Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. XXX/XXX [forordningen om offentlig kontrol] og om ophævelse af forordning (EF) nr. 834/2007 /* COM/2014/0180 final - 2014/0100 (COD) */





BEGRUNDELSE 1. BAGGRUND FOR FORSLAGET 1.1. Begrundelse og formål Gennem de seneste 10 år har markedet for økologiske produkter været præget af en dynamisk udvikling som følge af en kraftig vækst i efterspørgslen. Verdensmarkedet for økologiske fødevarer er firdoblet siden 1999. Det areal, som anvendes til økologisk produktion i Den Europæiske Union (herefter "Unionen"), er blevet fordoblet. Hvert år omlægges 500 000 hektar til økologisk landbrug. Hverken det indenlandske udbud eller de lovgivningsmæssige rammer er imidlertid fulgt med denne udvidelse af markedet. Produktionsreglerne tager ikke i tilstrækkelig grad hensyn til udviklingen i forbrugernes og borgernes interesser og forventninger, mærkningsreglerne er indviklede, der er påvist svagheder i kontrolsystemet og i handelsordningen. Lovgivningen er kompleks og indebærer betydelige administrative byrder, som afholder mindre landbrugere fra at tilslutte sig Unionens ordninger for økologiske produkter. Nogle af undtagelserne, som var nødvendige for udviklingen af sektoren, synes ikke længere at være berettigede. Forslaget tager sigte på at forbedre lovgivningen om økologisk produktion med det formål: (1) at fjerne hindringer for en bæredygtig udvikling af økologisk produktion i Unionen, (2) at yde garanti for lige konkurrencevilkår for landbrugere og andre erhvervsdrivende og sikre, at det indre marked kan fungere mere effektivt (3) at opretholde og øge forbrugernes tillid til økologiske produkter. 1.2. Generel baggrund Ved vedtagelsen af Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 om økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter[1] pegede Rådet på en række spørgsmål, som Kommission skulle forelægge en rapport om for Europa-Parlamentet og Rådet efter at have gennemgået de erfaringer, der er gjort med anvendelsen af forordning (EF) nr. 834/2007. Rådet vedtog konklusioner om Kommissionens rapport[2] på sin samling vedrørende landbrug og fiskeri den 13.-14. maj 2013[3] og opfordrede medlemsstaterne og Kommissionen til at udvikle sektoren for økologisk produktion på et ambitiøst niveau gennem en revision af de nuværende retlige rammer for at forbedre deres anvendelighed og samtidig sikre en periode med stabilitet og sikkerhed, at nå frem til en yderligere præcisering og forenkling og at løse de i øjeblikket uafklarede spørgsmål, der skal udvikles yderligere. Revisionen af lovgivningen om økologisk produktion indgår i Kommissionens program for målrettet og effektiv regulering[4]. Revisionen er en lejlighed til at rette Kommissionens gennemførelsesbeføjelser i Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 ind efter den sondring mellem Kommissionens delegerede beføjelser og gennemførelsesbeføjelser, som blev indført ved artikel 290 og 291 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). 1.3. Gældende bestemmelser på området Den første EU-lovgivning om økologisk produktion blev vedtaget i 1991. Rådets forordning (EØF) nr. 2092/91 indeholdt en juridisk definition af økologisk produktion i form af produktionsregler og fastsatte krav vedrørende kontrol og mærkning samt regler for import af økologiske produkter. Det skabte et grundlag for beskyttelse af forbrugerne og de økologiske producenter mod urigtige og vildledende økologiske anprisninger Denne lovgivning blev revideret med vedtagelsen af Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 i juni 2007, som navnlig: – definerede økologisk produktion yderligere ved at redegøre for dens mål og principper – forbedrede harmoniseringen af reglerne for økologisk produktion i Unionen ved at bringe nationale bestemmelser om animalske produkter til ophør – indførte muligheden for undtagelser fra reglerne under medlemsstaternes ansvar, men med strenge begrænsninger og i et begrænset tidsrum – knyttede kontrollen med økologisk produktion til det offentlige system for kontrol med fødevarer og foderstoffer, der er fastsat i forordning (EF) nr. 882/2004[5], og gjorde akkreditering af private kontrolorganer obligatorisk – omstrukturerede importordningen således at, at udover anerkendelse af tredjelande med henblik på ligestilling anerkender Den Europæiske Union kontrolorganer, som udøver virksomhed i tredjelande med henblik på verifikation af ligestilling med eller opfyldelse af EU-krav. Det foregående system med tilladelser til den enkelte, som medlemsstaterne udstedte for hver enkelt parti, var fjernet fra grundforordningen og er nu ved at blive afviklet. 1.4. Overensstemmelse med andre politikker Dette initiativ forfølger målsætningerne i meddelelsen om smart regulering i Den Europæiske Union. Et af formålene med revisionen er at forenkle de lovgivningsmæssige byrder. Det er på linje med den generelle ramme for Europa 2020-strategien, især hvad angår det prioriterede mål om bæredygtig vækst og fremme af en mere ressourceeffektiv, grønnere og mere konkurrencedygtig økonomi. Det er i overensstemmelse reformen af den fælles landbrugspolitik, som udgør de overordnede rammer for udviklingen af landbruget i EU for perioden 2014-2020.[6] Formålet med de nye bestemmelser er at opnå en bæredygtig konkurrenceevne, hvormed der kan opnås en økonomisk levedygtig sektor for fødevareproduktion samtidig med en bæredygtig forvaltning af Unionens naturgivne landbaserede ressourcer, hvor økologisk produktion er blevet identificeret som et centralt element. Forslaget tager hensyn til den nye fælles fiskeripolitik, hvad angår akvakultur, som spiller en central rolle med hensyn til at sikre en bæredygtig, langsigtet fødevaresikkerhed, vækst og beskæftigelse samtidig mindske presset på vilde fiskebestande som følge af den voksende efterspørgsel efter akvatiske fødevarer. Dette er også i overensstemmelse med Kommissionens forslag til en ny forordning fra Rådet og Europa-Parlamentet om offentlig kontrol[7], som har til formål at konsolidere den integrerede tilgang på alle områder med tilknytning til fødevarekæden ved at rationalisere og forenkle den generelle lovramme og samtidig forfølge målsætningen om bedre lovgivning. Navnlig er definitioner tilpasset og/eller præciseret, hvor det er påkrævet, og det foreslås, at de nødvendige særlige kontrolbestemmelser integreres i en retlig ramme for offentlig kontrol. Endelig er ordningen for økologisk produktion en del af Unionens kvalitetsordninger for landbrugsprodukter sammen med geografiske betegnelser, garanterede traditionelle specialiteter og produkter fra Unionens fjernområder og bjergområder, som det understreges i Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om kvalitetspolitikken for landbrugsprodukter og anføres i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger[8]. 2. RESULTAT AF HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER 2.1. Høringer Den nuværende situation blev analyseret indgående på grundlag af de oplysninger, der var indsamlet i forbindelse med en række høringer af berørte interessenter, hvortil Kommissionen havde indbudt mere end 70 eksperter og forskere til at mødes for mere indgående at drøfte de nuværende og fremtidige udfordringer for økologisektoren. Kommissionen indledte en onlinehøring i begyndelsen af 2013. Der blev afgivet næsten 45 000 svar på spørgeskemaet, og herudover indkom næsten 1 400 åbne bidrag. Størstedelen af svarene (96 %) var fra borgere i Den Europæiske Union, og de resterende 4 % kom fra berørte interessenter. Herudover blev de berørte interessenter i sektoren informeret og hørt om revisionen på flere møder i Den Rådgivende Gruppe for Økologisk Landbrug. Medlemsstaterne blev som kompetente myndigheder med ansvaret for at gennemføre lovgivningen holdt underrettet og hørt om tekniske aspekter af revisionen. 2.2. De vigtigste høringsresultater Respondenterne i den offentlige høring er først og fremmest optaget af spørgsmål vedrørende miljø og kvalitet. De ser gerne, at der sker en opstramning af EU's økologiregler, og ønsker ensartede økologiregler for landbrugere og andre erhvervsdrivende i hele Unionen. Hovedparten går således ind for at bringe undtagelser fra reglerne til ophør. Der kom store forventninger til udtryk med hensyn til restkoncentrationer af produkter og stoffer, som ikke er tilladt i økologisk produktion. Den Europæiske Unions logo for økologisk produktion blev anset for at være ligeværdig med nationale logoer som et middel til at genkende økologiske produkter. Størstedelen af borgerne og de berørte parter har tillid til ordningen for kontrol med økologisk produktion, men er af den opfattelse, at den kan forbedres, hovedsagelig ved at indføre elektronisk certificering. De går også ind for gruppecertificering for mindre landbrugere. Der er i økologisektoren almindelig anerkendt, at der er behov for at forbedre økologilovgivningen. Der er også bred enighed om, at økologisk produktion nøje bør følge økologiens produktionsprincipper og målsætninger, og at undtagelser bør bringes til ophør. 2.3. Konsekvensanalyse I konsekvensanalysen blev tre forskellige løsningsmodeller sammenlignet: – Forbedret opretholdelse af status quo, som baseres på forbedringer og bedre håndhævelse af den nuværende lovgivning – Den markedsdrevne model, som sigter mod at skabe de betingelser, der skal til for at kunne reagere dynamisk på yderligere udviklinger på markedet med mere fleksible regler. Længerevarende særregler vil blive integreret i produktionsreglerne. – Den princip-drevne model sigter mod, at økologisk produktion omlægges, så der på ny fokuseres på økologiens principper og det vil tydeligere afspejle sig i produktionsreglerne. Særregler vil være bragt til ophør. De tre politiske løsningsmodeller er blevet vurderet ud fra deres potentiale til at opnå 2020-målene for den fælles landbrugspolitiks mål, de specifikke politiske målsætninger og de operationelle mål for revisionen og med hensyn til virkning og effektivitet. Den princip-drevne model giver de bedste resultater ifølge alle de evaluerede kriterier, efterfulgt af den markedsdrevne model og derefter den forbedrede status quo. Den princip-drevne model forventes at give følgende resultater: – Positive udsigter for markedet som følge af øget tillid fra forbrugernes side, som forventes at holde priserne på økologiske produkter oppe og tiltrække nye markedsdeltagere – Fjernelsen af undtagelser fra reglerne bør bidrage til udviklingen af økologiske rå- og hjælpestoffer, især frø – Mere præcise og forenklede produktionsregler vil gøre sektoren mere tiltrækkende – Konkurrencen vil foregå på mere retfærdige vilkår som følge af yderligere harmonisering, forenklede og klarere regler og skiftet fra ækvivalens til overensstemmelse i forbindelse med anerkendelse af kontrolorganer i tredjelande – Forbrugernes tillid vil blive større, når der er et forbedret kontrolsystem og harmoniserede produktionsregler, der tager hensyn til udviklingen i samfundsmæssige anliggender (miljøledelsessystem for forarbejdningsvirksomheder og handelsdrivende, dyrevelfærd) – En risikobaseret tilgang forventes at føre til en forbedring af kontrollens virkningsfuldhed og effektivitet og bidrager sammen med en mere pålidelig importordning til forebyggelse af svig – De positive miljøvirkninger som er forbundet med økologisk produktion, vil blive træde tydeligere frem, når undtagelsesbestemmelser bringes til ophør – Dyrevelfærden vil blive forbedret, når undtagelser fjernes. I konsekvensanalysen konkluderedes det, at den foretrukne model var den princip-drevne model sammen med indføjelse af de forbedringer, der blev foreslået i den forbedrede status quo-situation, med visse underordnede løsningsmodeller. I hele processens forløb har der været lagt særlig vægt på forenkling. Den foretrukne model vil føre til: – præcisering af bestemmelserne om anvendelsesområde, produktionsregler, mærkning og kontrol – fjernelse af ineffektive bestemmelser – begrænsninger for, i hvor stort omfang medlemsstaterne kan dispensere fra reglerne, – forenkling af importordningen – forenkling af kravene for små landbrugere, navnlig som følge af indførelsen af gruppecertificering. Hvad angår de administrative omkostninger, vil det nuværende forslag indebære, at 37 ud af 135 nuværende oplysningsforpligtelser, som økologiske producenter og myndighederne er underlagt, vil blive fjernet. 