energiprisernes udvikling ogde
øgederisiciforolieforsyningen sikreridagbrunkul ogtørv-beggeerener-
gibærere,somerrelativtbilligeatudvinde,ogderfindesstorereserver-
stigende interesse vedenergiforsyningen .Dabeggeindustrier idepågældende
landeogsåharstorværdifordenregionale udvikling,børderesbetydning inden
forrammerne afdetsamlede Fællesskab ikkeundervurderes .
5.Idetfølgende gives-opdelteftermedlemsstater -oplysninger omproduktion
oganvendelse afbrunkul (II)ogtørv(III)iFællesskabet .Kapitel IVberetter
om,ihvilket omfangFællesskabet allerede deltager iudviklingen afbeggein­
dustrier .Kapitel Vindeholder konklusioner .Itilslutning dertilgivesderi
tabel1-7statistiske oversigter overdeeksisterende brunkul-ogtørvereser-
versamtoverproduktion ogforbrug.Ibilag AogBfindesoplysninger omarten
afbrunkul ogtørv,udvindingsmetoder fordissesamtomderesanvendelse .

-3-
KAPITELII
BRUNKUL IFÆLLESSKABET
1.BrunkuLsforekomster iFællesskabet
6.Iseksmedlemsstater iFællesskabet findesderbrunkulsforekomster (setabel
1ibilaget).
ForDanmark ogNederlandene erderingenangivelser ,dabrunkulsproduktionen
ibeggelandeblevindstillet forflereårsidenpigrundafforekomsternes
urentabilitet.
Degeologiske brunkulsforekomster idefireandremedlemsstater (D,GR,FrI)
beløbersigtilsammentilca.60Gt,hvorafknap40Gtansesforatkunneud­
vindesøkonomisk .Reserverne liggermedhenimod 90%iForbundsrepublikken
Tyskland,somidistriktet Rheinland råderoverEuropasstørste samledebrun-
kuldsforekomst .
2.Udnyttelsen afbrunkulforekomsterne iFællesskabet
7.Fællesskabets samledebrunkulproduktion nåedei1981oppåover163Mtog
fordelte sigsomfølgerpådeenkelte lande:

iMt(t=t)
1980 1981
Forbundsrepub Likken
Frankrig
Grækenland
Italien
Ialt129,9 130,6
2,6 3,0
23,2 27,1
1,9 2,0
157,6 162x7
Fællesskabets brunkulproduktion svarede i1981tilca.31Mtoe(=45Mtske),
dvs.enandelpå6,4%afFællesskabets samledeprimærenergiproduktion .
AfFællesskabets samledeprimærenergi forbrughavdebrunkul i1981enandel
på3,4%.
8.Situationen ogudsigterne forbrunkulindustrien erfremstillet nedenfor for
deenkelte lande.
a)FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND
9.Brunkulproduceres iforbundsrepublikken ifiredistrikter :(angivelserne er
for1981)
Produktion Antalbe-
(Mt;t=t)skæftigede
(irsgennemsni t)Skiftepræ-G/Kfor-
station it;hold(1)
t=t
Rheinland 119,5
4,2
2,5
4,516907 98,6
24,2
15,9
50,4
81,53,5
3,0
2,5
0,5
3AHelmstedt 2332
1298
843Hessen
Bayern
Ialt 130,6 21380
(1)G/Kforholdet udgørforholdet mellemgråsten ogkulmængde (sebilagA,
s.2,pkt.5).

-5-
Densamledeproduktion svarede i1981tilenenergiækvivalentpi26,8Mtoe
ogenandelpå21Zidensamledeprimærenergiproduktion iForbundsrepublikken
(setabel2ibilaget).
Skiftepræstationen på81,5tigennemsnit forForbundsrepublikken svarer
til23,9tskeogersåledes 6gangehøjereendidentyskestankulindustri .
10.Detyskebrunkulslejer erselvstændigt drevnevirksomheder ,somimidlertid
fordetmesteerforbundet medstoreelselskaber gennemaktiemajoriteter
ellerkoncernaftaler .
Forbundet medmoderselskabet indebærer forminevirksomhederne fordele af
økonomisk art,f.eks.vedtilvejebringelsen afdenødvendige investerings -
midler,vedafstemning afproduktion ogtilførseltilelproduktionen osv.
11.Identyskebrunkulindustri blevderi1981investeret ca.1,1miaDM(438
mioECU).Medhensyntilfremtiden midetpåregnes,atinvesteringen skal
øgesreeltmed20-30%,hvisproduktionen skalopretholdes .
(1)Idistrikterne producerer vedsidenafdestoreselskaber ogsåandre,små
virksomheder brunkul,menderesandelafdensamledeproduktion ligger
under 1%.

-6-
12.Medhensyntilrentabiliteten kandetudledesafselskabernes årsberet­
ninger,atindtægtssituationen ialmindelighed ergod.Produktionsomkost­
ningerne pr.tonoffentliggøres ganskevistikke,menipressemeddelelser
henvises dertil,atdeinogledistrikter liggerlangtunderdesammen­
lignelige priserformineralolie ,henholdsvis importerede stenkul.
13.Medhensyntildentyskebrunkulproduktions fremtidige udvikling måman
gåudfra,atderfordeenkeltedistrikter erforskellige udsigter .
Reserverne idistriktet Bayernervedatslippeop;somidenforløbne
tidvilproduktionen daleogi1982bliveheltindstillet .Medhensyntil
distriktet Hessen måderifremtiden regnesmed,atbrunkulproduktionen
somfølgeafsvindende kulforråd ikkevilbliveøget.
Idistriktet Helmstedt bliverdermedeninvesteringsudgift på850mioDM
åbnetennykulforekomst påca.40Mt,hvorvedopretholdelse afproduk­
tionen kansikres.
Brunkulindustrien iRheinland stårforanenændringafsinproduktions -
struktur,ogdeiøjeblikket eksisterende femåbnelejerbliverfremtil
1985reduceret tiltre.

-7-
Veddisseforanstaltninger sikresdet,atproduktionen iRheinland
fraogmed1995kuntilvejebringes affølgende åbnebrud(iMt;t=t):
Hambach 45-55
Garzwei1er 45-55
Inden 20-25
Ialt110-135
14.Produktionen iRheinland kanikkeøgesudoverdeherangivne mængder
p§grundafdenmiljøbelastning ,sommåforventes somfølgeafnyåbninger
ogyderligere kraftværker .
15.Medhensyntilanvendelsen aftyskebrunkulvisertallene itabel2i
bilaget,atnæsten11%afdetsamledetyskeprimærenergiforbrug i1981
faldtpåbrunkul.Denovervejende delafbrunkulforbruget vedrører anven­
delsenafkultilel-produktion ,hvormed ca.26%afdensamledetyskeel-
produktion kansikres (1981).
16.Omkring 13%afdetsamledeforbrugblevanvendt somindsatskul tilforæd­
lingtilfastebrændselsstof fer.Forædlingsprodukterne briketter,koks-
smuldogdehydrerede kulsamtbrunkulskoks anvendes ihusholdninger og
industri samteksporteres (setabel2ibilaget).
1)Kokssmuld ogdehydrerede kulerkuntilrådighed ibegrænset omfang,
daproduktionskapaciteterne ikkeertilstrækkelige .

-8-
17.Derskalherhenvisestil,atForbundsrepublikkens brunkulrndustri -og
idettetilfælde kundistriktet Rheinland -praktisk tageterdeneneste
2)producent afforædlede brunkulsprodukter iFællesskabet .Deibilag A
(ses.6og7)omhandlede markedsudsigter samtforskningsarbejde medhen­
blikpåforbedring afproduktkvaliteter gælderkunforbrunkulindustrien
iRheinland .Detsammegælderforforskningsarbejdet medhenblik påfor­
gasning oglikvefaktion afbrunkul.
18.Setunderétmåfremtidsudsigterne fordentyskebrunkulindustri anses
forgunstige pågrundafrentabiliteten vedudvindingen ogsomfølgeaf
denalsidige anvendelighed afbrunkul ogforædlingsprodukterne .Derkan
næppeforventes nogentilpasningsproblemer tilmarkedet,daderespektive
storemoderselskaber bestandig kankoordinere forbrug ogproduktion ,fordi
deselverforbruger ogproducent .
b>FRANKRIG
19.Somtallene itabel3^bilagetviser,harbrunkul kunringebetydning for
Frankrigs energiøkonomi .Brunkullene tegnedesigfor1,7%(1981)afden
samledeprimærenergiproduktion ,0,5%afdetsamledeprimærenergiforbrug
ogca.1%afdensamledeel-produktion .
20.Brunkulproduceres iFrankrig i2distrikter :
(i1000t;t=t)
1980 1981
Arjuzanx (Aquitaine ) 1005 1354
Meyreuil(Provence ) 1580 1591
ialt 2585 2945
ss
2)Iganskeringeomfangbriketteres brunkul iGrækenland .

