EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 29.6.2016 COM(2016) 431 final 2016/0197(COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om yderligere makroøkonomisk bistand til Det Hashemitiske Kongerige Jordan {SWD(2016) 213 final}



BEGRUNDELSE 1.BAGGRUND FOR FORSLAGET •Forslagets begrundelse og formål Siden begyndelsen af 2011 har Jordans økonomi været stærkt påvirket af den fortsatte regionale uro, navnlig i nabolandene Irak og Syrien. Kombineret med de svagere forhold i resten af verden har den regionale uro i betydelig grad påvirket de eksterne indtægter og belastet de offentlige finanser. Faldende turisme og udenlandske direkte investeringer, blokerede handelsruter og gentagne afbrydelser af forsyningen af naturgas fra Egypten, som har tvunget Jordan til at erstatte sin gasimport fra Egypten med dyrere brændstoffer til elproduktionen, har hæmmet væksten og tynget Jordans budgetstilling og stillingen over for udlandet. Konflikten i Syrien har ikke alene påvirket Jordan ved at forstyrre handelen med og via Syrien, men også gennem tilstrømningen af omkring 1,3 millioner syriske flygtninge til Jordan, hvilket har lagt et pres på Jordans budgetstilling, offentlige tjenester og infrastruktur. I 2012 nåede Jordan og IMF til enighed om et første tilpasningsprogram med støtte fra en treårig standbyaftale på 2 mia. USD. Programmet blev afsluttet på tilfredsstillende vis i august 2015. IMF-programmet blev suppleret med en første aftale om makrofinansiel bistand fra Den Europæiske Union på 180 mio. EUR (MFA-I), som blev vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet i december 2013, og bistanden blev udbetalt i to rater på 100 mio. EUR og 80 mio. EUR i henholdsvis februar og oktober 2015. Selv om der under det første program, som blev støttet af IMF, EU og andre donorer, blev gjort fremskridt med hensyn til makroøkonomisk stabilisering og reformer, har de vedvarende konflikter i nabolandene Irak og Syrien fortsat påvirket Jordans udenrigshandel og tilliden blandt investorer og turister negativt, og den økonomiske situation forværredes atter i 2015. Den jordanske regering har derfor efterspurgt øget støtte fra det internationale samfund til at håndtere de økonomiske følger af den syriske krise og navnlig tilstedeværelsen af et stort antal syriske flygtninge i Jordan. På konferencen om støtte til Syrien og regionen ("Supporting Syria and the Region"), som blev afholdt i London den 4. februar 2016, afgav det internationale samfund tilsagn om ca. 10 mia. USD til at hjælpe de lande, der er hårdest ramt af den syriske flygtningekrise. Ud af dette beløb gav EU tilsagn om 2,39 mia. EUR til de lande, der er påvirket af den syriske flygtningekrise, herunder et lån på 200 mio. EUR til en makrofinansiel bistandsforanstaltning til fordel for Jordan (MFA-II). Den 3. marts 2016 sendte de jordanske myndigheder en formel anmodning om en ny MFA-aftale med EU i form af et brev fra ministeriet for planlægning og internationalt samarbejde til kommissæren for økonomiske og finansielle anliggender samt beskatning og told. Den nye foreslåede MFAforanstaltning vil indgå i den nye pagt mellem EU og Jordan (som knyttes til prioriteterne for partnerskabet mellem Jordan og EU), et dokument, som EU og Jordan er i færd med at forhandle om, og som vil indeholde specifikke tilsagn fra hver side (herunder finansiel bistand fra EU) med henblik på at håndtere en række politiske prioriteter. Samtidig har Jordan og IMF forhandlet om en ny finansieringsordning, som ventes at være på plads i anden halvdel af 2016. Ordningen vil formentlig tage form af en udvidet lånefacilitet (Extended Fund Facility) og støtte et nyt økonomisk program med en sandsynlig varighed på tre år. På den baggrund, og i overensstemmelse med de tilsagn, der blev afgivet på konferencen i London, fremsætter Europa-Kommissionen et forslag til afgørelse for Europa-Parlamentet og Rådet om at yde ny makrofinansiel bistand til Jordan på op til 200 mio. EUR i form af mellemfristede lån. Det foreslåede beløb forekommer rimeligt på baggrund af en opdateret vurdering af landets behov for ekstern finansiering, størrelsen af det forventede IMF-program, hensyn til byrdefordeling og råderummet i EU-budgettet. Den foreslåede makrofinansielle bistand fra EU vil hjælpe Jordan med at dække en del af landets residuale behov for ekstern finansiering i perioden 2016-2017, som anslås til omkring 3,2 mia. USD. Eftersom hensigten er, at bistanden kanaliseres videre til budgettet, vil den nye bistand (ligesom den foregående) også hjælpe Jordan med at dække en del af de finanspolitiske omkostninger relateret til den syriske flygtningekrise. Som nærmere beskrevet i det arbejdsdokument, der ledsager dette forslag, finder Kommissionen bl.a. på grundlag af vurderingen af den politiske situation foretaget af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, at de politiske og økonomiske forudsætninger for den foreslåede MFA-foranstaltning er opfyldt. •Generel baggrund Efter en periode med en solid gennemsnitlig vækst på 6,5 % i perioden 2000-2009 er væksten i Jordans BNP aftaget til gennemsnitlige 2¾ % i 2011-2014. Væksten steg til 3,1 % i 2014, men i 2015 faldt den igen til 2,4 %, bl.a. som følge af intensiveringen af den syriske krise i 2015 og dens følger for handelen, turismen og investortilliden, såvel som afmatningen i landene i Golfsamarbejdsrådet, som er blandt Jordans vigtigste handelspartnere og en vigtig kilde til turisme, udenlandske pengeoverførsler og finansielle strømme. Den økonomiske afmatning har ført til en betydelig stigning i arbejdsløsheden. Efter at være faldet fra 12,6 % i 2013 til 11,9 % i 2014 steg arbejdsløsheden atter til 14,6 % i første kvartal af 2016. Arbejdsløsheden er særlig høj blandt de unge og kvinderne (henholdsvis 33 % og 23,7 % i første kvartal af 2016). Takket være betydelige fald i fødevarepriserne og de brændstofrelaterede priser faldt forbrugerpriserne med 0,9 % i 2015 (kerneinflationen er dog på ca. 2 %, hvilket delvis afspejler efterspørgslen blandt de syriske flygtninge). Forbrugerprisinflationen ventes at stige igen i år, efterhånden som brændstofpriserne stabiliseres eller stiger en anelse, men den ventes dog fortsat at være lav (på 1-1,5 %). Som reaktion på den svage inflation og den aftagende vækst sænkede Jordans centralbank diskontoen fra 4,25 % i begyndelsen af 2015 til 3,75 % i juli 2015. Jordan har gjort betydelige fremskridt med finanspolitisk konsolidering siden stigningen i budgetunderskuddet i 2012-2013, navnlig ved hjælp af tilpasningsforanstaltningerne under IMF-programmet (bl.a. indførelsen af en ny lov om indkomstskat i 2015) og faldet i oliepriserne, som har givet mulighed for en markant reduktion af driftsunderskuddet i NEPCO (det nationale elselskab) og statens overførsler til selskabet. Underskuddet på den samlede budgetsaldo, som også omfatter overførsler til NEPCO og WAJ (Jordans vandselskab) samt tilskud, faldt fra sit højeste på omkring 11 % af BNP i 2013 til 3,5 % af BNP i 2015. Forbedringen af den underliggende budgetstilling er dog noget mindre, når der ses på statens primære underskud, eksklusive tilskud og overførsler til NEPCO og WAJ. Budgetsaldoen blev forværret i 2015 (idet underskuddet steg til 5,2 % af BNP) og ligger fortsat mere end tre procentpoint af BNP over, hvad IMF havde programmeret. Det samlede underskud for staten og NEPCO (som medregner NEPCO's driftsunderskud i det primære underskud) ligger fortsat over 6 % af BNP og også langt over, hvad der var målet under IMF's standbyaftale (3,5 % af BNP). Den jordanske budgetstillings vedvarende skrøbelighed understreges yderligere af landets fortsatte store afhængighed af støtte fra udlandet (som ventes at blive mindre i de kommende år på grund af de lavere olieprisers virkninger for GCC-donorernes finanser) og risikoen for, at oliepriserne stiger mere markant end hidtil antaget. Jordan skal desuden fortsat dække de betydelige finanspolitiske omkostninger relateret til de syriske flygtninge, som overvejende afspejler sig i øgede udgifter til subsidier, sundhedsydelser, uddannelse og infrastruktur. Ifølge de jordanske myndigheder er de direkte og indirekte udgifter relateret til husningen af syriske flygtninge løbet op i ca. 6,6 mia. USD siden begyndelsen på den syriske konflikt. Som følge af en betydelig låneoptagning hos udenlandske donorer samt udstedelsen af internationale obligationer steg Jordans offentlige bruttogæld yderligere til 93,4 % af BNP ved udgangen af 2015 og fulgte således den opadgående tendens, der er konstateret siden 2008, hvor gælden udgjorde 60,2 % af BNP. IMF vurderer dog, at udviklingen i den offentlige gæld er bæredygtig, forudsat at landet fortsat skaber resultater med den mellemfristede finanspolitiske tilpasning og modtager betydelig støtte fra det internationale samfund. Til trods for at Jordan siden 2013 har opnået en betydelig korrektion af underskuddet på betalingsbalancen (som følge af den finanspolitiske konsolidering, faldende oliepriser og overgangen til billigere brændstoftyper), er underskuddet fortsat stort og udgjorde 11,7 % af BNP i 2015. Optrapningen af konflikten i Syrien og Irak i 2015 har haft negative konsekvenser for eksporten, turismen og investortilliden. Eksporten faldt med 6,6 % som følge af forstyrrelser af handelsruterne, mens turistindtægterne faldt med 7,1 % som følge af et markant fald i turisttallet fra 4,1 millioner i 2014 til 3,7 millioner i 2015. Det opvejer delvis for faldet i importen i en kontekst med svagere vækst og lave oliepriser. Landet oplevede fortsat et eksternt pres i første kvartal af 2016, hvilket førte til en betydelig stigning i handelsunderskuddet (på 13 % år-til-år), som afspejledes i nye fald i eksporten og turistindtægterne. Underskuddet på betalingsbalancen, eksklusive støtte, ventes at forblive tæt på 10 % af BNP i 2016-2017 (eller omkring 6 % af BNP inklusive udenlandsk støtte).