3. JURIDISKE ASPEKTER AF FORSLAGET 3.1. Resumé af forslaget De økologiske produktionsmåder skal fortsat overholde principper, som nøje afspejler forbrugernes forventninger. De specifikke produktionsregler samles i et bilag til den foreslåede forordning for på den måde at løse spørgsmålet om læsbarhed. Produktionsreglerne forbedres og ensrettes ved at fjerne undtagelser, undtagen i tilfælde, hvor midlertidige foranstaltninger er nødvendige for at videreføre eller genoptage en økologisk produktion i en katastrofesituation. Økologiske landbrug skal drives fuldt ud i overensstemmelse med de krav, der gælder for økologisk produktion, og godkendelse af omlægningsperioden med tilbagevirkende kraft er i princippet ikke længere mulig. De landbrugsingredienser, som anvendes i forarbejdede økologiske produkters sammensætning, skal udelukkende være økologiske. Med undtagelse af mikrovirksomheder er det for andre økologiske erhvervsdrivende end landbrugere eller erhvervsdrivende, som producerer tang eller akvakulturdyr, et krav, at de skal udvikle et system, som kan forbedre deres resultater på miljøområdet. Kontrolsystemet forbedres ved at integrere alle bestemmelser om kontrol i én enkelt retsakt i henhold til Kommissionens forslag til en forordning om offentlig kontrol og andre offentlige aktiviteter på fødevare- og foderstofområdet. Det betyder, at erhvervsdrivende, ansvarlige myndigheder, kontrolmyndigheder og kontrolorganer ikke længere vil skulle tage udgangspunkt i to forskellige lovtekster, når det gælder bestemmelser om kontrol. Kontrollerbarheden forbedres gennem præcisering, forenkling og harmonisering af produktionsregler og afskaffelse af en række mulige undtagelser fra disse regler. Det er hensigten med forslaget at afskaffe muligheden for at fritage visse typer detailhandlere omhandlet i forordning (EF) nr. 834/2007, som har ført til forskellige fortolkninger og praksis på tværs af medlemsstaterne og gjort forvaltning, tilsyn og kontrol vanskeligere. Den risikobaserede tilgang til offentlig kontrol styrkes yderligere ved at fjerne kravet om, at alle erhvervsdrivende mindst én gang om året skal underkastes kontrol af, om de overholder deres forpligtelser i henhold til forordning (EF) nr. 834/2007. Dette vil gøre det muligt at tilpasse kontrolhyppigheden ved hjælp af delegerede retsakter, der skal vedtages i henhold til forordning (EU) nr. XX/XXX (forordningen om offentlig kontrol), så erhvervsdrivende med en lav risikoprofil kan være underlagt fysisk kontrol under én gang årligt og/eller være underlagt reducerede årlige fysiske inspektioner, mens der mod erhvervsdrivende, der udgør en højere risiko, vil blive sat ind med øget kontrol. Det vil føre til en mere rimelig afvejning af omfanget af kontrol af erhvervsdrivende, så erhvervsdrivende, der kan dokumentere, at de overholder reglerne, pålægges en mindre byrde, og at anvendelsen af ressourcerne fra de kompetente myndigheders, kontrolmyndigheders og -organers side bliver mere effektiv og virkningsfuld. Der indføres særlige bestemmelser for at øge gennemsigtigheden med hensyn til gebyrer, der kan opkræves for kontrollen, og bestemmelserne om offentliggørelse af erhvervsdrivende sammen med oplysninger om deres certificeringsstatus udvides. Et system for gruppecertificering indføres for mindre landbrugere i Unionen for at mindske inspektions- og certificeringsomkostninger og den dermed forbundne administrative byrde, styrke lokale netværk og dermed bidrage til at skabe bedre afsætningsmuligheder og sikre lige konkurrencevilkår med erhvervsdrivende i tredjelande. Særlige bestemmelser indføres for at sikre øget sporbarhed og forebygge svig: erhvervsdrivende kan ikke kontrolleres af forskellige kontrolmyndigheder eller kontrolorganer ved samme produktgrupper på forskellige trin i den økologiske kæde. Der indføres også særlige bestemmelser for at harmonisere foranstaltninger, der skal træffes, når ikke-tilladte produkter eller stoffer opdages. Der kan i den forbindelse være tilfælde, hvor landbrugere hindres i at markedsføre deres produkter som økologiske på grund af utilsigtet tilstedeværelse af ikke-tilladte produkter eller stoffer. Medlemsstater kan gives bemyndigelse fra Kommissionen til at yde nationale betalinger som kompensation for de tab, der påføres i sådanne tilfælde. Herudover kan medlemsstaterne anvende den fælles landbrugspolitiks ordninger til at hel eller delvis dækning af sådanne tab. Endelige fastsætter forslaget de tiltag, der skal iværksættes i hele Unionen på samme brede kategorier af manglende overholdelse af reglerne for således at sikre lige vilkår i behandlingen af erhvervsdrivende, et effektivt fungerende indre marked og opretholdelse af forbrugernes tillid uden at foregribe fastlæggelsen af sanktioner, som hører under medlemsstaternes kompetenceområde. Handelsordningen tilpasses for at sikre lige vilkår for økologiske erhvervsdrivende i Den Europæiske Union og i tredjelande og for at sikre, at forbrugernes tillid opretholdes. Muligheden for ligestillingsaftaler med tredjelande eksisterer fortsat, men ordningen for ensidig ækvivalens afvikles. Det foreslås, at godkendelsen af kontrolorganer gradvist overgår til at være en overensstemmelsesordning. 3.2. Retsgrundlag Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, artikel 42, første afsnit, og artikel 43, stk. 2. 3.3. Nærheds- og proportionalitetsprincippet Forslaget ændrer en eksisterende kvalitetsordning inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik. Produktion og handel med landbrugsprodukter og fødevarer på Den Europæiske Unions marked og sikring af at det indre marked for økologiske produkter fungerer efter hensigten, er anliggender, der henhører under Unionens og medlemsstaternes delte kompetence. Et led i den overordnede fælles landbrugspolitik er at sikre en gnidningsløs udvikling af det indre marked, og med henblik herpå er en EU-dækkende ordning for økologi mere effektiv end 28 forskellige ordninger. Med en sådan ordning er det muligt at opnå en mere effektiv og konsekvent handelspolitik over for globale handelspartnere, navnlig ved at Unionens forhandlingsstyrke øges. Forslaget medfører yderligere harmonisering inden for følgende områder: – Det spillerum, som medlemsstaterne i øjeblikket har for at indrømme undtagelser fra reglerne og som fører til illoyal konkurrence mellem de erhvervsdrivende, fare for at forbrugernes tillid svækkes, en kompleks lovgivning og handelsspørgsmål (vanskeligheder med håndhævelse af reglernes overholdelse) mindskes. – Det forhold, at der sættes forskelligt ind mod samme manglende overholdelse af EU's økologilovgivning i medlemsstaterne, er et problem, som fører til illoyal konkurrence og et ikke effektivt fungerende indre marked. 3.4. Reguleringsmiddel Som reguleringsmiddel foreslås en forordning, eftersom de eksisterende bestemmelser har vist sig at være i stand til at skabe passende rammer for medlemsstaterne. Der er ikke andre typer foranstaltninger, som vil være passende. Et direktiv vil give mere fleksible regler, der kan føre til illoyal konkurrence mellem de erhvervsdrivende og medføre forvirring og vildledning af forbrugerne. En forordning giver en ensartet fremgangsmåde, som medlemsstaterne skal følge, og mindsker den administrative byrde, eftersom de erhvervsdrivende er underlagt et fælles regelsæt. Udover at der er tale om en international kontekst, anses ikke-bindende lovgivningsinstrumenter i form af retningslinjer for at være utilstrækkelige til at håndtere forskelle i fortolkningen og gennemførelsen af reglerne. 4. VIRKNINGER FOR BUDGETTET I forslaget fastsættes et budget for teknisk bistand. Nærmere oplysninger om de budgetmæssige virkninger findes i finansieringsoversigten til forslaget. 5. FAKULTATIVE ELEMENTER: FORENKLING Forslaget indeholder bestemmelser om forenklinger og præciseringer og udfylder en række mangler i lovgivningen. Det omfatter fjernelse af 37 ud af de 135 bestående forpligtelser i lovgivningen om økologisk jordbrug. Forslaget indebærer en betydelig reduktion af den administrative byrde. Delegerede retsakter, der følger af forslaget, vil blive udarbejdet efter samme principper. Hvad angår produktionsregler, vil der med forslaget være en stor forenkling af situationen for erhvervsdrivende og nationale forvaltninger, eftersom medlemsstaternes spillerum til at indrømme undtagelser vil blive begrænset. Flere ineffektive bestemmelser er fjernet, navnlig gennem øget anvendelse af den risikobaserede tilgang til kontrol. Med hensyn til import vil overensstemmelsesordningen for kontrolorganer blive lettere at administrere for producenter, kontrolorganer og Kommissionen. En betydelig forenkling for mindre landbrugere opnås ved at indføre gruppecertificering, som betyder mere passende inspektions- og registreringskrav. Hensigten med forslaget er at gøre lovgivningen mere brugervenlig. Det afspejles navnlig i, at de generelle produktionsregler fortsat findes i forordningen, mens de specifikke regler for økologisk produktion samles i et bilag til forordningen. 6. TILPASNING I 2010 vedtog Kommissionen KOM (2010)759 om tilpasning af Rådets forordning (EU) nr. 834/2007 til Lissabontraktaten. En tilbundsgående diskussion i trepartsmøder i 2011 og 2012 førte i praksis til, at tilpasningen af forslaget gik i stå. Det nuværende forslag indeholder de nødvendige bestemmelser i forslaget om tilpasning, herunder de retlige bestemmelsers struktur i basisretsakter, delgerede retsakter og gennemførelsesretsakter. KOM (2010) 759 trækkes tilbage, eftersom dets bestemmelser er forældede. 2014/0100 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. XXX/XXX [forordningen om offentlig kontrol] og om ophævelse af forordning (EF) nr. 834/2007 EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 42, første afsnit, og artikel 43, stk. 2, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[9], under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget[10], efter den almindelige lovgivningsprocedure og ud fra følgende betragtninger: (1) Økologisk produktion er et overordnet system for jordbrugsdrift og fødevareproduktion, der kombinerer bedste praksis på miljø- og klimaområdet, høj grad af biodiversitet, bevarelse af naturressourcer, anvendelse af høje dyrevelfærdsnormer og produktionsnormer, som er på linje med stadig flere forbrugeres efterspørgsel efter produkter, der fremstilles ved anvendelse af naturlige stoffer og processer. Den økologiske produktion spiller således en dobbelt rolle i samfundet: på den ene side forsynes et specifikt marked, der efterkommer forbrugernes efterspørgsel med økologiske produkter, og på den anden side leveres offentligt tilgængelige goder, der bidrager til beskyttelsen af miljøet og dyrs velfærd og landdistrikters udvikling. (2) Overholdelsen af strenge sundhed-, miljøbeskyttelses- og dyrevelfærdsnormer i produktionen af økologiske produkter er af afgørende betydning for, at produkterne kan bevare en høj kvalitet. Som det understreges i Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om kvalitetspolitikken for landbrugsprodukter[11], er den økologiske produktion en del af Unionens kvalitetsordninger for landbrugsprodukter sammen med geografiske betegnelser, garanterede traditionelle specialiteter og produkter fra Unionens fjernområder, som det er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012[12] og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 228/2013[13]. Den økologiske produktion forfølger således de samme mål inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik som alle Unionens øvrige kvalitetsordninger for landbrugsprodukter. (3) Målene for den økologiske produktion er indbygget i målene for den fælles landbrugspolitik ved at sikre, at landbrugerne gives en rimelig økonomisk modydelse for at overholde de regler, der gælder for økologisk produktion. Hertil kommer, at forbrugernes stigende efterspørgsel efter økologiske produkter skaber de rette vilkår for videreudvikling og udvidelse af markedet for disse produkter og sikrer dermed en højere indkomst for de landbrugere, der er aktive inden for økologisk produktion. (4) Økologisk produktion er endvidere et system, der bidrager til integrering af miljøbeskyttelseskrav i den fælles landbrugspolitik og fremme af en bæredygtig