-9-
21.Idistriktet Arjuzanx produceres yngrebrunkul iåbnebrud.Dedisponible
kulreserver anslåstil40-50Mt,kullenes brændværdi beløbersigtil
8000kj/kg,svovlindhold 0,4%.Afpressemeddelelser fremgårdet,åtvirk­
somhedens indtjening ergod;såvidtvidesandrager udvindingsomkostnin -
gerneca.50%afdenækvivalente oliepris .
22.Idistriktet Meyreuil produceres brunkul iunderjordiske lejer.Veduddyb­
ningaf2skaktererderklargjort ennykulforekomst på27Mt,hvorved
produktionen fordekommende 15-20årsikres.Minensindtjeningssituation
harindtil1980væretutilfredsstillende .Tildækningafdriftstab måtte
derstilleskravomstatsstøtte .I1980kunnederimidlertid igenopnås
fortjeneste .
23.Afovenstående henvisninger tilbeggefranskebrunkulsdistrikter fremgår
det,atbrurikulprodukt ionenifremtiden kanopretholdes underøkonomisk
tilfredsstillende betingelser ;derkanikkeregnesmednogenforøgelse
afudvindingen afbrunkul.
1)Deneneafdetoskaktervilnåenmaksimal dybdepå1150mogderved
muliggøre verdensdybestebrunkulbrydning .

-10-
c)GR/EKENLAND
24.IGrækenland produceres brunkuli3distrikter iåbnelejer(angivelse for
1981):
Produktion Antalbeskæf-Skiftepræsta-G/K(1)
i1000ttigede tionitforhold
(t=t) (t=t)
Ptolemai s 18813 4000 17 5:1
Aliveri 690 500
Megalopolis 7620 1000 26 2:1
ialt 27123 5500
(1)G/Kforholdet erforholdet mellemgråsten ogkulmængde .
25.Energiækvivalenten fordensamledeproduktion androgi19813,2Mtoe(se
tabel4ibilaget)ogligger dermedrelativt lavt,hvilketfremgåraf
denlavebrændværdi fordebrunkul-derproduceres idistriktet Megalopolis .
Megalopolis
4200kJ/kg
12-15%
0,8-0,9%
Brunkulproduktionens andelidensamlede græskeprimærenergiproduktion
androgi1981ca.90%ogviser,atbrunkul vedsidenafringemængder
mineralolie ogvandkraft erdenenesteprimærenergibærer ,somGrækenland
pågrundlag afdetforhåndenværende potentiel kanproducere istoremæng­
der.Brændværdi
Askeindhold
SvovlindholdPtolemai s
6300-7500kJ/kg
8-10%
0,5-0,6%

11
26.Minevirksomhederne drivesganskevistselvstændigt ,menerkapitalmæssigt
integreret idetstatslige græskeel-selskab PublicPowerCorporation (PPC).
Koordinering afbrunkulproduktion og-forbrugersåledessikret.PPCbe­
skæftigede vedudgangenaf1981ca.27000mand,heraf5500iminevirksom -
hederne.VedsidenafPPCproducerer noglesmåvirksomheder årligt,ialtca.
300000tbrunkul.
27.Virksomhedens indtægtssituation visersvingninger ,somfremkommer ved,at
PPCisinprispolitik forelerunderopsigtfraregeringens side.Tilla­
delsentilforhøjelser afel-tarifferne giveskuntøvende,hvorveden
tilpasning afindtægterne tilomkostningsstigningerne ikkeopnåshvertår,
mendogimerelangsigtet gennemsnit .
Detskalunderstreges ,atbrunkullene medfører storefordelefordengræske
nationaløkonomi ,fordiproduktionsomkostningerne ,derikkeoffentliggøres ,
liggerlangtunderdesammenlignelige priserforolieogimporterede stenkul.
28.Virksomheden harikkemodtaget påbudomatretablere delejer,somertømt
forkul.Enlovgivning heromforberedes fortidenafdengræskeregering .
29.Pågrundlagafdenationaløkonomiske fordele,sombrunkullene medførerfor
Grækenland ,ogibetragtning afdebetydelige kulreserver erdetplanlagt
atøgeproduktion ogforbrugstærktifremtiden .Produktionen vilfra1981
til1990blivemereendfordoblet .
Forventet udvikling afbrunkulproduktioneniGrækenland
(iMt;t=t)
Distrikt
Ptolemais
Aliveri(underjordisk )
Megalopolis1281
18,8
0,7
7,61985 1990
35,5 40,5
0.51)
Aïnynteo
Komnina7,8 12,5
0,62)8,2
4,3
Ialt 27,1 44,4 65,5
l)Produktionsoph0r i1986.
2)Fuldproduktionsoptagelse i1986.

-12-
30.Dereksisterer finansielle problemer ,somikkeblotrammerminevirksomhe -
derne,menheleforetagendet .Fortidsrummet 1981-1990vilinvesteringerne
(forminedriftogkraftværker )udgøreca.360miadrachmer^(=5»8miaECU);
ved25$selvfinansiering måca.75$afinvesteringerne altsåfinansieres ved
tilvejebringelse affremmedkapital.
31.Hvadangåranvendelsen afbrunkul,fremgårdetaftabel4ibilaget,ati
1981blevca.94$afproduktionen brugttilel-produktion ,hvorvedca.53$
aflandetssamledeel-produktion blevsikret.5$afproduktionen blevafsat
tilindustrien ,1$tilbrikettering .
32.Medhensyntildenfremtidige forbrugsudvikling kandetantages,atindsat­
senafbrunkulikraftværker vilkunnemereendfordobles fra1981til1990.
Enudvidelse afbriketproduktionenpåtænkes ikkefortiden,daderikkeer
udsigttil,atderviludviklesigetmarkedherfor.Grundlaget forden
græskeel-produktion villeblivestærktændretvedindsatsen afbrunkul,
idetvandkraftens andelidensamledeel-produktion mellem1980og1990
ganskevistvilkunneholdesigkonstant på17-18$,menbrunkullenes andel
vilbliveøgetfra46$til82$påbekostning afbrændselsolie ,hvisandel
vilkunnedalefra37$"til0$.
l)Udregnetiløbendepriser.
2)Indtil1990påtænkesingenkernekraftværker ellernyestenkulfyrede
kraftværker satidrift.

d)ITALIEN
33.IItalienproduceres brunkul
Castelnuovodel
(Provinsen Arezzo)
Pietrafitta
(Provinsen Perugia)
Ialt
Energiækvivalenten fordensamledeproduktion svarertil0,3Mtoeogdermed
til1,7-1,8$afItalienssamledeprimærenergiproduktion (setabel5i
bilaget).Måltpå.detsamledeprimærenergiforbrug andragerbrunkulandelen
kun0,2$,ogmåltpåel-produktionen beløberdensigtil1$.
Ejerafminevirksomhederne erdetstatsligeitalienske el-selskab (ENEL),
deranvenderproduktionen næsten100$idetokraftværker SantaBarbara
(provinsen Arezzo)ogPietrafitta (provinsen Perugia).Denitalienske brun-
lculindustris konkurrencedygtighed erisammenligning medprisernefor
importeret energitilfredsstillende .
34«Iprovinsen Arezzoudvindes brunkuliåbnelejeriminevirksomheden ved
Castelnuovo (1,2Mt)ogdetnyåbnedefeltAllori(0,1Mt).G/Kforholdet
erfortidenca.7si.Derbeskæftiges 600mand.Kullenes brændværdi andrager
8000kJ/kg.
35*Brunkullene iprovinsen PerugiaudvindesiåbnelejermedetG/Kforholdpå
ca.3:1ogmedenarbejdsstyrke på180mand.Kulleneharenrelativtlav
brændværdi på4000-5000kj/kg.
36.Forbeggedistrikter gælder,atdedisponible kulreserver muliggør enuændret
produktion ienlængereårrække.Delejer,somertømtforkul,retableres
tillandbrugsformål .i2distrikter
i1000tjt=t
1980 1981
1447 1340
463 630
1910 1970

