K03MMI SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(94) 280 endelig udg. 
Bruxelles, den 06.07.1994 
RAPPORT FRA KOMMISSIONEN 
LINGUA-PROGRAMMET 
AKÏTO1ETSRAPPORT 1993 
Oversigt over Lingua-programmets aktivitetsrapport for 1993 
Lingua-programmet blev iværksat den 1. januar 1990. Det første år gik næsten udelukkende med 
forberedelser, og 1993 udgjorde således Lingua-programmets tredje driftsår (for de decentraliserede 
aktioners vedkommende er de resultater, der blev opnået i det akademiske år 1992/93, de første, for hvilke 
der har kunnet foretages en rimelig sammenligning med året før). Det har i 1993 (med et samlet budget 
på 41,8 mio. ECU) været muligt at styrke og udvikle Lingua-programmet betydeligt, såvel kvantitativt som 
kvalitativt. 
1. Programmets aktioner 
I løbet af 1992/93 har 6037 sproglærere modtaget stipendier til videreuddannelse (Aktion IA). Der er 
således siden programmets iværksættelse uddelt næsten 12 000 stipendier. Lærernes udlandsophold i de 
lande, hvis sprog de underviser i, har dels forbedret deres metodemæssige kompetence og dels styrket deres 
beherskelse af det pågældende sprog og uddybet deres kendskab til landets kultur. 
23053 elever og 2435 lærere har deltaget i en udveksling inden for et fælles uddannelsesprojekt (Aktion 
IV). Antallet af modtagere under denne aktion, regnet fra programmets start, udgør således omkring 50 000. 
I de første par år af programmet koncentrerede man sig om dets igangsætning. Der opstod imidlertid hurtig 
en kraftig stigning i efterspørgslen. Kvaliteten af de udvalgte projekter er derfor også blevet bedre. Selvom 
Frankrig og England fortsat er de mest besøgte lande, er det interessant at konstatere, at engelsk er gået 
betydeligt tilbage som målsprog til fordel for andre mindre udbredte sprog. Indsatsen for at fremme denne 
forskellighed vil blive videreført fremover. 
Under Aktion II i Lingua-programmet, der administreres i fællesskab med Erasmus, har 8847 studerende 
og 680 lærere kunnet benytte sig af den frie bevægelighed gennem de 226 udvalgte samarbejdsprogrammer 
på universitetniveau. Projekter, der omhandler uddannelse af kommende lærere, samt projekter vedrørende 
de sprog, der sjældent undervises i, og som er mindst anvendt, er prioriteret særlig højt. Der gives ligeledes 
høj prioritet til studier af fremmedsprog i forbindelse med projekter inden for andre fagområder. 
I 1993 blev der indgivet 39 projekter, der havde til formål at udvikle europæiske samarbejdsprojekter 
mellem videreuddannclsesinstitutioner (Aktion IB). 32 projekter blev accepteret, hvoraf 22 var 
videreførelser af projekter, der allerede blev finansieret i 1992. Alle sprogene blev anvendt i disse projekter, 
der omfattede 130 samarbejdspartnere. 
For Aktion III, som skal fremme sprogkendskabet i erhvervslivet, er der indgivet 264 ansøgninger. 97 
projekter, der involverede 509 forskellige institutioner, blev accepteret, herunder universiteter, 
erhvervsuddannelsesinstitutioner, små og mellemstore virksomheder (SMV) samt organisationer, der 
repræsenterer SMV, osv. Alle sprogene forekom i disse projekter. Det viste sig også her, at der var en 
intercsscforskydning i retning af de sprog, der sjældent undervises i, og som er mindst anvendt. Projekterne 
omhandlede først og fremmest udarbejdelse af undervisningsmateriale. 
Aktion VB vedrører udvikling af undervisningsmateriale for de fællesskabssprog, der sjældent undervises 
i, og som er mindst anvendt. 43 projekter blev finansieret (ud af 93 ansøgninger). Denne aktion voksede 
kraftigt i 1993. Budgettet til denne aktion er udvidet betragteligt. 
i au 
2. Generel analyse 
Der blev i løbet af 1993 oprettet et stort antal partnerskaber, der omfattede 2082 institutioner af enhver art. 
Kommissionen har således bidraget til etableringen af et samspil mellem institutioner, der ikke 
nødvendigvis er vant til at arbejde sammen, og dette samspil har ofte resulteret i nogle meget interessante 
resultater. 
Det er med Lingua-programmet lykkedes at nå alle de vigtigste målgrupper i forbindelse med 
sprogindlæringen. De sprog, der sjældent undervises i, og som er mindst anvendt, har indtaget en vigtig 
plads, både i programmets centraliserede og decentraliserede aktioner. 
Det er Kommissionens opfattelse, at udbredelsen af projektresultaterne er meget vigtig, og at denne 
udbredelse bliver meget afgørende, når de første produkter, som er opnået med Lingua-bistand, bliver 
tilgængelige. 
Erfaringerne fra Lingua-programmet viser klart, at en kvantitativ og kvalitativ forbedring af kendskabet 
til fremmedsprog kun er mulig i en slørre sammenhæng. Der er et tydeligt samspil mellem de forskellige 
programaktioner, som skal videreudvikles gradvist og parallelt med udviklingen af aktionerne. 
På dette stade i programmets udvikling fremstår Linguas betydning meget klart, dels gennem fordelene for 
dem, der har direkte udbytte af den frie bevægelighed, og dels gennem fordelene for modtagerne af de 
produkter, der er udviklet med bistand fra Lingua. Men Lingua har desuden skabt debat i medlemsstaterne 
om sprogpolitikken. 
Konklusion 
Efter at have eksisteret i 3 år kan del fastslås, at Lingua fuldt ud har levet op til forventningerne. 
Programmet er solidt forankret og har nået det ønskede udviklingsstade. 
INDHOLD 
INDLEDNING s 6 
I. PROGRAMMETS AKTIONER s 7 
A. DECENTRALISEREDE AKTIONER s 7 
1. Sproglæreres citer- og videreuddannelse 
inden for rammerne af mobilitetsslipendicr (Aktion LA) s 7 
2. Mobilitet for unge mellem 16 og 25 ar 
inden for rammerne af Tælles uddannelsesprojekter (Aktion IV) s 9 
B. CENTRALISEREDE AKTIONER s 11 
1. Sproglæreres efter- og videreuddannelse 
inden for rammerene af europæiske samarbejdsprogrammer (Aktion IB) s 13 
2. Sprog og erhvervslivet (Aktion III) s 15 
3. Stipendier til foreninger og tekniske undersøgelser (Aktion VA) s 18 
4. Promovering af de fremmedsprog, der sjældent undervises i, 
og som er mindst anvendt (Aktion VB) s 21 
C AKTION "VIDEREGÅENDE UDDANNELSE" s 23 
Fremme af tilegnelse af fremmedsprog 
på universiteterne (Aktion II) s 23 
II. SAMLET ANALYSE s 26 
A. PARTNERSKABER s 26 
B. MÅLSPROG s 27 
C. DE BERØRTE SEKTORER OG MÅLGRUPPERNE s 28 
D. NØDVENDIGHEDEN AF EN SAMMENHÆNGENDE SPROGPOLITIK s 30 
E. LINGUA-PROGRAMMETS VIRKNINGER s 31 
F. SPREDNING AF RESULTATERNE OG AF PRODUKTERNE s 33 
G. OVERVÅGNING OG EVALUERING s 34 
H. LINGUA'S FREMTID s 35 
KONKLUSION s 36 
LINGUA i 1993 
Oversigt over nogle vigtige tal 
* I 1993 har programmets decentraliserede aktioner gjort det muligt 
~ for 6Û37 lærere at følge et efter- og videreuddannelseskursus i å&t land,, hvjs 
Sprog de underviser i 
~ for 23053 unge og 2435 lærere at deltage î følles uddannelsesprojekter germer. 
1259 partnerskaber mellem uddannclscsinstitutioner i de tolv medlemsstater 
* Programmets centraliserede aktioner har gjort det muligt 
- for 2265 forskellige partnere fra alle Fællesskabets lande at starte på eller 
fortsætte med at arbejde sammen inden for rammerne af projekter, der modtager 
$tøtte fra Kommissionen 
~ for 199 partnerskaber omfattende 935 forskellige partnere at blive etableret tor. 
gennem ambitiøse projekter med stor multiplikatoreffekt at forbedre og promovere 
videreuddannelse for spioglærcre og sprogkundskaber Î erhvervslivet elièr generelt 
og for 48 institutioner at deltage i forberedende besøg î forbindelse med. 
gennemførelsen af disse projekter 
- for 53% af det samlede antal målsprog i projekter» som disse 199 partnerskaber, 
har foreslået, at være fremmedsprog, der sjældent undervises i, og $om er 
mindst anvendt' i Unionen 
- for 226 interuniversitære samarbejdsprojekter omfattende 1147 forskellige 
partnere at træde i kraft og derved give mulighed for mobilitet for 8847 
studerende 
* Samtlige centraliserede projekter 
- universitetsinstitutioner udgjorde nærved 68% af de berørte partnerskaber 
* Uden for de interuniversitære samarbejdsprogrammer 
universitetsinstitutionerne udgjorde 36% af partnerskaberne og 
virksomhederne, de faglige sammenslutninger og de erhvervsmæssige 
uddannelsesinstitutioner nærved 25%. 
LINGUA i 1993 s s ^1 
Oversigt over nogle vigtige tat 
* 11993 har programmets decentraliserede aktioner gjort det muligt 
- for 6637 lærere at følge et efter- og videretidc^mèfeeskursus is<fet $aa^ &*§&! 
Sprog <le underviser i .^' ;, , ' I* 
- tor 23053 unge og 243$ lærere at deltage i fælles u<^annelse$projej^regennet. !| 
1259 partnerskaber mellem uddannclsesmstimtkmet i de torv medlemsstater 
* Programmets centraliserede aktioner har gjort det muligt 
-* for 2265 forskellige partnere fra alle Fællesskabets lande at starte pi eller 
fortsame med at arbejde sammen inden tor rammerne) af projekter, der ropdtagerxj 
Støtte fra Kommissionen * • ''» j**>; 
- tor 199 partnerskaber omfattende 935 torskellige partner« at blîv« «ta&rø* &4 
Hénnem ambitiøse projekter med stor rauluplikatorofïôkt at fbrbedre-&$^timote? 
videreuddannelse for sproglærere og sprogkundskaber i erhvervslivet dler-'genéreitl 
- og for 48 institutioner at deltage i forberedende besøg i torbifldæ$5& * tin& 
gennemførelsen af disse projekter 
- for 53% af det samlede antal målsprog i projekter, som disse 199 pBttitiàtoÛàefè 
te toreslâet, at være fremmedsprog» der sjældent undervises i, og mm «F 
mindst anvendt* i Unionen > ..***,,/* 
- tor 226 interuniversitære samarbejdsprojekter omfattende 1147 fbrifeeiitge) 
partnere at træde i kraft og derved give mulighed for mobilitet for S847 
studerende 
* Samtlige centraliserede projekter s , 
-universitetsinstitutioner udgjorde n&w&i 68% af:de berørte parmerskai»r ' :$ 
>*&• 
o,0 -X-N:^g.| 
&&*< * Uden tor de rnteruniversitære samarbejdsprogrammer 
* * ' \ * "•••'•'•• ^ s's- * ^>^^^>'••s•.. 
~ universitetsinstitutionerne udgjorde 3NW" ;*f - '-|ia«iîèts|caMài^^*è^ 
viricsombederne, de faglige sammenslutninger bg 'Jfe ertivervMàss^' 
uddannelsesinstitutioner nærved 25%. 
INDLEDNING 
LINGUA1 er et handlingsprogram for kvalitativ og kvantitativ fremme af de elleve nationale 
fællesskabssprog, der undervises i, eller som tilegnes som fremmedsprog. Der er tale om et 
femårigt program fra 1. januar 1990 - 31. december 1994. Det anslåede budget for 
iværksættelse af denne første fase af programmet var pi 200 MECU. 
1990 var med et budget på 6 MECU og med undtagelse af Aktion II primært det år, hvor 
strukturerne blev fastlagt. Programmet trådte først virkelig ind i den operationelle fase i 1991. 
1993 var således for næsten alle aktionernes vedkommende det tredje år» hvor LINGUA reelt 
var i funktion. 
Resultaterne fra 1991, hvor det samlede budget var på 23 MECU, og resultaterne fra 1992, hvor 
det samlede budget var på 38 MECU, var generelt meget positive, men 1993, der havde et 
budget (foruden teknisk bistand) på 41.8 MECU, gav mulighed for en betragtelig styrkelse 
og udvikling af programmet både kvantitativt og kvalitativt i alle sektorer og i alle aktioner, 
hvorved det bidrog til solidt at fastslå sin succes og sit image. 
Foruden teknisk bistand til programmet var budgettet i 1993 på 41.8 MECU og blev fordelt 
på følgende måde mellem de forskellige aktioner: 
- Videreuddannelse af sproglærere 
(individuelle stipendier) 
- Videreuddannelse af sproglærere 
(Europæiske samarbejdsprogrammer og forberedende besøg 
i forbindelse med disse programmer) 
-' Mobilitet for studerende og lærere 
på højere uddannelsesinstitutioner 
(interuniversitære samarbejdsprogrammer) 
- Promovering af tilegnelse af sprog inden for erhvervslivet 
(støtte til projekter vedrørende sproglige behovsanalyser, 
undervisningsmaterialer og attestering samt forberedende besøg 
i forbindelse med disse projekter) 
- Mobilitet for unge mellem 16 og 25 år 
(fælles uddannelsesprojekter) 
- Stipendier til foreninger, seminarer, publikationer... 
(herunder støtte tit de nationale LINGUA-kontorei) 
- Promovering af tilegnelse af de fremmedsprog, der sjældent 
undervises i, og som er mindst anvendt i Unionen MECU 7.68 
MECU 1.98 
MECU 8.30 
MECU 8.14 
NCECU 10.50 
MECU 1.92 
MECU 3.28 
lait MECU 41.80 
LINGUA-programmct blev vedtaget ved Rådets afgørelse 89/489/CEE af 28 juli 1989» offentliggjort i De 
Europæiske Fællesskabers Tidende nr. L 239/24 
I. PROGRAMMETS AKTIONER 
LINGUA omfatter fem aktioner, der kan underopdeles i to kategorier, alt efter hvordan de 
forvaltes: 
- de såkaldt "decentraliserede" aktioner administreres af medlemsstaterne i samarbejde med 
EF-Kommissioncn, 
- de såkaldt "centraliserede" aktioner administreres samlet af EF-Kommissionen. 
