DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS UDTALELSE

af 30. november 2021

om et forslag til en forordning om udvidelse af sporbarhedskravene til også at omfatte overførsler af kryptoaktiver

(CON/2021/37)

(2022/C 68/02)

Indledning og retsgrundlag

Den Europæiske Centralbank (ECB) modtog henholdsvis den 14. og den 20. oktober 2021 en anmodning fra Europa-Parlamentet og Rådet for Den Europæiske Union om en udtalelse om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oplysninger, der skal medsendes ved pengeoverførsler og ved overførsler af visse kryptoaktiver (omarbejdning) (1) (herefter »forordningsforslaget«).

ECB’s kompetence til at afgive udtalelse fremgår af artikel 127, stk. 4 og artikel 282, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, da forordningsforslaget indeholder bestemmelser, som påvirker Det Europæiske System af Centralbankers grundlæggende opgaver i forbindelse med at gennemføre Unionens pengepolitik og fremme betalingssystemernes smidige funktion i henhold til traktatens artikel 127, stk. 2, første og fjerde led, ESCB’s bidrag til det finansielle systems stabilitet i henhold til traktatens artikel 127, stk. 5, og eurosedlernes status som lovlige betalingsmidler i henhold til traktatens artikel 128, stk. 1. I overensstemmelse med artikel 17.5, første punktum, i forretningsordenen for Den Europæiske Centralbank er denne udtalelse vedtaget af ECB’s Styrelsesråd.

Generelle bemærkninger

ECB glæder sig over, at Europa-Kommissionen med forordningsforslaget, der er en del af pakken om bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme (AML/CFT) (2), som Kommissionen vedtog den 20. juli 2020, tager initiativ til at udvide sporbarhedskravene til også at omfatte kryptoaktiver.

Eftersom overførsler af kryptoaktiver er udsat for lignende risici for hvidvask af penge og finansiering af terrorisme som elektroniske pengeoverførsler, bør udbydere af kryptoaktivtjenester være underlagt krav til bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme på samme niveau som andre forpligtede enheder. ECB hilser derfor forordningsforslaget velkommen som et middel til at skabe lige vilkår for udbydere af kryptoaktivtjenester.

ECB glæder sig over forslaget om at tilpasse EU’s retlige ramme til anbefalingerne fra Financial Action Task Force (FATF), navnlig anbefaling 16 (3), da den yderligere mindsker de risici for hvidvask af penge og finansiering af terrorisme, der er forbundet med overførsel af kryptoaktiver, hvorved der skabes lige vilkår mellem overførsler i officielle valutaer og overførsler i kryptoaktiver for at forhindre misbrug af kryptoaktiver til hvidvask af penge og finansiering af terrorisme. Der bør skabes lige vilkår med hensyn til omfanget af de krav til bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme, der gælder for udbydere af kryptoaktivtjenester, men de specifikke krav bør tage højde for de risici, der er forbundet med de teknologiske karakteristika ved kryptoaktiver og overførsel af kryptoaktiver. F.eks. bør kravene vedrørende sporbarheden af overførsler af kryptoaktiver tage hensyn til de særlige karakteristika, der gør sig gældende for de teknologier, der ligger til grund for disse overførsler.

Med henblik på at afbøde risikoen for hvidvask af penge og finansiering af terrorisme effektivt bør forordningsforslaget præciseres for at undgå enhver tvivl om, at transaktioner mellem såkaldte »hosted wallets« og »unhosted wallets« er omfattet, hvilket betyder, at der skal indsamles og lagres nøjagtig de samme oplysninger som for andre overførsler af kryptoaktiver. Desuden bør markedsudviklingen og hvidvaskningsaktiviteter, der involverer kryptoaktiver uden brug af tjenesteudbydere eller i decentraliserede peer-to-peer-udvekslinger, også overvåges nøje af Kommissionen og de relevante nationale myndigheder, og der bør, hvor det er relevant, foreslås yderligere lovgivningsmæssige foranstaltninger, hvis der konstateres en betydelig stigning i transaktionsvolumen og øget anvendelse af sådanne aktiver til ulovlige aktiviteter i dette segment.

Endelig er det i betragtning af den hurtige teknologiske udvikling inden for kryptoaktiver vigtigt nøje at overvåge gennemførelsen af rammen i samarbejde med de relevante myndigheder og, hvor det er relevant, den private sektor.

1. Definition af kryptoaktiver og forordningsforslagets anvendelsesområde

1.1 Forordningsforslaget vil anvende den definition af »kryptoaktiver«, som er fastsat i Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om markeder for kryptoaktiver og om ændring af direktiv (EU) 2019/1937 ( 4 ) (herefter »den foreslåede MiCA-forordning«). Som ECB allerede har bemærket ( 5 ) , indeholder den foreslåede MiCA-forordning en teknologispecifik og bred definition af kryptoaktiver. ECB forstår, at den er tænkt som en bred, altomfattende definition, og at forordningsforslaget derfor har til formål at udvide sporbarhedskravene til at omfatte alle kryptoaktiver, uanset hvilken underliggende teknologi (distributed ledger-teknologi eller anden), der anvendes til deres udstedelse.

1.2 Med hensyn til anvendelsesområdet for forordningsforslaget forstår ECB, at det i lighed med den foreslåede MiCA-forordning ikke har til formål at dække kryptoaktiver udstedt af centralbanker, der handler i deres egenskab af pengepolitisk myndighed. Af hensyn til retssikkerheden og for fuldt ud at tilpasse anvendelsesområdet for forordningsforslaget til anvendelsesområdet for den foreslåede MiCA-forordning foreslår ECB dog at lade dette fremgå udtrykkeligt af betragtningerne til og bestemmelserne i forordningsforslaget.