-14-
37.Bortsetfradetoovennævnte distrikter råderItalienoverkulforekomster
iSulcis(Sardinien).Deterhensigten atgenoptage kulproduktionenogat
forgassekullene*\Forarbejderhertilerigang.Detdrejersigtrodsden
ringebrændværdi ikkeom"brunkul,menomstenkulafringekvalitet med
højtsvovlindhold (lowranksubbituminous coal).
1)Iplanerneansesenårsproduktion på3Mtformulig

-15-
KAPITELIII
T0RVIFj£LI£SSKABET
Tørveforekomster iFællesskabet
38.MedundtcigeIseafBelgienogLuxembourg findesderialleFællesskabets med­
lemsstater tørveforekomster ,somafstørrelse ogøkonomisk betydning imidlertid
ermegetforskellige .Tabel6ibilagetindeholder totalangivelser forlandene
idelvisopdeling påregioner,menudenatspecifikke lokaleforholdmedtages.
Tilsammenligning iverdenssammenhæng skalderhenvisestil,atdestørste
tørveforekomster befindersigiCanada(170Mha),USSR(150Mha)ogUSA(40Mha).
39«Almindeligvis angivesvedbestemmelsen aftørvereserver ikkemængden,mentør-
vearealernes størrelseihektar.Arealangivelserne ertildelsskøn,daikke
alletørveforekomster ermåltop.Manmåogsåværepådetrenemedproblema­
tikkenimængdeangivelser ,somdelviseratfindeilitteraturen .Tørvelagenes
tykkelse kansvingefra3-10m,hvorvednøjagtige beregninger ikkeermulige.
IGrækenland erdertørveforekomster medenlagtykkelse påindtil100mog
mere.Skønharvist,atStorbritanniens tørveforekomster (1,6Mha)udgøren
energiækvivalent påca.400MtoeogIrlands(1,2Mha)ca.300Mtoe.
40.Gældende forheleFællesskabet udgørtørvereserverne etbeskedent energigrund -
lag,nårmansætterdemiforholdtildeandrefossileenergibærere ,men
alligevel måderesøkonomiske betydning forenkeltelande,henholdsvis regioner
ikkeundervurderes ,således somredegørelserne itekstenvilvisedet.
2.Udnyttelsen aftørveforekomsterne iFællesskabet
41.Tørveindustrierne erforskelligt udviklede iFællesskabets enkeltemedlemssta­
ter.
Derelativtringetørvereserver iDK,I,FogNLbliver-såvidtderoverho­
vedetfindesentørveproduktionidisselande–kunbrugttilproduktion af
landbrugsmæssigt anvendeligetørv^.
l)Vedrørende produktionstal sefodnote 1påside3ibilagB.

– in–
Kun iFrankrig erder i1980 blevet produceret 50000 tbrændselstørv .
Tørveindustrien idisse lande vilmedhensyn tilenergiforsyningen heller
ikke ifremtiden vinde større "betydning .
IForbundsrepublikken bliver der-trods relativt betydelige tørve forekomst er
-hovedsagelig produceret landbrugstørv ^.I1980blevderindvundet 250000
tbrændselstørv ,som istor udstrækning blev forarbejdet tilkoks ogaktivt
kul .ForForbundsrepublikkens energibalance erdenne mængde uden betydning ,
ogmedhensyn tilfremtiden kanmangåudfra ,atproduktionen aftørv ikke
kan øges afmiljømæssige grunde .
42.Tilefterfølgende fremstillinger resterer herefter kuntreafFællesskabets
medlemsstater ,somenten allerede råder over enbetydelig tørveindustri
(Irland ),eller over anselige tørve reserver ,såder ifremtiden vilkunne
udvikles enenergiøkonomisk relevant tørveindustri (Storbritannien og
Grækenland ).
a)IRLAND
43.Tørveudvindingen iIrland ligger hovedsagelig ihænderne påetstort fore­
tagendes Bord naMonå (BnM).
BnMblev i1946 vedenretsakt grundlagt somhalv-statlig virksomhed og
finansieret medoffentlige midler .Den irske regering harenvisindflydelse
påforetagendets økonomiske virke .Virksomheden beskæftiger ca.6500fuld­
tidsansatte samt 1000sæsonarbejdere .Denharårtiers erfaringer medtørve -
produktion og–anvendelse .
Denne know-how vilogså kunne udnyttes tiludvikling aftørveindustrien i
detoandre fællesskabslande .
l)Angående produktionstal sefodnote 1,s.3,ibilag B.
2)Turf development Actof1946 .

-17-
44.Udviklingen afBnMersærlig iårene siden 1973/74blevet begunstiget af
olieprisstigningen .Tørv kan iIrland udvindes tilenpris ,dererca.50%
afolieprisen .
Omkring 60$afdesamlede produktionsomkostninger erarbejdsløn .
45.Denirske tørve produkt ionbeløb sig i198l tilca.1Iftoe (setabel 7ibilar -
get);dette svarer tilenmængde på.ca.4Mttørv ,hvoraf ca.3Mtblev
produceret sompulveriserede tørv (ca.50%vandindhold )ogca.0,8Mtsom
skæretørv (35%vandindhold ).Tørve produkt ionen svarer tilover 40%afIrlands
samlede primærenergiproduktion og10%afprimærenergiforbruget .
46.BnM' sproduktionskapacitet erideforløbne årsteget støt ,hvilket har
medført øget behov forinvesteringsmidler .Som følge afdetmeget høje rente­
niveau bereder finansieringen afinvesteringerne virksomheden stox-e vanske­
ligheder .Finansieringen bygger overvejende påfremmed kapital ,daselvfi­
nansiering somfølge afdebeskedne fortjenester ,BnMopnår ,erbegrænset .
Virksomhedens rentabilitet ertilstrækkelig .Den irske regering udøver en
bremsende indflydelse påprisudviklingen fortørv ogtørveprodukter ,daden
almindelige inflation iIrland såvidt muligt ikke måøges .
47«Iforbindelse meddemiljøproblemer ,deropstår vedtørve produkt ion ,erBnM
forpligtet til atundgå ulemper forflora ogfauna .Dearealer ,dererudtømt
fortørv ,tilplantes medtræer ,ogdergennemføres demonstrationspro jelcter
forproduktion afbiomasse .
48.Ca.70%afdenafBnMproducerede tørvemængde sælges tilElectricity Supply
Board (ESB )tilel-produktion (omkring 2,8Mt).ESBdrev iI98O 7kraftværker
medeninstalleret effekt på430MWpåbasis aftørv ogsikrede dermed ca.
22%afIrlands samlede el-produktion .Deenkelte kraftværksenheder errelativt
små (gennemsnitlig 40-50 MW),dade-foratundgå transportomkostninger for
tørvene -måplaceres sånærdeforskellige tørve produkt ionsstedersom
muligt .

-18-
Omkring20%afdensamledetørvemængde blevi1981anvendttilproduktion
af340000tbriketter ,somnæstenudelukkende blevafsattilhusholdnin­
ger;tørvebriketternes brændværdi andragerca.18000kj/kg.Denresterende
tørvemængde brugesdirekteafindustrien ,henholdsvis husholdningerne .
49.Hvadangårdenirsketørveindustrisfremtid,erderplaneromenanselig
udvidelse .DetpåtænkesatøgeBnM'størveproduktion ,deriøjeblikket svarer
tilca.1Mtoe,til1,6Mtoei1985ogtil1,7Mtoei1990;udtryktitons
tørvskulledersåi1990produceres 6-7Mt.Hervedvilletørveudvindingens
andelafIrlandssamledeprimærenergiproduktionstigefra43%(1981)tilca.
50%(1990).Måltpådetsamledeprimærenergiforbrug villetørveandelen øges
fra10J&til11-12%.
50.Denyderligere tørveproduktion vilhovedsagelig bliveanvendttilforbrænding
inyekraftværker .Itokraftværksenheder på40MW,somerunderopførelse ,
samtvedøgedeleverancer tileksisterende kraftværker vilderalleredei
løbetafrelativtkorttidkunneblændesca.1Mttørvyderligere omåret.
51.Ligeledes inden1990vilderbliveopførtyderligere kapaciteter tilproduk­
tionaftørvebriketter .Deterplanlagtatbyggetonyeanlæg(årskapacitet
130000tog260000t),sådensamledekapacitet fortørvebriketter i1990
skulleandrageca.750000t.Hervedbliverikkealenehusholdningernes og
industriens fremtidige behovsudvikling tagetibetragtning ,menderbliver
ogsåudbedret eniøjeblikket eksisterende mangelsituation fortørvebriketter ,
somharførttil,atdermåimporteres vissemængderbrunkulbriketter fra
Forbundsrepublikken Tyskland .
Konkrete planerforforgasning henholdsvis likvefaktion aftørveksisterer
ikkeforøjeblikket .