A. DECENTRALISEREDE AKTIONER2 
1. Sproglæreres videreuddannelse inden for rammerne af mobilitetsstipendier 
(Aktion IA) 
Antallet af deltagere har været i mærkbar fremgang i forhold til det foregående år; i 1992/93 gav 
aktionen mulighed for takket være et anvendt budget på næsten 6,5 MECU og et gennemsnitligt 
LINGUA-stipcndium på ca. 1075 ECU, at 6037 lærere har kunnet følge et videreuddannelseskursus 
i udlandet; i 1991/92 lå antallet af stipendicmodtagende lærere på 5257, og siden begyndelsen af 
1991 har denne aktion omfattet i alt 11810 lærere. 
(bemærk: i 1993 var det disponible budget for uddannelsesperioden 1993/94 på 7.68 MECU) 
8000 
4000 
90/91 91/92 92/93 93/94 
Aktion Li - Udviklingen i antallet af deltagere fra 1990 - 1994 
(tal svarende til grafens søjler: 1990191, 516 ; 1991/92, 5257 ; 1992/93, 6037 ; anslået for 1993194, 7200) 
De uddannelses- eller udvckslingsaktivitctcr, der fandt sted i løbet af skoleåret, de projekter, der blev taget i 
betragtning i 1993 inden for rammerne af disse aktioner, var projekter, der blev gennemført mellem den 1. oktober 1992 og 
den 30. september 1993; disse projekter blev finansieret af medlemsstaternes nationale LTNGUA-kontorer over 1992-
budgettet 
Ligesom de to foregående «Ir har stipendierne givet et stort antal lærere mulighed for for første gang 
at følge et uddannelseskursus i det land, hvis sprog de underviser i; dette har gjort det muligt for 
dem ikke alene at dygtiggere sig på dette sprog og forbedre deres metodiske færdigheder, men 
også at uddybe deres kendskab til mållandets kultur; de har således dels kunnet øge deres samlede 
faglige kunnen, dels kunnet trænge ind i dagligdagen i det sprog, de underviser i; sidstnævnte 
aspekt udgør en af de nødvendige betingelser for en levende pædagogik med baggrund i 
virkeligheden, og LINGUA giver således et stadig stigende antal lærere mulighed for at udøve deres 
fag mere effektivt og på en for eleverne mere tiltrækkende måde. 
Selv om flertallet af ansøgningerne fortsat er rettet mod Det Forenede Kongerige og Frankrig fulgt 
af Tyskland og Spanien, er antallet af lærere, der tager på uddannelseskursus i de lande, hvor de 
fremmedsprog, der sjældent undervises i, og som er mindst anvendt, bliver talt, navnlig Grækenland, 
Italien, Nederlandene og Portugal, steget stærkt i forhold til året før. 
Der er grund til at mene, at denne nye mobilitet for lærerne i retning af de lande, hvor de 
fremmedsprog, der sjældent undervises i, og som er mindst anvendt, bliver talt, ikke havde kunnet 
finde sted uden LINGUA's initiativ og deltagelse, og bestræbelserne i retning af disse lande må 
fortsættes. 
Udsendte lærere 
91/92 
202 92/93 
286 Modtagne lærere 
91/92 
0.4 92/93 
32 % 
0.5 
DK 98 112 0.1 0.0 
D 2312 1957 447 8.5 581 9.6 
GR 73 169 35 0.7 87 1.4 
460 625 577 11.0 588 9.7 
480 778 1416 26.9 1434 23.8 
IRL 72 101 114 199 3.3 
613 683 189 3.6 283 4.7 
19 0.0 20 0.3 
NL 121 212 29 0.6 62 1.0 
144 243 0.2 49 0.8 
UK 663 864 2416 46.0 2700 44.7 
total 5257 6037 5257 100.0 6037 100.0 
Aktion IA - Antal udsendte og modtagne lærere pr. land i 1991/92 og 1992/93 
2. Mobilitet for unge mellem 16 og 25 år inden for rammerne af fælles 
uddannelsesprojekter 
(Aktion IV) 
Udveksling af de unge og deres besøg inden for rammerne af pædagogiske projekter af sproglig 
karakter mellem institutioner i forskellige lande er også blevet stærkt øget i forhold til 1991/92, 
eftersom de i 1992/93 med et anvendt budget på mere end 7.5 MECU og et gennemsnitligt 
stipendium på 270 ECU pr. ung deltager omfattede 23053 elever og 2435 lærere, dvs. i alt 25488 
deltagere, hvortil kommer 1590 deltagere i 987 forberedende besøg i forbindelse med projekterne; 
i 1991/92 var det samlede antal deltagere på 19720, og siden starten af 1991 har denne aktion 
omfattet i alt 49543 personer plus 3530 lærere, der deltog i forberedende besøg. Det bemærkes 
også, at de deltagere, der modtager partnere inden for rammerne af ikke-gensidige projekter, ikke 
indgår i statistikken. 
(bemærk: i 1993 var det disponible budget for de fælles uddannelsesprojekter for 1993/94 på 10,5 
MECU) 
30000 
20000 
10000 
90/01 m 
91/02 92/03 93/04 
Aktion IV - Udvikling i antallet af deltagere fra 1990 - 1994 
(tal svarende til grafens søjler: 1990/91, 4335 ; 1991/92, 19720 ; 1992/93, 25488; anslået for 1993/94, 33100) 
Der skal her mindes om, at fællesskabsfinansieringen af de fælles uddannelsesprojekter ikke kan 
overstige 50% af de samlede udgifter til aktiviteterne (bortset fra de projekter, der er rettet mod de 
ugunstigt stillede befolkningsgrupper, eller som udelukkende vedrører de sprog, der sjældent 
undervises i, og som er mindst anvendt; disse projekter kan finansieres med op til 75%); dette 
betyder, at den resterende finansiering skal findes uden for programmet; i visse tilfælde ydes denne 
finansiering i form af støtte fra de kompetente ministerier eller de lokale myndigheder, hvorved 
disse klart viser, at de inspireret af LINGUA ikke tøver med at investere i en fællesskabsaktion, 
hvis store betydning de har indset. 
Det fremgår ligesom det foregående år, men måske endnu tydeligere, at langt den største del af de 
fælles uddannelsesprojekter er af stor interesse for så vidt angår studie- eller forskningsemner, 
der behandles, og at det arbejde, som de unge og deres lærere udfører, i stadig højere grad forener 
den interkulturelle dimension med den sproglige dimension; den harmoniske forening af disse to 
dimensioner bidrager i vidt omfang til at tilføje den pædagogiske tilgang et virkelig internationalt 
tilsnit og at integrere en reel europæisk dimension på institutionerne og i undervisningsforløbene. 
Også her er det interessant at undersøge udviklingen i mobiliteten for så vidt angår modtagerlandene. 
Det Forenede Kongerige og Frankrig er ganske vist stadig de mest besøgte lande, men tallene for 
Spanien og navnlig Tyskland er steget kraftigt i forhold til det foregående år; tallene for 
Grækenland, Italien, Nederlandene og Portugal er også steget i betragtelig grad. 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
total Udsendte deltagere 
91/92 
418 
830 
3140 
304 
2851 
4860 
455 
2471 
0 
1434 
313 
2833 
19909 92/93 
665 
1124 
3120 
533 
5424 
4801 
895 
3212 
62 
1708 
715 
3229 
25488 Modtagne deltagere 
91/92 
689 
1130 
1777 
291 
1632 
4200 
548 
1417 
42 
418 
280 
7485 
19909 % 
3.5 
5.7 
8.9 
1.5 
8.2 
21.1 
2.8 
7.1 
0.2 
2.1 
1.4 
37.6 
100.0 92/93 
754 
1170 
2418 
627 
1889 
6052 
662 
2066 
72 
938 
551 
8289 
25488 % 
3.0 
4.6 
9.5 
2.5 
7.4 
23.7 
2.6 
8.1 
0.3 
3.7 
"> *> 
32.5 
100.0 
Aktion IV - Antal udsendte og modtagne deltagere pr. land i 1991/92 og 1992I933 
Engelsk som målsprog er gået mærkbart tilbage til fordel for andre mindre udbredte sprog, og det 
skal fortsat tilstræbes, at udviklingen går i retning af disse sprog; de nationale LlNGUA-kontorers 
rolle kan i den forbindelse være afgørende (f.cks. i forbindelse med søgning efter 
Deltagere, unge og de lærere, der ledsager dem (sidstnævnte udgor gennemsnitligt 10% af det samlede antal) 
10 
partnere); Vejledning for Ansøgere til de fælles uddannelsesprojekter, der blev offentliggjort i 
begyndelsen af 1994, kan også udgøre et vigtigt bidrag. 
En række lande modtager flere unge, end de sender ud til andre medlemsstater; dette fænomen 
gælder i særlig grad Det Forenede Kongerige, hvor antallet af modtagne deltagere stærkt overskrider 
antallet af udsendte deltagere, hvilket nødvendigvis rejser problemet med gensidigheden i 
udvekslingerne med dette land. 
I forbindelse med denne aktion ligesom med den foregående er det klart, at LINGUA-programmet 
fuldt ud spiller en stimulerende rolle, idet det tilskynder til en sproglig alsidighed og fremme af 
de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og som er mindst anvendt, der formentlig ikke ville 
være blevet gennemfort uden det. Princippet i de fælles uddannelsesprojekter (som der blev 
afholdt et symposium om i februar 1993 i Venedig, og som har givet anledning til udgivelse af 
ovennævnte "Vejledning for Ansøgere til de fælles uddannelsesprojekter" udgør nu en del af 
dagligdagen for et stort antal elever og lærere; det er ønskeligt, at det bliver yderligere udbredt. 
B. CENTRALISEREDE AKTIONER 
11993 blev der indgivet 530 projekter; de omfattede 2267 koordinatorer og partnere og vedrørte 
følgende aktiviteter: 
- Aktion IB : Sproglæreres videreuddannelse inden for rammerne af europæiske 
samarbejdsprogrammer (ECP) (39 modtagne projekter) 
- Aktion III : Fremme af sprog inden for erhvervslivet (254 modtagne projekter) 
- Aktion VA : Promovering af målsætningerne for LINGUA gennem tværnationale 
sammenslutninger eller organer (57 modtagne projekter) 
- Aktion VB : Udarbejdelse af alment undervisningsmateriale til undervisning i og tilegnelse af 
'de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og som er mindst anvendt' i 
Unionen (92 modtagne projekter) 
De vedrørte også: 
- Studiebesøg og forberedende besøg i forbindelse med gennemførelsen af europæiske 
samarbejdsprogrammer (ECP) eller sprogprojekter inden for erhvervslivet (88 modtagne projekter) 
Ud af disse 530 ansøgere var der 247 projekter (omfattende 1118 koordinatorer og partnere) der 
blev udvalgt (dvs. mere end 46.5% af de indgivne projekter); i forhold til 1992 udgør dette tal en 
stigning på mere end 50% af antallet af godkendte projekter. 
Denne stigning i antallet af projekter, som Kommissionen har godkendt, kan iagttages temmelig 
generelt i alle aktionerne. 
Generelt gælder det for alle de centraliserede aktioner, at kvaliteten af de indgivne projekter år for 
år bliver stadig bedre, både for så vidt angår indholdet (bedre defineret, mere målrettet, mere 
ambitiøst, mere originalt og mere innovativt) og for så vidt angår partnerskaberne (der mere 
systematisk integrerer alle sproglige og ikkc-sproglige clementer, der berøres af de foreslåede 
projekter). 
Denne forbedring af kvaliteten af de projekter, som partnerskaberne indgiver, har betydet, at selv om 
budgettet for 1993 ganske vist er forøget i forhold til 1992, har der ikke kunnet gives støtte til alle 
de projekter, der havde fortjent det; det er kun ansøgninger på meget højt niveau vedrørende 
projekter, der ville have haft ringe chance for at blive gennemført uden LINGUA, der har 
kunnet tages i betragtning og ydes støtte til; det er projekter, som foreslår aktiviteter eller 
fuldstændig innovative produkter, og som opfylder klart fastlagte behov for så vidt angår 
indholdet og de berørte sektorer og målgrupper. 
Støtteansøgningerne vedrørende 530 indsendte ansøgninger inden for rammerne af de 
centraliserede aktioner nåede alene nærved 47,9 MECU i forhold til et reelt budget på under 14 
MECU, og støtteansøgningerne vedrørende de 247 godkendte projekter nåede næsten op på 20 
MECU. 
Den gennemsnitlige støttesats for et godkendt projekt svarede således i 1993 til omkring 70 % af 
det ansøgte beløb og til mindre end 34% af de samlede udgifter. Den finansielle støtte, der blev 
bevilget, udgjorde i næsten alle tilfælde den supplerende finansiering, der er påkrævet for, at 
partnerskaberne kan udarbejde de produkter eller gennemføre de aktiviteter, der er omhandlet i 
ansøgningerne; erfaringen har vist, at en spredning af fællesskabsstøtten på et større antal projekter 
kun fører til, at et stort antal trækkes tilbage, idet partnerskaberne ser sig nødsaget til at opgive 
deres projekter på grund af utilstrækkelig støtte. 
Skemaet nedenfor viser udviklingen i situationen for de centraliserede aktioner (samtlige aktioner) 
mellem 1991, hvor de første projekter blev finansieret, og 1993 
1991 
1992 
1993 
total Modtagne 
projekter' 
320 
306 
443 
1069 Godkendte 
projekter' 
93 
148 
199 
440 'Partner-år"6 
324 
714 
935 
1973 
Antal modtagne og godkendte projekter og antal partnerskaber i de projekter, der er godkendt siden 
1991 
1. Sproglæreres efter- og videreuddannelse 
inden for rammerne af de europæiske samarbejdsprogrammer (Aktion IB) 
- Der blev indgivet 39 ansøgninger, hvoral 22 vedrørte forlængelser af projekter indledt i 1991 
og/cller i 1992, (dvs. 56.41% af det samlede antal ansøgninger) omfattende 165 
partnerinstitutioner i 1993. 