Faldet i udenlandske direkte investeringer, fra 1,8 mia. USD i 2014 til ca. 1,2 mia. USD i 2015, har skabt et yderligere pres på stillingen over for udlandet. Til trods for faldet i udenlandske direkte investeringer blev der i 2015 registreret en nettotilstrømning på 2,2 mia. USD på kapitalposterne og de finansielle poster sammenlignet med en nettotilstrømning på 1,2 mia. USD i 2014. Det kan tilskrives udstedelsen af to euroobligationer med garanti fra det amerikanske finansministerium i juni for i alt 1,5 mia. USD samt udstedelsen af en ikke-garanteret euroobligation i november for 500 mio. USD. I marts 2015 lå valutareserverne (netto) komfortabelt på 13,4 mia. USD, svarende til ca. syv måneder af næste års import. Inklusive guld lå reserverne på omkring 15 mia. EUR. De jordanske myndigheder gjorde betydelige fremskridt med en række strukturreformer som led i tilpasnings- og reformprogrammerne med støtte fra IMF, Verdensbanken og EU's første makrofinansielle bistandsforanstaltning, som blev afsluttet i oktober 2015. Det omfatter bl.a. reformen af brændstofstøtten og indførelsen af en kompensationsordning med kontantoverførsler, bestræbelser på at diversificere energikilderne, skattereformer og en modernisering af rammerne for investering. Landet står dog stadig over for at skulle gennemføre omfattende strukturreformer. Beskatningsgrundlaget er stadig for snævert og omfatter mange skattefritagelser, og der er stadig plads til at forbedre skatteforvaltningen og til yderligere reformer af indkomstbeskatningen med henblik på både at øge indtægterne og progressiviteten. Disse reformer bør understøtte den finanspolitiske konsolidering. Jordan døjer desuden med rigide arbejdsmarkeder og kompetencemismatch, som bidrager til en høj arbejdsløshed blandt navnlig de unge, samt en lav erhvervsfrekvens for kvinderne. Jordan bør fortsætte bestræbelserne på at diversificere energikilderne og øge energieffektiviteten for at imødekomme den øgede efterspørgsel på elektricitet og yderligere reducere landets afhængighed af oliebrændsel. Reformen af vandsektoren er et andet vigtigt område, idet overførslerne til WAJ fortsat udgør en stor byrde for budgettet. Der er også plads til yderligere forbedringer af erhvervs- og investeringsmiljøet, som er afgørende for at styrke tilstrømningen af investeringer under de nuværende vanskelige regionale forhold. Den økonomiske styring og gennemsigtighed bør også styrkes, bl.a. ved at øge indsatsen for at forbedre forvaltningen af de offentlige finanser, for eksempel ved at vedtage den nye lovgivning om revisionskontoret og modernisere gældsforvaltningen. IMF's prognoser fra februar 2016 peger i retning af betydelige betalingsbalancebehov i perioden 2016-2017, idet det samlede eksterne finansieringsgab anslås til 3,2 mia. USD (2 mia. USD i 2016 og 1,2 mia. USD i 2017). Dette finansieringsgab kan hovedsageligt tilskrives tre forhold, nemlig et vedvarende stort underskud på betalingsbalancen, forventningerne om en betydelig gældsafvikling, særligt i 2016, samt nødvendigheden af at holde valutareserven på et forsvarligt niveau. Den foreslåede makrofinansielle bistandsforanstaltning på 200 mio. EUR vil dække 7,4 % af det anslåede residuale finansieringsgab (efter modregning af IMF's finansiering og den forventede udbetaling af lån med politisk konditionalitet fra Verdensbanken). Ligesom i de seneste år ventes andre donorer (bl.a. Frankrig, Japan, USA og landene i Golfsamarbejdsrådet samt Den Arabiske Valutafond, såvel som EU gennem sin tilskudsbaserede budgetstøtte finansieret over det europæiske naboskabsinstrument) i den kommende periode at bidrage med betydelige ekstra midler og således sikre en rimelig byrdefordeling i donorernes støtteindsats. •Gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører Den 11. december 2013 vedtog Europa-Parlamentet og Rådet afgørelse nr. 1351/2013/EU om makrofinansiel bistand til Jordan for et beløb på 180 mio. EUR. Denne bistand blev udbetalt i sin helhed i 2015. •Overensstemmelse med andre EU-politikker og -mål EU og Jordan har gennem årene udviklet nære politiske og økonomiske forbindelser. I 2010 indgik EU og Jordan et partnerskab med "avanceret status", som indebærer et større samarbejde på flere områder. Retsgrundlaget for forbindelserne mellem EU og Jordan er den associeringsaftale, som trådte i kraft den 1. maj 2002, og de forskellige samarbejds- og dialoginstrumenter, som findes under den europæiske naboskabspolitik. Jordan er desuden medlem af Middelhavsunionen. EU's mål er at bistå Jordan med gennemførelsen af landets reformproces med udgangspunkt i de prioriteter og tiltag, der er fastsat i den fælles støtteramme for perioden 2014-2017. Som en reaktion på konflikterne i Syrien og Irak har EU og Jordan, også med henblik på yderligere at styrke det solide og alsidige samarbejde mellem de to parter, indledt drøftelser om nye prioriteter for partnerskabsaftalen, som bør være retningsgivende for forbindelserne mellem EU og Jordan i perioden 2016-2018. Disse partnerskabsprioriteter omfatter opfyldelsen af gensidige forpligtelser, som er fastsat i den pagt mellem EU og Jordan, der også er i færd med at blive drøftet. Jordan har udviklet vigtige økonomiske bånd til EU. I 2014 var EU Jordans næststørste handelspartner og tegnede sig for 15,5 % af handelen lige efter Saudi-Arabien med en andel på 17,7 % og foran USA (som er den tredjestørste handelspartner med en andel på 8,5 %). Der er også taget indledende skridt til at påbegynde forhandlinger om et vidtgående og bredt frihandelsområde. Formålet med oprettelsen af dette frihandelsområde er at forbedre mulighederne for markedsadgang og styrke investeringsklimaet samt at give mulighed for tættere økonomisk integration mellem EU og Jordan. De egentlige forhandlinger om frihandelsområdet mangler stadig at blive indledt, men parterne er allerede begyndt at drøfte muligheden for en midlertidig lempelse af de oprindelsesregler, som EU anvender i den bilaterale handel. Dette initiativ, som er led i EU's støtte til Jordan under den aktuelle syriske flygtningekrise, vil forhåbentlig sætte gang i Jordans eksport til EU og skabe flere beskæftigelsesmuligheder for både jordanerne og de syriske flygtninge. EU's makrofinansielle bistand vil supplere den støtte, der mobiliseres under det europæiske naboskabsinstrument og andre EU-programmer, og særligt bidrage til at opfylde konditionaliteterne under de pakker for budgetstøtte, der implementeres af EU. EU's makrofinansielle bistand vil øge merværdien ved og effektiviteten af EU's samlede finansielle interventioner, herunder andre finansielle instrumenter, idet den støtter de jordanske myndigheders indsats med at indføre passende rammer for den makroøkonomiske politik og strukturreformer. Jordan har taget vigtige skridt til at styrke de demokratiske rettigheder og retsstaten. Der er oprettet en forfatningsdomstol og en uafhængig valgkommission, og det jordanske parlament har vedtaget en række større love, bl.a. valgloven og loven om politiske partier samt love om decentralisering og kommuner. Det er stadig muligt at styrke de demokratiske institutioner og de retlige rammer samt at gøre demokratiet mere repræsentativt for de forskellige sociale og etniske befolkningsgrupper, men Jordan har dog formået at gøre fremskridt på området til trods for de vanskelige regionale forhold, og landet spiller fortsat en stabiliserende og afdæmpende rolle i området. Jordan ventes således at opfylde de politiske forudsætninger, der finder anvendelse for EU's makrofinansielle bistand, navnlig med hensyn til respekt for demokratiet, menneskerettighederne og retsstatsprincippet, og da det er et land, som EU varetager nære politiske og økonomiske forbindelser til. Kommissionens arbejdsdokument, som ledsager dette forslag, indeholder et bilag med en detaljeret vurdering af opfyldelsen af de politiske betingelser for makrofinansiel bistand udarbejdet af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil. Den foreslåede nye makrofinansielle bistand er også i overensstemmelse med EU's tilsagn om at støtte Jordans økonomiske og politiske overgang. 2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET •Resumé af forslaget EU stiller makrofinansiel bistand til rådighed for Jordan op til et maksimalt beløb på 200 mio. EUR i form af et mellemfristet lån. Bistanden vil bidrage til at dække Jordans residuale behov for ekstern finansiering i 2016-2017 som fastlagt af Kommissionen på grundlag af overslagene fra IMF. Bistanden forventes at blive udbetalt i to lånerater på hver 100 mio. EUR. Udbetalingen af første rate forventes at ske mod udgangen af 2016. Den anden rate, som er betinget af en række politikforanstaltninger, vil kunne udbetales i andet kvartal af 2017. Bistanden vil blive forvaltet af Kommissionen. Der vil gælde specifikke bestemmelser om forebyggelse af svig og andre uregelmæssigheder i overensstemmelse med finansforordningen. Som sædvanlig i forbindelse med ydelsen af makrofinansiel bistand vil udbetalingerne være betinget af vellykkede programgennemgange som led i den nye finansieringsaftale med IMF. Desuden vil Kommissionen og de jordanske myndigheder fastlægge specifikke strukturreformforanstaltninger i et aftalememorandum. Kommissionen vil fokusere på strukturreformer, der tager sigte på at forbedre den overordnede makroøkonomiske forvaltning og forudsætningerne for bæredygtig vækst. Som nævnt ovenfor skal disse reformforanstaltninger understøtte myndighedernes reformdagsorden og supplere de programmer, der aftales med IMF, Verdensbanken og andre donorer samt de politiske programmer som led i EU's budgetstøtte. De vil være i overensstemmelse med prioriteterne for økonomiske reformer, der vedtages mellem EU og Jordan som led i den fælles støtteramme for 2014-2017 og andre strategiske dokumenter (herunder de kommende partnerskabsprioriteter og pagten med Jordan). De skal desuden bygge på de strukturreformer, der blev implementeret under MFA-I. Beslutningen om at udbetale hele den makrofinansielle bistand i form af lån er begrundet i Jordans udviklingsniveau (målt ved dets indkomst pr. indbygger) og gældsindikatorer. Den er også i overensstemmelse med Verdensbankens og IMF's behandling af Jordan. Jordan er ikke berettiget til finansiering på lempelige vilkår fra hverken den internationale udviklingsmyndighed (IDA) eller IMF's trustfond for fattigdomsreduktion og vækst. •Retsgrundlag

