EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 9.3.2020 JOIN(2020) 4 final FÆLLES MEDDELELSE TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET Frem mod en omfattende strategi for samarbejdet med Afrika















Frem mod en omfattende strategi for samarbejdet med Afrika Afrika er Europas nærmeste nabo. De bånd, der knytter Afrika og Den Europæiske Union (EU) sammen, er brede og dybe på grund af historie, nærhed og fælles interesser. Med det 6. topmøde mellem Den Afrikanske Union (AU) og EU og afslutningen af forhandlingerne om den nye partnerskabsaftale mellem EU og gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet vil 2020 blive et afgørende år i indsatsen for at leve op til vores mål om et endnu stærkere partnerskab. I Afrika medfører de økonomiske, politiske, sociale, teknologiske, demografiske, klimatiske og miljømæssige ændringer nye fremtidsudsigter og udfordringer. Vi er nødt til at samarbejde med Afrika, vores tvillingekontinent, tackle udfordringerne i det 21. århundrede og fremme vores fælles interesser og fremtid. Afrika er i al sin mangfoldighed hjemsted for mere end 1 mia. mennesker. Her bor den yngste, hurtigst voksende middelklasse i verden. Afrikas unge har potentiale til at ændre deres kontinents politiske, økonomiske og sociale fremtidsudsigter, men i den forbindelse har de brug for anstændige jobs, en plads i samfundet, adgang til sociale tjenesteydelser, energi og infrastruktur samt en aktiv rolle med hensyn til at bestemme fremtiden for deres lande. Navnlig er de afrikanske kvinder vigtige drivkræfter for bæredygtig vækst, udvikling og fred. Det vil være afgørende for kontinentets fremtid, at deres håb og forventninger indfries. Der kan konstateres en støt økonomisk vækst i Afrika. I 2018 var seks af de ti hurtigst voksende økonomier i verden afrikanske. 30 afrikanske stater er mellemindkomstlande eller højindkomstlande. Kontinentets økonomiske ekspansion vil kunne fremskynde og fremme en bredere social og menneskelig udvikling med nye muligheder som følge af den digitale omstilling, den demografiske dividende, billige vedvarende energiressourcer, den grønne omstilling og en cirkulær lavemissionsøkonomi. Dette afspejler visionen for de afrikanske lederes forandringsinitiativer, herunder Den Afrikanske Unions 2063-dagsorden, det afrikanske kontinentale frihandelsområde, det afrikanske visumfrie område, et afrikansk digitalt indre marked og Afrikas indre marked for lufttransport. Samtidig består der fortsat en række udfordringer. 36 af verdens mest skrøbelige lande befinder sig i Afrika og er ofte svækket af konflikter. På det afrikanske kontinent lever 390 millioner mennesker under fattigdomsgrænsen. Væksten har ikke altid været inklusiv, især på grund af problemer, hvad angår god regeringsførelse. Afrika er som resten af verden også berørt af følgerne af klimaændringer, miljøforringelse og forurening. EU og Afrika kan samarbejde om at udnytte mulighederne og tackle disse udfordringer og udvikle tiltag, der sikrer stabilitet, fred, sikkerhed, menneskerettigheder, demokrati, ligestilling mellem kønnene, bæredygtige indkomstmuligheder, holdbar økonomisk vækst baseret på sunde økosystemer, social samhørighed og god regeringsførelse. Vores partnerskab bør være baseret på en klar forståelse af vores respektive og gensidige interesser og ansvarsområder, der afspejler, at vores forbindelser er omfattende og veludviklede, for at begge kontinenter kan få gavn af det. Disse interesser omfatter: udvikling af en grøn vækstmodel forbedring af erhvervsmiljøet og investeringsklimaet fremme af uddannelse, forskning og innovation, skabelse af anstændige jobs og værdiforøgelse gennem bæredygtige investeringer maksimering af fordelene ved regional økonomisk integration og handel fødevaresikkerhed og udvikling af landdistrikterne bekæmpelse af klimaændringer adgang til bæredygtig energi og beskyttelse af biodiversitet og naturressourcer fremme af fred og sikkerhed velforvaltet migration og mobilitet samarbejde på den globale scene for at styrke den multilaterale regelbaserede orden og dermed fremme af universelle værdier, menneskerettigheder, demokrati, retsstatsprincippet og ligestilling mellem kønnene. For at opnå en positiv udvikling på et af disse områder, skal der også