Ud af disse 39 ansøgninger kunne 32 projekter godkendes (dvs. 82.05% af det samlede antal 
ansøgninger og 28% flere end i 1992), hvoraf 22 vedrørte forlængelser (dvs. 68.75% af antallet af 
godkendte projekter og 100 % af antallet al ansøgninger om forlængelser). Disse projekter kunne 
gennemføres i en kontraktperiode fra 1. september 1993 - 31. august 1994. 
Det støttebeløb, som disse 32 partnerskaber ansøgte om under LINGUA-programmet, svarede til 
2357097 ECU (dvs. 36% mere end i 1992), og en samlet fællesskabsstøtte på 1899829 ECU kunne 
bevilges (dvs. 80,60e; al det samlede ansøgte beløb - 32,76% mere end i 1992 og 30,63% af de 
samlede udgifter til projekterne). Sidstnævnte beløb tager ikke hensyn til den støtte, der blev givet 
til forberedende besøg. Hvis man medregner støtten til besøg, var den samlede fællesskabsstøtte 
for aktion IB i alt 1980000 ECU. 
4 Bortset fra "forberedende besog" 
se fodnote 4 
Tallende svarende til "p;ntncr-3r" afspejler det forhold, at en partner, der indgår i et projekt af en varighed på 
mere end et år, registreres alle ile gange, lian optræder i tic indgivne ansogninger 
1991 
1992 
1993 
total Modtagne 
projekter7 
51 
62 
39 
152 Godkendte 
projekter6 
12 
25 
(hvoraf 7 fori.) 
32 
(hvoraf 22 fori.) 
69 'Partner-år'9 
40 
110 
130 
280 
Aktion IH - Antal modtagne og godkendte projekter og antal partnere i de projekter, der er godkendt siden 1991 
(i parentes: antal forlængelser af projekter) 
- I 1993 omfattede de 32 godkendte programmer 130 forskellige institutioner (+18.18% i forhold 
til 1992); mest almindelige partnere i grupperne var højere læreanstalter og lokale eller regionale 
uddannelsesmyndigheder . 
- Samtlige medlemsstater var repræsenteret i projekterne. 
- Samtlige sprog, herunder irsk, men med lct/.cburgcsh som eneste undtagelse, indgik i projekterne, 
og selv om tysk, engelsk og Iransk stadig oftest var målsprog, fulgte spansk og italiensk tæt efter, 
og portugisisk og græsk havde også en pæn placering. I betragtning af den virkning, som de 
europæiske samarbejdsprogrammer kan have på udbuddet af sprog på institutionerne, har 
Kommissionen i sin udvælgelse lagt stor vægt på, at disse programmer bidrager til den sproglige 
alsidighed og fremme af de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og som er mindst 
anvendt. 
- Som støtte for prioriteringen af de projekter, der integrerer de fremmedsprog, der sjældent 
undervises i, og som er mindst anvendt, byggede udvælgelseskriterierne for de nye projekter 
primært på: 
- projekternes kvalitet for så vidt angår muligt og originalt bidrag til forbedring af efter- og 
videreuddannelsen for sproglærerne og deres undervisere 
- prioritering af fremstilling af fælles undervisningsforløb for efter- og videreuddannelse af 
fremmedsprogslærere og deres undervisere 
- betydningen af tværnationale partnerskaber og en tilstræbt repræsentation af alle 
medlemsstaterne, enten som koordinatorer eller som partnere. 
- Som det allerede fremgår, er 130 institutioner omfattet al tie europæiske samarbcjdsprogram-mer. 
Disse projekter skal sammen inden for en fælles ramme integrere den kulturelle, sproglige og faglige 
virkelighed for hver enkelt partner og - også i fællesskab - fastlægge elementerne til en europæisk 
dimension, der skal afspejles i de nye videreuddannelsesmuligheder, der tilbydes sproglærerene. 
se fodnote 4 
se fodnote 4 
se fodnote 6 
Takket være dette net, hvor alle partncrinstitutionerne arbejder i synergi, og på grund af det 
originale uddannelsesindhold, der foreslås, begynder LINGUA at spille en meget vigtig rolle inden 
for efter- og videreuddannelse af sproglærere. Denne rolle øges yderligere ved, at de europæiske 
samarbejdsprogrammer ikke nøjes med at fastlægge teoretiske modeller, men at en af deres konkrete 
aktiviteter er uddannelse af lærere, og at denne aktivitet ændrer en række vaner; visse efter- og 
vidcreuddannnelscsinstitutioncr for sproglærere, der tidligere koncentrerede sig om uddannelse af 
deres egne lærere i deres eget land, er nu takket være de europæiske samarbejdsprogrammer og inden 
for rammerne af de aktiviteter, som de afføder, begyndt at uddanne lærere fra andre 
medlemsstater, som de tilbyder deres eget sprog som målsprog, også selv om dette sprog endnu ikke 
indgår i deltagernes nationale undervisningsforlob (Italien udgør i denne sammenhæng et interessant 
eksempel). Her ses fænomenets potentielle betydning og den fordel, som den sproglige alsidighed 
og fremme af de fremmedsprog, (1er sjældent undervises i, og som er mindst anvendt, kan drage 
deraf. 
Denne betydning, som de europæiske samarbejdsprogrammer har inden for efter- og 
videreuddannelse al lærere, samt de virkninger, ile kan få for de nationale systemer, foreslår 
Kommissionen al styrke; med henblik herpå tilrettelægger den i forskellige medlemsstater og i 
samarbejde med de nationale kontorer nationale seminarer, der skal fremme udbredelse af de 
resultater og produkter, som programmerne afføder; Kommissionen mener, at det er vigtigt at 
udvide det nuværende net af berørte institutioner (jf. nedenfor afsnittet om den første undersøgelse 
beskrevet i del "Aktion VA" i denne rapport) ved at inddrage det størst mulige antal store 
institutioner, der er specialiseret inden for uddannelse af sproglærere (jf. også det symposium, der 
skal finde sted i løbet af foråret 1994 i Gent), og den arbejder herpå. 
- 14 forberedende besøg i forbindelse med udarbejdelsen af europæiske samarbejdsprogrammer 
har modtaget støtte ud af 30 indsendte ansøgninger . 
2. Sprog og erhvervslivet (Aktion III) 
- 254 ansøgninger, hvoraf 83 vedrørte forlængelser af projekter, der var indledt i 1991 og/eller 
1992 (dvs. 32,68%; af det samlede antal ansøgere) omfattende 1232 partnerinstitutioner blev 
indgivet i 1993. 
Ud af disse 254 ansøgninger kunne 97 projekter godkendes (dvs. 38,19% af det samlede antal 
ansøgere og .12,79% flere end i 1992), hvoraf 57 vedrørte forlængelser (35,05% af godkendte 
ansøgninger og 68.67% af antallet af ansøgninger om forlængelser). Disse projekter kunne starte for 
kontraktperioder fra 1. juli 1993 - 30. juni 1994 for projekter, der blev indsendt til 
udvælgelsesrundcn den 15. marts 1993 eller fra l. januar - 31. december 1994 for projekter, der blev 
indsendt til udvælgelsesrundcn den 15. september 1993. 
Det støttebeløb, som disse 97 partnerskaber ansøgte LINGUA-programmet om, svarede til 
11695319 ECU (dvs. 39,91% mere end i 1992) og en samlet EF-støtte på 8004000 ECU blev 
tildelt (dvs. 68,44% af det samlede ansøgte beløb - 14,29% mere end i 1992 - og 34,01% af de 
samlede udgifter til projekterne). Sidstnævnte beløb tager ikke hensyn til den støtte, der blev givet 
til forberedende besøg. Hvis man medregner støtten til besøg, var den samlede fællesskabsstøtte 
i alt 8140000 ECU. 
1991 
1992 
1993 
total Modtagne 
projekter10 
185 
170 
254 
609 Godkendte 
projekter11 
58 
86 
(heraf 34 fori.) 
97 
(heraf 57 fori.) 
241 'Partner-år'12 
195 
441 
509 
1145 
Aktion III - Antal modtagne og godkendte projekter og antal partnere i de projekter, der er godkendt siden 1991 
(i parentes: antal forlængelser af projekter) 
- I 1993 omfattede de 97 godkendte projekter 509 forskellige institutioner (+15,42% i forhold til 
1992). 
De bedst repræsenterede institutioner var universitetsinstitutter (137 eller 26,92% af det samlede 
antal deltagende insitutioncr i projekterne); erhvervsmæssige grund- og 
videreuddnnnelsesinstitutioner kom på en andenplads (77 institutioner eller 15,13%), fulgt af SMV 
og SMV's organisationer (71 eller 13,95%); sammenslutninger og erhvervsorganisationer kom 
derefter (41 institutioner eller 8,06%), derefter skoler og sprogcentre (37 institutioner eller 7,27 %); 
følgende deltog også i partnerskaberne, eller størrelse: forlæggere og producenter og formidlere 
af undervisningsmateriale (35 eller 6,88%), officielle organer - nationale eller lokale 
sammenslutninger (28 eller 5,50%), almennyttige sammenslutninger (24 eller 4,72%), Handels-
og Industrikamre (20 eller 3,93%) samt i mindre omfang store virksomheder (4), attesteringsorganer 
(3) og sammenslutninger eller foreninger af lærere (2); der var ligeledes 30 forskellige organisationer 
og institutioner, der repræsenterede selvstændige kategorier (konsulentbureauer f.eks.). 
- Samtlige medlemsstater var repræsenteret i projekterne. 
10 . 
il 
12 jf. fodnote 4 
jf. fodnote 4 
jf. fodnote 6 
- Samtlige sprog indgik i projekterne; tysk, engelsk og fransk med 52,63% indtog førstepladsen, 
og man skal ikke forbavses herover, eftersom erhvervslivet er vant til at koncentrere indsatsen om 
de mest udbredte sprog; men flytningen af partnerskabernes interesse over mod de fremmedsprog, 
der sjældent undervises i, og som er mindst anvendt, og deres anvendelse i de situationer, hvor 
andre sprog tidligere var fremherskende, blev klart bekræftet; selv om man udelukker spansk og 
italiensk, (der er de mest udbredte af de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og som er mindst 
anvendt i Unionen) udgjorde de 6 øvrige sprog alene 25,77% inden for en aktion, som ikke 
udelukkende er helliget dem; det er kun irsk og letzeburgesh, der halter bagefter, og som iler skal 
gøres en stor indsats for. En analyse, som Kommissionen udførte i 1993, der sammenholder de 
økonomiske sektorer, der berøres af projekterne, og målsprogene, viste klart, at de fremmedsprog, 
der sjældent undervises i, og som er mindst anvendt, siden programmets start har fået særlig 
opmærksomhed, og at LINGUA også der spiller sin rolle som promotor for sproglig alsidighed. 
- Den type projekt, (1er hyppigt blev indgivet, vedrørte udformning, udarbejdelse og fremstilling 
af undervisningsmateriale (83 projekter ud af 97 godkendte); langt derefter kom enkelte projekter 
om iværksættelse af udarbejdelse af undervisningsplaner (6 projekter), sproglig behovsanalyse 
(5 projekter) og attestering (2 projekter). Det skal dog bemærkes, at i næsten alle projekterne 
vedrørende undervisningsmateriale var en første fase vedrørende en seriøs analyse af de behov, som 
undervisningsprodukterne skulle imødekomme, fastlagt eller allerede gennemført. 
I øvrigt omfattede 76% af projekterne anvendelse af medier og ny uddannelsesteknologi, og 14% 
vedrørte mere specifikt fjernundervisning. 
- Udvælgelseskriterierne for projekterne byggede navnlig på: 
. de behov, som partnerskaberne enten godtgjorde eller analyserede, vedrørende det foreslåede 
undervisningsmateriale, 
. gyldigheden og gennemførligheden af målsætningerne og deres sammenhæng med kriterierne 
og prioriteringen for programmet som fastlagt i afgørelsen, 
. partnerskabernes relevans, både for så vidt angår deres tværnationale karakter og 
komplementariteten mellem den krævede ekspertise og inddragelsen af målscktorer og -grupper 
. metodens kvalitet og de tilstræbte måls innovative karakter og de midler, der iværksættes for 
at opfylde dem, 
- kvaliteten af planerne for videreformidling af produkterne. 
- Generelt var 1993 et vigtigt år for LINGUA-programmets Aktion III. Det var det første år, hvor 
det, fordi projekterne var godt i gang, var muligt at iværksætte tilsyn, hvilket gav anledning til 
adskillige besøg hos partnerskaberne "på stedet" eller til møder blandt partnerne i Bruxelles. 
I øvrigt forelå et stort antal færdige produkter og produktprototyper, der skulle afsluttes, og 
Kommissionen kunne fremsætte konkrete forslag vedrørende formidling af resultater og produkter 
(jf. afsnittet om den anden undersøgelse, der er beskrevet under del "Aktion VA" i denne rapport, 
og afsnittet om spredning i delen "Samlet analyse" i denne rapport). 
Derudover tilrettelagde Kommissionen i januar 1993 i London sammen med DELTA-programmet 
et symposium over temaet sprogundervisning og ny uddannelsesteknologi, der gjorde det muligt 
17 
sammenholde en lang række igangværende projekter og gøre status over de mest avancerede 
fremgangsmåder; referaterne blev offentliggjort efter dette symposium; dette vigtige dokument 
udgør en interessant sammenfatning af de nyeste teknikker, der anvendes på området. 
I løbet af andel halvår 1993 kunne Kommissionen i øvrigt foreslå programmets forskellige 
lcdelscsorgancr en strategisk overvejelse vedrørende denne aktion, der byggede på en utrolig præcis 
analyse af indholdet samt af de forventede eller opnåede resultater af de afsluttede eller 
igangværende projekter. På grundlag af denne analyse er det meningen at styrke eller udvikle 
Fællesskabets aktion der, hvor det er nødvendigt (bl.a. for målgrupper, opnåede færdigheder og 
foreslåede niveauer for et givet sprog og/eller en given sektor samt anvendte fremgangsmåder og 
teknologier). 