Retsgrundlaget for dette forslag er artikel 212 i TEUF. •Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence) Nærhedsprincippet er overholdt, eftersom målsætningerne om at genskabe den kortsigtede makroøkonomiske stabilitet i Jordan ikke i tilstrækkelig grad kan nås af medlemsstaterne på egen hånd og bedre kan nås af Den Europæiske Union. De vigtigste årsager er budgetbegrænsningerne på nationalt plan og behovet for en stærk koordinering mellem donorerne for at maksimere bistandens omfang og virkning. •Proportionalitetsprincippet Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet: Det er begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at nå målsætningerne om kortsigtet makroøkonomisk stabilitet, og går ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. På grundlag af IMF's prognoser i forbindelse med den kommende udvidede lånefacilitet har Kommissionen fastslået, at beløbet for den nye makrofinansielle vil svare til 7,4 % af det anslåede residuale finansieringsbehov for perioden 2016-2017. Dette er i overensstemmelse med den almindelige praksis for byrdefordeling i forbindelse med makrofinansielle bistandsforanstaltninger. På grund af de tilsagn om bistand, som andre bilaterale og multilaterale donorer har givet Jordan, anses dette for at være en passende byrdefordeling for EU. •Valg af retsakt Projektfinansiering eller teknisk bistand vil ikke være egnet eller tilstrækkeligt til at opfylde disse makroøkonomiske mål. Den største merværdi ved makrofinansiel bistand i forhold til andre EU-instrumenter er, at den vil lette det eksterne finansieringspres og bidrage til at skabe en stabil makroøkonomisk ramme, bl.a. ved at fremme en bæredygtig betalingsbalance- og budgetsituation, samt en passende ramme for strukturreformer. Ved at bidrage til indførelsen af en passende overordnet politisk ramme kan den makrofinansielle bistand øge effektiviteten af de aktioner, der finansieres i Jordan under andre og mere snævert fokuserede finansielle EU-instrumenter. 3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER •Høringer af interesserede parter Den makrofinansielle bistand ydes som en integrerende del af den internationale støtte til økonomisk stabilisering i Jordan. Under udarbejdelsen af dette forslag om makrofinansiel bistand har Kommissionens tjenestegrene konsulteret IMF og Verdensbanken, som allerede har iværksat større finansieringsprogrammer og er i færd med at forberede nye programmer. Den 2. juni 2016 hørte Kommissionen Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, som tilsluttede sig forslaget. Kommissionen har desuden været i løbende kontakt med de jordanske myndigheder. •Indhentning og brug af ekspertbistand Kommissionen vil inden den konkrete implementering af bistanden med hjælp fra eksterne eksperter foretage en operationel vurdering, hvori den kontrollerer kvaliteten og pålideligheden af Jordans offentlige finansielle kredsløb og administrative procedurer. Resultatet heraf vil blive delt med de jordanske myndigheder og EU-delegationen med henblik på det videre arbejde med mulige forbedringer og vil eventuelt også indgå i de politiske betingelser, der vil blive knyttet til den foreslåede makrofinansielle bistand. •Konsekvensanalyse EU's makrofinansielle bistand er et ekstraordinært nødinstrument til at håndtere alvorlige betalingsbalanceproblemer i tredjelande. Dette forslag om makrofinansiel bistand er derfor ikke underlagt et krav om gennemførelse af en konsekvensanalyse efter Kommissionens retningslinjer for bedre regulering (SWD(2015) 111 final), da det ud fra et politisk perspektiv er bydende nødvendigt at skride hastigt til værks i denne nødsituation, som kræver en hurtig reaktion. Mere generelt bygger Kommissionens forslag om makrofinansiel bistand på erfaringer fra efterfølgende evalueringer foretaget i forbindelse med tidligere aktioner i EU's naboområde. Ligesom det var tilfældet med MFA-I, vil MFA-II og det økonomiske tilpasnings- og reformprogram, som er knyttet til den, bidrage til at lette Jordans finansieringsbehov på kort sigt og samtidig støtte de politiske foranstaltninger, der tager sigte på at styrke betalingsbalancesituationen og den finansielle bæredygtighed på mellemlang sigt og styrke væksten, og vil således supplere det kommende IMF-program. Foranstaltningerne vil formodentlig dække relevante reformområder såsom forvaltning af de offentlige finanser og andre aspekter af økonomisk styring, skattereformer, styrkelse af det sociale sikkerhedsnet, reformer af energi- og vandsektorerne, handel og investeringer samt arbejdsmarkedet, herunder foranstaltninger til at lette integrationen af de syriske flygtninge i det jordanske arbejdsmarked. 4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET Den planlagte bistand vil blive ydet i form af et lån og skal finansieres via låntagning, som Kommissionen vil gennemføre på vegne af EU. Bistandens virkninger for budgettet vil svare til tilførslerne til EU's garantifond for aktioner i forhold til tredjeland, til en sats på 9 % af de udbetalte beløb, fra budgetpost 01 03 06 ("Tilførsler til garantifonden"). Ud fra den antagelse, at den første udbetaling af lånet (på 100 mio. EUR) vil ske i 2016, og at den anden udbetaling af lånet (på 100 mio. EUR) vil ske i 2017 i overensstemmelse med reglerne for garantifondmekanismen, vil tilførslerne blive foretaget i budgetterne 2018-2019. På grundlag af de aktuelle prognoser for udnyttelsen af budgetpost 01 03 06 vurderer Kommissionen, at budgettet kan dække foranstaltningen. 5.ANDRE FORHOLD •Fornyet gennemgang/revision/udløbsklausul