landbrugsproduktion. Det er grunden til, at der er indført foranstaltninger i form af økonomisk støtte til økologisk produktion inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik, senest i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013[14], og disse foranstaltninger er især styrket i den nylige reform af de retlige rammer for landdistriktsudviklingspolitikken, som er fastsat ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013[15]. (5) Økologisk produktion bidrager også til opfyldelsen af Unionens politik på miljøområdet, navnlig målsætningerne i EU's biodiversitetsstrategi frem til 2020[16], meddelelsen om grøn infrastruktur[17], temastrategien for jordbundsbeskyttelse [18] og miljølovgivning såsom fuglebeskyttelses-[19] og habitat[20]direktiverne, nitratdirektivet[21], vandrammedirektivet[22], direktivet om nationale emissionslofter[23] og direktivet om bæredygtig anvendelse af pesticider[24]. (6) I lyset af målene for Unionens politik for økologisk produktion bør de retlige rammer for gennemførelsen af denne politik have som mål at sikre fair konkurrence og et velfungerende indre marked for økologiske produkter, samtidig med at man bevarer og lever op til forbrugernes tillid til produkter, der er mærket som økologiske. Endvidere bør de retlige rammer sigte mod at skabe de rette vilkår for at politikken kan udvikle sig i takt med produktions- og markedsudviklingen. (7) I de politiske indsatsområder i Europa 2020-strategien i Kommissionens meddelelse "Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst"[25], indgår målet om at opnå en konkurrencedygtig økonomi baseret på viden og innovation, fremme af en økonomi med høj beskæftigelse, der sikrer og social og territorial samhørighed, og støtte overgangen til en ressourceeffektiv lavemissionsøkonomi. Politikken for økologisk produktion bør derfor give de erhvervsdrivende de rette værktøjer til bedre at sikre identifikation af og fremme deres produkter, samtidig med at de sikres beskyttelse mod illoyal konkurrence. (8) I lyset af den dynamiske udvikling i den økologiske sektor blev der i Rådets forordning (EF) nr. 834/2007[26] påpeget et behov for en fremtidig revision af EU-reglerne om økologisk produktion under hensyntagen til de erfaringer, der er gjort med anvendelsen af disse bestemmelser. Resultaterne af denne revision, som Kommissionen gennemførte, viser, at Unionens retlige rammer for økologisk produktion bør forbedres ved at der fastsættes regler, som svarer til forbrugernes høje forventninger, og som garanterer, at reglerne er tilstrækkelig klart formulerede for dem, som de er retter sig til. Forordning (EF) nr. 834/2007 bør derfor ophæves og erstattes af en ny forordning. (9) De erfaringer, som hidtil er gjort med anvendelsen af forordning (EF) nr. 834/2007 viser, at der er behov for en præcisering af, hvilke produkter denne forordning omfatter. Den bør først og fremmest omfatte de landbrugsprodukter, herunder akvakulturprodukter, der er opført i bilag I til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (herefter "traktaten"). Derudover bør den omfatte forarbejdede landbrugsprodukter til konsum eller foder, fordi markedsføring af disse produkter som økologiske er en vigtig afsætningsmulighed for landbrugsprodukter og sikrer, at forbrugerne er vidende om, at de landbrugsprodukter, der indgår i de forarbejdede produkter, er økologisk producerede. Denne forordning bør ligeledes omfatte visse andre produkter, som på samme måde er koblet til landbrugsprodukter som forarbejdede landbrugsprodukter, fordi disse andre produkter enten udgør en vigtig afsætningsmulighed for landbrugsprodukter eller er en integreret del af produktionsprocessen. Endelig bør havsalt være omfattet af denne forordnings anvendelsesområde, eftersom salt fremstilles efter naturlige produktionsmåder og produktionen heraf bidrager til landdistrikters udvikling og er således i overensstemmelse med målene med denne forordning. Af klarhedshensyn bør disse andre produkter, som ikke er opført i bilag I til traktaten, opføres i et bilag til denne forordning. (10) For at supplere eller ændre visse ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning bør Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til traktatens artikel 290. Det er særlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer, herunder på ekspertniveau, i forbindelse med sit forberedende arbejde. Kommissionen bør ved forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. (11) For at tage hensyn til nye produktionsmetoder eller materialer eller internationale forpligtelser bør Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage visse retsakter med hensyn til ændringer af listen over andre produkter, som er omfattet af denne forordnings anvendelsesområde. Kun produkter, som er tæt koblede til landbrugsprodukter, bør være berettiget til at blive opført på listen. (12) Eftersom storkøkkendrift af natur er lokalt forankret, anses foranstaltninger truffet af medlemsstaterne og private ordninger på dette område for at være tilstrækkelige til at sikre et velfungerende indre marked. Derfor bør denne forordning ikke omfatte fødevarer, som er tilberedt i storkøkkener. Produkter, der stammer fra jagt og fiskeri af vildtlevende arter, bør heller ikke være omfattet af denne forordning, da produktionsprocessen ikke kan kontrolleres fuldt ud. (13) Forskningsprojekter har påvist, at forbrugernes tillid er af afgørende betydning for markedet for økologiske fødevarer. Normer, som ikke er pålidelige, kan på lang sigt svække offentlighedens tillid og føre til markedssvigt. Derfor bør bæredygtig udvikling af økologisk produktion i Unionen være baseret på velfunderede produktionsregler, som er harmoniserede på EU-plan. Herudover bør disse produktionsregler opfylde de erhvervsdrivendes og forbrugernes forventninger hvad angår overholdelsen af de principper og regler, der fastlægges i nærværende forordning. (14) Denne forordning bør anvendes uden at det medfører tilsidesættelse af beslægtet lovgivning, f.eks. inden for fødevaresikkerhed i fødevarekæden, dyresundhed og dyrevelfærd, plantesundhed, planteformeringsmateriale, mærkning og miljø. Hvad angår konkret godkendelse af produkter og stoffer, som må anvendes til produktion af økologiske produkter, er det vigtigt at fremhæve, at sådanne produkter og stoffer først skal godkendes på EU-plan. Denne forordning bør derfor finde anvendelse uden at det påvirker anvendelsen af andre særlige EU-bestemmelser om godkendelse og markedsføring af sådanne produkter og stoffer. (15) De generelle produktionsregler i nærværende forordning bør principielt omfatte et forbud mod anvendelse af ioniserende stråling og genetisk modificerede organismer (GMO'er) og produkter, der er fremstillet af eller ved hjælp af GMO'er. Eftersom forbrugerne i stigende grad er bekymret over de miljømæssige virkninger af fødevareforarbejdning og transport, bør andre økologiske erhvervsdrivende end landbrugere og erhvervsdrivende, der producerer tang eller akvakulturdyr, forpligtes til at forvalte deres resultater på miljøområdet i overensstemmelse med et harmoniseret system. For at minimere regelbyrden for mikrovirksomheder som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF[27], der beskæftiger sig med økologisk produktion, bør de være undtaget fra dette krav. For at sikre at de generelle produktionsregler anvendes korrekt, bør Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage visse retsakter med hensyn til fastlæggelsen af de kriterier, som miljøforvaltningssystemet skal opfylde. (16) Risikoen for at reglerne for økologisk produktion ikke overholdes, anses for at være større på landbrugsbedrifter, som omfatter enheder, der ikke drives efter økologiske produktionsregler. Derfor skal alle landbrugsbedrifter, som ønsker at bliver økologiske, efter en passende omlægningsperiode drives fuldt ud i overensstemmelse med de krav, der gælder for økologisk produktion. For økologiske landbrugsbedrifter bør gælde samme omlægningsperiode i alle medlemsstater, uanset om de tidligere har deltaget i ordninger for miljøvenlige foranstaltninger, der støttes med EU-midler. Der er imidlertid ikke krav om en omlægningsperiode for braklagte arealer. For at sikre kvalitet, sporbarhed, overholdelse af bestemmelserne i denne forordning og tilpasning til den tekniske udvikling bør Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage visse retsakter med henblik på fastlæggelse af regler, der supplerer de generelle omlægningsregler, eller regler, der supplerer eller ændrer de særlige omlægningsregler. (17) Der bør fastlægges særlige produktionsregler for planteproduktion, husdyr- og akvakulturproduktion, herunder regler for indsamling af vilde planter og tang, for produktion af forarbejdede fødevarer og foderstoffer og af vin og gær for at sikre harmonisering og overholdelse af økologisk produktions principper og målsætninger. (18) Eftersom økologisk planteproduktion er baseret på, at planterne hovedsagelig optager deres næring via jordbundens økosystem, bør hydrokultur derfor ikke tillades. Økologisk planteproduktion bør også omfatte anvendelse af produktionsmetoder, der forhindrer eller minimerer forurening af miljøet. (19) Med hensyn til jordbehandling og gødskning bør der fastsættes betingelser for anvendelse af dyrkningsmetoder, der må anvendes i økologisk planteproduktion, og for anvendelse af gødningsstoffer og jordforbedringsmidler. (20) Anvendelsen af pesticider bør indskrænkes væsentligt. Der bør fortrinsvis anvendes foranstaltninger, der forhindrer skader forårsaget af skadegørere og ukrudt ved hjælp af teknikker, der ikke indebærer brug af plantebeskyttelsesmidler. Forekomsten af skadegørere og ukrudt bør overvåges for at kunne afgøre, om et eventuelt indgreb er økonomisk og økologisk set forsvarligt. Anvendelsen af visse plantebeskyttelsesprodukter bør være tilladt, hvis sådanne teknikker ikke giver passende beskyttelse og kun, hvis disse plantebeskyttelsesprodukter er godkendt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009[28], har gennemgået en vurdering, som viser, at de er forenelige med målsætningerne og principperne for økologisk produktion, der er fastsat restriktive anvendelsesbetingelser, og plantebeskyttelsesprodukterne er godkendt i henhold til denne forordning. (21) For at sikre kvalitet, sporbarhed og overholdelse af bestemmelserne i denne forordning og tilpasning til den tekniske udvikling bør Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage visse retsakter med henblik på fastlæggelse af regler, der ændrer eller supplerer særlige regler for planteproduktion med hensyn til dyrkningsmetoder, jordforvaltning og gødskning, plantesundhed og bekæmpelse af skadegørere og ukrudt, forvaltning af svampeproduktion og andre særlige planter og systemer for planteproduktion, oprindelsessted for produktionen af planteformeringsmateriale og indsamling af vilde planter. (22) Eftersom husdyrproduktion naturligt indebærer forvaltning af landbrugsjord, hvis husdyrgødningen anvendes som næringsstof i afgrødeproduktion, bør jordløs husdyrproduktion ikke være tilladt. Ved valget af racer bør der tages hensyn til dyrenes evne til at tilpasse sig stedets betingelser, deres levedygtighed og modstandsdygtighed over for sygdomme, ligesom der bør tilskyndes til stor biologisk mangfoldighed. (23) I økologisk husdyrproduktion og akvakulturproduktion bør staldforhold og forhold i akvakulturanlæg, herunder, hvor det er relevant, det akvatiske miljø, opfylde dyrenes adfærdsmæssige behov. For visse dyr, herunder bier, bør der fastsættes særlige regler for dyrehold og opdrætsmetoder. Disse betingelser og metoder bør sikre et højt dyrevelfærdsniveau, som i visse henseender bør være strengere end de EU- dyrevelfærdsstandarder, som gælder for husdyrproduktion generelt. I de fleste tilfælde bør husdyrene have permanent adgang til udendørs græsningsarealer, og disse udendørs arealer bør i princippet indgå i en hensigtsmæssig omdriftsplan. (24) For at undgå næringsstofforurening af naturressourcer som f.eks. jord og vand bør der fastsættes en øvre grænse for, hvor meget gødning, der må anvendes pr. hektar, og for antallet af husdyr pr. hektar. Denne grænse bør fastsættes i forhold til gødningens kvælstofindhold. (25) Lemlæstelser, der fører til stress, skade, sygdom eller lidelse for dyrene, bør