-19-
52.Ovennævnte foranstaltninger tilforøgelseaftørveproduktionen ogudvidelse
afmarkederne vilikkekunnerealiseres udenvanskeligheder afsåvelteknisk
somfinansielart.Påmangeområdermåderderforpræsteres yderligere
forsknings-ogudviklingsarbejde og-betingetafhøjeinvesteringer -må
derdragesomsorgfor,atsåvelBnM'ssomESB'skapitalbehov dækkes.
b)STORBRITANNIEN
53.Debritisketørvereserver errelativtstore(ca.1,6Mha)"'"\(setabel6i
bilaget),menalligevel erderindtilnuikkeudviklet nogenindustritil
udnyttelse afdenneenergikilde .Selvidetstørsteafdefirebritiske
tørveområder -iSkotland-eksisterer derhverkenetmarkedellerennævne­
værdigindustri.Denbritisketørveindustri producerer ,imangesmåprivate
foretagender ,årligtca.0,5Mttørv,deranvendestillandbrugsmæssige
2)formål'.Kunganskeringemængderanvendes vedwhiskydestillation .
54.Udnyttelse afdeenergireserver ,dererindeholdt idebritiske tørvefore-
komster,eretfreratidsproblem ,somhovedsagelig vilfaldepåSkotland.Ikke
aleneSkotlands energiforsyning ,menogsålandetsregionale erhvervsstruktur
vilkunneforbedresherved.Adskilligelokaleinstanserarbejdersammen^om
udviklingen s
-HighlandRegionalCouncil(HRC)
-ScottishPeatandLandDevelopment Association (SPALDA)
-Highland andIslandsDevelopment Board(HIDB)
-MacaulyInstitutforSoilResearch .
1)Udtryktimængderanslåsdebritisketørvereserver til2,5Gt.
2)Sefodnote 1,side3,ibilagB.
3)Kundelokaleinstanser beskæftiger sigmedtørveproblemerne .Idet
britiske energiprogramspillertørvingenrolle,dadenbritiske regering
gårudfra,attørvikkekanydenogetnævneværdigt bidragtilløsning
aflandetsenergiproblemer .

-20
Detertankenat"begyndemedåbningfortørvereserverne iCaithness ogSuthei>-
land.MacaulyInstitute anslår,atderafforekomsten iCaithnessvilkunne
udvindes ca.100Mttørv.
HEDBundersøger afsætningsmulighederne fortørvpå3markeder :
-Husholdninger ogindustri (rumopvarmning )
-Tørvekokstilmetallurgiske processer
-Tørvtillandbrugsformål
HRCharbesluttet sigtilsometdemonstrationsprojekt atomstille fyringen
ifolkeskolen iHalkirktiltørv.Skulleprojektet giveetpositivtresultat ,
erdethensigten atgåigangmedetnytstortprojektogopførelsen af
fjernvarmeanlæg .
SPALDAagterat"byggeettørvekraftværk påøenLewis.
55*Alleovennævnte projekterviser,atSkotlanderpåvejindienudvikling ,
derfortidenganskevistkunerpåbegyndelsesstadiet ,mensomfremtidigt
kanføretilnyeindustristrukturer ,dapotentiellet ertilstedeitørve-
reserverne .Konkreteforestillinger om,hvorvidt tørveproduktionenvilkunne
voksetilnoglemillioner tons,harmanikke;endnubefinderformangespørgs­
målsigpåundersøgelsesstadiet .
c)GROENLAND
56.Selvomdegræsketørvereservererafenanseligstørrelse (setabel6i
bilaget),erderesenergimæssige udnyttelse endnuikkebegyndt.Tørveudvin-
dingenogel-produktionen itørvekraftværker vilbliveforestået afPPC.
PPCliggeriforhandlinger medejerne,menresultatet heraferuvistpågrund
afhøjepriskrav.
Skullederbliveopnåetenighed,erdetplanlagtatbegynde medudvikling af
tørveproduktionomkring1985»såderfra1991vilkunneproduceres enårlig
mængdepåéa.6Mt.Tiludnyttelse aftørvenevildetværenødvendigt at
bygge3kraftværksenheder påhver200MW.

-21-
Kapitel IV
Fællesskabets aktiviteter påområdetbrunkulogtørv
57.Somredegørelserne 1kapitelIIogIIIviser,harsåvelbrunkul-somtørve-
industrien hversinesærligeproblemer ,derideforløbneårharforanle­
digetKommissionen tilvisseforanstaltninger foratletteogfremskynde
udviklingen .
58.Pågrundlagafdeinstrumenter ,somindenforrammerneafEØP-traktaten er
tilrådighedforKommissionen ,ogstilletoverfordeproblemer ,derskal
løsesibeggeindustrigrene ,harforanstaltningerne koncentreret sigom
følgende områders
Brunkul
-Medhenblikpåudnyttelse afnyekulreserver idistriktet Mayreuili
Frankrig samttilbygningafetnytkraftværk blevderi1981bevilget
etinvesteringslån på350mioffr.(=•56mioECU)tilnormalrente .
-Tilfinansiering afinvesteringer idengræskebrunkulindustri blevder
i1982bevilgetetlånpå125mioECUtilnormalrente .
-Tilforskningsarbe jdetiForbundsrepublikken medhenblikpåforbedring
afproduktionsmetoderne forbrunkulskoks ogtilforbedring afkvaliteten
afkokseneharKommissionen iårene1976-1981 ydetstøttepåca.1mio
ECU.
Tørv
Kommissionens foranstaltninger tilfordelfortørvharhidtiludelukkende
vedrørtIrland.
-Tilinvesteringsfinansiering fortørveproduktionen blevderi1976-1980
bevilgetlånpå22,2mioECU,hvorvedderblevindrømmet rentegodtgørelser
tiletbeløbaf2,9mioECU.

-Tiludvikling afnyetørvefyrede kraftværker blevderi1976-1980 ydet
lånpå11,7niioECU,hvortilderblevbevilget enrentegodtgørelse på
2,5mioECU.
-Tildemonstrationsprojekter vedrørende produktion afbiomasseiIrland
harKommissionen i1976-1980 bevilgetstøttepå0,3mioECU,Tilyderli­
gereirskearbejder pådetteområdeforventes forårene1979-1983 be­
vilgetstøttepå0,5"lioECU.Ligeledes harKommissionen afsatet
støttebeløb på0,4mioECUtilforskning vedrørende tekniskforbedring
afplante-oghøstemaskiner .
Afovennævnte foranstaltninger fremgårdet,atKommissionens bestræbelser
harudstraktsigtilalleområder,hvorderskulleløsesellerlettesfi­
nansierings -ogforskningsproblemer medhensyntilbrunkul ogtørv.Dei
kapitelIIogIIIfremstillede fremtidige udviklingstendenser forbegge
industrigrene laderformode,atKommissionens virksomhed ogsåifremtiden
hovedsagelig viludstrække sigtildissetoproblemområder .