Forslaget indeholder en udløbsklausul. Den foreslåede makrofinansielle bistand stilles til rådighed i to et halvt år regnet fra den første dag efter aftalememorandummets ikrafttræden. 2016/0197 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om yderligere makroøkonomisk bistand til Det Hashemitiske Kongerige Jordan EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 212, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, efter den almindelige lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: (1)Forbindelserne mellem Den Europæiske Union ("Unionen") og Det Hashemitiske Kongerige Jordan ("Jordan") udvikles inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik. Jordan undertegnede en associeringsaftale med EU den 24. november 1997, som trådte i kraft den 1. maj 2002. Inden for rammerne af denne associeringsaftale har EU og Jordan gradvist etableret et frihandelsområde over en overgangsperiode på 12 år. Derudover trådte en aftale om yderligere liberalisering af landbrugsprodukter i kraft i 2007. I 2010 indgik EU og Jordan et partnerskab med "avanceret status", som indebærer et større samarbejde på flere områder. I december 2009 blev en protokol om tvistbilæggelsesordninger for handel mellem EU og Jordan paraferet, og den 1. juli 2011 trådte den i kraft. Den bilaterale politiske dialog og det økonomiske samarbejde er blevet videreudviklet inden for rammerne af associeringsaftaler under naboskabspolitikken og den fælles støtteramme, som er blevet vedtaget for perioden 2014-2017. (2)Siden 2011 har Jordan iværksat en række politiske reformer for at styrke det parlamentariske demokrati og retsstaten. Der er oprettet en forfatningsdomstol og en uafhængig valgkommission, og det jordanske parlament har vedtaget en række større love, bl.a. valgloven og loven om politiske partier samt love om decentralisering og kommuner. (3)Jordans økonomi er blevet hårdt ramt af den fortsatte regionale uro, navnlig i nabolandene Irak og Syrien. Kombineret med de svagere forhold i resten af verden har den regionale uro i betydelig grad påvirket de eksterne indtægter og belastet de offentlige finanser. Turismen og de udenlandske direkte investeringer er blevet påvirket negativt, handelsruterne er blevet blokeret, og forsyningen af naturgas fra Egypten er blevet afbrudt. Samtidig er den jordanske økonomi også blevet påvirket af en betydelig tilstrømning af syriske flygtninge, som har øget presset på budgetstillingen, de offentlige tjenester og infrastrukturen (4)Siden den syriske konflikt brød ud i 2011, har Unionen erklæret sin utvetydige støtte til Jordan til at håndtere de økonomiske og sociale konsekvenser af krisen i Syrien og navnlig tilstedeværelsen af det store antal syriske flygtninge på landets område. Unionen har øget sin finansielle bistand til Jordan, styrket samarbejdet på mange områder, bl.a. inden for civilsamfundet, valgsystemet, sikkerhed, regional udvikling og sociale og økonomiske reformer. Unionen har desuden åbnet mulighed for at indgå en aftale om etablering af et vidtgående og bredt frihandelsområde. (5)Som følge af de vanskelige økonomiske og finansielle forhold nåede de jordanske myndigheder og Den Internationale Valutafond (IMF) i august 2012 til enighed om et første økonomisk tilpasningsprogram, som blev støttet af en treårig standbyaftale på 2 mia. USD. Programmet blev afsluttet på tilfredsstillende vis i august 2015. Jordan har som led i programmet gjort markante fremskridt med den finanspolitiske konsolidering (også hjulpet godt på vej af faldet i oliepriserne) og gennemførelsen af en række strukturreformer. (6)I december 2012 anmodede Jordan Unionen om supplerende makrofinansiel bistand. Det førte til afgørelsen i december 2013 om at yde makrofinansiel bistand på 180 mio. EUR i form af lån (MFA-I). Aftalememorandummet, som indeholder de politiske betingelser for den første aftale om makrofinansiel bistand, trådte i kraft den 18. marts 2014. Efter implementeringen af de aftalte politiske foranstaltninger blev den første rate under MFA-I udbetalt den 10. februar 2015 og den anden rate udbetalt den 15. oktober 2015. (7)Siden den syriske krise brød ud, har EU bevilget knap 1,13 mia. EUR til Jordan. Foruden de 180 mio. EUR under den første aftale om makrofinansiel bistand omfatter det 500 mio. EUR via det almindelige programmerede bilaterale samarbejde med Jordan finansieret over det europæiske naboskabsinstrument, omkring 250 mio. EUR fra budgettet til humanitær bistand og mere end 30 mio. EUR fra instrumentet, der bidrager til stabilitet og fred. Den Europæiske Investeringsbank har desuden ydet lån på i alt 264 mio. EUR siden 2011. (8)Intensiveringen af den syriske krise i 2015 har påvirket Jordan betydeligt på grund af dens følger for handelen, turismen og investortilliden. Jordan blev samtidig påvirket af nedgangen i den finansielle støtte fra landene i Golfsamarbejdsrådet (GCC), som blev ramt af faldet i oliepriserne. Den økonomiske vækst er derfor atter aftaget, arbejdsløsheden er steget, og der er opstået nye behov for budgetfinansiering og ekstern finansiering. (9)I denne vanskelige situation har Unionen gentaget sit tilsagn om at støtte Jordan med håndteringen af landets økonomiske og sociale udfordringer og reformprocessen. Unionen erklærede navnlig sin støtte på konferencen "Supporting Syria and the Region", som blev afholdt i London den 4. februar 2016, ved at afgive tilsagn om 2,39 mia. EUR i finansiel bistand i 2016-2017 til de lande, der er hårdest påvirket af flygtningekrisen, herunder Jordan. Politisk og økonomisk støtte fra Unionen til Jordans reformproces er i overensstemmelse med Unionens politik over for det sydlige Middelhavsområde, som fastsat inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik.

(10)Efter at de økonomiske og finansielle forhold i Jordan er blevet forværret, har Jordan desuden indledt forhandlinger om en ny opfølgende aftale med IMF (IMF-programmet), som kunne tage form af en udvidet lånefacilitet ("Extended Fund Facility") og ventes at have en varighed på tre år begyndende i anden halvdel af 2016. Det nye IMF-program vil sigte mod at afhjælpe Jordans kortsigtede betalingsbalanceproblemer og samtidig støtte gennemførelsen af solide tilpasningsforanstaltninger. (11)På grund af den forværrede økonomiske situation og de ringe udsigter anmodede Jordan i marts 2016 Unionen om yderligere makrofinansiel bistand. (12)Eftersom Jordan er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, bør landet betragtes som berettiget til at modtage makrofinansiel bistand fra Unionen. (13)Unionens makrofinansielle bistand bør være et ekstraordinært finansielt instrument til ubunden og uspecificeret betalingsbalancestøtte, som sigter mod at dække modtagerens umiddelbare behov for ekstern finansiering, og bør understøtte gennemførelsen af et politisk program, der indeholder stærke øjeblikkelige tilpasnings- og strukturreformforanstaltninger for at forbedre betalingsbalancen på kort sigt. (14)Eftersom der stadig findes et stort residualt eksternt finansieringsgab på Jordans betalingsbalance, som overstiger de midler, der stilles til rådighed af IMF og andre multilaterale institutioner, anses Unionens makrofinansielle bistand til Jordan, i kombination med IMF-programmet, under de nuværende ekstraordinære omstændigheder for at være en hensigtsmæssig reaktion på Jordans anmodning om støtte til økonomisk stabilisering. Unionens makrofinansielle bistand vil bidrage til Jordans økonomiske stabilisering og strukturreformdagsorden, idet den udgør et supplement til midler, der stilles til rådighed under IMF's finansielle aftale. (15)Unionens makrofinansielle bistand bør sigte mod at støtte genopretningen af en bæredygtig ekstern finansieringssituation for Jordan og derved støtte landets økonomiske og sociale udvikling. (16)Fastsættelsen af beløbet for Unionens makrofinansielle bistand er baseret på en omfattende kvantitativ vurdering af Jordans residuale behov for ekstern finansiering og tager hensyn til landets evne til at finansiere sig selv med egne midler, navnlig med de internationale reserver, det råder over. Unionens makrofinansielle bistand bør supplere IMF's og Verdensbankens programmer og midler. Ved fastsættelsen af bistandsbeløbet er der også taget højde for den forventede finansielle støtte fra multilaterale donorer og nødvendigheden af at sikre en rimelig byrdefordeling mellem Unionen og andre donorer samt for den allerede eksisterende anvendelse af Unionens andre eksterne finansieringsinstrumenter i Jordan og merværdien af Unionens samlede engagement. (17)Kommissionen bør sikre, at Unionens makrofinansielle bistand juridisk og indholdsmæssigt er i overensstemmelse med de vigtigste principper, mål og foranstaltninger, der træffes som led i de forskellige eksterne foranstaltninger og andre af Unionens relevante politikker. (18)Unionens makrofinansielle bistand bør understøtte Unionens udenrigspolitik over for Jordan. Kommissionens tjenestegrene og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil bør arbejde tæt sammen under hele det makrofinansielle bistandsforløb med henblik på at koordinere og sikre sammenhæng i Unionens udenrigspolitik. (19)Unionens makrofinansielle bistand bør understøtte Jordans tilslutning til fælles værdier med Unionen, herunder demokrati, retsstat, god regeringsførelse, respekt for menneskerettighederne, bæredygtig udvikling og bekæmpelse af fattigdom, samt landets tilslutning til principperne om åben, regelbaseret og fair handel. (20)Det bør være en forudsætning for Unionens makrofinansielle bistand, at Jordan respekterer effektive, demokratiske mekanismer – herunder et parlamentarisk flerpartisystem – og retsstatsprincippet, samt sikrer respekt for menneskerettighederne. De specifikke målsætninger for Unionens makrofinansielle bistand bør samtidig være at styrke effektiviteten, gennemsigtigheden og ansvarligheden af de offentlige finansforvaltningssystemer i Jordan og at fremme strukturreformer, der har til formål at støtte en holdbar og inklusiv vækst, jobskabelse og finanspolitisk konsolidering. Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil bør regelmæssigt føre kontrol med, at såvel forudsætningerne opfyldes, som at disse målsætninger nås. (21)For at sikre, at Unionens finansielle interesser i forbindelse med denne makrofinansielle bistand beskyttes effektivt, bør Jordan vedtage hensigtsmæssige foranstaltninger til at forebygge og bekæmpe svig, korruption og andre uregelmæssigheder i forbindelse med bistanden. Derudover bør det fastsættes, at Kommissionen gennemfører kontrol, og at Revisionsretten foretager den fornødne revision. (22)Unionens makrofinansielle bistand stilles til rådighed med forbehold af Europa-Parlamentets og Rådets bemyndigelse (som budgetmyndighed). (23)Størrelsen af hensættelsen til den makrofinansielle bistand bør være forenelig med budgetbevillingerne i den flerårige finansielle ramme. (24)Unionens makrofinansielle bistand bør forvaltes af Kommissionen. For at sikre, at EuropaParlamentet og Rådet er i stand til at følge gennemførelsen af denne afgørelse, bør Kommissionen regelmæssigt holde dem underrettet om udviklingen i forbindelse med bistanden og forsyne dem med den relevante dokumentation. (25)For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne afgørelse bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011. (26)Unionens makrofinansielle bistand bør ledsages af økonomisk-politiske betingelser, som nedfældes i et aftalememorandum. For at sikre ensartede gennemførelsesbetingelser, samt af effektivitetshensyn, bør Kommissionen gives bemyndigelse til at forhandle om disse betingelser med de jordanske myndigheder under tilsyn af et udvalg sammensat af repræsentanter for medlemsstaterne i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 182/2011. I henhold til denne forordning bør rådgivningsproceduren som hovedregel finde anvendelse i alle tilfælde, medmindre andet er fastsat i forordningen. I betragtning af den potentielt store betydning af bistand på mere end 90 mio. EUR vil det være hensigtsmæssigt, at undersøgelsesproceduren anvendes for transaktioner over denne tærskel. I betragtning af størrelsen af Unionens makrofinansielle bistand til Jordan bør undersøgelsesproceduren finde anvendelse på vedtagelsen af aftalememorandummet og på enhver reduktion, suspendering eller annullering af bistanden — VEDTAGET DENNE AFGØRELSE: Artikel 1 1.Unionen stiller makrofinansiel bistand på højst 200 mio. EUR til rådighed for Jordan ("Unionens makrofinansielle bistand") for at støtte Jordans økonomiske stabilisering og omfattende reformdagsorden. Bistanden skal bidrage til at dække Jordans betalingsbalancebehov som angivet i IMF-programmet.