forbydes. (26) Dyrene bør fodres med foder, der er fremstillet i overensstemmelse med reglerne for økologisk produktion, og som fortrinsvis kommer fra egen bedrift, idet der tages hensyn til dyrenes fysiologiske behov. For at opfylde dyrenes grundlæggende næringsbehov kan det endvidere være nødvendigt at tilsætte visse mineraler, sporstoffer og vitaminer på nøje fastlagte betingelser. (27) Varetagelsen af dyrenes sundhed bør først og fremmest være baseret på sygdomsforebyggelse. Derudover bør der anvendes særlige foranstaltninger til rengøring og desinficering. Forebyggende anvendelse af kemisk fremstillede allopatiske veterinærlægemidler bør ikke være tilladt i økologisk produktion, undtagen i tilfælde af sygdom eller skader, der kræver øjeblikkelig behandling af dyret, og bør begrænses til, hvad der er absolut nødvendigt for at genoprette dyrets velbefindende. I disse tilfælde bør det for at sikre den økologiske produktions integritet for forbrugerne være muligt at træffe restriktive foranstaltninger, såsom fordobling af den officielle tilbageholdelsesperiode, efter anvendelse af disse veterinærlægemidler som fastsat i den relevante EU-lovgivning. Hvad angår biavl, bør der fastsættes særlige regler for sygdomsforebyggelse og dyrlægebehandling. (28) For at sikre kvalitet, sporbarhed og overholdelse af bestemmelserne i denne forordning og tilpasning til den tekniske udvikling bør Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage visse retsakter med henblik på fastlæggelse af regler, der ændrer eller supplerer de særlige regler for husdyrproduktion, hvad angår dyrenes oprindelse, staldforhold, herunder mindste indendørs og udendørs areal og det maksimale antal dyr pr. hektar, opdrætsmetoder, avl, foder og fodring, sygdomsforebyggelse og dyrlægebehandling. (29) Denne forordning afspejler den fælles fiskeripolitiks målsætninger med hensyn til akvakultur, som spiller en central rolle, når det gælder om at sikre en bæredygtig, langsigtet fødevaresikkerhed og vækst og beskæftigelse, samtidig med at presset på vilde fiskebestande som følge af den voksende efterspørgsel efter akvatiske fødevarer, mindskes. Kommissionens meddelelse fra 2013 til Rådet og Europa-Parlamentet om strategiske retningslinjer for en bæredygtig udvikling af akvakultursektoren i EU[29] sætter fokus på de største udfordringer, som EU's akvakultursektor står overfor og dens vækstpotentiale. I meddelelsen anføres det, at økologisk akvakultur er særlig lovende sektor, ligesom de konkurrencemæssige fordele ved økologisk certificering fremhæves. (30) Økologisk akvakultur er et relativt nyt område inden for økologisk produktion sammenlignet med økologisk jordbrug, hvor der er allerede er gjort mange erfaringer på de enkelte bedrifter. I lyset af at forbrugerne viser stor interesse for økologiske akvakulturprodukter, vil mange akvakulturbrug sandsynligvis omlægge til økologisk produktion. Det fører til større erfaringer, faglig viden og udvikling og hermed forbedringer på akvakulturområdet, hvilket bør afspejles i produktionsreglerne. (31) For at sikre en fælles opfattelse af, undgå uklarheder om og garantere ensartet anvendelse af reglerne for økologisk produktion af akvakulturdyr og tang, bør der fastsættes visse definitioner vedrørende akvakultur, som supplerer produktionsreglerne. (32) For at sikre kvalitet, sporbarhed og overholdelse af bestemmelserne i denne forordning og tilpasning til den tekniske udvikling bør Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage visse retsakter med henblik på fastlæggelse af regler, der ændrer eller supplerer de særlige produktionsregler for tang, hvad angår det akvatiske miljøs egnethed og planer for bæredygtig forvaltning, høstning af vildtvoksende tang, dyrkning af tang og antifoulingforanstaltninger og rengøring af produktionsudstyr og -anlæg, og med henblik på fastlæggelse af regler, der supplerer de særlige produktionsregler for akvakulturdyr, det akvatiske miljøs egnethed og planer for bæredygtig forvaltning, akvakulturdyrs oprindelse, opdræt af akvakulturdyr, herunder akvatiske indeslutningssystemer, produktionssystemer og maksimal opdrætstæthed, avl, håndtering af akvakulturdyr, foder og fodring samt sygdomsforebyggelse og dyrlægebehandling. (33) Erhvervsdrivende, der producerer økologiske fødevarer eller foderstoffer, bør forpligtes til at følge passende procedurer, som er baseret på en systematisk identifikation af kritiske forarbejdningstrin, for at sikre, at de forarbejdede produkter er i overensstemmelse med reglerne for økologisk produktion. Forarbejdede økologiske produkter bør fremstilles efter produktionsmetoder, der garanterer, at produktets økologiske integritet og afgørende egenskaber bevares gennem alle faser af den økologiske produktion. (34) Der bør fastsættes bestemmelser om forarbejdede økologiske fødevarers sammensætning. Sådanne fødevarer bør fortrinsvis fremstilles af landbrugsingredienser, som er økologiske, og der bør kun være begrænset mulighed for at anvende visse ikke-økologiske landbrugsingredienser, som angives nærmere i denne forordning. Desuden bør kun visse stoffer, som er godkendt i henhold til denne forordning, være tilladt at anvende i fremstillingen af forarbejdede økologiske fødevarer. (35) Forarbejdede fødevarer bør kun mærkes som økologiske, hvis alle eller næsten alle landbrugsingredienserne er økologiske. Der bør imidlertid fastsættes særlige bestemmelser om mærkning af forarbejdede fødevarer, der omfatter landbrugsingredienser, der ikke kan opnås ad økologisk vej, hvilket er tilfældet med jagt- og fiskeriprodukter. Med henblik på forbrugeroplysning, markedsgennemsigtighed og for at tilskynde til anvendelse af økologiske ingredienser bør der endvidere gives mulighed for på særlige betingelser at henvise til økologisk produktion på ingredienslisten. (36) Der bør fastsættes bestemmelser om sammensætningen af forarbejdede økologiske foderstoffer og om anvendelsen af visse stoffer og teknikker i fremstillingen af et sådant foderstof. (37) For at sikre kvalitet, sporbarhed og overholdelse af bestemmelserne i denne forordning og tilpasning til den tekniske udvikling bør Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage visse retsakter med henblik på fastlæggelse af regler, der ændrer eller supplerer særlige produktionsregler for forarbejdede fødevarer og foderstoffer med hensyn til de procedurer, som skal følges, forebyggende foranstaltninger, der skal træffes, forarbejdede fødevarers og foderstoffers sammensætning, rengøringsforanstaltninger, markedsføring af forarbejdede fødevarer, herunder deres mærkning og identifikation, adskillelse af økologiske produkter, landbrugsingredienser og fodermidler fra ikke-økologiske produkter, landbrugsingredienser og fodermidler, listen over ikke-landbrugsingredienser, som undtagelsesvis kan anvendes til fremstilling af forarbejdede økologiske produkter, beregningen af andelen for landbrugsingredienser samt de teknikker, der anvendes inden for fødevare- og foderstofforarbejdning. (38) Til fremstillingen af økologisk vin bør udelukkende anvendes økologiske råvarer, og det bør kun være tilladt at tilsætte visse stoffer, som er godkendt i henhold til denne forordning. Visse ønologiske fremgangsmåder og behandlingsmetoder bør ikke være tilladt i fremstillingen af økologisk vin. Andre fremgangsmåder og behandlingsmetoder bør kunne tillades på nøje fastlagte betingelser. (39) For at sikre kvalitet, sporbarhed og overholdelse af bestemmelserne i denne forordning og tilpasning til den tekniske udvikling bør Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage visse retsakter med henblik på fastlæggelse af regler, der ændrer eller supplerer de særlige regler for vinproduktion, hvad angår ønologiske fremgangsmåder og restriktioner. (40) Gær var oprindelig ikke en landbrugsingrediens i henhold til forordning (EF) nr. 834/2007 og kunne derfor ikke medregnes i økologiske produkters landbrugsingredienssammensætning. Med Kommissionens forordning (EF) nr. 889/2008[30] blev det imidlertid gjort obligatorisk at medregne gær og gærprodukter som ingredienser af landbrugsoprindelse i økologisk produktion fra den 31. december 2013, hvilket gav industrien tilstrækkelig tid til at tilpasse sig denne bestemmelse. I overensstemmelser hermed kan kun anvendes økologisk fremstillede substrater til produktion af økologisk gær, og kun visse stoffer bør tillades i produktionen, tilberedningen og formuleringen. Herudover må økologisk gær ikke være til stede i økologiske fødevarer eller foderstoffer sammen med ikke-økologisk gær. (41) For at sikre kvalitet, sporbarhed og overholdelse af bestemmelserne i denne forordning og tilpasning til den tekniske udvikling bør Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage visse retsakter med henblik på fastlæggelse af regler, der ændrer eller supplerer de særlige produktionsregler for økologisk gær med hensyn til forarbejdning og de substrater, der anvendes til fremstillingen. (42) For at tage højde for eventuelle fremtidige behov for særlige produktionsregler for produkter, hvor fremstillingen heraf ikke hører ind under nogen af de kategorier af særlige produktionsregler, der er fastsat i denne forordning, og for at sikre kvalitet, sporbarhed og overholdelse af bestemmelserne i denne forordning og efterfølgende tilpasning til den tekniske udvikling, bør Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage visse retsakter med henblik på fastlæggelse af særlige produktionsregler for disse produkter, herunder ændringer eller supplerende regler. (43) I forordning (EF) nr. 834/2007 angives forskellige undtagelser fra reglerne for økologisk produktion. Erfaringerne fra anvendelsen af disse bestemmelser har vist, at disse undtagelser har en negativ indvirkning på økologisk produktion. Det har navnlig kunnet konstateres, at selve den omstændighed, at disse undtagelser findes, hæmmer produktionen af rå- og hjælpestoffer i økologisk form, og at det høje dyrevelfærdsniveau, som forbindes med økologisk produktion, ikke sikres. Desuden fører forvaltning og kontrol af undtagelser betydelige administrative byrder for både de nationale forvaltninger og de erhvervsdrivende. Endelig har undtagelserne bidraget til konkurrenceforvridning og har udgjort en fare for, at forbrugernes tillid undermineres. Muligheden for undtagelser fra reglerne for økologisk produktion bør derfor indskrænkes yderligere og bør begrænses til krisesituationer. (44) For at gøre det muligt at økologisk produktion kan videreføres eller genoptages i en katastrofesituation, bør Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage visse retsakter med henblik på fastlæggelse af de kriterier, der skal ligge til grund for at afgøre, om der er tale om en katastrofesituation, og med henblik på fastlæggelse af særlige regler for disse situationer og for de nødvendige overvågnings- og rapporteringsbestemmelser (45) Økologiske produkter og ikke-økologiske produkter må under visse omstændigheder indsamles og transporteres samtidig. For at sikre at økologiske produkter holdes tilbørligt adskilt fra ikke-økologiske produkter i forbindelse med håndtering og at sammenblanding undgås, bør der fastsættes særlige bestemmelser. (46) For at sikre integriteten i den økologiske produktion og tilpasning til den tekniske udvikling bør Kommissionens tillægges beføjelser til at vedtage visse retsakter med henblik på fastlæggelse af regler, der ændrer eller supplerer de særlige regler om indsamling, emballering, transport og opbevaring af økologiske produkter. (47) Anvendelsen af visse produkter og stoffer i økologisk produktion såsom plantebeskyttelsesmidler, gødningsstoffer, jordforbedringsmidler, næringsstoffer, dyrefoderbestanddele, foder- eller fødevaretilsætningsstoffer, tekniske hjælpestoffer og midler til rengøring og desinficering i økologisk produktion bør begrænses til et minimum og være underlagt de særlige betingelser, der er fastsat i denne forordning. Samme fremgangsmåde bør lægges til grund for anvendelsen af produkter og stoffer som fødevaretilsætningsstoffer og tekniske hjælpestoffer i fremstillingen af forarbejdede økologiske fødevarer. Derfor bør der fastlægges bestemmelser, som definerer, på hvilken måde disse produkter og stoffer må anvendes i økologisk produktion generelt og i produktionen af forarbejdede økologiske fødevarer i