Kommissionen tilrettelagde sammen med det tyske nationale kontor i Saarbriicken i februar 
1994 et symposium om sproglig behovsanalyse, hvis mål var at udarbejde en status over 
LINGUA-projekterne vedrørende behovsanalyse og at udarbejde en strategi for fremtiden. I løbet 
af dette symposium blev det understreget, at den sproglige behovsanalyse bør behandles inden for 
rammerne af en samlet strategi for virksomheden. De forskellige etaper af den sproglige 
behovsanalyse blev analyseret, og flere analyseinstrumentcr (herunder "selvanalyseredskaber") blev 
fremlagt. En af symposiets konklusioner understregede betydningen af formidlingen blandt 
virksomheder og kompetente eksperter af begrebet sproglig behovsanalyse, teknikker og produkter 
i den forbindelse. 
Generelt er det meget opmuntrende at konstatere, at de aktiviteter, som programmets Aktion III 
støtter, i vidt omfang bidrager til at fremme virksomhedernes og personalets interesse for 
sprogtilegnelse inden for erhvervslivet. 
- 34 forberedende besøg i forbindelse med iværksættelsen af projekter under Aktion III fik støtte 
ud af 58 indgivne ansøgninger. 
3. Stipendier til foreninger (Aktion VA) og tekniske undersøgelser 
- 57 ansøgninger omfattende 213 partnerinstitutioner blev indgivet i 1993. Ud af disse 57 
ansøgninger kunne 27 projekter godkendes (dvs. 47,38% af det samlede antal ansøgninger og 
92,86% flere end i 1992) 
Det støttebeløb, som disse 27 partnerskaber ansøgte programmet om, udgjorde 554959 ECU (dvs. 
140% mere end i 1992), og der kunne tildeles en samlet EF-støtte på 492361 ECU (dvs. 88,72% 
af det samlede ansøgte beløb - 185,61%» mere end i 1992 - og 36,26% af de samlede udgifter til 
projekterne). 
1991 
1992 
1993 
total Modtagne 
projekter 
28 
T) 
57 
107 Godkendte projekter 
8 
14 
27 
49 Tartncr-år'lJ 
38 
70 
105 
213 
Aktion VA - Antal modtagne ot; godkendte projekter og antal partnere i de projekter, der er godkendt siden 1991 
- I 1993 omfattede de 27 godkendte projekter 105 forskellige institutioner (+50% i forhold til 
1992). 
De bedst repræsenterede institutioner var højere uddannelsesinstitutioner, universiteter eller 
læreanstalter (23, eller 29,49% af det samlede antal institutioner i projekterne), almennyttige 
sammenslutninger (22 eller 28,21%), uddannelsesinstitutioner for fremmedsprogslærere (10 eller 
12,83%), sprogcentre (også 10 eller 12,83%) og ministerier (10,26%). 
- Samtlige medlemsstater var repræsenteret i projekterne. 
- I kraft af aktionens og dens målsætningers art indgik samtlige sprog på den ene eller den anden 
måde i projekterne. 
- Den type projekt, (1er hyppigst blev indgivet, vedrørte først og fremmest tilrettelæggelse af 
konferencer eller kollokvier (17 projekter ud af 27), derefter organers og sammenslutningers 
aktiviteter (5 projekter) og publikationer (3 projekter). 
De temaer, der blev behandlet på kollokvierne og andre seminarer med EF-støtte var meget 
forskelligartede; de gik fra integrering af den europæiske dimension i uddannelsen af sproglærere 
til styrkelse af den indbyrdes forståelse mellem visse sprog (navnlig de romanske sprog) eller til 
fremme af klasseudveksling over promovering af de fremmedsprog, der sjældent undervises i, 
og som er mindst anvendt, takket være net af nationale og tværnationale organer eller særlige 
begivenheder, der blev tilrettelagt for at fremme undervisning i og tilegnelse af et af de mindst 
udbredte sprog. 
Andre projekter var snarere centreret om sprog og de nye undervisningsteknikker eller anvendelsen 
af medier for at bevidstgøre offentligheden om sprogtilegnelse (f.cks. gennemførelse af tv­
udsendelser med slotte fra LINGUA). 
13 se fodnote 6 
Som helhed hang de støttemodtagende projekter direkte eller indirekte sammen med 
programmets målsætninger. 
- Generelt gav 1993 Aktion VA mulighed for at udvide og sprede sine aktiviteter i betragtelig grad 
og at knytte disse aktiviteter mere præcist til den samlede strategi for programmet; andre 
projekter, der går i samme retning, er under forberedelse; fremover regner Kommissionen også med 
at øge anvendelsen af denne aktion til at fremme spredning af de opnåede resultater og de 
produkter, der er udarbejdet inden for rammerne af LINGUA'S øvrige aktioner. 
- I forlængelse af aktiviteterne under denne aktion, men uafhængigt af den, blev der iværksat en 
række af 4 store tekniske undersøgelser. Resultaterne af disse undersøgelser, der forventes at 
foreligge i slutningen af første halvår 1994, skulle gøre det muligt at samle vigtige oplysninger til 
den nøjagtige fastlæggelse af programmets fremtidige strategi. Disse undersøgelser skal også takket 
være visse oversigter, som de resulterer i, lette udarbejdelsen af et kompendium og en database 
for LINGUA-produkter og bidrage til spredningen af resultaterne (jf. "Spredning" nedenfor). 
Den første undersøgelse vedrører sproglæreres efter- og videreuddannelse (aktion I); den tager 
navnlig sigte på at registrere de centre, hvor denne uddannelse gives i de tolv medlemsstater, og 
at fremlægge og analysere de uddannelsestyper og de uddannelsesforløb, der foreslås; den skal 
også undersøge de behov, der gives udtryk for, eller som kan opstå i forbindelse med tværnationalt 
samarbejde mellem de registrerede centre samt mulighederne og måden for iværksættelsen af et 
sådant samarbejde. 
Den anden undersøgelse giver en oversigt over det undervisningsmateriale, der fremstilles inden 
for rammerne af LINGUA'S Aktion III med henblik på personalet i SMV/SMI, og undersøger 
anvendelsen og effektiviteten heraf; den undersøger også strategierne for afprøvning af disse 
produkter og kontrollen med de kundskaber, som de hjælper til at tilvejebringe. 
Den tredje undersøgelse går ud på at registrere og kritisk beskrive de nationale og tværnationale 
sammenslutninger, hvis mål er at fremme undervisning i, indlæring og anvendelse af 
fremmedsprog samt det interkulturelle aspekt og at fremme overvejelser og udvekslinger mellem 
de forskellige aktører inden for sproguddannelse; disse sammenslutninger er dem, der kunne 
deltage i projekter inden for rammerne af Aktion VA og eventuelt bistå i processen med spredning 
af de resultater og de produkter, som programmet frembringer, takket være de net, som de udgør 
eller indgår i. 
Fjerde og sidste undersøgelse tager stadig inden for rammerne af aktion VB sigte på at udarbejde 
en liste over de vigtigste produkter, der fintics, og som er udarbejdet inden og uden for LINGUA's 
rammer med henblik på undervisning i og tilegnelse af de fremmedsprog, der sjældent undervises 
i, og som er mindst anvendt i Unionen; den tilstræber at beskrive indholdet af disse produkter, at 
analysere dem kritisk og at undersøge deres tilstedeværelse og virkning på markedet. 
4. Promovering af de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og som er mindst anvendt 
(Aktion VB) 
- 93 ansøgninger, hvoraf 26 vedrørte forlængelser af projekter, der var indledt i 1991 og/eller i 
1992 (dvs. 27,96% af det samlede antal ansøgninger) omfattende 356 partnerinstitutioner blev 
indgivet i 1993. 
Ud af disse 93 ansøgninger kunne 43 projekter godkendes (dvs. 46,24% af det samlede antal 
ansøgninger og 86,96% liere end i 1992), hvoraf 22 ansøgninger om forlængelser (dvs. 51,16% 
af antallet af godkendte projekter og 84,62% af antallet af ansøgninger om forlængelser). Disse 
projekter kunne gå i gang for kontraktperioder fra 1. juli 1993 - 30. juni 1994 for projekter, der var 
indgivet til udvælgelsesrundcn den 15. marts 1993, eller fra 1. januar - 31. december 1994 for 
projekter, der var indgivet til udvælgelsesrundcn den 15. september 1993. 
Det støttebeløb, som disse 43 partnerskaber ansøgte LINGUA-programmet om, udgjorde 4870695 
ECU (dvs. 210,31% mere end i 1992) og der blev tildelt en samlet EF-støtte på 3282000 ECU 
(dvs. 67,38%; af det samlede ansøgte beløb - 231,01% mere end i 1992 - og 3230% af de samlede 
udgifter til projekterne). 
1991 
1992 
1993 
total Mtxltagnc 
projekter 
56 
52 
93 
201 Godkendte projekter 
15 
23 
(hvoraf 7 fori.) 
43 
(hvoraf 22 fori.) 
81 'Partncr-år'H 
51 
93 
191 
335 
Aktion VB - Antal modtagne og godkendte projekter og antal partnere i de projekter, der er godkendt siden 1991 
(i parentes: antallet af forlængelser af projekter) 
- I 1993 omfattede de 43 godkendte projekter 191 forskellige institutioner (+10538% i forhold til 
1992). 
De bedst repræsenterede institutioner var universitetsinstitutioner (107, dvs. 56,02% af det 
samlede antal institutioner i projekterne); derefter forlæggere og producenter og formidlere af 
undervisningsmateriale (15 eller 7,85%), officielle organer - nationale eller lokale 
sammenslutninger (12 eller 6,28%), sammenslutninger eller foreninger af lærere (også 12, eller 
6,28%) og almennyttige sammenslutninger (10 eller 5,24%); følgende deltog også i 
partnerskaberne efter størrelsesorden erhvervsmæssige grund- og videreuddannelsesinstitutioner 
14 jf. fodnote 6 
(8 eller 4,19%), SMV og SMV's organisationer (også 8 eller 4,19%) skoler og sprogcentre (7 
eller 3,66%) saml i mindre omfang store virksomheder (4), 1 faglig sammenslutning og 1 
attestcringsinstitution; iler var også 6 forskellige organisationer og institutioner, der repræsenterede 
selvstændige kategorier. 
- Samtlige medlemsstater var repræsenteret i projekterne. 
- Samtlige de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og som er mindst anvendt, med 
undtagelse af lelzcburgcsh indgik i projekterne, og selv om tysk, engelsk og fransk også var der, var 
det underordnet (jf. nedenfor "målsprog" i afsnit B i den samlede analyse); dette viser klart 
gennemførelsen af afgørelsen om at forbeholde Aktion VB til støtte til alsidighed inden for 
fremmedsprogsundervisning og -tilegnelse. 
- Den type projekter, der hyppigst blev indgivet, vedrørte udformning, udarbejdelse og 
fremstilling af undervisningsmateriale (41 ud af 43); de to andre projekter havde et mere generelt 
anvendelsesområde. 
58% af projekterne omfattede anvendelse af medier og ny uddannelsesteknologi og 20% vedrørte 
mere specifikt fjernundervisning 
- De udvælgelseskriterier, der allerede er fremlagt i den del af denne rapport, der vedrører Aktion 
HI, blev ligeledes anvendt på Aktion VB hulen for rammerne af denne aktion var det kun de 
projekter, der virkelig havde fremme af de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og som er 
mindst anvendt, som målsætning, der blev godkendt. 
- Aktion VB oplevede en stor stigning i 1993 for så vidt angår ansøgninger (nærved 80% flere 
indgivne ansøgninger end i 1992), godkendte projekter og det budget, som blev afsat dertil. Det 
forhold, at det maksimale støttebeløb blev tilpasset støttebeløbet for Aktion III, bidrog til at øge 
antallet af indsendte projekter i betragtelig grad og tilskyndede partnerskaberne til at kaste sig ud i 
mere ambitiøse projekter. 
Ligesom for Aktion III begyndte produkterne at foreligge, og Kommissionen ønsker at sprede dem 
bredest muligt (jf. ovenfor afsnittet om fjerde undersøgelse i afsnittet om "Aktion VA" i denne 
rapport og nedenfor afsnittet om spredning i delen "Samlet analyse"). 
Inden for denne aktions rammer har Kommissionen også nedsat en arbejdsgruppe, hvis rolle det er 
at overveje problemet med promovering af de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og som 
er mindst anvendt, og al foreslå løsninger; denne overvejelse og disse forslag vil til dels bygge 
på resultaterne af analysen af de igangværende projekters indhold (elevernes sprog for hvert 
enkelt målsprog, erhvervede færdigheder, foreslåede niveauer, anvendte fremgangsmåder og 
teknologier). Et af analysens første resultater viser allerede, at behovet for undervisningsmateriale 
med henblik på avanceret niveau er mærkbart for visse sprog ligesom behovet for 
undervisningsmateriale med sigte på udvikling af forståelse og fremstilling af skriftlige tekster. 
C. AKTION HØJERE UDDANNELSE 
Fremme af tilegnelse af fremmedsprog på universiteterne (Aktion II) 
LINGUA-programmcts Aktion II dækker samarbejde mellem universiteter samt mobilitet og 
udveksling af studerende og personale inden for højere uddannelse. Administrationsprocedurer-ne 
for denne aktion blev fastlagt efter modellen for dem, der anvendes for ERASMUS, og fælles 
bestemmelser for ledelsen af ERASMUS og LINGUA's Aktion II blev indført. 1993 var fjerde år, 
hvor denne aktion var i funktion. 
Ansøgningerne blev evalueret på en sådan måde, at udvælgelsen klart afspejler prioriteringerne 
inden for LINGUA-programmet. De fremmedsprog, der sjældent undervises i, og som er 
mindst anvendt, blev således prioriteret ligesom projekter, der omfattede uddannelse af fremtidige 
sproglærere. I tilfældet med besøgsstipendier blev undersøgelsen af de sproglige problemer i 
forbindelse mwl studerendes mobilitet og af anvendelsen af nye undervisningsteknologier for 
sprogtilegnelse behandlet med særlig opmærksomhed. Særlig opmærksomhed blev også givet de 
projekter, der omfatter indførelse af undervisningsforløb, der omfatter studiet af et fremmedsprog 
som første fag i forbindelse med studiet af et andet fagområde. 