2.Hele Unionens makrofinansielle bistand ydes til Jordan i form af lån. Kommissionen bemyndiges til på vegne af Unionen at låne de nødvendige midler på kapitalmarkederne eller fra finansielle institutioner og genudlåne dem til Jordan. Lånene skal have en gennemsnitlig løbetid på højst 15 år. 3.Frigivelsen af Unionens makrofinansielle bistand forvaltes af Kommissionen i overensstemmelse med de aftaler eller overenskomster, der er indgået mellem Den Internationale Valutafond (IMF) og Jordan, og med de centrale principper og målsætninger i de økonomiske reformer, som er fastlagt i associeringsaftalen mellem EU og Jordan, den fælles støtteramme for 2014-2017 og de kommende partnerskabsprioriteter. Kommissionen holder regelmæssigt Europa-Parlamentet og Rådet underrettet om udviklingen i Unionens makrofinansielle bistand, herunder udbetalingen heraf, og forsyner i god tid disse institutioner med den relevante dokumentation. 4.Unionens makrofinansielle bistand stilles til rådighed i to et halvt år regnet fra den første dag efter ikrafttrædelsen af det aftalememorandum, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1. 5.Sker der i løbet af den periode, hvor den makrofinansielle bistand udbetales, et afgørende fald i Jordans finansieringsbehov i forhold til de oprindelige prognoser, nedsætter Kommissionen efter undersøgelsesproceduren i artikel 7, stk. 2, størrelsen af bistanden, eller suspenderer eller annullerer den. Artikel 2 1.Det er en forudsætning for Unionens makrofinansielle bistand, at Jordan respekterer effektive, demokratiske mekanismer – herunder et parlamentarisk flerpartisystem – og retsstatsprincippet, samt sikrer respekt for menneskerettighederne. 2.Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil kontrollerer, at disse forudsætninger overholdes i hele den periode, hvor Unionen yder makrofinansiel bistand. 3.Stk. 1 og 2 anvendes i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2010/427/EU. Artikel 3 1.Kommissionen aftaler efter undersøgelsesproceduren i artikel 7, stk. 2, med de jordanske myndigheder klart definerede økonomisk-politiske og finansielle betingelser med fokus på strukturreformer og sunde offentlige finanser, som Unionens makrofinansielle bistand skal være underlagt, og disse betingelser fastlægges i et aftalememorandum ("aftalememorandummet"). De økonomisk-politiske og finansielle betingelser i aftalememorandummet skal være i overensstemmelse med de aftaler eller overenskomster, der henvises til i artikel 1, stk. 3, herunder de makroøkonomiske tilpasnings- og strukturreformprogrammer, som Jordan gennemfører med støtte fra IMF. 2.Betingelserne omhandlet i stk. 1 har især til formål at styrke effektiviteten, gennemsigtigheden og ansvarligheden af systemerne for forvaltning af de offentlige finanser i Jordan og for anvendelsen af Unionens makrofinansielle bistand. Fremskridt med hensyn til gensidig markedsåbning, udvikling af regelbaseret og fair handel samt andre prioriteringer i sammenhæng med Unionens politik i forhold til tredjelande skal også tages med i betragtning ved udformningen af de politiske foranstaltninger. Kommissionen fører regelmæssigt kontrol med de fremskridt, der gøres i retning af disse mål. 3.De detaljerede finansielle betingelser for Unionens makrofinansielle bistand fastlægges i en låneaftale, der indgås mellem Kommissionen og de jordanske myndigheder. 4.Kommissionen kontrollerer regelmæssigt, om betingelserne i artikel 4, stk. 3, fortsat er opfyldt, herunder om Tunesiens økonomiske politik er i overensstemmelse med målene for Unionens makrofinansielle bistand. I den forbindelse arbejder Kommissionen tæt sammen med IMF og Verdensbanken og, når det er nødvendigt, med Europa-Parlamentet og Rådet. Artikel 4 1.Med forbehold af betingelserne i stk. 3 stiller Kommissionen Unionens makrofinansielle bistand til rådighed i to lånerater. Raternes størrelse fastsættes i det aftalememorandum, der er omhandlet i artikel 3. 2.Unionens makrofinansielle bistand vil om nødvendigt medføre tilførsler til garantifonden for aktioner i forhold til tredjeland, i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 480/2009. 3.Kommissionen frigiver raterne under forudsætning af, at alle følgende betingelser er opfyldt: a)forudsætningen i artikel 2 er opfyldt b)kontinuerlig tilfredsstillende gennemførelse af et politikprogram, der omfatter stærke tilpasnings- og strukturreformforanstaltninger støttet af en ikke-forebyggende IMFlåneaftale samt c)tilfredsstillende gennemførelse af de økonomisk-politiske og finansielle betingelser i aftalememorandummet.