særdeleshed, i henhold til de principper, der er fastlagt i denne forordning, og efter visse kriterier. (48) For at sikre kvalitet, sporbarhed og overholdelse af bestemmelserne i denne forordning hvad angår økologisk produktion i almindelighed og fremstilling af forarbejdede økologiske fødevarer i særdeleshed og tilpasning til den tekniske udvikling bør Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage visse retsakter med henblik på fastsættelse af bestemmelser om yderligere kriterier for godkendelse eller inddragelse af godkendelse af produkter eller stoffer til brug i økologisk produktion i almindelighed og i fremstilling af forarbejdede økologiske fødevarer i særdeleshed samt andre krav til anvendelsen af disse godkendte produkter og stoffer. (49) Eftersom der ikke findes specifikke EU-bestemmelser om, hvilke foranstaltninger, der skal træffes, når der forekommer ikke-tilladte stoffer eller produkter i økologiske produkter, er der blevet udviklet og gennemført forskellige tilgange i Unionen. Denne situation skaber usikkerhed blandt erhvervsdrivende, kontrolmyndigheder og kontrolorganer. Det kan også medføre, at de erhvervsdrivende i Unionen behandles forskelligt, og påvirke forbrugernes tillid til de økologiske produkter. Derfor bør der fastlægges klare og ensartede bestemmelser, som forbyder markedsføring af produkter som økologiske, hvis indholdet af ikke-tilladte produkter eller stoffer i produkterne overstiger tilladte niveauer. Disse niveauer bør fastsættes under hensyntagen til navnlig Kommissionens direktiv 2006/125/EF[31] om forarbejdede levnedsmidler baseret på cerealier og babymad til spædbørn og småbørn. (50) For at sikre formålstjenlighed, effektivitet og gennemsigtighed hvad angår ordningen for økologisk produktion og mærkning bør Kommissionens tillægges beføjelser til at vedtage visse retsakter med henblik på særlige kriterier og betingelser for fastsættelse og anvendelse af de mængder, hvori ikke-tilladte produkter og stoffer må forekomme udover hvilke produkter, der ikke må markedsføres som økologiske, og hvad angår fastsættelsen af disse niveauer og tilpasning heraf i lyset af den tekniske udvikling. (51) Økologisk produktion er baseret på det generelle princip om, at anvendelsen af eksterne input skal begrænses. Landbrugerne skal træffe foranstaltninger til at forhindre risikoen for, at der sker forurening med ikke-tilladte produkter eller stoffer. Der kan til trods for sådanne foranstaltninger være tilfælde, hvor landbrugere forhindres i at markedsføre deres landbrugsprodukter som økologiske på grund af utilsigtet tilstedeværelse af ikke-tilladte produkter eller stoffer. Det er derfor hensigtsmæssigt, at der fastsættes mulighed for, at medlemsstaterne, i overensstemmelse med artikel 42 i traktaten, kan få Kommissionens tilladelse til at ydre nationale betalinger som kompensation for tab, der påføres i sådanne tilfælde. Medlemsstaterne kan også anvende den fælles landbrugspolitiks instrumenter for helt eller delvist at dække sådanne tab. (52) Mærkningen af landbrugsprodukter og fødevarer bør være underlagt de generelle bestemmelser, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1169/2011[32], navnlig de bestemmelser, som har til formål at forhindre mærkning, der kan vildlede eller forvirre forbrugerne. I denne forordning bør der endvidere fastsættes særlige bestemmelser om mærkning af økologiske produkter. De skal beskytte både de erhvervsdrivendes interesse i at deres produkter identificeres korrekt på markedet og i at kunne fungere på fair konkurrencebetingelser og forbrugernes interesser i at have mulighed for at træffe kvalificerede valg. (53) I overensstemmelse med dette bør de betegnelser, der anvendes til mærkning af økologiske produkter, beskyttes, så de ikke kan anvendes i mærkningen af ikke-økologiske produkter nogen steder i Unionen uanset sprog. Beskyttelsen bør også omfatte almindelige afledninger og diminutivformer af disse betegnelser, uanset om de anvendes hver for sig eller i kombination. (54) For at skabe klarhed for forbrugerne overalt på EU-markedet bør det være obligatorisk at anvende Unionens økologilogo for alle økologiske færdigpakkede fødevarer, der er fremstillet i Unionen. Det bør på den anden side også være muligt at anvende dette logo på frivillig basis på ikke-færdigpakkede økologiske produkter, der er fremstillet i Unionen, eller økologiske produkter, der er importeret fra tredjelande. Modellen for Den Europæiske Unions logo for økologiske produkter bør angives i denne forordning. (55) For ikke at vildlede forbrugerne med hensyn til, om produktet i sin helhed er økologisk, anses det for hensigtsmæssigt at begrænse anvendelsen af logoet, så det kun må anvendes for produkter, der udelukkende, eller næsten udelukkende, indeholder økologiske ingredienser. Det bør derfor ikke være tilladt at bruge det i mærkningen af produkter under omlægning eller forarbejdede produkter, hvori mindre end 95 % af ingredienserne af landbrugsoprindelse er økologiske. (56) For at undgå eventuel forvirring blandt forbrugerne med hensyn til, om produktet har oprindelse i Unionen eller ikke, i forbindelse med anvendelse af Den Europæiske Unions logo for økologiske produkter, bør forbrugerne informeres om, hvor de landbrugsråvarer, som indgår i produktet, er fremstillet. I den sammenhæng bør det være tilladt at henvise til akvakultur på etiketten for produkter fra økologisk akvakultur i stedet for at henvise til jordbrug. (57) For at skabe klarhed for forbrugerne og for at sikre, at de relevante oplysninger formidles til dem, bør Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage visse retsakter med henblik på at tilpasse listen over angivelser, som henviser til økologisk produktion som angivet i denne forordning samt for at fastsætte de særlige krav til mærkning og sammensætning, som gælder for foderstoffer og ingredienser heraf, med henblik på at fastsætte nærmere bestemmelser om mærkning og anvendelse af andre angivelser end Unionens logo for økologiske produkter, der er opstillet i denne forordning, og med henblik på at ændre Unionens logo for økologisk produktion og reglerne herom. (58) Økologisk produktion kan kun være troværdig, hvis den ledsages af effektiv verifikation og kontrol i alle produktions-, forarbejdnings- og distributionsled. Økologisk produktion bør være underlagt offentlig kontrol eller andre officielle aktiviteter, der udføres i henhold til forordning Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. (XXX/XXXX)[33] for at kontrollere overholdelsen af reglerne om økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter. (59) Der bør fastsættes særlige krav med henblik på at sikre overholdelsen af de regler, der er specifikke for økologisk produktion. Der bør navnlig fastsættes bestemmelser om, at der skal indgives meddelelse om de erhvervsdrivendes aktiviteter og om et certificeringssystem til identifikation af de erhvervsdrivende, der overholder reglerne for økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter. Disse bestemmelser bør også gælde for de berørte erhvervsdrivendes eventuelle underleverandører. Certificeringssystemets gennemsigtighed skal sikres ved at kræve, at medlemsstaterne skal gøre listen over erhvervsdrivende, der har givet meddelelse om deres aktiviteter, og gebyrer, der kan opkræves i forbindelse med kontrol af overholdelsen af reglerne for økologisk produktion, offentlig tilgængelige. (60) Små landbrugere i Unionen pålægges hver især relativt høje inspektionsudgifter og en administrativ byrde i forbindelse med økologisk certificering. Et system for gruppecertificering bør kunne indføres for at mindske inspektions- og certificeringsomkostninger og den dermed forbundne administrative byrde, styrke lokale netværk og herved bidrage til bedre afsætningsmuligheder og sikre lige konkurrencevilkår med erhvervsdrivende i tredjelande. Derfor bør begrebet "sammenslutning af erhvervsdrivende " indføres og defineres. (61) For at sikre formålstjenligheden, effektiviteten og gennemsigtigheden i hele den måde, som den økologiske produktion og mærkning fungerer på, bør Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage visse retsakter med henblik på krav til erhvervsdrivendes eller sammenslutninger af erhvervsdrivendes føring af registre, krav til offentliggørelse af listen over erhvervsdrivende samt de krav og procedurer, der skal finde anvendelse ved offentliggørelsen af de gebyrer, der vil kunne opkræves i forbindelse med kontrol af overholdelsen af reglerne for økologisk produktion og de kompetente myndigheders tilsyn med disse gebyrers anvendelse samt kriterier for fastlæggelse af de produktgrupper, for hvilke erhvervsdrivende bør have ret til kun at skulle have udstedt ét økologisk certifikat fra den relevante kontrolmyndighed eller det relevante kontrolorgan. (62) For at sikre at certificeringen af en sammenslutning af erhvervsdrivende udføres effektivt og virkningsfuldt, bør Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage visse retsakter med hensyn til det ansvar, der påhviler de enkelte medlemmer af en sammenslutning af erhvervsdrivende, sammenslutningens medlemssammensætning og størrelse, produktkategorier, der skal produceres af en sammenslutning af erhvervsdrivende, vilkårene for deltagelse i sammenslutningen og etableringen og driften af sammenslutningens system for intern kontrol, herunder omfanget, indholdet og hyppigheden af den kontrol, der skal gennemføres. (63) Erfaringerne med ordninger for import af økologiske produkter i Unionen i henhold til forordning (EF) nr. 834/2007 har vist, at der er behov for en revision af ordninger for at kunne imødekomme forbrugernes forventninger om, at importerede økologiske produkter opfylder regler, der er lige så strenge som Unionens regler, og sikre bedre adgang for Unionens økologiske produkter til det internationale marked. Der bør også være klarhed med hensyn til, hvilke regler, der gælder for eksport af økologiske produkter, bl.a. gennem indførelse af et eksportbevis og fastlæggelse af bestemmelser for eksport til tredjelande, der er anerkendt til at føre ækvivalenskontrol i henhold til forordning (EF) nr. 834/2007. (64) Bestemmelserne om import af produkter, der opfylder Unionens produktions- og mærkningsbestemmelser, og i henhold til hvilke erhvervsdrivende har været underlagt kontrol gennemført af kontrolmyndigheder og kontrolorganer, som er godkendt af Kommissionen som værende kompetente til at gennemføre kontrol og certificering inden for økologisk produktion i tredjelande, bør udvides yderligere. Navnlig bør fastsættes, hvilke krav, der skal opfyldes af akkrediteringsorganer, som akkrediterer kontrolorganer med henblik på import af økologiske produkter, der opfylder kravene i Unionen, for at sikre at Kommissionens tilsyn med kontrolorganer sker på ens vilkår. For at gøre tilsynet med kontrolmyndigheder og kontrolorganer mere effektivt bør det endvidere fastsættes, at Kommissionen har mulighed for at tage direkte kontakt til akkrediteringsorganer og kompetente myndigheder i tredjelande. (65) Muligheden for at økologiske produkter kan få adgang til EU-markedet, når sådanne produkter ikke opfylder EU-bestemmelserne om økologisk produktion, men kommer fra tredjelande, hvis økologiske produktion og kontrolsystemer er blevet anerkendt som svarende til dem, der gælder i Unionen, bør bevares. Imidlertid bør anerkendelse af tredjelandes ligestilling som fastsat i forordning (EF) nr. 834/2007 kun gives gennem en international aftale mellem Unionen og disse tredjelande, hvor en gensidig anerkendelse af ligestilling også bør gælde for Unionen. (66) Tredjelande, som godkendt til at udføre ækvivalenskontrol i henhold til forordning (EF) nr. 834/2007 bør fortsat være anerkendt som sådan i henhold til denne forordning, i en begrænset periode, som er nødvendig for at sikre en gnidningsløs overgang til anerkendelsesordningen gennem en international aftale, forudsat at de fortsætter med at sikre ækvivalens mellem deres økologiske produktion og kontrolregler og de relevante gældende EU-bestemmelser, og at de opfylder alle krav i forbindelse med Kommissionens tilsyn med at deres anerkendelse. Dette tilsyn bør især baseres på de årlige rapporter, tredjelandene fremsender til Kommissionen. (67) Erfaringerne med ordningen med kontrolmyndigheder og kontrolorganer, der