Kapitel V
Konklusioner
60.Foranstående redegørelser viser,atbrunkulogtørvidepågældende produk-
tionslande ersikreogøkonomiske energikilder ,derførstogfremmestspil­
lerenvigtigrollevedkraftværkernes forsyning medprimærenergi ;menogså
pådetindustrielle varmemarked ogmarkedetfor"boligopvarmning erdisse
brændselsstoffer repræsenteret .IGrækenland ogIrlandvilderes "betydning
enddastige.ProduktionsmodningafSkotlands tørvereserver erderimodendnu
etåbentspørgsmål .Reservepotentiellet ergenereltbetydeligt ogtillader
endnuilangtidudvindingafdissetoenergibærere idepågældende medlems­
stater.
61.Udvindingsmetoderne befindersigpåethøjttekniskydelsesniveau ;derar­
bejdesbestandig påderesvidereudvikling .Arbejdskraftproduktiviteten er
høj.Indtægterne sikrerfuldomkostningsdækning ogdermeddeninvesterede
kapitalsrentabilitet .Afsætningsvanskeligheder findesikke,dadeenkelte
formerafdissefastebrændselsstoffer -råbrunkul ,brunkulbriketter og
-koks,kulsmuld ogdehydrerede kul,fræsetørv ,maskintørv ogtørvebriketter -
erfuldstændig konkurrencedygtige påderesforskellige markeder ,ogefter­
spørgslentildelsstigeryderligere .Pådenandensidekanproduktion og
forbrugafbrunkul ogtørvkoordineres viaderespektive moderselskaber
(elproducenter ).Detkansåledesheldigvis konstateres ,atdetibeggetil­
fældedrejersigomøkonomisk sundeindustrigrene .
62.Danæstendensamledeudvinding afbrunkulogtørvskeriåbnelejerog
omfatterstorearealer,erindgrebet idenomgivende naturenormt.Lovgi­
verneharderfor,tildelsigodtid,givetvirksomhederne vidtrækkende pålæg
omretablering .IGragcenland erenlignendelovgivning fortidenunderud­
arbejdelse .Deopnåederesultater (Rheinland )harværetvejledende formange
andrelande;denmestlovendevejblivertildelsendnuafprøvet vedekspe–
rimenteren (Irland).Manvilkunnepåstå,atretablering ideflestetil­
fældeharøgetnytteværdien afdepågældende arealerbetydeligt ellerover­
hovedetgjortenudnyttelse mulig.Omkostningsfordelen forbegge

-24-
braidselsstoffereriøvrigtsåstor,atdenfinansielle belastning ,der
hidrørerfraretableringen ,ikkeskaberøkonomiske problemer forvirksom­
hederne .
63«Vedsidenafdenubestridelige fordelforenergiforsyningssikkerheden idet
pågældende land,derfølgerafatrådeoverenindenlandsk energibærer ,
mådersomyderligere økonomisk fordelnævnesaflastningen afbetalingsba­
lancenfordemedlemsstater ,derindustrielt ermindrestærktudviklede og
idetvæsentlige mådækkederesenergibehov vedimport.
64.Brunkul–ogtørveudvinding erendeligetvigtigtbidragtilbeskæftigelsen ,
isæriGrækenland ogIrland,hvorproduktionen hyppigtfinderstedityndt­
befolkede regioner .Tørveproduktion kanmedrettebetegnes somarbejds-
kraftintensiv .Enafvandring afbefolkningen harkunnetstandses ,ogtil­
flytning afleverandør -samttjenesteydelses -ogdetailhandelsvirksomheder
kunnettilvejebringes .
65.Depågældende medlemsstaters interesse ideresbrunkul-ogtørveproduktion
eråbenlys.Manmåderforkunnegåudfra,atmyndighederne givervirksom­
hedernefriehænderiderespris-ogafsætningspolitik ogundlader indgreb ,
dervirkerforstyrrende påudbuds-ogefterspørgselsforholdene .
Netopilandemedhøjinflationsrate mådenløbendetilpasning afpriserne
sikres,foratfinansieringen afdenødvendige investeringer kansikres.
Ligesomiandreenergiindustrier erinvesteringer ibrunkul ogtørvfor­
bundetmedlangerealiseringsperioder ogtilsvarende finansieringsproblemer
(isæritidermedhøjerentesatser ).Denirsketørveindustri mådesuden
afklimatiske grundeopretholde betydelige lagre.
66.Fællesskabets interesse iopretholdelse afenøkonomisk sundbrunkul–og
tørveindustri behøver ud.fradeovenforanførtegrundeingenyderligere
forklaring .^
l)Kommissionen minderidennesammenhæng omEuropa–Parlamentets rapport om
tørv(referent :MichaelGallagher )af1.12.1980 (dok.nr.1-572/80).
I

-25-
Fællesskabet børfremdeles benyttesinelåneinstrumenter (EIB-lån,NIC-
midler),såtilstrækkelige investeringsmidler erdisponible pådebedst
muligebetingelser .
Kommissionen erendvidere afdenopfattelse ,atdeudkasttilforordninger
vedrørende demonstrationsprojekter påområdetforgasning/likvefaktion og
anvendelse affastebrændselsstoffer ,somerforelagt Rådet,vilføretil
enfremskyndelse afomstillingen afoliefyrede anlæg,ogatdetafKommis­
sionenvarslede F&U-program fornyeteknologier tilforbrænding affast
brændselvilkunneåbneyderligere anvendelsesmuligheder forbrunkulog
tørv.Kommissionen mener,atFællesskabet harenalmindelig forpligtelse
tilathjælpedeøkonomisk mindreudviklede medlemsstater ideresbestræ­
belserpåatudnyttededisponible energiressourcer .

BILAGA
ALMINDELIGE OPLYSNINGER CMPRODUKTION OGANVENDELSE AFBRUNKUL
Identifikation afbrunkul
1.Brunkulerenfossil,fastenergibærer ,derisingeologiske udvikling
liggermellemtørvogstenkul.Kuldannelsesprocessen ermerefremskreden
endvedtørv(geologisk alder10-12000år),mendogikkesålangtsom
vedstenkul(geologisk alderhenved300millionerår).
Dekendtebrunkulforekomster iverdenharengeologisk alderaf30-70
millioner årogliggergeografisk idezoner,hvorderharværetgode
klimatiske ogtopografiske betingelser fordannelse afmoserogsumpskove .
Omdannelsen afmoBerogskovetilkulharførttilensænkning afvandind­
holdetsamttilhærdning ogkulstofberigning afdettilbageblivende stof,
deralmindeligvis betegnes sombrunkulellerlignit.Navnetbrunkuler
afledtaffarven(fralysebruntilmørkebrun),betegnelsen lignitskyldes
indholdet afligninideopkullede træfibre .
2.Deforskellige biokemiske ogtermiske processer harhaftafvigende kul-
dannelsertilfølgeogderforførttilforskellige brunkularter ,nemlig:
-ældrebrunkul
-hårdebrunkul
-yngrebrunkul.
3.Afgraisning afbrunkulfrastenkulervanskelig ,fordidervedforskel­
ligtkulindhold delviseropståetstoffer,somikkenøjagtig ladersig
indordne .Denafgrænsning ,derafmangfoldige praktiske grundealligevel
måtteforetages ,blevderforfastsatkonventionelt ,hvorvedbådekulstof-
indhold ogbrændværdi tjenersomkriterium .Følgelig gælderderfor
brunkul somøvregrænseetkulstofindhold på75vægtprocent ogfor
brændværdien enøvreværdipå23860kj/kg^(vand-ogaskefri).Kulmed
højerekulstofindhold ogdermedbrændværdi betragtes somstenkul.
l)Svarertil5700kcal/kg.

Bilag A
Detekniske metoder til udvinding afbrunkul
4.IFællesskabet udvindes briankul overvejende (indtil 99%)iåbne lejer .
KuniFrankrig (iProvence )ogiForbundsrepublikken (Hessen )erder
minevirksomheder ,derudvinder brunkul under jorden ;disse virksomheder
kan sammenlignes med stenkulindustriens minevirksomheder .Inden for
rammerne afdenne undersøgelse vilderikke blive gået nærmere indpå
detekniske produktionsmetoder iunderjordisk minedrift .
Ideåbne lejer erarten afbrydning almindeligvis afhængig afdeover­
liggende lags tykkelse ogbeskaffenhed ,afkullagenes tykkelse ogde
problemer ,der skal løses iforbindelse medlænsning afvand .Itilknyt­
ning tiludgravningen afbrunkul træffes deralmindeligvis foranstalt­
ninger til atfylde deudgravede huller opogtil atretablere landskabet .
5.Detvigtigste problem ,somskal løses teknisk ogøkonomisk iforbindelse
medaffald hidrørende fradækbjerget ogkulproduktionen ,erflytningen af
store masser ^"\Tildette formål skabes derstørst mulige driftsenheder -
medtilsvarende arealbehov -ogderindsættes gravemaskiner med stor afgrav -
ningshøjde oghøjydelse for atholde omkostningerne nede .Identyske
brunkulindustri anvendes skovlhjulsgravemaskiner medendagsydelse på
240000m^.Kæmpemaskiner afdenne arterudviklet under årtiers erfa­
ringer ogstår påetydelsesniveau ,somudfrateknisk økonomiske aspekter
næppe kanbringes højere op.
l)Dentyske brunkulindustri turde være denindustrigren iForbundsrepublik­
ken ,somhardenstørste masseomladning .Medflytning af444Mm3blev
der iåret 1980 flyttet ca.930Mtmaterialer .