ske fremskridt på andre områder. Sådanne fremskridt kan kun opnås ved at samarbejde på grundlag af fælles globale forpligtelser såsom 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, Parisaftalen om klimaændringer og 2063-dagsorden. Afrikas potentiale skaber øget interesse fra mange aktører på den globale scene. Dette er en positiv udvikling, da den øger Afrikas muligheder og gør det muligt at skabe synergier. Det betyder også, at Europa, hvor EU og dets medlemsstater arbejder sammen i fællesskab, skal tilpasse den måde, hvorpå det engagerer sig i Afrika, sikre dets positionering i overensstemmelse med vores fælles interesser og lægge mere vægt på værdier, centrale principper og god reguleringspraksis. EU og dets medlemsstater er på alle måder Afrikas største partner, uanset om det drejer sig om investeringer, handel, officiel udviklingsbistand eller sikkerhed. Dette pålidelige, langsigtede og mangesidede partnerskab bør nu også føre til en stærk politisk alliance. I en multipolær verden, hvor der er stærkt behov for en kollektiv indsats, er det afgørende at skabe stærkere politiske, økonomiske og kulturelle bånd mellem Europa og Afrika. Øget samarbejde om globale og multilaterale anliggender vil stå i centrum for vores fælles indsats. For at styrke EU's strategiske alliance med Afrika foreslår Europa-Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant, at der indledes drøftelser med de afrikanske partnere med henblik på i fællesskab på det kommende topmøde mellem EU og AU at fastlægge en ny omfattende EU-strategi for Afrika, der vil kunne bygge på fem partnerskaber: 1.Et partnerskab for grøn omstilling og adgang til energi 2.Et partnerskab for digital omstilling 3.Et partnerskab for bæredygtig vækst og beskæftigelse 4.Et partnerskab for fred og god regeringsførelse og 5.Et partnerskab om migration og mobilitet. Denne nye strategi og disse partnerskaber er i overensstemmelse med de fælles prioriteter, der blev fastsat af EU og Den Afrikanske Union på topmødet i 2017 i Abidjan. Den tager navnlig udgangspunkt i de meget frugtbare drøftelser mellem Europa-Kommissionen og Kommissionen for Den Afrikanske Union, der fandt sted den 27. februar 2020 i Addis Abeba, og afspejler EU's forslag til de igangværende drøftelser med de afrikanske partnere med henblik på at fastlægge en dagsorden for et fælles partnerskab på det kommende topmøde mellem EU og AU i oktober 2020. Engagementet mellem EU og Afrika vil fortsætte på bilateralt, regionalt og kontinentalt plan. I.Samarbejde om grøn omstilling og adgang til energi Vores generation står over for den helt afgørende opgave at bekæmpe klimaændringer og miljøforringelser. Derfor er Europa og Afrika allierede i udviklingen af bæredygtig energi, transportløsninger, landbrug, cirkulær økonomi og blå økonomi, som kan understøtte den økonomiske vækst i Afrika. For at nå målene for bæredygtig udvikling skal både EU og Afrika vælge en kulstoffattig, ressourceeffektiv og klimaresistent fremtid i overensstemmelse med Parisaftalen. De afrikanske lande er særligt sårbare over for klimaændringer, da sådanne ændringer risikerer at skade de igangværende fremskridt med hensyn til bæredygtig udvikling. Vi må arbejde hen imod sunde økosystemer, begrænse og standse den globale opvarmning, mindske sårbarheden og forbedre borgernes og økosystemernes muligheder for at tilpasse sig. Dette kræver, at der gøres en større indsats for at modvirke klimaændringer og opbygge modstandsdygtighed, og at der træffes passende tilpasningsforanstaltninger på en socialt bæredygtig måde. Innovation er afgørende for at fremme grøn omstilling. Derfor bør investeringerne fokuseres på at styrke den videnskabelige kapacitet i Afrika, ved at der gives adgang til teknologier og sørges for, at man på lokalt plan kan tilpasse sig til dem. Dette vil sætte de afrikanske lande i stand til at gennemføre en kulstoffattig, klimaresistent og grøn vækstudvikling, hvor man undgår ineffektive teknologier og modsætter sig nye investeringer i kulkraftværker, og i stedet anvender nye vedvarende energikilder og brintproduktion. I samhandelen bør det også tilstræbes at vedtage innovative og bæredygtige forretningsmodeller, og handel bør spille en fremtrædende rolle i bestræbelserne for at skabe en klimaneutral fremtid.