Som de tidligere år lagde udvælgclscspolitikkcn i 1993 også vægt på at få bekræftet de flerårige 
tilsagn, der var givet over for de fleste af de programmer, der var blevet godkendt i 1992/93, 
samtidig med at universiteterne fortsat tilskyndes til al udvikle nye initiativer for samarbejde 
mellem universiteter. 
Grafen nedenfor og den på næste side viser udviklingen i antallet af institutioner, der indgår i de 
interuniversitære samarbejdsprogrammer, og antallet af mobilitetsstuderende fra 1990-1994. 
1200r 
800 
400 
90/91 ~7 
/ 
91/92 92/93 93/94 
Aktion II - Udviklingen i antallet af institutioner, der har deltaget i ICP fra 1990 - 1994 
[tal svarende til grafens søjler: 1990/91, 215 ; 1991/92, 027 ; 1992/93, 972 ; 1993194, 1147) 
8000r 
4000 
90/91 91/92 92/93 93/94 
Aktion II - Udviklingen i antallet af mobilitetsstuderende fra 1990 - 1994 
(tal svarende til grafens søjler: 1990/91, 1897 ; 1991/92, 4180 ; 1992/93, 6724 ; 1993/94, 8847) 
- Ud af 238 ansogninger om interuniversitære samarbejdsprogrammer (2,6% flere end året 
for) blev 226 udvalgt i 1993 for det akademiske år 1993/94 (dvs. en stigning på 7.11% i forhold 
til året for); de omfattede 8847 studerende (31,57% flere end i 1992/93) og 680 lærere (35,73% 
flere end i 1992/93). 
ICP vedrørende studentermobilitet (220 i 1993/94) steg med 7,84% og programmerne 
vedrorende lærernes mobilitet (70 i 1993/94) med 20,69%. 
Ud af de 226 godkendte programmer vedrorte 120 studiet af de fremmedsprog, der sjældent 
undervises i, og som er mindst anvendt, og 66 havde et stærkt islæt af "uddannelse af 
undervisere", og 55 vedrorte uddannelseskurser, der kombinerede sprog med andre fag 
(navnlig europæiske studier, humaniora og forvaltningsdiscipliner). 
På baggrund af Aktion ll's art og målsætninger var alle partnere i projekterne 
universitetsinstitutioner eller hojere uddannelsesanstalter. Den institutionelle deltagelse steg 
med 18% i forhold til året for og omfattede 1147 partnere. 
- For så vidt angår studiebesogsstipendier kunne 48 ansogninger godkendes ud af 58 
indgivne; hver gang ansogningerne gjorde det muligt, foretrak man de ansøgninger om 
besøgsstipendier, der vedrorte de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og som er 
mindst anvendt, og dem, der klart havde en "uddannelse af fremtidige lærere "-di m en s i on. 
Selv om udvælgelsen for 1993 viser en stigning på 20% i forhold til 1992, kan det dog 
konstateres, at det samlede antal besøg ligesom de foregående år stadig er meget lavt; dette 
skyldes delvis, at der siden programmets start har været få eller ingen ansøgninger, hvor 
tilegnelse af et af de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og som er mindst anvendt, 
udgjorde en vigtig del af et undervisningsforlob, der kombinerede sprog og et eller flere andre fag. 
- Rådets afgørelse om gennemforelse af LINGUA viste klart, at LINGUA-stipendier og 
stipendier, der gives under ERASMUS, bor være af nogenlunde samme størrelsesorden. Det 
skal her erindres, at dette onske ikke altid kommer til udtryk i praksis, og at der har været større 
eller mindre forskelle afhængigt af landet mellem LINGUA-studenterstipendier og ERASMUS-
studenterstipendier. LINGUA-Udvalget havde ligesom Det Rådgivende Udvalg under ERASMUS 
udtrykt onske om, at der skal findes en losning på problemet, og at balancen skal genskabes 
mellem de to typer fællesskabsstøtte. Kommissionen kunne i 1993 forelægge de to udvalg 
forslag, der blev godkendt, og som sikrer, at et LINGUA-mobilitetsstipendium svarer til et 
ERASMUS-mobilitetsstipendium. 
II. SAMLET ANALYSE 
A. PARTNERSKABERNE 
I 1993 blev 1259 "interinstitutionelle projekter" gennemført inden for rammerne af den 
decentraliserede aktion for stotte til fælles uddannelsesprojekter, og siden begyndelsen af 1991 
er antallet af gennemførte projekter 2394. Siden programmets start har tusindvis af skoler i 
Unionens tolv lande kunnet indgå i partnerskaber og lære at arbejde sammen om konkrete 
pædagogiske projekter. 
Stadig i 1993, men denne gang inden for rammerne af programmets centraliserede aktioner, blev 
der oprettet partnerskaber omfattende 2082 institutioner med henblik på at udvikle projekter 
under alle de aktioner og alle de sektorer, som LINGUA dækker, og siden begyndelsen af 1991 
har i alt 4719 "partner-år" arbejdet i tværnationale grupper. 
Universiteterne og de forskellige universitetsinstitutter for uddannelse og forskning er de normale 
partnere i de interuniversitære samarbejdsprogrammer, der udelukkende vedrører videregående 
uddannelse, men disse institutioner har også udgjort en stor del (36%) af partnerskaberne inden 
for de centraliserede aktioner vedrørende videreuddannelse af sproglærere, udvikling af 
sprogkundskaber i erhvervslivet og udarbejdelse af undervisningsmateriale til generel fremme af 
de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og som er mindst anvendt i Unionen. 
De officielle organer som f.eks. ministerier, lokale sammenslutninger og lokale eller regionale 
uddannelsesmyndigheder udgjorde 9% af partnerne; erhvervsmæssige grund- og 
yidereuddannelsesinstitutioner udgjorde også 9%; blandt de øvrige organer eller institutioner, 
der er hyppigt repræsenteret i partnerskaberne, optrådte efter størrelse SMV og SMVs 
organisationer (6,5%), undervisningsorganer som f.eks. skoler eller sprogcentre (6%), 
forlæggere og producenter af undervisningsmateriale (5,5%), sammenslutninger og faglige 
organisationer (4,5%), handelskamre (2,5%) samt sammenslutninger eller foreninger af 
sproglærere (2,5%). 
Det er vigtigt her at understrege, at Kommissionen gennem LINGUA har hjulpet til at skabe 
synergi mellem institutioner, der, indtil de kom i kontakt med programmet, ikke var vant til at 
arbejde sammen eller kun i begrænset omfang; disse institutioner har således kunnet blande 
deres respektive færdigheder, og disse færdigheder, der supplerer hinanden, har gjort det muligt 
i visse tilfælde at gore meget interessante og innovative fremskridt på det metodiske og 
teknologiske plan. Det er også vigtigt at konstatere, at visse af partnerskaberne, der er blevet 
oprettet for at skabe et "LINGUA-produkt", har besluttet at forlænge deres tværnationale 
samarbejde ved at arbejde sammen om projekter inden for rammerne af andre 
fællesskabsprogrammer (PETRA eller COMETT f.eks.). 
26 
B. MÅLSPROGENE 
11993 var det igen engelsk og fransk, der var genstand for det største antal ansøgninger inden 
for rammerne af de decentraliserede aktioner; spansk kom på tredjepladsen inden for 
rammerne af Aktion IA og tysk på samme plads inden for rammerne af Aktion IV. For så vidt 
angår engelsk, fransk og tysk var procentsatsen let faldende i forhold til 1992; 78% af 
modtagerne af videreuddannelsesstipendier tog til Det Forenede Kongerige, Frankrig og Tyskland 
i 1993 imod 81 % i 1992, og 67 % af de unge besøgte som led i mobiliteten inden for rammerne 
af fælles uddannelsesprojekter disse lande i 1993 imod 68 % i 1992. 
Visse sprog som f.eks. græsk, italiensk, nederlandsk og portugisisk er i relativ, men dog 
mærkbar stigning, eftersom tallene vedrorende disse sprog i visse tilfælde er mere end fordoblet 
(blandt de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og som er mindst anvendt, var det i 1993 kun 
dansk, der var i let tilbagegang). 
Det kan i øvrigt med tilfredshed konstateres, at den plads, som de fremmedsprog, der sjældent 
undervises i, og som er mindst anvendt, indtager i de decentraliserede aktioner, er større 
end den, de indtager i nationale undervisningsforlob på skoler i medlemsstaterne; italiensk var 
f.eks. målsprog for 4,69% af lærere under efter- og videreuddannelse og for 8,12% af de unge 
under fælles uddannelsesprojekter, mens procentsatsen af elever, der lærer dette sprog som 
fremmedsprog i Fællesskabets lande, i øjeblikket er meget lavere. 
En anden grund til tilfredshed er tallene for de centraliserede aktioner; i hver af disse aktioner 
har de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og som er mindst anvendt, primært været 
målsprog for projekterne, og selv om engelsk har udgjort 18,58%, fransk 15,35% og tysk 13,13% 
af målsprogene, har de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og som er mindst anvendt i 
Unionen, alene og i alt talt 53%. 
Den aktion, hvor de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og som er mindst anvendt, 
har været mindst repræsenteret, var aktionen om udviklingen af sprog inden for erhvervslivet; 
men i denne vanskelige niche, hvor de mest udbredte sprog og navnlig engelsk er solidt forankret, 
har de mindst udbredte sprog alligevel udgjort 48% af målsprogene. Som det kunne forventes, 
har den aktion, hvor disse sprog har været i overtal, været den, der var særlig beregnet til dem, 
og engelsk, fransk og tysk har inden for denne "aktion for de fremmedsprog, der sjældent 
undervises i, og som er mindst anvendt" udgjort 25% af målsprogene, men det var som en følge 
heraf i det omfang, disse sprog ikke i særlig grad var målet, men indgik som grundlag for metodisk 
eller teknologisk overførsel. 
27 
C. DE BERØRTE SEKTORER OG MÅLGRUPPERNE 
Aktion I under programmet har i overensstemmelse med sit eneste formål, at fremme efter- og 
videreuddannelse af sproglærere, vedrørt undervisningssektoren, og målgruppen var 
fremmedsprogslærere på hvilket som helst (ikke-universitært) niveau, fra førskolen til øverste 
klasse. 
Ligesom aktion I vedrorte Aktion II kun én sektor, nemlig den sektor, hvor denne aktion er 
specialiseret, dvs. sektoren for sprog, der studeres enten alene eller sammen med andre fag inden 
for videregående uddannelse; målgrupperne var derfor alene universitetslærere og 
sprogstuderende. 
Aktion IV, der tager sigte på udveksling af unge inden for rammerne af fælles 
uddannelsesprojekter, vedrørte alle typer ikke-universitære institutioner for unge mellem 16 og 
25 år; de nationale kontorer har fortsat accepteret projekter indsendt af almene 
undervisningsinstitutioner og erhvervsuddannelsesinstitutioner; de har dog fortsat prioriteret en 
gruppe, der generelt er mindre gunstigt stillet både socio-økonomisk og kulturelt og sprogligt, 
nemlig unge under erhvervsmæssig grunduddannelse. 
Det skal også bemærkes, at flere tusinde lærere fra alle fag siden programmets start inden for 
rammerne af denne aktion har koordineret arbejdet med forberedelse af projekter og deltaget i 
besog og udvekslinger; disse lærere har således fået en erfaring med intellektuel, kulturel 
og sproglig mobilitet, der har hjulpet dem til at integrere en europæisk dimension I deres 
pædagogiske praksis. 
Der har været mange og forskelligartede aktivitetssektorer i uddannelsesprojekterne. 
Det kan vejledende og ikke-udtommende angives, at emner inden for følgende områder har været 
behandlet: hotel/restauration, turisme, reklame/marketing, information/kommunikation, presse, den 
audio-visuelle sektor, edb, forlagsvirksomhed, håndværk, kunst, tvillingebyer, tværkulturelle 
aktiviteter, energibesparelser, regnskabsvæsen, lokaløkonomi, sundhed, arbejdsmetoder, 
udarbejdelse af glossarer, elektriske regelsæt, mekanik, frisørvirksomhed, sekretærvirksomhed, 
fremmedsprogsindlæringsteknikker... 
Disse sektorer hang i mange tilfælde sammen med den særlige karakter af de institutioner, 
som de unge går på; de berørte dog også nogle gange mere almene interesseområder, som 
partnerne var fælles om i projekterne. 
Aktion III, der drejer sig om fremme af sprog inden for erhvervslivet, berørte alle de store 
økonomiske sektorer, både den tertiære sektor (omkring 41% af de berorte sektorer) og -
omend i mindre omfang - de sekundære (omkring 29%) og primære sektorer (omkring 17%). 
Blandt de mere specifikke økonomiske sektorer, som projekterne rettede sig imod, kan man 
nævne landbrug, metalindustri, ingeniørvirksomhed, fremstillingsindustrier, bygge- og 
anlægssektoren, fordelingsindustrierne, handel, hotel- og restaurationsbranchen, transport, 
kommunikation, turisme, bankvæsen, finansvæsen, offentlig administration, medicinalindustrierne... 
De små og mellemstore virksomheder var til stede i omkring 60% af de sektorer, som 
projekterne sigter mod, og de større virksomheder i omkring 28%; selv om det i afgørelsen 
hedder, at SMV skal prioriteres højst, er der taget hensyn til de talmæssigt større virksomheder 
på grund af deres klare vilje til at bidrage til fremme af de fremmedsprog, der sjældent 
undervises i, og som er mindst anvendt; det lader til, at større virksomheder er mere 
følsomme og åbne over for behovet for at gore sprogindlæringen alsidig, og at de bedre er 
i stand til at tilskynde til og iværksætte en sådan alsidighed end de fleste SMV, der mere er 
indstillet på et omgående resultat og dermed kræver mere udbredte sprog, navnlig engelsk; det 
lader også til, at personalet i de store virksomheder hyppigere uddannes i de mest talte sprog 
i Fællesskabet og dermed er mere åbne for andre sprog end personalet i SMV: 
Det ville dog være ønskeligt, at SMV interesserede sig mere for sproglig uddannelse af deres 
personale; læsningen af resultaterne af visse projekter om sproglig behovsanalyse gennemført 
inden for programmets rammer viser, at et stort antal virksomheder i Den Europæiske Union har 
mistet forretningsmuligheder på grund af manglende kendskab til kundens sprog. For at 
nævne et præcist eksempel har man i det belgiske Limbourg konstateret, at 34% af de 
virksomheder, der har fået foretaget en regional behovsanalyse.har indrømmet, at 
handelskontakter er gået tabt på grund af manglende kendskab til partnerens sprog; 
Kommissionen tilrettelagde i begyndelsen af 1994 i Saarbrucken et symposium, hvis emne var 
sproglig behovsanalyse og dens anvendelse i forbindelse med en generel strategi for 
virksomheden (søgning efter nye markeder osv....). "At tale kundens sprog" er i dag en 
nødvendighed, det ikke er til at komme uden om for de virksomheder, der arbejder inden for 
eksport, uanset deres størrelse. 