Anden rate frigives i princippet ikke tidligere end tre måneder efter frigivelsen af første rate. 4.Såfremt betingelserne i stk. 3 ikke opfyldes kontinuerligt, suspenderer Kommissionen midlertidigt eller annullerer udbetalingen af Unionens makrofinansielle bistand. I sådanne tilfælde underretter den Europa-Parlamentet og Rådet om årsagerne til denne suspendering eller annullering. 5.Unionens makrofinansielle bistand udbetales til Jordans centralbank. Under iagttagelse af de bestemmelser, der fastlægges i aftalememorandummet, herunder en bekræftelse af de resterende budgetfinansieringsbehov, kan Unionens midler udbetales til Jordans finansministerium som den endelige modtager. Artikel 5 1.Alle låntagnings- og långivningstransaktioner relateret til Unionens makrofinansielle bistand gennemføres i euro med samme valørdato og må ikke indebære nogen ændring af løbetiden for Unionen eller udsætte den for eventuelle valutakurs- eller renterisici eller nogen anden kommerciel risiko. 2.Tillader omstændighederne det, og anmoder Jordan herom, kan Kommissionen træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at der i lånebetingelserne indføjes en klausul om førtidig tilbagebetaling, og at betingelserne for låntagningstransaktionerne indeholder en tilsvarende klausul. 3.Tillader omstændighederne en forbedring af rentesatsen på lånet, og anmoder Jordan herom, kan Kommissionen beslutte at refinansiere hele eller en del af sin oprindelige låntagning eller omlægge de tilsvarende finansielle betingelser. Refinansierings- eller omlægningstransaktioner gennemføres i overensstemmelse med stk. 1 og 4 og må ikke resultere i en forlængelse af løbetiden for de pågældende lån eller i en forhøjelse af restgælden på datoen for refinansieringen eller omlægningen. 4.Alle Unionens omkostninger relateret til de låntagnings- og långivningstransaktioner, der gennemføres efter denne afgørelse, afholdes af Jordan. 5.Kommissionen underretter Europa-Parlamentet og Rådet om udviklingen i de transaktioner, der er omhandlet i stk. 2 og 3. Artikel 6 1.Unionens makrofinansielle bistand gennemføres i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012. 2.Unionens makrofinansielle bistand gennemføres ved direkte forvaltning. 3.Den låneaftale, der indgås med de jordanske myndigheder, skal indeholde bestemmelser, som: a)sikrer, at Jordan regelmæssigt kontrollerer, at midler modtaget fra Unionens budget er blevet anvendt efter hensigten, træffer passende foranstaltninger til at forhindre uregelmæssigheder og svig og om nødvendigt tager retlige skridt til at inddrive eventuelt misbrugte midler, der er udbetalt i henhold til denne afgørelse b)sikrer beskyttelsen af Unionens finansielle interesser og navnlig fastlægger specifikke foranstaltninger til at forhindre og bekæmpe svig, korruption og andre uregelmæssigheder, der kan påvirke Unionens makrofinansielle bistand, jf. Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95, Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 c)udtrykkeligt bemyndiger Kommissionen, herunder Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig, eller dens repræsentant til at foretage kontrol og inspektion på stedet d)udtrykkeligt bemyndiger Kommissionen og Revisionsretten til at foretage revision i og efter rådighedsperioden for Unionens makrofinansielle bistand, herunder dokumentrevision og revision på stedet, f.eks. operationelle vurderinger e)sikrer, at Unionen har ret til førtidig tilbagebetaling af lånet, hvis det konstateres, at Jordan i forbindelse med forvaltningen af Unionens makrofinansielle bistand har været involveret i svig eller korruption eller andre illegale aktiviteter, som skader Unionens finansielle interesser. 4.Inden gennemførelsen af Unionens makrofinansielle bistand undersøger Kommissionen ved hjælp af en operationel vurdering, om Jordan råder over fornuftige finansielle arrangementer, administrative procedurer samt interne og eksterne kontrolmekanismer, der er relevante for denne bistand. Artikel 7

1.Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011. 2.Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011. Artikel 8 1.Senest den 30. juni hvert år forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af denne afgørelse i det foregående år, herunder en evaluering af denne gennemførelse. I rapporten: a)gennemgås de fremskridt, der er gjort med hensyn til gennemførelsen af Unionens makrofinansielle bistand b)vurderes Jordans økonomiske situation og udsigter samt fremskridt med at gennemføre de i artikel 3, stk. 1, omhandlede politiske foranstaltninger c)redegøres der for forbindelsen mellem de økonomisk-politiske betingelser, der er fastlagt i aftalememorandummet, Jordans aktuelle økonomiske og finanspolitiske resultater og Kommissionens afgørelser om frigivelse af raterne af Unionens makrofinansielle bistand. 2.Senest to år efter udløbet af den rådighedsperiode, der er omhandlet i artikel 1, stk. 4, forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en efterfølgende evalueringsrapport, hvori den vurderer resultaterne og effektiviteten af Unionens gennemførte makrofinansielle bistand, og i hvilket omfang den har bidraget til bistandens mål. Artikel 9 Denne afgørelse træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Udfærdiget i Bruxelles, den . På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne Formand Formand FINANSIERINGSOVERSIGT 1.FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1.Forslagets/initiativets betegnelse 1.2.Berørt(e) politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen 1.3.Forslagets/initiativets art 1.4.Mål 1.5.Forslagets/initiativets begrundelse

1.6.Varighed og finansielle virkninger 1.7.Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r) 2.FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1.Bestemmelser om kontrol og rapportering 2.2.Forvaltnings- og kontrolsystem 2.3.Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder 3.FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1.Berørt(e) udgiftspost(er) på budgettet og udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme 3.2.Anslåede virkninger for udgifterne 3.3.Anslåede virkninger for indtægterne FINANSIERINGSOVERSIGT 1.FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1.Forslagets/initiativets betegnelse Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om yderligere makrofinansiel bistand til Det Hashemitiske Kongerige Jordan. 1.2.Berørt(e) politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen Politikområde: Afsnit 01 – Økonomiske og finansielle anliggender Aktivitet: 03 – Internationale økonomiske og finansielle anliggender 1.3.Forslagets/initiativets art X Forslaget/initiativet drejer sig om en ny foranstaltning 1.4.Mål

1.4.1.Det eller de af Kommissionens flerårige strategiske mål, som forslaget/initiativet vedrører "Nyt skub i beskæftigelse, vækst og investeringer: at fremme velfærd uden for EU" De vigtigste aktivitetsområder med relation til GD ECFIN er følgende: 1. Fremme af gennemførelsen af den europæiske naboskabspolitik ved at udbygge den økonomiske analyse og styrke den politiske dialog og rådslagning om de økonomiske aspekter af handlingsplanerne. 2. Udvikling, overvågning og gennemførelse af makrofinansiel bistand til partnerlande uden for EU i samarbejde med de relevante internationale finansielle institutioner. 1.4.2.Specifikke mål og berørte ABM/ABB-aktiviteter Specifikt mål nr. 1: "At fremme velfærd uden for EU": støtte makrofinansiel stabilitet og fremme vækstfremmende reformer uden for EU, bl.a. gennem regelmæssige økonomiske dialoger med centrale partnere og ved at yde makrofinansiel bistand". Berørte ABM/ABB-aktiviteter: Internationale økonomiske og finansielle anliggender. 1.4.3.Forventede resultater og virkninger Den foreslåede bistand består af et EU-lån på 200 mio. EUR til Det Hashemitiske Kongerige Jordan ("Jordan"). Formålet med bistanden er at bidrage til en mere holdbar betalingsbalancesituation. Bistanden, der udbetales i to rater, vil hjælpe landet med at håndtere de økonomiske og sociale vanskeligheder, der følger af den regionale ustabilitet og husningen af syriske flygtninge. Den vil også fremme strukturreformer, som skal styrke den holdbare økonomiske vækst, mindske de makroøkonomiske sårbarheder og forbedre forvaltningen af de offentlige finanser. 1.4.4.Virknings- og resultatindikatorer Myndighederne skal regelmæssigt indberette en række indikatorer til Kommissionen og aflægge detaljeret rapport om opfyldelsen af de aftalte politikbetingelser forud for udbetalingen af anden rate af bistanden. Kommissionens tjenestegrene vil løbende overvåge den offentlige finansforvaltning efter den operationelle vurdering af de finansielle kredsløb og administrative procedurer i Jordan, der foretages i forbindelse med forberedelsen af denne foranstaltning. EU's delegation i Jordan vil også foretage regelmæssige indberetninger om emner, der er relevante for overvågningen af bistanden. Kommissionens tjenestegrene vil holde tæt kontakt med IMF og Verdensbanken for at drage fordel af den indsigt, de har fået i forbindelse med deres igangværende aktiviteter i Jordan. Den foreslåede lovgivningsmæssige afgørelse indeholder bestemmelser om årlig rapportering til Rådet og Europa-Parlamentet, som skal omfatte en vurdering af gennemførelsen af denne foranstaltning. Der vil blive foretaget en uafhængig efterfølgende evaluering af bistanden inden for to år efter gennemførelsesperiodens udløb. 1.5.Forslagets/initiativets begrundelse 1.5.1.Behov, der skal opfyldes på kort eller lang sigt Udbetalingen af bistanden er betinget af, at der opnås tilfredsstillende resultater ved gennemførelsen af det økonomiske udbetalingsprogram mellem Jordan og IMF, som ventes at være på plads i anden halvdel af 2016. Derudover aftaler Kommissionen med de jordanske myndigheder specifikke politikbetingelser, som er opført i et aftalememorandum og skal opfyldes, før den anden rate frigives af Kommissionen. 1.5.2.Merværdien ved en indsats fra EU's side Ved at hjælpe landet med at håndtere det økonomiske chok, der skyldes den regionale ustabilitet og tilstrømningen af syriske flygtninge, vil forslaget om makrofinansiel bistand bidrage til at fremme makroøkonomisk stabilitet, økonomiske reformer og politiske fremskridt i landet. Ved at supplere de ressourcer, der stilles til rådighed af de internationale finansielle institutioner, EU og andre donorer, vil den bidrage til den samlede effektivitet af den finansielle hjælpepakke fra det internationale donorsamfund. Det foreslåede program vil også styrke regeringens reformbestræbelser og dens ønske om nærmere forbindelser med EU. Dette kan bl.a. nås ved at fastlægge hensigtsmæssige betingelser for udbetalingen af bistanden. Set i en større sammenhæng vil programmet desuden sende et signal til de øvrige lande i regionen om, at EU er parat til at støtte lande, der iværksætter politiske reformer i perioder med økonomiske vanskeligheder.