er anerkendt som kompetente til at udføre kontrol og udstede attester i tredjelande med henblik på import af produkter, der giver tilsvarende garantier, viser, at de regler, der anvendes af disse myndigheder og organer er forskellige og kunne være vanskelige at blive betragtet som svarende til de respektive EU-regler. Endvidere hæmmer forøgelsen af standarder for kontrolmyndigheder og kontrolorganer et passende til syn fra Kommissionens side. Ordningen for anerkendelse af ækvivalens bør derfor afskaffes. Disse kontrolmyndigheder og kontrolorganer bør imidlertid gives den tid, der er nødvendig for at de kan forberede sig på at opnå anerkendelse med henblik på import af varer, der er i overensstemmelse med EU-reglerne. (68) Markedsføring som økologisk af ethvert økologisk produkt, der importeres til Unionen, inden for rammerne af en hvilken som helst importordning, der er fastsat i denne forordning, bør være underlagt krav om, at der skal være adgang til de oplysninger, der er nødvendigt for at sikre produktets sporbarhed i fødevarekæden. (69) For at sikre fair konkurrence mellem erhvervsdrivende, sporbarhed af de importerede produkter, der ønskes markedsført i Unionen som økologiske eller gennemsigtighed i proceduren for anerkendelse af kontrolmyndigheder og kontrolorganer i forbindelse med import af overensstemmende økologiske produkter og for at sikre forvaltningen af listen over tredjelande, der er godkendt til at føre ækvivalenskontrol, jf. forordning (EF) nr. 834/2007, bør Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage visse retsakter med henblik på de dokumenter, der er bestemt til toldmyndighederne i tredjelande, navnlig en økologisk eksportattest, i elektronisk form, hvor det er muligt, de dokumenter, der er nødvendige med henblik på import, også i elektroniske form, hvor det er muligt, kriterierne for anerkendelse eller tilbagetrækning af anerkendelse af kontrolmyndigheder og kontrolorganer i forbindelse med import af overensstemmende økologiske produkter, og hvad angår oplysninger, der skal fremsendes af tredjelande, som er anerkendt i henhold til nævnte forordning, der er nødvendige for tilsynet med deres anerkendelse og udøvelsen af et sådant tilsyn fra Kommissionens side, herunder kontrol på stedet. (70) Der bør fastsættes bestemmelser, som sikrer, at bevægeligheden for økologiske produkter, der har været underlagt en kontrol i en medlemsstat og som er i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning, ikke kan begrænses i en anden medlemsstat. For at sikre et velfungerende indre marked og samhandelen mellem medlemsstaterne bør Kommissionen tillægges beføjelser til at til at vedtage visse retsakter med henblik på fastsættelse af regler for den frie bevægelighed for økologiske produkter. (71) For at få pålidelige oplysninger, som er nødvendige for gennemførelsen af denne forordning, bør medlemsstaterne hvert år forelægge Kommissionen de nødvendige oplysninger. For at skabe større klarhed og gennemsigtighed bør medlemsstaterne føre ajourførte lister over kompetente myndigheder, kontrolmyndigheder og kontrolorganer. Listerne over kontrolmyndigheder og kontrolorganer bør gøres tilgængelige for offentligheden af medlemsstaterne og hvert år offentliggøres af Kommissionen. (72) Det er nødvendigt at fastsætte foranstaltninger, som sikrer en gnidningsløs overgang til nogle ændringer af de retlige rammer for import af økologiske produkter i Unionen, som indføres ved denne forordning. For at sikre en gnidningsløs overgang fra de gamle til de nye retlige rammer bør Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage visse retsakter med henblik på fastlæggelse af reglerne for omlægningsperioder, der begynder under forordning (EF) nr. 834/2007 som en undtagelse fra den generelle regel om, at ingen foregående perioder kan godkendes med tilbagevirkende kraft som en del af omlægningsperioden. (73) Endvidere bør der fastsættes en dato for udløbet af anerkendelsen af kontrolmyndigheder og kontrolorganer med henblik på ækvivalens, ligesom der bør fastsættes bestemmelser, som dækker situationen, indtil udløbet af deres anerkendelse skal fastsættes. Der bør også fastsættes bestemmelser om ansøgninger fra tredjelande med henblik på ækvivalens, som er indgivet i henhold til forordning (EF) nr. 834/2007 og som er under behandling på tidpunktet for denne forordnings ikrafttræden. (74) For at sikre forvaltningen af listen over kontrolmyndigheder og kontrolorganer, der er godkendt med henblik på ækvivalens i henhold til forordning (EF) nr. 834/2007, og for at lette færdiggørelsen af behandlingen af ansøgninger fra tredjelande om godkendelse til at føre ækvivalenskontrol, som er under behandling på datoen for denne forordnings ikrafttræden, bør Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage visse retsakter med henblik på hvilke oplysninger, der skal sendes af disse kontrolmyndigheder og kontrolorganer, som er nødvendige for tilsynet med deres anerkendelse og for udøvelsen dette tilsyn fra Kommissionens side samt i forbindelse med procedureregler, der er nødvendige for undersøgelsen af ikke-færdigbehandlede ansøgninger fra tredjelande. (75) For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser for så vidt angår de tekniske detaljer vedrørende oprettelsen af en database til registrering af de sorter, for hvilke der findes planteformeringsmateriale frembragt gennem den økologiske produktionsmetode, for så vidt angår godkendelse eller tilbagetrækning af godkendelse for produkter eller stoffer, der må anvendes i økologisk produktion generelt og i forbindelse med produktionen af forarbejdede økologiske fødevarer i særdeleshed, herunder de procedurer, der skal følges for godkendelse og registrering af disse produkter og stoffer, og, hvor det er relevant, beskrivelsen af disse, krav til sammensætning og betingelser for anvendelse, for så vidt angår de specifikke og praktiske bestemmelser vedrørende udformning, sammensætning og størrelse af de angivelser, der henviser til kodenumre for kontrolmyndigheder og kontrolorganer og for angivelsen af, hvor landbrugsråvarerne er produceret, tildeling af kodenumre til kontrolmyndigheder og kontrolorganer og angivelsen af, hvor landbrugsråvarerne er dyrket, for så vidt angår nærmere oplysninger og specifikationer vedrørende indhold, form og fremgangsmåde for meddelelse af erhvervsdrivendes og sammenslutninger af erhvervsdrivendes meddelelser om deres aktiviteter til de kompetente myndigheder og offentliggørelsesformen for det gebyr, der kan opkræves for kontrollen, for så vidt angår udveksling af oplysninger mellem sammenslutninger af erhvervsdrivende og kompetente myndigheder, kontrolmyndigheder og kontrolorganer og mellem medlemsstaterne og Kommissionen, for så vidt angår anerkendelse eller tilbagetrækning af anerkendelsen af kontrolmyndigheder og kontrolorganer, som er kompetente til at gennemføre kontrol i tredjelande og udarbejdelsen af listen over disse kontrolmyndigheder og kontrolorganer og regler for at sikre anvendelsen af foranstaltninger i forbindelse med tilfælde af manglende overholdelse eller mistanke herom, der påvirker importerede produkters integritet, for så vidt angår opstillingen af listen over tredjelande, der er anerkendt i henhold til artikel 33, stk. 2, i forordning (EF) nr. 834/2007 og om ændring af listen samt regler for at sikre anvendelsen af foranstaltninger i forbindelse med tilfælde af manglende overholdelse eller mistanke herom, som påvirker integriteten af økologiske produkter importeret fra disse lande, for så vidt angår det system, der skal anvendes til fremsendelse af de oplysninger, der er nødvendige for gennemførelsen og overvågningen af denne forordning og for så vidt angår udarbejdelsen af den liste over kontrolmyndigheder og kontrolorganer, der er anerkendt i henhold til artikel 33, stk. 3, i forordning (EF) nr. 834/2007 og ændring af denne liste. Disse beføjelser udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 [34]. (76) Kommissionen bør tillægges beføjelser til at vedtage gennemførelsesretsakter, der straks finder anvendelse i behørigt begrundede tilfælde i vedrørende beskyttelse mod illoyal praksis eller praksis, som er uforenelig med principper og regler for økologisk produktion, beskyttelse af forbrugernes tillid eller beskyttelse af fair konkurrence mellem erhvervsdrivende, særligt hastende tilfælde for at sikre anvendelse af foranstaltninger i forbindelse med tilfælde af manglende overholdelse eller mistanke herom, der påvirker integriteten af importerede økologiske produkter, der er underlagt anerkendte kontrolmyndigheders eller kontrolorganers kontrol. (77) For at sikre en gnidningsløs overgang mellem på den ene side reglerne om, at planteformeringsmateriale og dyr til avlsformål skal være af økologisk oprindelse som fastsat i forordning (EF) nr. 834/2007, og undtagelsen fra produktionsregler, der er vedtaget i henhold til artikel 22 i nævnte forordning, og på den anden side de nye produktionsregler for plante og planteprodukter og husdyr, som er fastsat i denne forordning, bør Kommissionens tillægges beføjelser til at vedtage visse retsakter med henblik på indrømmelse af undtagelser i de tilfælde, hvor undtagelser vurderes at være nødvendige for at sikre adgang til planteformeringsmateriale og levende dyr til opdræt, som kan anvendes i økologisk produktion. Eftersom disse retsakter er midlertidig karakter, bør de kun anvendes i en begrænset periode. (78) Kommissionen bør se på situationen med hensyn til tilgængeligheden af økologisk planteformeringsmateriale og dyr til avlsformål og fremlægge en rapport herom for Europa-Parlamentet og Rådet i 2021. (79) Der bør være mulighed for at tillade udtømmelse af lagre af produkter, der er fremstillet i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 834/2007 og markedsført inden denne forordning begynder at finde anvendelse. (80) Revisionen af de lovgivningsmæssige rammer for økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter viste, at de specifikke behov i forbindelse med den offentlige kontrol og andre offentlige aktiviteter, der udføres i henhold til forordning (EU) nr. XXX/XXX (forordningen om offentlig kontrol), betyder, at der er behov for at bestemmelser, som gør det nemmere at håndtere tilfælde af manglende overholdelse. Endvidere bør bestemmelserne i forordning (EU) nr. XXX/XXX [forordningen om offentlig kontrol] for så vidt angår de kompetente myndigheders opgaver og ansvarsområder, godkendelse af og tilsyn med organer med uddelegerede opgaver, officiel certificering, rapporteringsforpligtelser og administrativ bistand tilpasses den økologiske sektors specifikke behov. Forordning (EU) nr. XXX/XXX [forordningen om offentlig kontrol] bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. (81) Eftersom målene for denne forordning, herunder især fair konkurrence, et velfungerende indre marked for økologiske produkter og sikring af forbrugernes tillid til disse produkter og til Den Europæiske Unions økologilogo, ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne alene, men på grund af den nødvendige harmonisering af reglerne for økologisk produktion bedre kan nås på EU-plan, kan Unionen derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. samme artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. (82) Der bør fastsættes en anvendelsesdato for denne forordning, som gør det muligt for de erhvervsdrivende at tilpasse sid de nye krav, som indføres — VEDTAGET DENNE FORORDNING: Kapitel I Genstand, anvendelsesområde og definitioner Artikel 1 Genstand Denne forordning fastsætter principper for økologisk produktion og regler for, hvordan økologisk produktion og brugen af betegnelser, der henviser til økologisk produktion, må anvendes i forbindelse med mærkning og reklame. Artikel 2 Anvendelsesområde 1. Denne forordning finder anvendelse på landbrugsprodukter, er opført i bilag I til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (herefter "traktaten") og på visse andre produkter opført i bilag I til denne forordning, hvis disse landbrugsprodukter og disse andre produkter planlægges produceret, tilberedt, distribueret, markedsført, importeret eller eksporteret som økologiske. Produkter, der stammer fra jagt og fiskeri efter vildtlevende arter, betragtes ikke som økologiske. 