Afrika besidder en enorm naturkapital, en enestående biodiversitet og økosystemer såsom skove. Dette giver betydelige muligheder for social og økonomisk udvikling og kan bidrage til varige naturbaserede løsninger til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer. Samtidig er der risiko for overudnyttelse og udtømning i tilgift til truslerne i forbindelse med ikkebæredygtigt fiskeri, ikkebæredygtig forvaltning af vandressourcer, forurening, ørkendannelse, og, i forbindelse med kystområder, stigende havniveauer. En ren cirkulær økonomi med bæredygtige og fair værdikæder vil være afgørende for overgangen til en bæredygtig økonomisk model. Det indebærer, at værdien af produkter, materialer og ressourcer bevares i økonomien længst muligt. Det indebærer også, at mængden af affald minimeres, samtidig med at naturressourcer, spildevand og kloakering forvaltes på en bæredygtig måde. Dette kræver et styrket samarbejde mellem EU og Afrika om en ansvarlig råvaresektor og sikre og rene industrielle værdikæder under overholdelse af ambitiøse miljø- og klimastandarder. De afrikanske byer kan spille en central rolle i den grønne omstilling; EU bør støtte udviklingen af grønne og intelligente byudviklingsmodeller og virksomheder i Afrika og derved bekæmpe forurening. For at imødekomme behovene hos den voksende befolkning og økonomi skal Afrika fordoble sin energiforsyning inden 2040, samtidig med at der sikres adgang til elektricitet for 600 mio. mennesker. Derfor skal der sættes fokus på modstandsdygtig infrastruktur, renere, mere bæredygtig og sikker adgang til energi, maksimering af vedvarende energikilder, energiomstilling og -effektivitet på tværs af alle værdikæder samt regional integration for at styrke energisikkerheden. EU bør sammen med Afrika opbygge et stærkt partnerskab om bæredygtig energi for både land- og bybefolkninger. EU og Afrika må samarbejde for at nå målet for bæredygtig udvikling om at stoppe sult og tackle udfordringerne i forbindelse med ernæring og fødevaresikkerhed ved at fremme sikre og bæredygtige landbrugsfødevaresystemer. Et partnerskab på landbrugsområdet vil støtte udviklingen af miljøvenlige landbrugsmetoder, fremme lokal produktion og integrere biodiversitetshensyn, bl.a. gennem fastsættelse af sundheds- og plantesundhedsstandarder og beskyttelse af naturressourcer. Handelen mellem EU og Afrika spiller en afgørende rolle for mulighederne for sikre bæredygtige fødevaresystemer. Samtidig tegner landbrugsfødevareproduktionen og forarbejdningen og distributionen af landbrugsprodukter sig for størstedelen af den direkte beskæftigelse og indkomst i Afrika, navnlig i landdistrikterne, og bidrager dermed til en afbalanceret territorial udvikling. Den har potentiale til at skabe beskæftigelse for en betydelig del af de 800 mio. afrikanere, der forventes at træde ind i arbejdsstyrken inden for de næste 30 år. Foreslået foranstaltning 1 — Samarbejde med Afrika for at maksimere fordelene ved grøn omstilling og minimere truslerne mod miljøet i fuld overensstemmelse med Parisaftalen. Med henblik herpå foreslås det, at EU støtter gennemførelsen af nationalt bestemte bidrag, hjælper med at udarbejde ambitiøse langsigtede strategier for reduktion af emissioner og bidrager til udarbejdelsen af nationale tilpasningsplaner. Ved at støtte de integrerede nationale finansieringsrammer vil EU fortsat samarbejde med landene i deres bestræbelser på at mobilisere en bred vifte af finansieringskilder og afpasse dem efter deres prioriteter for bæredygtig udvikling. EU bør samarbejde med Afrika om grøn finansiering, bæredygtig energi og energieffektivitet gennem lanceringen af et initiativ om "grøn energi", der bygger på anbefalingerne fra platformen på højt plan for investeringer i bæredygtig energi i Afrika. EU og Afrika bør også udveksle erfaringer med forvaltningen af en social retfærdig omstilling væk fra fossile brændstoffer. EU bør i partnerskab med Afrika tilskynde til bedre havforvaltning, herunder