Aktion VB, der tilskynder til fremme af de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og som er 
mindst anvendt, har berørt ikke-økonomiske sektorer i bogstaveligste forstand samt den store 
offentlighed. 
Blandt de talmæssigt største målgrupper i de to aktioner III og V.B. bemærker man navnlig den 
indsats, som LINGUA har gjort for de mindst gunstigt stillede på det socio-økonomiske plan, 
dvs. ansatte, servicepersonale, faglærte og arbejdere, der udgjorde den første målgruppe (35%); 
mellemlederne kom på andenpladsen med omkring 20% (det bemærkes, at højere funktionærer 
udgjorde under 6%); den brede offentlighed (fra alle 
socio-økonomiske lag) udgjorde næsten 16% af målgrupperne og administrativt personale 
omkring 13%. 
D. BEHOVET FOR EN SAMMENHÆNGENDE SPROGPOLITIK 
29 
D. BEHOVET FOR EN SAMMENHÆNGENDE SPROGPOLITIK 
Erfaringen med LINGUA-programmet har klart vist, at effektiv kvantitativ og kvalitativ fremme af 
kendskabet til fremmedsprog kun kan ske som led i et sammenhængende hele. 
Problemet med den sproglige kommunikation i et flersproget fællesskab er komplekst, for mål og 
målsætninger er mange og meget forskelligartede. Losningen kan derfor kun for en stor del findes 
i fastlæggelsen og gennemforeisen af en sammenhængende fællesskabspoli-tik, der støtter 
de frivillige nationale sprogpolitikker. 
Det er nødvendigt, at denne fælleskabssprogpolitik kommer til udtryk gennem konkrete 
foranstaltninger knyttet til en samlet strategi. Det er netop dér, LINGUA-programmet siden 
starten har spillet en rolle. Det har således i de sidste tre år bevist effektiviteten af en 
sammenhængende politik i forbindelse med Unionens sprogproblemer og har vist, at ved at 
behandle disse problemer som en helhed har det kunnet hjælpe til at løse nogle af dem og mere 
generelt få reel indflydelse på medlemsstaternes sprogpolitik. 
Den indbyrdes afhængighed af LINGUA-programmets aktioner forekommer indlysende, når 
der er tale om aktioner, der vedrører sproglæreres uddannelse og de unges mobilitet, men den 
er også tydelig, når man ser på forbindelserne mellem disse aktioner og dem, der vedrører 
fremme af sprog inden for erhvervslivet eller udarbejdelse af undervisningsmateriale. 
For så vidt angår erhvervslivet har det ganske vist sine egne strategier og egne midler inden for 
fremmedsprogsuddannelse af de forskellige personalegrupper, men det gælder også, at det 
udformer disse strategier og tilpasser disse midler ud fra elevernes baggrund; denne baggrund 
afhænger naturligvis af kvaliteten af den undervisning, de har modtaget, og de muligheder for 
mobilitet, som de har haft; denne baggrund er i de fleste tilfælde et resultat af en skoleuddannelse; 
den faktiske eller mulige indbyrdes afhængighed og komplementaritet mellem programmets 
aktion I (efter- og videreuddannelse af sproglærere), III (fremme af sprog i erhvervslivet) og 
IV (de unges mobilitet) viser sig her at være nødvendige. 
For så vidt angår udarbejdelsen af undervisningsmateriale er der snævre forbindelser mellem 
tilrettelæggere og skabere af undervisningsmateriale, der alle er specialister i sprogindlæring, 
og deres uddannelse (grund- eller videreuddannelse); det er klart, at kvaliteten af dette materiale 
i vidt omfang afhænger af forfatternes uddannelse og pædagogiske praksis, og det væsentlige i 
denne forbindelse er behovet for indbyrdes afhængighed og komplementaritet mellem aktion 
I (efter- og videreuddannelse af sproglærere), II (grunduddannelse af kommende 
sproglærere), III (del "udvikling af undervisningsmateriale til sprogundervisning inden for 
erhvervslivet") og V (del "udvikling af undervisningsmateriale til fremme af de 
fremmedsprog, der sjældent undervises i, og som er mindst anvendt,"). 
Det er ligeledes meget vigtigt, at sammenhængen og synergien mellem aktionerne også findes 
for programmets deltagere; alle kræfter, der går sammen om at forbedre undervisning i og 
?o 
tilegnelse af sprog og at gore indlæringsstrategierne mere effektive, skal fortsat knyttes og 
arbejder sammen, fra den teoretiske sprogforsker til specialisten i anvendt lingvistik, fra 
didaktikeren til den ikke-sproguddannede ansvarlige for uddannelse i virksomheden og til den 
endelige bruger af de produkter, der er udarbejdet til ham, fra psykolingvisten til 
universitetslæreren, fra specialisten inden for audio-visuelt materiale til edb-eksperten, fra 
eksperten inden for mobilitet til specialisten inden for det interkulturelle. Styrken og kompetencen 
hos hver af partnerne og deres mulighed for at fortsætte deres samarbejde er garantien for et godt 
resultatet af Kommissionens aktion inden for stotte til fremstilling af effektive værktøjer til 
forbedring af europæernes sproglige kompetence. 
E. LINGUA'S VIRKNING 
Inden for de decentraliserede aktioners sektor vedrørende mobilitet for lærere og unge er 
tallene for antallet af modtagere siden programmets start (jf- side 4 i denne sammenfatning) 
tilstrækkelig tydelige til, at der ikke er behov for lange kommentarer. Det er tilstrækkeligt at 
understrege, at selv om disse tal kvantitativt kun udgor en lille del af de potentielt berørte unge 
og lærere, har nu tilstrækkelig mange været mobile, således at man kan bekræfte, at der er sat 
en dynamik i gang, og at nye mobilitetsvaner er ved at blive skabt i de kredse, der, indtil 
LINGUA.kom til, var noget "ubevægelige" i deres erhvervsmæssige eller uddannelsesmæssige 
sammenhæng. 
Der er der tale om en virkning, der hænger mindre sammen med det kvantitative end med det 
kvalitative, og den er desto vigtigere; det påhviler naturligvis Kommissionen fortsat at nære 
denne dynamik, men det vil også være ønskeligt, om medlemsstaternes 
uddannelsesmyndigheder på deres side viderefører opgaven sideløbende med til 
Kommissionen, og at de uophørligt nærer og udvider bevægeligheden. 
Stadig på det kvalitative plan viser analysen af de spørgeskemaer, som Kommissionen og 
repræsentanter for hver medlemsstat havde udarbejdet og uddelt til deltagerne, at for så vidt angår 
de lærere, der havde modtaget et stipendium til efter- og videreuddannelse, havde de kurser, de 
havde fulgt, som helhed i betydelig grad forbedret deres sprog- og metodekundskaber samt 
deres kulturkendskab, og at denne forbedring helt naturligt havde haft meget positive følger for 
deres undervisning. 
I de unges tilfælde ligger den mest mærkbare kvalitative virkning i de fordele, som et tværnationalt 
samarbejde giver: at arbejde sammen i flere måneder med partnere fra en institution, der ligger 
i et andet land (selv om dette samarbejde foregår på afstand, i det mindste i udvekslingens 
forberedende fase), medforer et oget kendskab til "den anden", til nationale særpræg, fysisk 
og kulturelt miljø, og denne erkendelse indefra fører ofte til en lettere accept og anerkendelse 
af forskellene. Dette tværnationale samarbejde hjælper også til konkret og levende at 
integrere en sand europæisk dimension i lærernes undervisning og i den vision, eleverne 
har af den verden, der omgiver dem. Disse fælles projekter har naturligvis også på grund af det 
store sproglige element positive følgevirkninger for den måde, hvorpå de unge "ser" og 
oplever fremmedsproget; i denne forbindelse betragtes sproget ikke længere som en 
akademisk disciplin uden tydelig sammenhæng med virkeligheden, men som et nødvendigt 
redskab til at kommunikere med partnerne; dette skaber hos eleverne en stærk motivation for 
at lære "den andens sprog". 
I forbindelse med de centraliserede aktioner kan programmets virkning også iagttages 
gennem de aktioner, der vedrører indholdet af lærernes efter- og videreuddannelse, sprogene 
inden for den videregående uddannelse og de projekter, der er rettet mod erhvervslivet og den 
store offentlighed. 
Kvantitativt kan denne virkning vurderes, når man ser på det stadig voksende antal projekter, 
der indgives og godkendes; den kan også måles på antallet af partnerskaber, der er blevet 
oprettet siden programmets start, og som omfatter tusinder af institutioner og tusinder af 
personer, der i langt de fleste tilfælde kun er begyndt at arbejde sammen og indlede et aktivt 
samarbejde, fordi programmet har tilskyndet dem dertil. 
Kvalitativt er det projekternes faktiske indhold, de opnåede resultater, de fremstillede produkter 
og deres virkning på forbedringen af borgernes sproglige kompetence, der alene kan gøre det 
muligt at bedomme programmets virkning. 1993 var det første år, hvor uddannelsesmoduler 
eller undervisningsmateriale fremstillet under LINGUA så dagens lys; det skal dog her erindres, 
at de første projekter begyndte at modtage stotte i slutningen af 1991, hvorfor mange af dem, der 
er berammet til to eller tre år, i bedste fald kunne afslutte fase II i deres arbejde, og at de fleste 
af de elementer, som Kommissionen rådede over i slutningen af 1993, var prøver på produkter, 
der ikke var endeligt udarbejdet. 
Et lille antal produkter er dog allerede blevet endeligt udarbejdet, navnlig inden for området 
fremme af sprog inden for erhvervslivet og fremme af de fremmedsprog, der sjældent undervises 
i, og som er mindst anvendt. Disse produkter, hvoraf størstedelen bruger de midler, som ny 
teknologi har tilvejebragt, er som helhed helt i overensstemmelse med de oprindelige kriterier, og 
Kommissionen er i gang med at udarbejde en systematisk oversigt og en nøjagtig beskrivelse, 
der vil blive bredt omdelt til potentielle brugere i form af et kompendium over LINGUA-
produkter (jf. nedenfor "Spredning af resultater og 
produkter"). Disse produkters reelle pædagogiske effektivitet kan naturligvis først vurderes senere, 
når de er blevet formidlet, brugt og afprøvet på det konkrete uddannelsesområde. 
For så vidt angår europæiske samarbejdsprogrammer til forbedring af sproglæreres efter- og 
videreuddannelse er der ganske få, der er afsluttede, og de igangsatte aktiviteter er i de fleste 
tilfælde kun foreløbige; der er dog i visse tilfælde skabt snævre bånd mellem igangværende 
europæiske samarbejdsprogrammer og lærere, der soger uddannelseskurser; disse lærere har 
kunnet modtages inden for rammerne af de aktiviteter, som er tilrettelagt under 
samarbejdsprogrammerne, og har på denne måde kunnet nyde godt af den nyeste 
metodeforskning og -fremskridt inden for sprogundervisning. Således er den proces, der går 
ud på, at europæiske samarbejdsprogrammer skal tilføje medlemsstaterne et nyt pust og en 
større effektivitet i sprogundervisningen på undervisningsinstitutioner på alle niveauer, ved at 
gå i gang (i beskedent omfang i øjeblikket, men fænomenet vil blive mere udbredt efterhånden). 
Programmets almene virkning på medlemsstaternes sprogpolitik begynder at kunne vurderes 
konkret og præcist på grundlag af de rapporter, som de nationale kontorer har sendt til 
Kommissionen i overensstemmelse med artikel 12 i Ministerrådets afgørelse af 28. juli 1989. 
Kommissionen har udarbejdet en sammenfatning af disse rapporter, og denne sammenfatning 
viser, at LINGUA har spillet en vigtig rolle som national stimulator for 
fremmedsprogsundervisningen; programmet har navnlig bidraget til at henlede 
opmærksomheden på nødvendigheden af overalt at behandle sproglige spørgsmål på en 
samlet og sammenhængende måde; det har også i flertallet af medlemsstaterne bidraget til at 
indlede og fremme dialogen og den politiske debat mellem de ansvarlige for uddannelse 
og de ansvarlige for den okonomiske udvikling på nationalt og regionalt plan (lokale eller 
territoriale enheder). I mange tilfælde har det fremmet nye initiativer, som medlemsstaterne har 
taget, såsom udbredelse af tidlig sprogundervisning, mulighed for at studere to sprog 
allerede fra starten af sekundærtrinnet og udvidelsen af udbuddet af sprog i 
undervisningsforlobene. 
Denne virkning, der fremhæves i ovennævnte sammenfatning, bekræftes i øvrigt af den 
endelige rapport om ekstern evaluering af programmet, som Price Waterhouse udførte i 
oktober 1993 (jf. nedenfor "Overvågning og evaluering"). 
LINGUA-Udvalget har også ved flere lejligheder konstateret dette; dets medlemmer 
understreger i ovrigt ved alle givne lejligheder deres interesse for dette program, som de er 
stærkt knyttet til, og som de i hoj grad fortsat fremmer, både gennem kvaliteten af deres 
indlæg, bemærkninger og forslag på møderne og gennem det effektive arbejde, som de 
udfører i deres respektive lande. 
Programmet er ligeledes blevet droftet på flere møder i Uddannelsesudvalget, Ministerrådet og 
Europa-Parlamentet, der hver gang har anerkendt LlNGUA's positive virkning og 
konstateret, at programmet giver resultater. 