1.5.3.Erfaringer fra lignende foranstaltninger Siden 2004 er der i alt foretaget 16 efterfølgende evalueringer af makrofinansielle bistandsforanstaltninger. I disse evalueringer konkluderes det, at makrofinansielle bistandsforanstaltninger reelt – om end nogle gange i beskedent og indirekte omfang – bidrager til at forbedre den økonomiske stilling over for udlandet og den makroøkonomiske stabilitet samt til gennemførelsen af strukturreformer i modtagerlandet. I de fleste tilfælde havde den makrofinansielle bistand en positiv indvirkning på modtagerlandets betalingsbalance og bidrog til at lempe budgetmæssige begrænsninger. De førte også til en lidt større økonomisk vækst. 1.5.4.Sammenhæng med andre relevante instrumenter og eventuel synergivirkning EU er blandt Jordans største donorer. Den finansielle bistand til Jordan under det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument i perioden 2007-2013 beløb sig til 589 mio. EUR. Det omfatter yderligere finansiering, der er tildelt som led i det incitamentbaserede SPRING-program. I perioden 2014-2017 vil EU's bistand til Jordan under det europæiske naboskabsinstrument kunne spænde mellem en minimumstildeling på 312 mio. EUR og maksimalt 382 mio. EUR. Jordan vil desuden få hjælp via EU's regionale trustfond, Madadfonden, som blev etableret i december 2014 til støtte for Syrien og nabolandene, herunder Jordan. Den første række programmer til i alt 41 mio. EUR finansieret over Madadfonden blev godkendt i maj 2015. Disse midler suppleres af finansiering fra andre EU-instrumenter såsom naboskabsinvesteringsfaciliteten. Foruden de bilaterale samarbejdsprogrammer får Jordan også støtte via regionale programmer, som navnlig vedrører retsstatsprincippet og retlige anliggender, miljø- og klimabeskyttelse, migration og kultur og ungdom. Jordan deltager desuden i diverse initiativer, som er åbne for alle naboskabspartnerlande, f.eks. Erasmus+, som øger mobiliteten og samarbejdet med EU inden for videregående uddannelse, TAIEX og SIGMA. Derudover kan Jordan modtage yderligere midler via adskillige af EU's tematiske programmer og instrumenter, bl.a. det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder (EIDHR), programmet for ikkestatslige aktører of lokale myndigheder samt programmet vedrørende migration og asyl. Den Europæiske Investeringsbank har desuden støttet Jordan ved at udstede lån op til 264,9 mio. EUR siden 2011, heraf 115,9 mio. EUR i 2015. Endelig blev aftalen om MFA-I på 180 mio. EUR, som blev godkendt i 2013, gennemført med succes og fuldt udbetalt i 2015. Den største merværdi ved den makrofinansielle bistand i forhold til andre EU-instrumenter er et bidrag til at skabe stabile makroøkonomiske rammer, blandt andet ved at fremme en holdbar betalingsbalance- og budgetsituation, samt en hensigtsmæssig ramme for strukturreformer. Makrofinansiel bistand er ikke en løbende finansiel støtte og er heller ikke beregnet til at støtte den økonomiske og sociale udvikling i modtagerlandene. Den skal ophøre, så snart landets eksterne finansielle situation er blevet bragt tilbage på en holdbar kurs. Derefter afløses den af EU's almindelige samarbejdsbistandsinstrumenter. Den makrofinansielle bistand er også beregnet til at supplere interventioner fra de internationale finansielle institutioner, navnlig de tilpasnings- og reformprogrammer, der er støttet af IMF's udvidede lånefacilitet (Extended Fund Facility) og Verdensbankens udviklingspolitiske lån (Development Policy Loans). 1.6.Varighed og finansielle virkninger X Forslag/initiativ af begrænset varighed X Forslag/initiativ gældende i 2 et halvt år fra aftalememorandummets ikrafttræden som angivet i afgørelsens artikel 1, stk. 4 X Finansielle virkninger fra 2016 til 2019 1.7.Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r) X Direkte forvaltning ved Kommissionen 2.FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1.Bestemmelser om kontrol og rapportering Denne bistand er af makroøkonomisk karakter, og den vil være udformet i overensstemmelse med det kommende IMF-støttede økonomiske program. Kommissionens overvågning af foranstaltningen finder sted på grundlag af udviklingen i gennemførelsen af IMF-programmet og de specifikke reformforanstaltninger, der skal fastlægges i et aftalememorandum med de jordanske myndigheder (jf. også punkt 1.4.4). 2.2.Forvaltnings- og kontrolsystem 2.2.1.Konstaterede risici Den foreslåede makrofinansielle bistand er forbundet med risici af både forvaltningsmæssig og politisk karakter. Der er risiko for, at den makrofinansielle bistand, som ikke er øremærket til bestemte udgifter, kan anvendes på svigagtig vis. Generelt er denne risiko relateret til med faktorer som kvaliteten af forvaltningssystemerne i centralbanken og finansministeriet og tilstrækkeligheden af de interne og eksterne revisionsmuligheder. En anden væsentlig risiko for foranstaltningen skyldes den økonomiske og politiske uro i området, navnlig i Syrien og Irak, som har direkte konsekvenser for den jordanske økonomi. På det nationale plan relaterer den største risiko sig til vanskeligheder med den økonomiske reformproces og eksisterende makroøkonomiske sårbarheder, herunder de budgetmæssige virkninger af tilstrømningen af flygtninge fra Syrien.

Jordan er også stadig sårbart over for mulige nye afbrydelser af forsyningen af naturgas fra Egypten. Endelig er der risici, som skyldes en mulig svækkelse af det europæiske og globale økonomiske miljø og en stigning i de internationale energi- og fødevarepriser. 2.2.2.Påtænkt(e) kontrolmetode(r) Den makrofinansielle bistand vil blive verificeret, kontrolleret og revideret på Kommissionens ansvar af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og af Den Europæiske Revisionsret. 2.2.3.Omkostninger og fordele ved kontrollen og omfanget af sandsynlig misligholdelse Basisomkostningerne for Kommissionen i forbindelse med verificerings- og kontrolmetoderne samt omkostningerne ved den operationelle vurdering af finansielle og administrative kredsløb, der foretages forud for foranstaltningen, er beskrevet i tabel 3.2.1. Der er desuden omkostninger for Den Europæiske Revisionsret og ved mulige OLAF-interventioner. Den operationelle vurdering bidrager ikke kun til at vurdere risici for misbrug af midlerne, men giver som en yderligere fordel nyttige oplysninger om de nødvendige reformer inden for forvaltningen af de offentlige finanser, som afspejles i de politiske betingelser, der er knyttet til foranstaltningen. Med hensyn til omfanget af sandsynlig misligholdelse vurderes risikoen for misligholdelse (i form af manglende tilbagebetaling af lånet eller misbrug af midlerne) at være lav på grundlag af de erfaringer, der er gjort med instrumentet for makrofinansiel bistand siden dets indførelse. 2.3.Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder For at mindske risiciene for svigagtig anvendelse vil der blive truffet en række foranstaltninger: For det første indeholder retsgrundlaget for forslaget om makrofinansiel bistand til Jordan en bestemmelse om foranstaltninger til forebyggelse af svig. Disse foranstaltninger vil blive yderligere uddybet i låneaftalen, som indeholder en række bestemmelser om inspektion, forebyggelse af svig, revisioner og inddrivelse af midler i tilfælde af svig eller korruption. Efter planen vil der endvidere blive knyttet en række specifikke politiske betingelser til bistanden, hovedsagelig inden for forvaltningen af de offentlige finanser, med henblik på at tilvejebringe større effektivitet, gennemsigtighed og ansvarlighed. For det andet vil Kommissionens tjenestegrene, inden aftalememorandummet indgås, med støtte fra de bemyndigede eksterne eksperter foretage en operationel vurdering af de finansielle kredsløb og administrative procedurer i Jordans finansministerium og centralbank for at opfylde kravene i finansforordningen vedrørende Unionens almindelige budget. Denne analyse vil afgøre, om rammerne for en sund finansiel forvaltning af den makrofinansielle bistand er tilstrækkeligt effektive i Jordan og omfatter områder som f.eks. ledelsesstruktur og organisation, ressourcestyring og -kontrol, it-sikkerhed, intern og ekstern revisionskapacitet samt centralbankens uafhængighed. I lyset af denne analyse kan der efter aftale med de nationale myndigheder fastsættes særlige ordninger for modtagernes forvaltning af midlerne. Bistanden vil endvidere blive indbetalt på en særlig konto hos Jordans centralbank. Endelig vil bistanden blive verificeret, kontrolleret og revideret på Kommissionens ansvar af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og af Den Europæiske Revisionsret. 3.FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1.Berørt(e) udgiftspost(er) på budgettet og udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme Eksisterende udgiftsposter på budgettet 01 03 02 – Makrofinansiel bistand 01 03 06 – Tilførsler til Garantifonden I samme rækkefølge som udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme og budgetposterne. Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme Budgetpost Udgiftensart Bidrag Nummer