2. Denne forordning gælder for erhvervsdrivende, der beskæftiger sig med enhver fase i produktionen, tilberedningen og distributionen af de produkter, der er omhandlet i stk. 1. Storkøkkendrift, der udføres af storkøkkener som defineret i artikel 2, stk. 2, litra d), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1169/2011[35], er ikke omfattet af denne forordning. Medlemsstaterne kan anvende nationale bestemmelser, eller, hvis sådanne regler ikke findes, private standarder vedrørende mærkning og kontrol af produkter fra storkøkkendrift. 3. Denne forordning berører ikke andre bestemmelser i EU-lovgivningen inden for områder som bl.a. sikkerhed i fødevarekæden, dyresundhed og -velfærd, plantesundhed og planteformeringsmateriale, og navnlig Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. XX/XXX [36] (planteformeringsmateriale) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. XX/XXXX [37] (beskyttelsesforanstaltninger mod planteskadegørere). 4. Denne forordning skal anvendes uden at de berører andre specifikke EU-bestemmelser om markedsføring af produkter og, herunder navnlig Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 [38] og forordning (EU) nr. 1169/2011. 5. For at tage hensyn til nye oplysninger om produktionsmetoder eller -materiale eller internationale forpligtelser tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 36 om ændring af den liste over produkter, der er opført i bilag I. Kun produkter, der er tæt koblet til landbrugsprodukter, kan optages på listen. Artikel 3 Definitioner I denne forordning forstås ved: 1) "økologisk produktion": brugen af produktionsmetoder i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning i alle faser af produktionen, tilberedningen og distributionen 2) "økologisk": stammer fra eller vedrører økologisk produktion 3) "landbrugsråvare": landbrugsprodukt, der ikke har været underkastet nogen behandling med henblik på konservering eller forarbejdning 4) "forebyggende foranstaltninger": foranstaltninger, der skal træffes for at sikre jordbundens kvalitet og forebyggelse af og bekæmpelse af skadegørere og ukrudt, og for at forhindre forurening med produkter eller stoffer, som ikke er godkendt i henhold til denne forordning 5) "omlægning": overgang fra ikke-økologisk til økologisk produktion i en bestemt periode 6) "erhvervsdrivende": en fysisk eller juridisk person, der har ansvar for at sikre, at denne forordning overholdes i alle de faser i produktionen, tilberedningen og distributionen, som er under deres kontrol 7) "sammenslutning af erhvervsdrivende": sammenslutning, hvor hver erhvervsdrivende er en landbruger, som har en bedrift med op til 5 hektar udnyttet landbrugsareal og som ud over at producere fødevarer eller foderstoffer udøver virksomhed inden for forarbejdning af fødevarer eller foder 8) "landbruger": en fysisk eller juridisk person eller en sammenslutning af fysiske eller juridiske personer, uanset hvilken retlig status en sådan sammenslutning eller dens medlemmer har i henhold til national ret, som udøver en landbrugsaktivitet 9) "landbrugsareal": landbrugsareal som defineret i artikel 4, stk. 1, litra e), i forordning (EU) nr. 1307/2013 10) "planter": planter som defineret i artikel 3, nr. 5, i forordning (EF) nr. 1107/2009 11) "planteproduktion": produktion af vegetabilske landbrugsprodukter, herunder høst af vilde vegetabilske produkter til i erhvervsmæssigt øjemed 12) "planteprodukter": planteprodukter som defineret i artikel 6, nr. 3, i forordning (EF) nr. 1107/2009 13) "skadegørere": skadegørere som defineret i artikel 1, stk. 1, i forordning (EU) nr. XX/XXXX (beskyttelsesforanstaltninger mod planteskadegørere) 14) "plantebeskyttelsesmidler": midler som defineret i artikel 2 i forordning (EF) nr. 1107/2009 15) "animalsk produktion": produktion af husdyr eller opdrættet vildt (også insekter) 16) "veranda": tilføjet, overdækket, ikke isoleret udendørs del af en staldbygning, hvor den længste side normalt er forsynet med ståltrådshegn eller trådnet, med udendørsklima, naturlig og kunstig belysning og gulv med strøelse 17) "akvakultur": akvakultur som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 25, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013[39] 18) "dyrlægebehandling": alle helbredende eller forebyggende behandlinger af en given sygdom 19) "veterinærlægemidler": veterinærlægemidler som defineret i artikel 1, nr. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/82/EF[40] 20) "tilberedning": aktiviteter i forbindelse med konservering eller forarbejdning af økologiske produkter, herunder slagtning og opskæring for animalske produkters vedkommende, emballering, mærkning eller ændringer i mærkningen vedrørende økologisk produktion 21) "fødevarer": fødevarer som defineret i artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002[41] 22) "foder" (eller "foderstoffer"): foder som defineret i artikel 3, nr. 4), i forordning (EF) nr. 178/2002 23) "fodermiddel": fodermiddel som defineret i artikel 3, stk. 2, litra g), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2009[42] 24) "foder fra omlægning": foder, der er produceret i omlægningsperioden, bortset fra foder, som er høstet inden for de første 12 måneder efter omlægningens begyndelse 25) "markedsføring": markedsføring som defineret i artikel 3, nr. 8, i forordning (EF) nr. 178/2002 26) "sporbarhed": sporbarhed som defineret i artikel 3, nr. 15, i forordning (EF) nr. 178/2002 27) "faser af produktionen, tilberedningen og distributionen": enhver fase fra og med primærproduktionen af et økologisk produkt til og med dets oplagring, forarbejdning, transport, salg eller levering til den endelige forbruger og, hvor det er relevant, mærkning, reklame, import, eksport og underleverancer 28) "katastrofesituation": omstændigheder, der kan henføres til "ugunstige vejrforhold", "miljøhændelse", "naturkatastrofe" eller "katastrofal hændelse" som defineret i artikel 2, stk. 1, litra h), j), k) og l), i forordning (EU) nr. 1305/2013 29) "ingrediens": ingrediens som defineret i artikel 2, stk. 2, litra f), i forordning (EU) nr. 1169/2011 30) "mærkning": mærkning som defineret i artikel 2, nr. 2, litra j), i forordning (EU) nr. 1169/2011 31) "reklame": enhver præsentation af økologiske produkter over for offentligheden med andre midler end mærkning, der har til formål at eller sandsynligvis vil påvirke og forme holdninger, overbevisninger og adfærd med henblik på direkte eller indirekte at fremme salget af økologiske produkter 32) "kompetente myndigheder": kompetente myndigheder som defineret i artikel 2, nr. 5, i forordning (EU) nr. XXX/XXXX [forordningen om offentlig kontrol] 33) "kontrolmyndighed": kontrolmyndighed for økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter som defineret i artikel 2, nr. 39, i forordning (EU) nr. XXX/XXXX [forordningen om offentlig kontrol] 34) "kontrolorgan": organ, der er uddelegeret opgaver til, som defineret i artikel 2, nr. 38, i forordning (EU) No XXX/XXXX [forordningen om offentlig kontrol], samt organ, der er anerkendt/godkendt af Kommissionen eller af et tredjeland, der er godkendt af Kommissionen til at foretage kontrol i tredjelande for så vidt angår import af økologiske produkter til Unionen 35) "manglende overholdelse": manglende overholdelse af bestemmelserne i denne forordning 36) "genetisk modificeret organisme": genetisk modificeret organisme som defineret i artikel 2, nr. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF[43], som ikke er fremstillet med de teknikker til genetisk modifikation, der er opført i bilag I B til nævnte direktiv, i det følgende benævnt "GMO" 37) "fremstillet af GMO'er": afledt helt eller delvis af GMO'er, dog uden at indeholde eller bestå af GMO'er 38) "fremstillet ved hjælp af GMO'er": afledt ved anvendelse af en gmo som den sidste levende organisme i fremstillingsprocessen, dog uden at indeholde eller bestå af gmo'er eller være fremstillet af gmo'er 39) "fødevaretilsætningsstof": fødevaretilsætningsstof som defineret i artikel 3, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008[44] ; 40) "fodervaretilsætningsstof": fodervaretilsætningsstof som defineret i artikel 2, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003[45] 41) "ækvivalens": opfyldelse af samme mål og principper ved anvendelse af regler, der sikrer samme grad af sikkerhed for overensstemmelse "teknisk hjælpestof": teknisk hjælpestof som defineret i artikel 3, stk. 2, litra b), i forordning (EF) nr. 1333/2008 42) "fødevareenzym": fødevareenzym som defineret i artikel 3, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1332/2008[46] 43) "ioniserende stråling": ioniserende stråling som defineret i artikel 1 i Rådets direktiv 96/29/Euratom[47]. Kapitel II Principper for økologisk produktion Artikel 4 Generelle principper Økologisk produktion er et system for bæredygtig forvaltning af landbruget, der bygger på følgende generelle principper, som indebærer: a) Respekt for naturens systemer og kredsløb og bevarelse og fremme af jordbundens, vandets, luftens og biodiversitetens tilstand, af planternes og dyrenes sundhed og deres indbyrdes balance b) Bidrag til en høj grad af biodiversitet c) Udnyttelse af energi og naturressourcerne, herunder vand, jord, organiske stoffer og luft, på en forsvarlig måde d) Overholdelse af høje standarder for dyrevelfærd, herunder navnlig opfyldelse af dyrs artsspecifikke adfærdsbehov e) Hensigtsmæssig tilrettelæggelse og forvaltning af biologiske processer baseret på økologiske systemer, der anvender naturressourcer, der er interne i systemet, ved hjælp af metoder, der i) anvender levende organismer og mekaniske produktionsmetoder ii) anvender jordtilknyttet afgrødedyrkning og animalsk produktion eller anvender akvakultur, der overholder princippet om bæredygtigt fiskeri iii) udelukker anvendelse af GMO'er og produkter fremstillet af eller ved hjælp af GMO'er, med undtagelse af veterinærlægemidler iv) bygger på anvendelse af forebyggende foranstaltninger, hvor det er relevant f) og begrænset anvendelse af eksterne input. Hvor eksterne input er påkrævet, eller hvor der ikke findes nogen hensigtsmæssig forvaltningspraksis og metode, jf. litra e), begrænses disse til i) input fra økologisk produktion ii) naturlige stoffer eller stoffer fremstillet på basis af naturlige stoffer iii) mineralske gødningsstoffer med lav opløselighed g) hvor det er nødvendigt tilpasses reglerne for økologisk produktion inden for rammerne af denne forordning under hensyntagen til sundhedsstatus, regionale forskelle i den økologiske balance, klimaforhold og lokale forhold, udviklingsstadier og særlige opdrætsmetoder. Artikel 5 Særlige principper, der gælder for landbrugsaktiviteter og akvakultur Inden for rammerne af landbrugsaktiviteter og akvakultur bygger økologisk produktion navnlig på følgende særlige principper: a) Jordbundslivet og jordbundens naturlige frugtbarhed, jordbundens stabilitet, jordens evne til at holde på vand og biodiversitet skal bevares og forbedres, tab af jordbundens indhold af organisk materiale, jordpakning og jorderosion skal forebygges og bekæmpes, og planternes næringsoptagelse skal hovedsagelig ske via jordbundens økosystem. b) Brugen af ikke-fornyelige ressourcer og eksterne input skal begrænses til et minimum c) Affald og biprodukter af vegetabilsk og animalsk oprindelse skal genanvendes som input i den vegetabilske og animalske produktion. d) Plantesundheden skal opretholdes gennem forebyggende foranstaltninger, herunder navnlig ved valg af passende arter og sorter eller heterogent plantemateriale med modstandsdygtighed over for skadegørere og sygdomme, passende sædskifte, mekaniske og fysiske metoder samt beskyttelse af skadegøreres naturlige fjender. e) Ved valg af racer skal der tages hensyn til dyrenes evne til at tilpasse sig lokale forhold, deres levedygtighed og deres modstandskraft over for sygdomme og sundhedsproblemer Den animalske produktion skal tilpasses de lokale forhold og være tilknyttet jord. Der skal anvendes opdrætsmetoder, der styrker immunsystemet og dyrenes naturlige forsvar mod sygdomme, herunder især regelmæssig motion og adgang til udendørs arealer og græsningsarealer, hvor det er relevant. f) Der skal være et højt dyrevelfærdsniveau, der respekterer artsspecifikke behov. g) Husdyr skal fodres med økologisk foder, der består af landbrugsingredienser fra økologisk produktion og