F. SPREDNING AF RESULTATER OG PRODUKTER 
Kommissionen lægger umådelig stor vægt på spredning af de resultater, der er opnået inden 
for de forskellige fællesskabsprogrammer vedrorende uddannelse, og drager omsorg for, at disse 
resultater stilles til rådighed for det størst mulige antal personer, og at de produkter, der fremstilles 
gennem de forskellige aktioner, kommer et meget stort publikum til gode. 
For så vidt angår LINGUA viser det sig, at de første undervisningsprodukter og 
uddannelsesmoduler begynder at se dagens lys i deres endelige form, og der kommer flere og 
flere af disse produkter i de kommende måneder; det påhviler således de projektansvarlige og de 
ansvarlige for programmet at sikre en meget bred spredning. Med henblik herpå har 
Kommissionen samlet eksperter fra de forskellige medlemsstater; deres opgave har været at 
finde og foreslå de bedst egnede og mest effektive losninger til at sikre en meget bred spredning 
af de produkter og resultater, som LINGUA skaber, og at hjælpe til at oprette et spredningsnet i 
løbet af andet halvår 1994. Der skal afholdes flere moder. 
I øvrigt er et kompendium og en database for undervisningsprodukter og -midler af alle slags 
fremstillet inden for LINGUA'S rammer under forberedelse; hvert disponibelt produkt vil blive 
registreret med alle de nødvendige oplysninger og en præcis beskrivelse af indhold, berørte 
niveauer, målgrupper og det sted, hvor brugere skal henvende sig; dette kompendium vil 
naturligvis blive udsendt til en bred kreds, og databasen skal være nemt tilgængelig i de 
relevante netværk i Det Europæiske Fællesskab og de tolv medlemsstater. 
G. OVERVÅGNING OG EVALUERING 
Overvågningen af aktionerne og den interne evaluering af programmet varetages til stadighed 
af Kommissionen; for de centraliserede aktioners vedkommende sker de på grundlag af 
foreløbige og endelige rapporter, som projektkoordinatorerne fremsender, samt på 
arbejdsgruppemoder, moder, hvor projekterne gennemgås og koordineres, og gennem 
formelle tilsyns- eller revisionsbesøg på stedet. 
For de decentraliserede aktioners vedkommende sker overvågning og evaluering gennem 
permanente kontakter, som Kommissionen har med de nationale Lingua-kontorer i form af 
møder, workshops og arbejdsgrupper og takket være det elektroniske kommunikationsnet, 
EuroKom, som Kommissionen har installeret i de tolv medlemsstater. 
I øvrigt gennemførte Price Waterhouse i 1993 en ekstern evaluering; denne evaluering, der nu 
er afsluttet, og som har givet anledning til offentliggørelse af en rapport, har alt i alt været meget 
positiv. 
Blandt de vigtigste konklusioner godtgor rapporten, at 
- "LINGUA opfylder et stort fællesskabsbehov, og det når sine mål..."; 
- LINGUA "har gjort det muligt at sætte sprog på den politiske dagsorden og har formået 
at gøre det inden for rammerne af kommunikation og kulturel alsidighed"; 
- LINGUA "ligeledes har bidraget til at oge kendskabet til Fællesskabets sproglige 
alsidighed og til betydningen af at oprette kulturelle forbindelser i sammenhæng med 
opbygningen af den europæiske samhorighed ifølge principperne for gensidig forståelse 
og respekt" og at "det navnlig gælder for de af Fællesskabets fremmedsprog, der sjældent 
undervises i, og som er mindst anvendt, at de har nydt fremme takket være LINGUA"; 
- LINGUA "gennem sine forskellige aktioner... har finansieret en bred vifte af projekter, og 
at denne brede vifte "i betragtelig grad har bidraget til den innovation, som projekterne 
udgor, og den entusiasme, som programmet stadig er præget af". 
H. LINGUA'S FREMTID 
Kommissionen vedtog sine to forslag om fremtidige fællesskabsprogrammer inden for uddannelse, 
SOCRATES-programmet og LEONARDO DA VINCI-programmet, henholdsvis i januar 1994 og 
december 1993. Disse forslag blev derefter forelagt Rådet og Parlamentet. 
Det legitime onske om at rationalisere de eksisterende programmer for at tilføre dem øget 
effektivitet har fort til omlægninger af disse programmer. For så vidt angår LINGUA-programmet 
er det næsten fuldstændig blevet overfort til SOCRATES-programmet og optræder i alle 
påtænkte aktioner. Kapitel I i SOCRATES-forslaget svarer til og udvikler den nuværende Aktion 
II under LINGUA-programmet (sprog og hojere uddannelse); kapitel II svarer til og styrker den 
nuværende Aktion IV (fælles uddannelsesprojekter); for så vidt angår kapitlet om de tværgående 
foranstaltninger, kapitel III, svarer det til og udvider den nuværende aktion I (sproglæreres efter-
og videreuddannelse) og V (fremme af de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og som er 
mindst anvendt i Unionen, samt i delen "supplerende foranstaltninger", støtte til 
sammenslutninger). Kun den nuværende Aktion III (sprog og erhvervslivet) findes i forslaget til 
uddannelsesprogrammet LEONARDO. 
Kommissionen har klart vist, at den har til hensigt at forvalte alle de sproglige aktiviteter, som 
de to programmer står for, samlet for at sikre deres sammenhæng og styrke deres virkning 
og effektivitet. 
Kommissionens forslag sikrer således ikke alene, at LINGUA'S resultater bevares og 
udvikles, men også at dets rækkevidde og virkning styrkes betragteligt, eftersom sprog vil 
være i centrum i næsten alle aktioner under de to kommende programmer. 
KONKLUSION 
LINGUA har i løbet af tre års drift fuldt ud opfyldt de forventninger, som blev næret af alle dem, der 
havde arbejdet på at gennemføre det; dets succes er umiskendelig, både for så vidt angår de 
centraliserede og de decentraliserede aktioner, såvel kvantitativt som kvalitativt, 
Det har bidraget til at fremme undervisning i og tilegnelse af sprog i en lang række sektorer, og det 
har, selv om resultaterne i øjeblikket er beskedne, haft held til at skabe fremskridt for undervisning i 
og tilegnelse af Fællesskabets fremmedsprog, der sjældent undervises i, og som er mindst anvendt. 
Det har også bidraget til at ændre visse vaner, navnlig inden for uddannelse af sproglærere; det har 
ligeledes gjort det muligt at oge skoleudvekslingerne, der takket være programmet er blevet konkrete 
pædagogiske projekter indarbejdet i undervisningsforløbene og i lærernes faglige praksis. 
Dets virkning er således betragtelig og vil blive endnu større inden for den endnu bredere ramme af 
de kommende programmer SOCRATES og LEONARDO. 
Man kan nu virkelig bekræfte, at LINGUA-programmets aktiviteter udgør et særlig vigtigt element til 
forbedring af europæernes sproglige og kommunikative færdigheder, og at de udgør en af 
hjørnestenene i Fællesskabets uddannelsespolitik. 
LINGUA 
KVANTITATIV OG KVALITATIV UDVIKLING 
AF SPROGKUNDSKABERNE I EUROPA 
gennem 
- generalisering at anvendelse af fremmedsprog -
- støtte til fremme af alle Fællesskabets sprog -
integrering af fremmedsprog i universitetslæseplaner 
- dygtiggørelse af sproglærere -
promovering af fremmedsprog inden for erhvervslivet 
- fremme af metodisk innovation -
- støtte til udvekslingsprogrammer for unge 
på baggrund af pædagogiske projekter -
3> 
BILAG 
STATISTISK OVERSIGT 
1993 
Bilag 1-4 omhandler clc decentraliserede aktioner IA og IV 
Bilag 5-11 omhandler ile centraliserede aktioner I.B., III, V.A. og V.B. samt de forberedende besøg. 
Bilag 12 omhandler Aktion II. 
V 
BULAGE 1 - ACTIE IA • MOBILITEIT LERAREN PER LID-STAAT 
T 
H 
U 
S 
L 
A 
N 
D Bg 
Bfr 
Bnl 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
Totaal 
% 
Rang GÂStLANb 
Bg Bfr 
28 
3 
1 
32 Bnl 
32 
I 0.53 | 
0.53 
10 
B DK 
1 
1 
2 
0.03 
12 
DK D 
1 
2 
58 
13 
1 
13 
87 
37 
48 
1 
25 
29 
266 
581 
9.62 
4 
D GR 
1 
23 
17 
42 
1 
3 
87 
1.44 
7 
GR E 
1 
29 
11 
22 
192 
72 
22 
23 
22 
194 
588 
9.74 
3 
E F 
70 
21 
459 
70 
151 
33 
203 
50 
80 
297 
1434 
23.75 
2 
F IRL 
2 
3 
100 
3 
35 
9 
30 
4 
12 
1 
199 
3.30 
6 
IRL I 
1 
5 
4 
133 
13 
24 
9 
10 
84 
283 
4.69 
5 
I L 
20 
20 
0.33 
11 
L NL 
53 
1 
6 
1 
1 
62 
1.03 
8 
NL P 
1 
1 
3 
1 
23 
3 
17 
49 
0.81 
9 
P UK 
2 
6 
39 
52 
998 
95 
391 
515 
377 
3 
100 
122 
2700 
44.72 
1 
UK 
GASTLAND ÎÔTAAL 
4 
94 
188 286 
112 
1957 
169 
625 
778 
101 
683 
7 
212 
243 
864 
6037 
100 % 
0.07 
1.56 
3.11 4.74 
1.86 
32.42 
2.80 
10.35 
12.89 
1.67 
11.31 
0.12 
3.51 
4.03 
14.31 
100 Rang 
6 
10 
1 
9 
5 
3 
11 
4 
12 
8 
7 
2 Bg 
Bfr 
Bnl 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK T 
H 
U 
1 
S 
L 
A 
N 
0 
BULAGE 2 • ACTIE IA • IN- EN UITGAANDE STROMEN PER LID-STAAT 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
NL 
UK Ç 
1 
1— 
l_ 
1 
1 
i 
1 
1 • 1 
1 
• 
• _.. 
—. — — 
] 
-2000 -1500 -1000 -500 
GEZONOEN LERAREN 500 1000 1500 2000 2500 
ONTVANGEN LERAREN 3000 
UNGUA/RAP 93/AN.1/2 
BILAGE 3 • ACTIE IV • MOBILITE IT JONGEREN PER LID-STAAT 
T 
H 
U 
1 
S 
L 
A 
N 
D Bg 
Bfr 
Bnl 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
P 
UK 
Totaal 
% 
Rang GASTLAND 
Bg 
35 
35 Bfr 
16 
44 
55 
35 
134 
25 
12 
45 
366 Bnl 
44 
24 
22 
40 
30 
117 
277 
678 
0.15 | 1.59 | 1.20 
2.94 
8 
B DK 
185 
202 
135 
241 
104 
18 
176 
1061 
4.60 
6 
DK D 
11 
20 
150 
18 
46 
184 
480 
158 
348 
232 
28 
510 
2185 
9.48 
3 
D GR 
86 
87 
75 
90 
95 
20 
45 
69 
567 
2.46 
10 
GR E 
62 
42 
73 
161 
47 
615 
16 
121 
164 
20 
390 
1711 
7.42 
5 
E F 
13 
95 
430 
121 
1955 
75 
498 
816 
28 
165 
248 
1049 
5493 
23.83 
2 
F IRL 
24 
35 
124 
30 
165 
172 
48 
598 
2.59 
9 
IRL 1 
49 
59 
197 
162 
112 
265 
405 
49 
158 
58 
356 
1870 
8.11 
4 
I L 
46 
20 
66 
0.29 
12 
L NL 
11 
28 
52 
172 
75 
28 
109 
256 
25 
95 
851 
3.69 
7 
NL P 
11 
18 
15 
14 
25 
40 
150 
43 
84 
94 
494 
2.14 
11 
P UK 
131 
111 
311 
1454 
105 
1896 
2145 
829 
25 
277 
195 
7479 
32.44 
1 
UK 
GASTLANO TOTAAL 
24 
310 
263 597 
1015 
2801 
478 
4934 
4365 
819 
2908 
53 
1533 
649 
2901 
23053 
100 % 
6. i 6 
1.34 
1.14 2.59 
4.40 
12.15 
2\07 
21.40 
18.93 
3.55 
12.61 
0.23 
6.65 
2.82 
12.58 
100 Rang 
10 
7 
5 
11 
1 
2 
8 
3 
12 
6 
9 
4 Bg 
Bfr 
Bnl 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK T 
H 
U 
1 
S 
L 
A 
N 
D 
BULAGE 4 - ACTIE IV - IN- EN UITGAANOE STROMEN PER LID-STAAT 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRI int_ 
1 
L 
NL 
P 
UK , 
rr._:: i 
.. • 
.... -. . _ r— 
! 
_... EU 
_. r-J l 
i 
L_, 1 
( 
1 
1 mmÊÊÊÊÊÊm"' 
\ . 
- •• -— 
-6000 -4000 -2000 0 
GEZONOEN JONGEREN 2000 4000 6000 
ONTVANGEN JONGEREN 8000 
UNGUA/RAP. 93/AN. 3/4 
BIJLAGE 5 - CENTRALE ACTIES - ONTVANGEN EN AANVAARDE PROJECTEN IN 1993 PER LID-STAAT 
STAAT 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
TOTAAL O 
IB 
2 
2 
3 
1 
1 
4 
5 
2 
2 
4 
13 
39 NTVANGEN PROJECTEN 
III 
14 
6 
29 
43 
22 
36 
7 
33 
1 
8 
3 
52 
254 VA 
7 
3 
4 
3 
4 
21 
1 
5 
2 
1 
1 
5 
57 VB 
8 
5 
9 
13 
2 
16 
8 
12 
9 
4 
7 
93 BEZOEK 
10 
15 
7 
7 
13 
3 
7 
3 
4 
19 
88 TOTAAL 
41 
16 
60 
67 
36 
90 
19 
62 
5 
23 
16 
96 
531 
STAAT 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
TOTAAL AANVAARDE PROJEKTEN 
IB 
2 
2 
2 
1 
1 
4 
3 
1 
2 
2 
12 
32 III 
6 
4 
18 
13 
7 
12 
2 
11 
1 
7 
3 
13 
97 VA 
3 
2 
1 
2 
2 
9 
1 
3 
2 
2 
27 VB 
6 
2 
5 
3 
9 
3 
4 
5 
3 
3 
43 BEZOEK 
5 
5 
3 
2 
6 
2 
6 
2 
4 
13 
48 TOTAAL 
22 
10 
31 
22 
12 
40 
8 
27 
4 
16 
12 
43 
247 100 
90 
80 
70 
60 
50 
40 
30 
20 
10 
0 
B DK D GR • BEZOEK 
DVB 
• VA 
Dm 
• IB 
• BEZOEK 
DVB 
• VA 
• III 
DlB 
B DK D GR E F IRL I L NL P 
-s*-UNGUA/RAP 93/AN. 5 
BIJLAGE 6 - CENTRALE ACTIES - VERDELING VAN PROJECTEN 1993 PER GROTE REGIO'S 
R1:BRDDEUJSCHLAND .Total =31 1 
R11 : Schleswig-Holstein. RI 2:Hamburg 
RI3: Ntederaachsen. RI4: Bremen. RT5: No(drhein-Wesflalen, 
RI 6: Hessen. RI 7: Rheinland-Pfafe. RI 8: Boden-Wurttemberg, 
R19: Bayern. R1A: Saarland. Rift Berta R1C: Brandenburg, 
RI D: MecWenburg-Vorpommem. RI E: Sachsen. 