[Betegnelse…...….] OB/IOB

() fra EFTAlande fra kandidatlande fra tredjelande iht. finansforordningens artikel 18, stk.1, litra aa) 4 01 03 02 Makrofinansiel bistand OB NEJ NEJ NEJ NEJ 4 01 03 06 Tilførsler til Garantifonden OB NEJ NEJ NEJ NEJ 01 03 06 – Den Europæiske Unions sikkerhedsstillelse for lån, som EU har optaget med henblik på makrofinansiel bistand til tredjelande. Garantifonden for aktioner i forhold til tredjeland tilføres midler i overensstemmelse med forordningen om oprettelse af fonden. I overensstemmelse med denne forordning er lånene baseret på det udestående beløb ved udgangen af et år. Garantifonden tilføres midler fra budgetpost 01 03 06 ("Tilførsler til Garantifonden") med en sats på 9 % af de samlede udestående forpligtelser. Tilførselsbeløbet beregnes ved begyndelsen af år "n" som differencen mellem målbeløbet og fondens nettoaktiver ved udgangen af år "n-1". Dette tilførselsbeløb opføres i år "n" i budgetudkastet for år "n+1" og indbetales i én transaktion ved begyndelsen af år "n+1" fra budgetposten "Tilførsler til Garantifonden" (01 03 06). Det betyder, at 9 % (maks. 18 mio. EUR) af det reelt udbetalte beløb vil blive taget med i betragtning i målbeløbet ved udgangen af år "n-1" med henblik på beregningen af tilførselsbeløbet til fonden. Nye budgetposter, som der er søgt om: ikke relevant.

3.2.Anslåede virkninger for udgifterne 3.2.1.Sammenfatning af de anslåede virkninger for udgifterne i mio. EUR (tre decimaler) Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme

4 GD: ECFIN År

2016 År

2017 År

2018 År

2019 I ALT •Aktionsbevillinger Budgetpost 01 03 06 Tilførsler til Garantifonden Forpligtelser (1a) 9 9 18 Betalinger (2a) 9 9 18 Administrationsbevillinger finansieret

over bevillingsrammen for særprogrammet (operationel vurdering og efterfølgende evaluering) Budgetpost 01 03 02 Forpligtelser (3) 0,10 0,15 0,25 Betalinger (3a) 0,10 0,15 0,25 Bevillinger I ALT

til GD ECFIN Forpligtelser =1+1a +3 0,10 9 9,15 18,25 Betalinger = 2+2a +3 0,10 9 9,15 18,25



• Aktionsbevillinger I ALT Forpligtelser (4) 9 9 18,00 Betalinger (5) 9 9 18,00 Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer I ALT (6) 0,10 0,15 0,25 Bevillinger I ALT

under UDGIFTSOMRÅDE 4

i den flerårige finansielle ramme Forpligtelser =4+ 6 0,10 9 9,15 18,25 Betalinger =5+ 6 0,10 9 9,15 18,25



Hvis flere udgiftsområder påvirkes af forslaget/initiativet: i mio. EUR (tre decimaler) Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme

5 "Administrationsudgifter" År

2016 År

2017 År

2018 År

2019 I ALT GD: ECFIN • Menneskelige ressourcer 0,039 0,029 0,021 0,016 0,105 • Andre administrationsudgifter 0,025 0,015 0,040 I ALT GD ECFIN Bevillinger 0,064 0,044 0,021 0,016 0,145 Bevillinger I ALT

under UDGIFTSOMRÅDE 5

i den flerårige finansielle ramme (Forpligtelser i alt = betalinger i alt) 0,064 0,044 0,021 0,016 0,145 i mio. EUR (tre decimaler) År

2016 År

2017 År

2018 År

2019 I ALT Bevillinger I ALT

under UDGIFTSOMRÅDE 1-5

i den flerårige finansielle ramme Forpligtelser 0,164 0,044 9,021 9,166 18,395 Betalinger 0,164 0,044 9,021 9,166 18,395 3.2.2.Anslåede virkninger for aktionsbevillingerne –◻ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af aktionsbevillinger –X Forslaget/initiativet medfører anvendelse af aktionsbevillinger som anført herunder: Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (tre decimaler) Der angives mål og resultater ⇩ År

2016 År

2017 År

2018 År

209 I ALT Type Antal Omkostninger Antal Omkostninger Antal Omkostninger Antal Omkostninger Antal resultater i alt Omkostninger i alt SPECIFIKT MÅL NR. 3 - Resultat 1 Operationel vurdering 1 0,10 1 0,10 - Resultat 2 Efterfølgende evaluering 1 0,15 1 0,15 - Resultat 3 Tilførsler til Garantifonden 1 9 1 9 2 18 Subtotal for specifikt mål nr. 1 1 0,10 1 9 2 9,15 4 18,25 OMKOSTNINGER I ALT 1 0,10 1 9 2 9,15 4 18,25 3.2.3.Anslåede virkninger for administrationsbevillingerne 3.2.3.1.Resumé

–◻ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af administrationsbevillinger –X Forslaget/initiativet medfører anvendelse af administrationsbevillinger som anført herunder: i mio. EUR (tre decimaler) År

2016 År

2017 År

2018 År

2019 Der indsættes flere år, hvis virkningerne varer længere (jf. punkt 1.6) I ALT UDGIFTSOMRÅDE 5

i den flerårige finansielle ramme Menneskelige ressourcer 0,039 0,029 0,021 0,016 0,105 Andre administrationsudgifter 0,025 0,015 0,040 subtotal UDGIFTSOMRÅDE 5

i den flerårige finansielle ramme 0,064 0,044 0,021 0,016 0,145 Uden for UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme Menneskelige ressourcer Andre udgifter

af administrativ art Subtotal

uden for UDGIFTSOMRÅDE 5

i den flerårige finansielle ramme I ALT 0,064 0,044 0,021 0,016 0,145 Administrationsbevillingerne vil blive dækket ved hjælp af de bevillinger, som GD'et allerede har afsat til aktionen, og/eller ved omfordeling inden for GD’et, eventuelt suppleret med yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige GD i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger. 3.2.3.2. Anslået behov for menneskelige ressourcer –◻ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af menneskelige ressourcer –X Forslaget/initiativet medfører anvendelse af menneskelige ressourcer som anført herunder: Overslag angives i årsværk År

2016 År

2017 År 2018 År 2019 Der indsættes flere år, hvis virkningerne varer længere (jf. punkt 1.6) •Stillinger i stillingsfortegnelsen (tjenestemænd og midlertidigt ansatte) 01 01 01 01 (i hovedsædet og i Kommissionens repræsentationskontorer) 0,19 0,13 0,09 0,06 XX 01 01 02 (i delegationer) XX 01 05 01 (indirekte forskning) 10 01 05 01 (direkte forskning) •Eksternt personale (i årsværk) XX 01 02 01 (KA, V, UNE under den "samlede bevillingsramme") 0,20 0,16 0,12 0,10 XX 01 02 02 (KA, V, UED, LA og UNE i delegationerne) XX 01 04 yy - i hovedsædet - i delegationer XX 01 05 02 (KA, V, UNE - indirekte forskning) 10 01 05 02 (KA, V, UNE – direkte forskning) Andre budgetposter (skal angives) I ALT 0,39 0,29 0,21 0,16 XX angiver det berørte politikområde eller budgetafsnit. Personalebehovet vil blive dækket ved hjælp af det personale, som generaldirektoratet allerede har afsat til aktionen, og/eller interne rokader i generaldirektoratet, eventuelt suppleret med yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige generaldirektorat i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger. Omkostningerne til det nødvendige personale anslås på grundlag af 30 % af de årlige udgifter til en tjenestemand i lønklasse AD5 - AD12. Opgavebeskrivelse: Tjenestemænd og midlertidigt ansatte: Kontorchefer: Føre tilsyn med og forvalte aktionen, vedtage rapporter om låneaftalen, lede besøg og vurdere fremskridt med hensyn til opfyldelse af betingelser. Kontor: Udarbejde aftalememorandummet og låneaftalen, samarbejde med myndighederne og de internationale finansieringsinstitutter samt med eksterne eksperter ved operationelle vurderinger og efterfølgende evalueringer, gennemføre kontrolbesøg, udarbejde rapporter fra Kommissionens tjenestegrene, udarbejde kommissionsprocedurer for forvaltning af bistanden. Eksternt personale Ikke relevant 3.2.4.Forenelighed med indeværende flerårige finansielle ramme –X Forslaget/initiativet er foreneligt med indeværende flerårige finansielle ramme. 3.2.5.Tredjemands bidrag til finansieringen