naturlige ikke-landbrugsmæssige stoffer. h) Udelukkelse af genteknik, kloning af dyr, kunstig polyploidinduktion og ioniserende stråling i hele den økologiske fødevarekæde. i) Vandmiljøets sundhed og det omgivende vand- og jordøkosystems kvalitet opretholdes. j) Vandorganismer skal fodres med foder fra bæredygtigt fiskeri som omhandlet i forordning (EU) nr. 1380/2013 eller med økologisk foder, der består af landbrugsingredienser fra økologisk produktion, herunder økologisk akvakultur og naturlige ikke-landbrugsmæssige stoffer. Artikel 6 Særlige principper, der gælder for forarbejdning af økologiske fødevarer og foderstoffer Produktionen af forarbejdede økologiske fødevarer og foderstoffer skal navnlig bygge på følgende nærmere bestemte principper: a) Økologiske fødevarer skal fremstilles af økologiske landbrugsingredienser b) Økologiske foderstoffer skal fremstilles af økologiske fodermidler c) Anvendelsen af fødevaretilsætningsstoffer, ikke-økologiske ingredienser med hovedsagelig teknologiske og organoleptiske funktioner samt mikronæringsstoffer og tekniske hjælpestoffer begrænses til et minimum og tillades kun, hvor der er et grundlæggende teknologisk behov herfor, eller af særlige ernæringsmæssige årsager. d) Anvendelsen af fodertilsætningsstoffer og tekniske hjælpestoffer skal begrænses til et minimum og tillades kun, hvor der er et grundlæggende teknologisk eller zooteknisk behov herfor, eller af særlige ernæringsmæssige årsager. e) Der må ikke anvendes stoffer og forarbejdningsmetoder, der kan være vildledende med hensyn til produktets sande karakter. f) Fødevarer eller foderstoffer skal forarbejdes med forsigtighed, helst ved anvendelse af biologiske, mekaniske og fysiske metoder. Kapitel III Produktionsregler Artikel 7 Generelle produktionsregler 1. Erhvervsdrivende skal overholde følgende generelle produktionsregler: a) Hele landbrugsbedriften eller akvakulturbruget skal forvaltes i overensstemmelse med de krav, der gælder for økologisk produktion. b) Medmindre andet er fastsat i punkt 2, nr. 2, i del IV, og punkt 1, nr. 3, i del VI i bilag II, må kun produkter og stoffer, der er tilladt i henhold til artikel 19, anvendes i økologisk landbrug og akvakultur, forudsat at det pågældende produkt eller stof er godkendt til anvendelse i landbrug og akvakultur, i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i EU-retten, og, hvor det er nødvendigt, i de pågældende medlemsstater, i overensstemmelse med nationale bestemmelser, der bygger på EU-retten c) Anvendelse af ioniserende stråling til behandling af økologiske fødevarer eller økologiske foderstoffer eller af råvarer anvendt i økologiske fødevarer eller økologiske foderstoffer er forbudt. d) Økologiske erhvervsdrivende, bortset fra mikrovirksomheder, landbrugere og erhvervsdrivende, der producerer tang eller akvakulturdyr, skal indføre et miljøforvaltningssystem, som forbedrer deres resultater på miljøområdet. 2. For at sikre, at de generelle produktionsregler anvendes korrekt tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 36 med henblik på de kriterier, som miljøforvaltningssystemet omhandlet i stk. 1, litra d), skal opfylde. Disse kriterier skal tage hensyn til små og mellemstore virksomheders særlige forhold. Artikel 8 Omlægning til økologisk produktion 1. Landbrugere og erhvervsdrivende, der producerer tang eller akvakulturdyr, er underlagt krav om gennemførelse af en omlægningsperiode. I hele omlægningsperioden skal de overholde de bestemmelser om økologisk produktion, der er fastsat i denne forordning, herunder navnlig de særlige bestemmelser om omlægning i bilag II. 2. Omlægningsperioden kan tidligst påbegyndes, når landbrugeren eller den erhvervsdrivende, som producerer tang eller akvakulturdyr, har underrettet de kompetente myndigheder om sine aktiviteter i henhold til bestemmelserne i denne forordning. 2a) Uanset stk. 2 gælder, at hvis arealet er blevet braklagt før den meddelelse, der er omhandlet i artikel 24, stk. 1, er indgivet, i mindst den periode, der kræves for omlægning, og forudsat, at alle øvrige krav er opfyldt, kræves der ikke nogen omlægningsperiode for et sådant braklagt areal 3. Tidligere perioder kan ikke anerkendes med tilbagevirkende kraft for at være en del af omlægningsperioden. 4. Produkter, der er produceret i omlægningsperioden, må ikke markedsføres som økologiske. 5. Uanset artikel 7, stk. 1, litra a), må en landbrugsbedrift i omlægningsperioden opdeles i tydeligt adskilte enheder, som ikke alle drives efter økologiske produktionsregler. Med hensyn til husdyr skal der i løbet af omlægningsperioden være tale om forskellige arter af dyr i den økologiske produktion. Med hensyn til akvakultur kan der være tale om samme arter under forudsætning af, at der er passende adskillelse mellem produktionsstederne. Med hensyn til planter skal der være tale om forskellige sorter, der let kan skelnes, i den økologiske produktion i omlægningsperioden. 6. For at sikre kvalitet, sporbarhed og overholdelse af denne forordning for så vidt angår økologisk produktion og tilpasning til den tekniske udvikling tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 36 med henblik på at supplere de bestemmelser, der er fastsat i denne artikel, eller supplere eller ændre de bestemmelser, der er fastsat i bilag II vedrørende omlægning. Artikel 9 Forbud mod anvendelse af GMO'er 1. GMO'er og produkter fremstillet af eller ved hjælp af GMO'er må ikke anvendes i fødevarer eller foderstoffer eller som fødevarer, foder, tekniske hjælpestoffer, plantebeskyttelsesmidler, gødningsstoffer, jordforbedringsmidler, planteformeringsmateriale, mikroorganismer og dyr i økologisk produktion. 2. Med henblik på stk. 1 for så vidt angår GMO'er eller produkter, der er fremstillet af eller ved hjælp af GMO’er til fødevarer og foder, kan de erhvervsdrivende henholde sig til den mærkning, der ledsager et produkt, eller ethvert andet ledsagedokument, der er anbragt eller medfølger i henhold til direktiv 2001/18/EF, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003[48] eller Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EF) nr. 1830/2003[49]. 3. De erhvervsdrivende kan gå ud fra, at der ikke er anvendt nogen GMO'er eller produkter fremstillet af GMO'er ved fremstillingen af de indkøbte fødevarer eller foderstoffer, når disse produkter ikke er mærket eller ledsaget af et dokument i henhold til de nævnte forordninger i stk. 2, medmindre de har fået andre oplysninger, der angiver, at mærkningen af produkterne ikke er i overensstemmelse med ovennævnte forordninger. Artikel 10 Regler om planteproduktion 1. Erhvervsdrivende, der producerer planter eller planteprodukter, skal navnlig overholde de særlige produktionsregler, der er fastsat i del I i bilag II. 2. Hver medlemsstat sørger for, at der oprettes en elektronisk database til registrering af de sorter og heterogent plantemateriale, jf. forordning (EU) nr. XX/XXX (lovgivning om planteformeringsmateriale (PRM), for hvilket planteformeringsmateriale, der er produceret efter den økologiske produktionsmetode, er til rådighed på dens område. 3. For at sikre kvalitet, sporbarhed og overholdelse af denne forordning for så vidt angår økologisk planteproduktion og tilpasning til den tekniske udvikling tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 36 med henblik på at ændre eller supplere de særlige regler for planteproduktion, med hensyn til: a) dyrkningsmetoder b) jordforvaltning og gødskning c) plantesundhed og bekæmpelse af skadegørere og ukrudt d) forvaltning af svampeproduktion og andre særlige planter og systemer for planteproduktion e) planteformeringsmateriales oprindelse f) indsamling af vilde planter. 4. Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter om de tekniske detaljer vedrørende oprettelsen af den database, der er omhandlet i stk. 2. Gennemførelsesretsakterne vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 37, stk. 2. Artikel 11 Regler om animalsk produktion 1. Erhvervsdrivende inden animalsk produktion skal navnlig overholde de særlige produktionsregler, der er fastsat i del II i bilag II. 2. For at sikre kvalitet, sporbarhed og overholdelse af denne forordning, hvad angår økologisk animalsk produktion og tilpasning til den tekniske udvikling, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 36 med henblik på at ændre eller supplere de særlige regler for animalsk produktion med hensyn til: a) dyrenes oprindelse b) staldforhold, herunder mindste indendørs og udendørs areal og det maksimale antal dyr pr. hektar c) opdrætsmetoder d) avl e) foderstoffer og fodring f) sygdomsforebyggelse og dyrlægebehandling. Artikel 12 Regler om produktion af tang og akvakulturdyr 1. Erhvervsdrivende, der producerer tang og akvakulturdyr, skal navnlig overholde de særlige produktionsregler, der er fastsat i del III i bilag II. 2. For at sikre kvalitet, sporbarhed og overholdelse af denne forordning for så vidt angår økologisk tangproduktion og tilpasning til den tekniske udvikling tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 36 med henblik på at ændre eller supplere de særlige regler for tangproduktion med hensyn til: a) det akvatiske miljøs egnethed og planen for bæredygtig forvaltning b) høst af vildtvoksende tang c) dyrkning af tang d) antifoulingforanstaltninger og rengøring af produktionsudstyr og -anlæg. 3. For at sikre kvalitet, sporbarhed og overholdelse af denne forordning for så vidt angår økologisk produktion af akvakulturdyr og tilpasning til den tekniske udvikling tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 36 med henblik på at ændre eller supplere de særlige regler for produktion af akvakulturdyr, for så vidt angår: a) det akvatiske miljøs egnethed og planen for bæredygtig forvaltning b) akvakulturdyrenes oprindelse c) opdræt af akvakulturdyr, herunder akvatiske indeslutningssystemer, produktionssystemer, maksimal opdrætstæthed og, hvor det er relevant, mindste opdrætstæthed d) avl e) håndtering af akvakulturdyr f) foderstoffer og fodring g) sygdomsforebyggelse og dyrlægebehandling. Artikel 13 Regler om produktion af forarbejdede fødevarer og foderstoffer 1. Erhvervsdrivende, der producerer forarbejdede fødevarer og foderstoffer, skal navnlig overholde de særlige produktionsregler, der er fastsat i del IV i bilag II. 2. For at sikre kvalitet, sporbarhed og overholdelse af denne forordning for så vidt angår produktion af forarbejdede økologiske fødevarer og foderstoffer og tilpasning til den tekniske udvikling tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 36 med henblik på at ændre eller supplere de særlige regler for produktion af fødevarer og foderstoffer med hensyn til: a) procedurer, som skal følges b) forebyggende foranstaltninger, som skal træffes c) sammensætning af og betingelser for anvendelse af forarbejdede fødevarer og foderstoffer, herunder produkter og stoffer, hvis anvendelse i forarbejdede fødevarer og foderstoffer er tilladt d) rengøringsforanstaltninger e) markedsføring af forarbejdede produkter, herunder mærkning og identifikation heraf f) adskillelse mellem på den ene side økologiske produkter, landbrugsingredienser og fodermidler og på den anden side fodermidler fra ikke-økologiske produkter, landbrugsingredienser og fodermidler g) listen over ikke-økologiske landbrugsingredienser, hvis anvendelse undtagelsesvis er tilladt til produktion af forarbejdede økologiske produkter h) beregningen af den andel af landbrugsingredienser, der er omhandlet i artikel 21, stk. 3, litra a), nr. ii, og litra b) i) teknikker, som anvendes i fødevare- og foderstofforarbejdning. Artikel 14 Regler om produktion af vin 1. Erhvervsdrivende, der producerer produkter, som hører under vinsektoren, skal navnlig overholde de særlige produktionsregler, der er fastsat i del V i bilag II. 2. For at sikre kvalitet, sporbarhed og overholdelse af denne forordning for så vidt angår økologisk vinproduktion og tilpasning til den tekniske udvikling tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 36 med henblik på at ændre eller supplere de særlige regler for produktion af vin for så vidt angår ønologiske fremgangsmåder og restriktioner. Artikel 15 Regler om produktion af gær, der anvendes som fødevare eller foder 1. Erhvervsdrivende, der producerer gær, som skal anvendes som fødevare eller foderstof, skal navnlig overholde de særlige produ