-3- BILAG A
Ksmpemaskinernes ydeevnegørdetidagmuligtatafgravedækbjergafentyk­
kelsepå350til400m,dogunderforudsætning af,atjordsmonnet eregnet
tilgravning (grus,sand,ler).Afgravningsarbe jderneerbekostelige ogmå
betragtes somenslagsforberedende investering førdenegentlige påbegyn­
delseafbrunkulprodukt ionen.Brunkulproduktionens omkostningsudvikling og
rentabilitet afhængervæsentligtafforholdet"^mellemgrabjergmængden og
detkullag,derkanbrydes,ogsomkanvære10-20m,menogså150-200 mtykt.
Detteforholdliggerhosmangevirksomheder vedåbnelejerindenforPælles-
skabetpå351medentendenstilforringelse .Idistriktet HambachiFor­
bundsrepublikken Tyskland ,somstårforanåbning,vilG/Kforholdet liggepåca.
6,9:1.
Isærvedbrydning afdybtliggende brunkullag erdetgrundvand ,somertil
stedeidækbjerget ,etproblem.Pådenenesidemåvandspejlet sænkessåme­
getoverhelelejetsareal,atdeunderste lagafbrunkullaget kanbrydes
udenindflydelse derfra,ogpådenandensidemålejetunderårtiersdrifttætnes
modgrundvand ,dertrængerindfrasiden.Deforanstaltninger ,somkrævesher­
til,eroveraltforskellige ,dadeertilpasset derespektive givneforhold
ogkanværeenbetydelig belastning forvirksomhedernes omkostnings -ogind­
tægtssituation.
Bestemmelserne ombevarelse afmiljøet ,somikkeerens1alleFællesskabets
2)lande,foreskriver retablering afarealerne efterudgravningen afbrunkul -.
Arealerne bliveralmindeligvis ,efteratdererudlagtetlagmuld,entenbe­
plantetmedtræerellergjortegnettillandbrugsformål .Deresterende huller,
deropstårsomfølgeafbrunkulgravning ,fyldesafgrundvandet ,hvorvedder
-f.eks.iRheinland (Forbundsrepublikken Tyskland )-opståretskov-ogsø-
område,somialmindelighed værdsættes afbefolkningen .
1)ManbetegnerdetsomG/K-forholdet (gråsten:kul).
2)IGrækenland findesderikkebestemmelser afdenneart5dengræskerege­
ringforbereder lovbestemmelser .

-4- BILAG A
3«Produktet ogdetsanvendelse
8.Somalleredeomtaltharforskellige omdannelsesgrader førttilforskellige
arterbrunkul .
-Ældrebrunkul .Disseproduceres indenforFællesskabet kuniProvencei
Frankrig ogiHesseniForbundsrepublikken Tyskland ogkuniunderjor­
diskeminer.Brændværdien erca.1900kJ/kg,vedetvandindhold på20-25%
ogetaskeindhold på9~13Produktionen androgi19811,6MtiFrankrig
og0,5MtiTyskland ogtegnedesigsåledesforca.1%afdensamledebrun-
kulproduktion iFællesskabet .ÆldrebrunkulharindenforFællesskabet kun
lokalbetydning .
-Hårdebrunkul.Disseproduceres ikkeiFællesskabet ,menimporteres fra
Tjekkoslovakiet tildensydligedelafTysklandtilforsyning afkraft­
værker(2,4i1981).Deenergiøkonomiske dataerfølgendes
Vandindhold 25-40%
Askeindhold 8–14%
Brændværdi 13400-16700kJ/kg
HårdebrunkulharindenforFællesskabet kunlokalbetydning .
-Yngrebrunkul,hvorpåca.99%afFællesskabets samledebrunkulproduktion
falder,erdenegentlige genstandforoplysningerne ikapitelIIidenne
rapport .
9.Altefterderesbeskaffenhed brugesyngrebrunkultilfølgendeformål «
-somdampkultildamp-ogel-produktion
-sombriketteringskul tilfremstilling afbriketter
-tilfremstilling afkoks
-tilproduktion afkulsmuld ogdehydrerede kul.

-5- BILAG A
Deyngre brunkuls anvendelse somdampkul erbaseret påfølgende varmet ekniske
egenskaber :
-vandindhold
-askemdhold40-70%
2-8%
-brændværdi-svovl 0,3-0,6%
6600-8500 kj/kg
Angivelserne ergennemsnitsværdier .Pormarkedsføringen afyngre brunkul er
tokarakteristiske træk afgørende :denlave brandværdi ogdethøje vandind -
v^,l )hold '.
10.Selv ombrunkul forFællesskabet erenbetydningsfuld energibærer ,somerre­
lativt billig atudvinde ogtillige erforsyningsmæssigt sikker ,betyder disse
toegenskaber enindskrænkning afdetgeografiske anvendelsesområde .Brunkul
kanaføkonomiske grunde ikke transporteres over lange afstande .I1981 blev
derafFællesskabets samlede brunkulsproduktion brændt 87%ikraftværker ,som
var opført næsten umiddelbart vedminevirksomhederne ,oghvorved brunkulpro -
duktion Dgel-produktion fordetmeste hører under samme foretagende .Desnæ­
vert trukne grænser forbrunkultransporten ogintegreringen afproduktion ogfor­
brug iétforetagende betyder ,atderforbrunkul praktisk taget ikke findes
nogen markedspris ,menkunenafregningspris ,der ihvert enkelt tilfælde fast­
lægges mellem moder -ogdatterselskab .
Godt 10%afbrunkul sprodukt ionen blev afsat efter forædling tilbriketter ,koks
osv .,ogkun1-2% blev afsat tilhusholdninger ogindustri .
11.Forædling afbrunkul "^erdeneneste mulighed foratskaffe udvidede markeder .
Vedforædlingen nedbringes vandindholdet ogbrændværdien øges .Devigtigste
forædlingsprodukter er:
1)Tilsammenligning :stenkul harenbrændværdi på25000kJ/kgogetvandind -
3)Detforudsættes her ,atforædlingsproduktet eretfast brændselsstof .Også
forbrænding afbrunkul vedel-produktion udgør enforædling ogåbner indirekte
-viatransporten afelektricitet -etgeografisk setstort marked forbrunkulhold på6-8% .
2)Foretenergiindhold svarende til1tråolie skaldertransporteres ca.5t
brunkul medetrumfang på7'-®"^«

–JOKsswuià ordenydrerede kul–brunkmskoks-brunkulbriketter (brændværdi ca.20000kJ/kg)
(brændværdi ca.30000kJ/kg)
(brændværdi ca-21000kJ/kg)
Fordisseforædlingsprodukter findesdermarkeder saveliind-somudland.
Briketter levereshovedsagelig tilhusholdninger ogindustri ;koksfinder
mangfoldige anvendelser imetalindustrien ogsomfiltervedfremstillingen
afdrikkevand ;kokssmuld ogdehydrerede kulbliveristarktstigende om­
fanganvendtikalk-ogcementindustrien tilaterstatte olie.
Hvadangårfremtidsudsigterne foranvendelse afbrunkulindenforFælles­
skabet,kandergenerelt angivesfølgende :
-altefterdisponibilitet vilanvendelsen afbrunkul somindsatsenergi
tilel-produktionfortsatte iforstærket grad(isæriGrækenland );
-produktionen afbrunkulbriketter vilafhængeafmarkedsudviklingen tdvs.
afhusholdningsbehov ,deralmindeligvis ganskevistvurderes somstatisk ,
menderkanherværeforskelfralandtilland.Derfindesendnuvisse
udviklingsmuligheder forbriketter indenforstålindustrien ved.produk­
tionenafjernsvamp ;
-brunkulkoksvilforventélig kunneanvendesistigende o;n:angiindustri­
en,daanvendeligheden vilkunneudvidesvedforskning .Forskningen kon­
centrerer sigomudvinding afbiprodukter ,fremstilling affinkoKs ,kva-
litetsforbedringer ogo:aanvendelsen somabsorptionsmiddel ;
-forkulsmuld ogdehydrerede kulfindesyderligere udviklingsmuligneder
indenforindustrien ;

-7- BILAGA
-medhensyntilnyeanvendelser forbrunkulkanderhenvisestilforgasning
og.likvefaktion ,somforskningen intensivt beskæftiger sigmed.Forsknin­
gen.,erherkoncentreret omfølgende hovedpunkter :
Produktion afmethanol-syntesegas efterhøjtemperatur -Winkler-metoden.
--Fremstillingen afsyntetisk naturgas vedfluidbed-rforgasning oghydro­
gensomforgasningsmiddel .
--Videreudvikling afdenhydrerende likvefaktion .
Måletforalledisseforanstaltninger eratskabeenudgangsposition ,hvorfra
deraltefterdenenergipolitiske situation ellerøkonomiske synspunkter kan
træffesbeslutninger omdenoptimale indsatsafbrunkul.Vedomdannelsespro -
cesserneopnåsdervirkningsgrader på50-60$.Kommerciel udnyttelse afmeto­
derneer-medundtagelse afhydrogenholdig syntesegas -endnuikkeopnået.
-Sluttelig skalderhenvisestil,atderiForbundsrepublikken Tyskland(i
Julich)ertagetetstortforsøgsanlæg idriftforpåbasisafbrunkulmed
nuklearprocesvaime atproducere methan.