2. Henvisning til officielle valutaer

Forordningsforslaget indeholder henvisninger til udtrykket »fiatvalutaer« (6). I overensstemmelse med traktaterne og EU’s monetære lovgivning er euroen den fælles valuta i euroområdet, dvs. i de medlemsstater, der har indført euroen som valuta. For så vidt angår de medlemsstater, der ikke har indført euroen som valuta, henviser traktaterne konsekvent til disse medlemsstaters valutaer. Traktaterne henviser intetsteds til euroen eller medlemsstaternes valutaer som »fiatvalutaer«. På den baggrund er det ikke hensigtsmæssigt at henvise til »fiatvalutaer« i en EU-retsakt. I stedet bør forordningsforslaget henvise til »officielle valutaer« (7).

3. Dato for anvendelse af forordningsforslaget

Det vil være nyttigt at tilpasse anvendelsesdatoen for forordningsforslaget til anvendelsesdatoen for den foreslåede MiCA-forordning ud fra et systemisk og finansielt stabilitetsperspektiv for at sikre, at forordningsforslaget finder anvendelse på overførsler af kryptoaktiver så hurtigt som muligt i stedet for at afvente, at resten af pakken om hvidvask af penge træder i kraft. Som Kommissionen har bemærket, har overførsler af virtuelle aktiver hidtil været uden for anvendelsesområdet for EU-lovgivningen om finansielle tjenesteydelser, hvilket har eksponeret indehavere af kryptoaktiver for risici for hvidvask af penge og finansiering af terrorisme, da strømme af ulovlige penge kan ske gennem overførsel af kryptoaktiver og skade den finansielle sektors integritet, stabilitet og omdømme (8). En række medlemsstater har allerede lovgivet på dette punkt (9).

Hvor ECB foreslår ændringer af forordningsforslaget, vedlægges som bilag ændringsforslag med en begrundelse herfor i et separat teknisk arbejdsdokument. Det tekniske arbejdsdokument er tilgængeligt på engelsk på EUR-Lex.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 30. november 2021. Christine LAGARDE Formand for ECB

(1) COM(2021) 422 final.

(2) Pakken omfatter også: a) et forslag til en forordning om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme (COM(2021) 420 final), b) et forslag til et direktiv om de mekanismer, medlemsstaterne skal indføre for at forebygge, at det finansielle system anvendes til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme, og om ophævelse af direktiv (EU) 2015/849 (COM(2021) 423 final), og c) et forslag til en forordning om oprettelse af Myndigheden for Bekæmpelse af Hvidvask af Penge og Finansiering af Terrorisme og om ændring af forordning (EU) nr. 1093/2010, (EU) nr. 1094/2010 og (EU) nr. 1095/2010 (COM(2021) 421 final).

(3) Se anbefalingerne fra Financial Action Task Force, som findes på FATF’s websted https://www.fatf-gafi.org

(4) COM(2020) 593 final.

(5) Jf. fodnote 12 i Den Europæiske Centralbanks udtalelse CON/2021/4 af 19. februar 2021 om et forslag til forordning om markeder for kryptoaktiver og om ændring af direktiv (EU) 2019/1937 (EUT C 152 af 29.4.2021, s. 1). Alle ECB’s udtalelser er offentliggjort i EUR-Lex.

(6) Jf. betragtning 8 og 27 til forordningsforslaget.

(7) Jf. punkt 2.1.5 i udtalelse CON/2021/4 og punkt 1.1.3 i Den Europæiske Centralbanks udtalelse CON/2016/49 af 12. oktober 2016 om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv (EU) 2015/849 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge eller finansiering af terrorisme og om ændring af direktiv 2009/101/EF (EUT C 459 af 9.12.2016, s. 3).

(8) Jf. del 1, afsnit 1, punkt 8, i forordningsforslagets begrundelse.

(9) F.eks. trådte en bekendtgørelse fra det tyske finansministerium om skærpede krav om rettidig omhu ved overførsel af kryptoaktiver (Verordnung über verstärkte Sorgfaltspflichten bei dem Transfer von Kryptowerten vom 24. September 2021 (BGBl. I S. 4465)) i kraft den 1. oktober 2021. I henhold til bekendtgørelsen skal udbydere af kryptoaktivtjenester, der overfører kryptoaktiver på vegne af en ordretager, samtidig og sikkert overføre navn, adresse og kontonummer (f.eks. offentlig nøgle) på ordregiveren og navn og kontonummer på modtageren (f.eks. offentlig nøgle) til udbyderen af kryptoaktivtjenesten, der handler på vegne af modtageren. Udbyderen af kryptoaktivtjenester, der handler på vegne af modtageren, skal sikre, at denne modtager og lagrer oplysninger om afsenderen og modtageren. Fuldstændig sporbarhed af de parter, der deltager i en overførsel af kryptoaktiver, er tænkt som et redskab til forebyggelse, afsløring og efterforskning af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme samt overvågning af skatteunddragelse. Bekendtgørelsen kræver også, at forpligtede enheder sikrer, at oplysninger om modtageren eller udstederen af en overførsel indsamles, når overførslen foretages fra eller til en elektronisk tegnebog, der ikke forvaltes af en udbyder af kryptoaktivtjenester, også selv om der ikke er nogen risiko for, at der overføres data.