udvikling af bæredygtigt fiskeri og blå økonomi. EU er rede til at optrappe bekæmpelsen af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri for at imødegå den miljøtrussel, det udgør for fiskebestandenes bæredygtighed, fiskernes udbytte og de kystsamfund, som følger reglerne. Endelig bør EU og Afrika træffe fælles foranstaltninger for at beskytte og mindske presset på skovene, vandet og de marine økosystemer, samtidig med at de styrker forvaltningen deraf ved at bekæmpe ulovlig fældning og miljøkriminalitet og dermed sætte ind mod de drivkræfter, der forårsager tab af biodiversitet. Dette kan bl.a. ske ved at iværksætte et "NaturAfrica"-initiativ. II.Samarbejde om digital omstilling Alle skal sikres adgang til sikre digitale tjenester til en overkommelig pris ved hjælp af investeringer i infrastruktur og pålidelige strømkilder. Det er også vigtigt at skabe de lovgivningsmæssige rammer for konkurrencebaserede og harmoniserede regionale konnektivitetsmarkeder. Hvis de potentielle fordele ved digitaliseringer skal udnyttes, er det nødvendigt med solide lovgivningsmæssige rammer på områder som data- og forbrugerbeskyttelse, digitale finansielle tjenester, cyberkriminalitet og e-forvaltning. Der er behov for specifikke politikker for at sikre fuld digital inklusion og digital ligestilling for kvinder og marginaliserede samfundsgrupper. Det skønnes, at en stigning på 10 % i den digitale dækning kan føre til en stigning på over 1 % i det afrikanske BNP. Med passende reformer og investeringer til at støtte de afrikanske ambitioner om at opbygge et indre afrikansk digitalt marked og på grundlag af en ny strategi for digital omstilling kan Afrika udnytte digitaliseringen som en drivkraft for vækst i alle økonomiske sektorer. Digital infrastruktur og støtte til digitalt iværksætteri og digital innovation giver mulighed for at skabe hårdt tiltrængte jobs til de 15-20 millioner unge, der hvert år træder ind i arbejdsstyrken. Digital omstilling kan også modernisere traditionelle sektorer som f.eks. landbrug, forbedre adgangen til tjenester af høj kvalitet, øge de offentlige indtægter og gøre den offentlige sektor mere gennemsigtig og ansvarlig og dermed øge offentlighedens tillid til regeringerne. Det kan også ændre udbuddet af offentlige tjenester, bl.a. inden for uddannelse, energi og sundhedspleje, herunder forbedre adgangen til sundhedsydelser i fjerntliggende områder og lette diagnoser og behandlinger. E-forvaltning vil beskytte forbrugerne og privatlivets fred og bidrage til bekæmpelsen af korruption. E-handel og digitale finansielle tjenesteydelser vil kunne styrke Afrikas økonomiske integration ved at forbedre adgangen til varer og tjenesteydelser på hele kontinentet. Digitale tjenester kan også øge adgangen til transaktionskonti og digitale finansielle løsninger inden for bank-, forsikrings- eller betalingstjenester, herunder pengeoverførsler. Digitaliseringen i den offentlige forvaltning skal fremskyndes for at skabe værdi for borgere og virksomheder i hele Europa og Afrika og er også et væsentligt element for at nå målene for bæredygtig udvikling. Med henblik herpå vil det være nyttigt at styrke samarbejdet om gennemførelsen af interoperable digitale løsninger for at afhjælpe manglen på digitale færdigheder, fremme brugen af åbne data, styrke cybersikkerhed og udnytte nye teknologier såsom kunstig intelligens, blockchain og big data. I den sammenhæng er det vigtigt at opbygge kapacitet i den offentlige sektor for at understøtte den bredere dagsorden for digital omstilling. Digitaliseringen skal ledsages af stærke foranstaltninger, som skal garantere sikkerhed, modstandsdygtighed og afskrækkende metoder over for cyberkriminalitet, herunder internationalt samarbejde inden for etablerede retlige rammer. EU og Afrika bør uddybe deres samarbejde på dette område, bl.a. for at forhindre, at internettet udnyttes til terrorisme og voldelig ekstremisme. Det er nødvendigt med passende lovgivning og