BILAG B
I.ALMINDELIGE QPLYSTIN^IR CT-!PRODUKTION OGANVENDELSE AFT?RV
1.Identifikation aftørv
1.Tørvbestårafetmateriale afforskellig organisk sammensætning ,som
erdannetafplanterester .Detdrejersigomdeførstetrinikuldannel-
sesprocessen ,somunderudelukkelse afluftskeriområder ,derervand-
mættede .Detdervedopstående løseogtrævledemateriale kanbetragtes
sometovergangsled mellemnaturligt vegetabilsk stofogbrunkul .'Tarv
har-altefteromdannelsesgrad ogartenafvegetabilsKe fibre-en
gulligtilmørkebrun farve.
Degunstigste klimatiske ogtopografiske betingelser fordaiinelsen af
tørvemoser liggeridetempererede zonermellem35*7^.breddegrad på
henholdsvis dennordlige ogsydligehalvkugle .Omdannelsen tilkulgå.ri
disseområderrelativt langsomtforsig.Indtildannelsen afhøjmosen på
5-8mtykkelseforløber 10000-12000år.
2.Detekniske metodertiludvinding aftørv
2.Tørvemoserne beståraf95$vand.Meddethøjevandindhold ertørvikke
egnettilbrag.Førpåbegyndelsen afdenegentlige udvinding aftcrvmå
mosernederforafvandes oggørestilgængelige .Afvandingen si-irvedanlæg
afdræningsgrøf ter,hvorvedtørvenes vandindhold nedbringes fra95%til
85-88$.Medensdræningen stårpåogefterdenne,måderimoserneanlægges
etjernbane-ellervejnettiltørvenes borttransport .Tilafvanding og
øvrigeforberedende arbejder krævesetrelativtlangttidsrumpå5-6år,
ogderopstårstoreudgifter ,dermåbetragtes somensla^sforberedende
investering førpåbegyndelsen afdenneegentlige tørveproduktion .Den
forberedende finaneiering afdisseinvesteringer erindenfortørveindu-
strienetøkonomisk problem .

-2-Bilas:B
3.Dentørveudvinding ,derfølgerpådeforberedende arbejder ,kanenten
foregåmanuelt "1"^ellermaskinelt.
Vedmaskinel produktion erdertometoder :
-Tørveneproduceres iformafskæretørv ,somoplagres påmosensover­
fladeellerpådenafgravede mosebund .Lufttørringen reducerer tørvenes
vandindhold tilca.35%*
-Detøverstetørvelag (ca.5cm)fræsesaf(fræsetørvellerpulveriserede
tørv),bliverderpåharvetforatfremskynde tørringen .Vedetfugtig-
hedsindhold på45-55%indsamles ("høstes")tørveneogoplagrestil
senereanvendelse .Denneproduktionsproces kanigunstigt sommervejr
2)gentagesfleregange .Vedstorelagtykkelser kanudgravningen strakke
sigoverettidsrumpåflereårtier,hvorvedlagetafgravestilen
restpå0,rm.
4.Demaskiner ,somanvendes vedudvindingen aftørv,erspecialredskaber ,
somofteerudviklet aftørvevirksomhederne selv.Særligdenfinske,den
russiske ogdenirsketørveindustri harhervedpræsteret megetudviklings­
arbejde .Udviklingen ervedmaskinernes tekniske udformning drevetlangt
frem,mentilbageerderdogvisseproblemer ,sombeståriattilpasse
maskinerne optimalttilderespektive vilkårvedudgravningen -navnlig
vedbakkettopografi imoserne .
5.Itilslutning tiludgravningen aftørvbliverarealetkultiveret til
landbrugs-ellerskovbrugsformål .Jordenbliverdybpløjet foratblande
deunderliggende jordlag medtørveresterne .Tilforbedring tilsættes
kalk-ogmineralstoffer .Land,somerkultiveret pådennemåde,kanud­
nyttessomgræsareal ,tildyrkning afkornellertilskovbrug .Vedskov-
brugsmæssig udnyttelse åbnerdersigmuligheder forproduktion af
1)Pågrundafdenmanuelleudvindings ringebetydning behandles denne
metodeikkeyderligere idetfølgende .
2)Tørveproduktionens afhængighed afvejretopkastervanskelige problemer
vedrørende oplagring ogkraftværkernes kontinuerlige forsyning .

-3-
BilagB
alternative energier .Beplantning medhurtigtvoksendetræerkunneudgøre
grundlaget forproduktion af"biomasse .Forskningsarbejderne medhenblik
påvirkeliggørelsen fortsættes iIrland.
6.Kultivering afdearealer,hvordererudgravettørv,betyderikke,at
allemedtørveudvinding forbundne miljøproblemer kanansesforatvære
løst.Forvandlingen afmosertilland–ogskovbrugsarealer hartilfølge,
atvådområder gårtabt,hvorvedgrundlaget forsjældneplanterbliver
tilintetgjort ,ogoverlevelseschancerne fordendyreverden ,somerhenvist
tilvådområder ,kantilligebliveberørtpåafgørende vis.Inoglemoser
iFællesskabet ertørvegravning sågarforbudtafmiljømæssige grunde,i
andreområdererderforsøgigangmedpånyatgøredeområder,hvorder
erudgravettørv,våde,såentilbagevenden afdentypiskehøjmosevege­
tationblivermulig.
3.Produktet ogdetsanvendelse
7-Tørv,udvundetiindustriel målestok ,kantilføresforskellige anvendel­
sesformål ,hvoraffølgendetoerdevigtigstes
-Denikke-energimæssige udnyttelsetillandbrugs-ellergartneriformål .
Mangemindreogmellemstore virksomheder indenfortørveindustrien har
deresøkonomiske grundlagiproduktionen afgødningstørv ,dersågar
handlesinternationalt ^.
l)Detteområdeaftørveindustrien erikkemedtagetidenforeliggende
undersøgelse .Udelukkende tilorientering erderidetefterfølgende(idetomfang,derforelåstatistisk materiale herom)opførtdemængder
landbrugstørv ,deri1980produceredes indenforFællesskabet (angivelser
i1000t):
Storbritannien 500
Irland 380
Forbundsrepublikken lyskland 2000
Danmark 110
Frankrig 100

-4-
Bila#B
-Denenergimæssige udnyttelse ,ententilforbrænding ellertilforædling ,
dvs.produktion af"briketter ellerkoks.
8.Medhenblikpådenenergimæssige udnyttelse aftørvvedforbrænding er
følgende egenskaber vigtiges
SkæretørvPulveriserede tørv
-Brændværdi 14000kJ/kg 8000kJ/kg
-Aske 2-4/o 2-4$
-Svovl 0,5$ 0,4$
-Vand 30-35$ 45-55$
Veddisseangivelser drejerdetsigomgennemsnitsværdier .Anvendelsen af
tørvermiljøvenlig bl.a.pågrundafdetlavesvovlindhold .
9.Vedforædling aftørvtilbriketter ellerkoksnedbringes vandindholdet
ogbrændværdienøges.
Brændværdi Vandindhold
Tørvebriketter ca.16000-18000kj/kg 10-11$
T0rvekoks ca.31000kj/kg 6-7$
Tørvebriketter finderanvendelse tilrumopvarmning ,menstørvekoks er
enværdifuld energibærer formetalindustrien ,dadenkemiskereaktions-
hastighed ervæsentlig størreendforstenkulkoks .
Beggeforædlingsprodukter produceres tilsalg,dvs.derfindesmarkeder ,
somimidlertid hyppigtkunharlokalbetydning .
Vedforædling aftørvbliverdetsomnogetnytiIrlandforsøgtatprodu­
cerepellets,derharegenskaber svarendetilbriketters ogvilegnesig
godttilindustrifyring ogstorevarmeanlæg ,hvorveddervilkunneåbnes
etnytoginteressant maricedfortørv.