RTF: Sachsen-Anholt. RIG: Thùilngen 
R2: FRANCE 
R21 : le de fronce. R22: Bassin Fartsien. 
R23: Nord - Ras-de-Calals. R24: Est. R25: Ouest. R26:Sud-Ouest. 
R27: Centre-Esr. R28: Méaterrannôe. R29: Départem. cfOutre-Mer 
:7ofcr/ 
5-
r-» R31: Nord Ovest. R32: Lombardia. R33: Nord Est, 
R34: Emffla-Romagna. R35: Centre R36: Lazio. R37: Campania. 
R38: Abruzzi-Moise. R39: Sud, R3A: SlcBia. R3ft Sardegna 
t R4: NEDERLAND : Total = 16 I 
R4l: Noord-Nedertand. R42: Oost-Nedertand. 
R45: Zuid-Nederiand, R47: West-Nedertand 
\R5: BELGIQUE-BELGIË : Total = 22 \ 
R51 : Vlaams Gewest. R52: Région Wallonne. 
R53: Bruxelles-Brussel 
: Total = 4 
IR7: UNITED KINGDOM : Total = 43 
R7l: North. R72: Yorkshire and Humberside. 
R73: East Midlands. R74; East Anglia. R75: South East. 
R76: South West. R77: West Midlands. R78 North West. 
R79: Wales, R7A: Scotland. R7B: Northern Ireland 
BIJLAGE 7 - CENTRALE ACTIES - AANVAARDE PROJECTEN IN 1993 - VERDELING PER DOELTAAL 
Taal 
ES 
DA 
DE 
GR 
EN 
FR 
IR 
IT 
NL 
PT 
LE ACTIE 
IB 
13 
3 
16 
6 
19 
20 
2 
13 
6 
9 III 
40 
17 
44 
21 
64 
46 
3 
26 
16 
15 
3 VB 
10 
7 
5 
11 
9 
10 
4 
10 
17 
10 TOTAAL 
63 
27 
65 
38 
92 
76 
9 
49 
39 
34 
3 ES 
DA 
DE 
GR 
EN 
FR 
IR 
IT 
NL 
PT 
LE ^^==- I 
10 20 30 40 50 60 70 80 90 100 
UNGUA/RAP93/AN. 7 
BIJLAGE 8 -CENTRALE ACTIES - AANVAARDE PROJECTEN IN 1993 • AANTAL COÔROINATOREN EN PARTNERS PER LID-STAAT 
Staat 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
Totaal IB 
Coôr 
2 
2 
2 
1 
1 
4 
3 
1 
2 
2 
12 
32 Part 
1 
3 
17 
5 
13 
24 
3 
9 
1 
5 
7 
10 
98 III 
Coôr 
6 
4 
18 
13 
7 
12 
2 
11 
1 
7 
3 
13 
97 Part 
17 
25 
45 
41 
40 
76 
11 
44 
5 
19 
19 
70 
412 VA 
Coôr 
3 
2 
1 
2 
2 
9 
1 
3 
2 
2 
27 Part 
5 
5 
8 
3 
8 
12 
3 
7 
2 
8 
3 
14 
78 VB 
Coôr 
6 
2 
5 
3 
9 
3 
4 
5 
3 
3 
43 Part 
10 
12 
9 
17 
12 
16 
7 
14 
2 
13 
10 
26 
148 Bezoeken 
Coôr 
5 
5 
3 
2 
6 
2 
6 
2 
4 
13 
48 Part 
7 
8 
21 
5 
20 
22 
1 
13 
1 
8 
7 
22 
135 Totaal 
Coôr 
22 
10 
31 
22 
12 
40 
8 
27 
4 
16 
12 
43 
247 Part 
40 
53 
100 
71 
93 
150 
25 
87 
11 
53 
46 
142 
871 
IB 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRLp 
I 
Lfi 
NL 
P 
UK 3 
10 20 30 
UNGUA/HAP93/AN.8 III 
DK t-J 
GR ^=3 
F~, I 
IRL P 
O 
NL ^P 
PP 
UK m I 
50 100 | VA 
BtJ 
DK i=l 
GR ^ 
IRL ~P 
Lm 
NL =l 
P=3 
UK^ . =» 
0 10 20 TOTAAL 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK ^ • Part 
• Coôr 
50 100 150 
VB 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK t 
ip 
20 40 BEZOEKEN 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK Zl 
20 40 
BIJLAGE 9 - CENTRALE ACTIES - VERDELING PARTNERS 1993 PER GROTE REGIO'S 
R1 : BRD DEUTSCHLAND : Total = l5Ô\ 
RI 1: Schleswlg-Hotetein. R12:Harr>burg 
RI 3: Medersachsen. RI 4: Bremen. RT5: Nordihein-Westtalen, 
RI6: Messen. RI 7: Rheinland-Pfarz. RI8: Baden-Wûrtiemberg. 
R19: Bayern, RI A Saartand, RIB: Berlin. R1C: Brandenburg. 
RID: MeckJenburg-Vorpommern, RIE: Sachsen, 
RIR Sachsen-Anholt, RIG: Thùringen 
IR2: FRANCE : Total = 15CJ\ 
R2l: le de France. R22: Bassin Partsten, 
R23: Nord - Pas-de-Calais. R24: Est. R25: Ouest. R26:Sud-Ouest, 
R27: Centre-Est. R28: Méditerrannée. R29: Départem. dOutre-Mer 
Total = 87 
R31: Nord Ovest, R32: Lombardla. R33: Nord Est. 
R34: EnrirSa-Romagna. R35: Centre R36: tazio. R37: Campania. 
R38: Abruzzt-Mollse, R39: Sud, R3A Slcilia, R3& Sardegna 
\R4: NEDERLAND : Total = 53 I 
R41: Noord-Nederiand, R42: Oost-Nedertand. 
R45: Zuid-Nedertand. R47: West-Nedertand 
IR5: BELGIQUE-BELGIË : Total = 40 ] 
R51: Vlaams Gewest. R52: Région Wallonne, 
R53: BruxeBes-Brussel 
\R6: LUXEMBOURG 
IR7: UNITED KINGDOM : Total = 1421 
R71: North. R72: Yortehife and Humberstde, 
R73: East Midlands. R74: East Anglta, R75: South East, 
R76: South West. R77: West Midlands, R78: North West. 
R79: Wales. R7A Scotland. R7B: Northern Ireland 
| R8: IRELAND : Total ="251 
R9: DANMARK jjotal = 53 I 
BIJLAGE 10 - CENTRALE ACTIES - AANVAARDE PROJECTEN IN 1993 - VERDELING PER TYPE COORDINATOR/PARTNER 
Type coordinator/partner 
1 = Departement ministerie 
2 = Plaatseïjke overheid 
3 = Regionale of pHaatselijke onderwijsinstantie 
4 = InstelHng voor hoger onderwijs 
5 = Onderzoeksinstituut gespecialiseerd in de 
didactiek van vreemde talen 
6 = Instelling voor opleiding taalleraren 
7 = School 
8 = Talencentrum 
9 = Verenkjing of federatie van taaldocenten 
10 = Organisatie van initiale beroepsopleidingen 
11 = Organisatie voor permanente beroepsopleiding« 
12 = Organisatie voor KMO-opleidingen 
13 = Onderwijsorganisatie voor volwassenen of arbei 
14 = Kleine en Middelgrote Ondernemingen 
15 = KMO-organisatie 
16 = Grootbedrijf 
17 = Organisatie van grotere bedrijven 
18 = Kamer van Koophandel of Industrie 
19 = Sectoriële organisatie 
20 = Vakorganisatie 
21 = Arbeidersvereniging 
22 = IHtgever, softwarefabrikant 
23 = Onderzoeksinstantie 
24 = Non-profitorganisatie of -instante 
25 = Andere IB 
32 98 III 
97 412 VA 
27 78 VB 
43 7 
1 
1 
82 
148 Bezoeken 
48 10 
2 
1 
27 
0 
0 
5 
0 
4 
2 
0 
1 
12 
2 
0 
0 
9 
4 
2 
0 
2 
0 
2 
48 
135 Totaal 
11 
6 
15 
63 
11 
4 
5 
8 
6 
6 
11 
7 
4 
4 
6 
0 
0 
2 
1 
3 
5 
15 
2 
25 
27 
247 7 
17 
259 
26 
33 
18 
39 
22 
26 
32 
14 
22 
54 
11 
8 
0 
28 
14 
18 
10 
44 
2 
35 
88 
871 R TOTAAL 
DP 
• c 
50 100 150 200 250 300 
UNGUA/RAP93/AN. 10 
BIJLAGE 10 - CENTRALE ACTIES - AANVAARDE PROJECTEN IN 1993 - VERDELING PER TYPE COORDINATOR/PARTNER 
UNGUA/RAP93/AN. 10 
BIJLAGE 11 - CENTRALE ACTIES - AANVAARDE PROJECTEN IN 1993 - AANGEVRAAGDE EN TOEGEKENDE BEDRAGEN PER LID-STAAT 
STAAT 
B 
DK 
D 
GR 
IRL 
NL 
UK 
TOTAAL GEVRAAGD 
1.162.411 
828.781 
2.680.092 
2.326.851 
1.182.298 
2.949.201 
709.840 
2.066.035 
402.100 
1.478.680 
1.053.080 
2.829.835 
19.669.204 TOEGEKEND 
803.432 
598.660 
1.868.763 
1.416.100 
832.130 
2.268.637 
487.606 
1.524.350 
317.500 
933.800 
625.610 
2.150.313 
13.826.901 
3.000.000 
2.500.000 
2.000.000 
1.500.000 
1.000.000 
500.000 
0 rTL 
m af w 
& GEVRAAGD 
MB •w' fefQs I i å 1 
U 
Plu 
B DK GR IRL NL UK TOEGEKEND 
• GEVRAAGD 
U TOEGEKEND 
UNGIWRAP93/AN. 11 
BIJLAGE 12 - ACTIE II - ALGEMENE STATISTIEK 
Deelnemers ISP 
ISP - programma's 
Deelnemers SM 
Studenten 
Studenten • maanden 
SM - programma's 
TS - programma's 
CD - programma's 
IP - programma's 
Deelnemers ISP 
ISP - programma's 
Deelnemers SM 
Studenten 
Studenten • maanden 
SM - programma's 
TS - programma's 
CD - programma's 
IP - programma's 
Deelnemers ISP 
ISP - programma's 
Deelnemers SM 
Studenten 
Studenten - maanden 
SM - programma's 
TS - programma's 
CD - programma's 
IP - programma's Alle aanvragen 
ontvangen 
1.189 
238 aanvaard 
1.147 
226 
AHe aanvragen 
ontvangen 
1.169 
9.169 
65.418 
232 
107 aanvaard 
1.129 
8.847 
63.585 
220 
70 
Uitbreidingen 
ontvangen 
998 
192 aanvaard 
990 
191 
Meerjarige activiteiten 
ontvangen 
970 
7.792 
56.461 
186 
51 aanvaard 
962 
7.667 
55.699 
185 
50 
Nieuwe aanvragen 
ontvangen 
191 
46 aanvaard 
157 
35 
Nieuwe aanvragen 
ontvangen 
187 
1.216 
7.991 
45 
14 aanvaard 
155 
1.019 
6.920 
34 
5 % aan-
vaarding 
96.5 
95.0 
% aan-
vaarding 
96.6 
96.5 
97.2 
94.8 
65.4 
% aan-
vaarding 
99.2 
99.5 
% aan-
vaarding 
99.2 
98.4 
98.7 
99.5 
98.0 
% aan-
vaarding 
82.2 
76.1 
% aan-
vaarding 
82.9 
83.8 
86.6 
75.6 
35.7 aanvaard 
1992/93 
972 
211 
aanvaard 
1992/93 
944 
6.724 
48.326 
204 
58 % toename 
in 1993/94 
18.0 
7.1 
% toename 
in 1993/94 
19.6 
31.6 
31.6 
7.8 
20.7 % aanvaarding 
in 1992/93 
93.5 
90.9 
% aanvaarding 
in 1992/93 
91.3 
92.8 
93.3 
89.1 
49.2 
Nieuwe activiteiten in uitbreidingen 
ontvangen 
12 
161 
966 
1 
42 aanvaard 
12 
161 
966 
1 
15 % aanvaarding 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
35.7 
Nieuwe aanvragen + nieuwe activiteiten in uitbreidingen 
ontvangen 
199 
1.377 
8.957 
46 
56 aanvaard 
167 
1.180 
7.886 
35 
20 % aanvaarding 
83.9 
85.7 
88.0 
76.1 
35.7 
Notes: 
SM = Studentenmobiliteit 
TS = Docentenmobiliteit 
CD = Ontwikkeling Studieprogramma's 
IP = Intensieve programma's 
LINGUA/RAP 93/AN. 12 
4? 
DA ISSN 0254-1459 
KOM(94) 280 endelig udg. 
DOKUMENTER 
16 
Katalogmimmer : CB-CO-94-295-DA-C 
ISBN 92-77-71287-2 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
1^2985 Luxembourg