-5-
BilaxrB
10.Energimæssig udnyttelse aftørvvedforbrænding skerhovedsagelig ikraft­
værker.Tørvkanaføkonomiske grundekuntransporteres overkørteaf­
stande.Forbruget måskeirelativt småkraftværksenheder inærheden af
tørveproduktionsstedet ,hvorvedtørveproducent ogkraftværk koordinerer
deresaktiviteter påensådanmåde,atproduktion ogforbrugfølgesad.
11.Tilforbrænding aftørvikraftværker findesderganskevistspecielle
fyringsanordninger ,menalligevel erdetekniske udviklingsmuligheder
endnuikkeudtømt;dervilkunneopnåsfremskridt veds
-enspecielfor-tørring aftørv,hvorvedvandindholdet reduceres fra
ca.50$til20$:
-cyklonfyring :
-fyringifluidiceret leje.
Forsøgsanlæg ,somerblevetinstalleret medhenblikpåanvendelse af
dissefyringsanlæg ,hargivetlovenderesultater .
12.Vedsidenafudvikling aftørveanvendelse ikraftværker overvejes det
ogsåatanvendetørvsombrændseliindustrien samtistorevarmeanlæg .
Herskalimidlertid ikkealenetekniske problemer overvindes ,menogså
transport-oginfrastrukturproblemer ,ogdetkanforøjeblikket endnu
ikkeoverses,hvilkeøkonomiske resultater devilføretil.
13.Bortsetframuligheden afenfremtidig forøgelse afdenvarmemæssige
udnyttelse aftørvellerforædling heraf,viltørvogsåkunneforgasses
elleromdannestilflydende brændsel .Dennemulighedtillåges Storbetyd­
ning,isæriFinland,Sverige,USAogCanada.Forsikningsarbejdet befinder
sigimidlertid endnupålaboratoriestadiet .Rentabilitet afanlægi
kommerciel størrelsevilisammenligning medprodukter påbasisafråolie
sandsynligvis førstkunneopnåspålængeresigt.

Oversigt overbrunkulreserverne iFællesskabetTabel1
iMt(t«t)
geologiske reserver reserver ,derkan
udvindes økonomisk
1.Forbundsrepubl ikken
Rheinland(Köln/Aachen)
Hessen(Kassel)
Bayern(Schwandorf )
Helmstedt (Braunschweig )55000 35000
100-120
.. ringe
200-250
Ialtca.55000 ca.35000
2.Grœkenland
Vesti.Ifekedomen
herafj
Ptolemais 2O0O 1450
Aimmteo 4^3 ••^
Komnina 150
Proastio 400
Øvrige 150
Pelepormes1
Servia-Kozani 5O0 280
rr^ îcn *0
1)
1)
Ialt 3770 ca.2000
Megalopolis 540 470
Øvrige 30 ..
1alt 570
Gra&enland ialtca.^000 ca.2J00_
3.Italien 80 41
4.Frankrig , ca»_=___12Q ca.=J0_-_80
2) 2)5.Nederlandene *. '
2) 2)6.Danmark •»
1)Endnuikkeopnået
2)Foreligger ikke

Tabel 2
Brunkul :Forbundsrepubl ikken lyskland
A.Status
iktoe
1980 1981
Brunkulsprodukt ion 26509 26.825
Import (tjekkiske hårde brunkul ) 730 891
Lagerbevragelser - 1 - 8
Forbrug _|I=2^8_ 708
Omdannelse
–el-produktion
-briketproduktion
-produktion afkulsmuld ogdehyd .kul
-koksproduktion (Schwelkoks )
Direkte forbrug
Eget forbrug 32 32
Industri 392 365
Andet 5 4
Direkte forbrug ialt 429 401
3.Porœdlm ^Ialt23129
2443
1150
88
2681023786
2I65
1272
8!
2Z_307
l)Produktion afbrunkulbriketter
Import
Briketudbudi1000 ts
i1000 t:4446
1061
i1000 t: 5507
Briketafsœtnmg
Husholdninger
Indsats i
kraftværker
Industri -
leverancer
Eksport
Andeti1000 ti
i1000 t:
i1000 t:
i1000 t:
i1000 t:3£58
910
260
5824169
1265
3324
958
422
578
.-ML
2)Produktion afkulsniuld ogdehydrerede kul i1000t:1934 2247
C.Den energiøkonomiske betydning afbrunkul
Brunkuls andel afprimærenerginrodnkt ionen 21,9%
runkulforbrugets andel afsamlet primærenergiforbrug 10,1$
26%21,1%
10,7/°
Brunlculbaseret el-produkt ions andel afsamlet
el-produkt ion

Tabel3
Brunkul :Frankrig
A.Status
iktoe
1980 i2§i
Brunkulpro duktion 841 906
Lagre,import,eksport + 11 107
Forbrug =_8^2_-122-
Indsatstilel-produktion 733 700
Direkteforbrug
Industri 74 61
Husholdning ,andet 22–_a__–
B.Denenergiøkonomiske betydning afbrunkul
Brunkuls andelafprimærenergiproduktionen 1,9$ 1,7*
Brunkulforbrugets andelafsamletprimærenergiforbrug 0,5$ 0,5/0
Brurikulbaseret el-produktions andelafsamlet
lfo el-produktion I/o

Tabel4
Brunkul :Grækenland .
A.Status
iktoe
1980 1981
Brunkulproduktion 3031 3200
Lagerbevægelser –66+52
Forbrug ΛΛίΙJkML·
Omdannelse
–el-produktion 2703 3022
-brikettering 84 51
Omdannelse ialt _2_X|2 =L2IL
Direkteforbrugiindustrien ===m 112-
B.Forædling
Produktion afbrunkulbriketter i1000ts 246 205
Briketafsætning
Industri i1000ts 149 125
Husholdning i1000t: .21 80
C.Denenergiøkonomiske betydning afbrunkul
Brunkuls andelafprimærenergiproduktionen 91,8/088,9/0
Brunkulforbrugets andelafsamletprimærenergiforbrug l9,4/o22,4/0
Brunkulbaseret el-produktions andelafsamletel-produktion 45/ 53/0

Tabel5
Brunkul :Italien
A.Status
xktoe
1980 1981
Brunkulprodukt ion 312 304
Lagerbevœgelser +15 +16
Forbrug 327 320_
Indsatstilel-produktion 322 305
Direkteforbrugiindustrien 5 15
B.Denenergiøkonomiske betydning afbrunkul
Brunkulsandelafprimærenergiproduktionen 1,8^ 1»77&
Brunkulforbrugets andelafsamletprimærenergiforbrug 0,2$ 0,2$
Brunkulbasoret el-produktionsandelafsamletel-produktion 1% 1%

Tabel6
OverslfftovertørvereserveriFællesskabet
(geologiskereserver)
1.Storbritannien
Skotland
îlord-England
Nord-Irland
Vfeiles
Ialt820000ha
360000ha
240000ha
160000ha
1580000ha
2.Irland
Ialt
3*Grœkenland1200000ha
herkanudvindesøkonomisk :600000ha
Peloponnes (ICoroni)
Vest-Makedonien (Agras)
0st-Makedonien (Philippi)
Ialt
4.forbundsrepu"bl Tyskland
Wordtyskland
Sydtyskland
Ialt
derafhøjmose350000ha
5•Danmark
6.Italien
7.Frankrig (Bretagne )
8.Nederlandene12miom
50miom"^
4300miom^
550000ha
250000ha
800000ha
–«sssssa
120000ha
120000ha
100000ha
50000ha

Tabel 7
Tørv :Irland
A.Status
iktoe
1980 1981
Tørveudvin !ing 888 945
Lagerbevægelser + 70 - 132
Forbrug ãlL JiL
Omdannelse
-el-produktion 606 585
-brIstproduktion 164 167
Omdannelse ialt =112= JSL
Direkte forbrug
Industri 1 4
Husholdninger 212 88
Direkte forbrug 213 92
ialt =====
Statistisk forskel -25 -31
8.Forædling
Produktion aftørvebriketter i1000 t: 338 340
Afsætning tilhusholdninger i1000 ts 342 330
C.Den energiøkonomiske betydning aftørv
Tørvs andel afprimærenergiproduktionen 45f° 43$
Tørve forbruget sandel afsamlet primærenergiforbrug
111% 10%
Tørvebaseret el-produktions andel afsamlet el-produktion 22% 22%