operationel kapacitet for at opnå fremskridt på disse områder og begrænse onlinetrusler mod demokratiet og menneskerettighederne. Hvad angår bekæmpelse af desinformation har EU udviklet nyttige instrumenter og vil fortsat arbejde tæt sammen med sine afrikanske partnere for at finde fælles tilgange og udveksle bedste praksis. Den digitale økonomi kræver bedre digitale kompetencer og digital kunnen og skaber stor efterspørgsel efter en kvalificeret, lokal arbejdsstyrke i alle de sektorer, der kan drage fordel af den digitale omstilling. De offentlige og private institutioners udbud af almene og erhvervsrettede uddannelsesmuligheder af høj kvalitet skal udvikles yderligere. Brugen af rumdata og rumteknologi bidrager til intelligent og sikker transport, grønne byer, bæredygtig forvaltning af naturressourcer og et effektivt landbrug. De åbne og frie data, der fås via EU's rumprogrammer, kan fremme en fremspirende afrikansk privat rumsektor, der gør det muligt for nystartede og små og mellemstore virksomheder (SMV'er) at udvikle lokale innovative løsninger og tjenester. Jordobservationen af naturressourcer, arealanvendelse, ferskvandsressourcer og hav- og kystøkosystemer kan understøtte politikudformningen og beslutningstagningen i Afrika.

Foreslået foranstaltning 2 — Samarbejde med Afrika for at fremme den digitale omstilling på kontinentet. Dette kræver, at der fokuseres på lovgivningsmæssig konvergens, herunder en styrkelse af beskyttelsen af personoplysninger, investeringer i central bæredygtig støtteinfrastruktur, digitalisering i offentlige forvaltninger med henblik på levering af e-tjenester, bedre muligheder for almen og erhvervsrettet uddannelse samt forøgelse af sikre datastrømme. EU bør også videreføre sit samarbejde med Afrika om kunstig intelligens, som bør udvikles og anvendes ansvarligt. III.Samarbejde om bæredygtig vækst og beskæftigelse De tætte bånd og den geografiske nærhed mellem EU og Afrika gør dem til naturlige allierede med hensyn til at skabe inklusiv og bæredygtig økonomisk vækst på begge kontinenter. De økonomiske muligheder og skabelsen af anstændige jobs i Afrika og EU kan styrkes betydeligt ved hjælp af en fælles indsats på fire prioriterede fronter: (a)fremme af handel og bæredygtige investeringer i Afrika (b)forbedring af investeringsklimaet og erhvervsmiljøet (c)øget adgang til kvalitetsuddannelse, færdigheder, forskning, innovation, sundhed og sociale rettigheder (d)fremme af regional og kontinental økonomisk integration. Den europæiske grønne pagt er både EU's nye vækststrategi og en plan med henblik på at gøre Europa til verdens første klimaneutrale kontinent senest i 2050. Afrika er med sit enorme potentiale inden for vedvarende energi og biodiversitet særdeles godt rustet til at udvikle og gennemføre bæredygtige løsninger, efterhånden som økonomien vokser. På grundlag af den første succes med alliancen mellem Afrika og Europa med fokus på bæredygtige investeringer og jobs og det arbejde, der udføres af de fælles taskforcer vedrørende den digitale økonomi, energi, transport og Afrikas landdistrikter, foreslår EU at omdanne alliancen til den centrale søjle i de økonomiske forbindelser mellem de to kontinenter. a.Bæredygtige investeringer Offentlige og private investeringer er afgørende for at fremme iværksætteri og bæredygtig økonomisk diversificering. Der bør fokuseres på central infrastruktur af høj kvalitet, som er modstandsdygtig over for klimaændringer, adgang til finansiering, bedre data til at identificere den mest effektive anvendelse af nye bæredygtige energikilder, udvikling af en værdiforøgende privat sektor med et stort potentiale for økonomisk vækst og skabelse af anstændige jobs. Med en beholdning af direkte udenlandske investeringer på 222 mia. EUR er EU den største investor i Afrika , langt foran USA (42 mia. EUR) eller Kina (38 mia. EUR) . Inden for rammerne af alliancen mellem Afrika og Europa med fokus på bæredygtige investeringer og jobs, EU-instrumenter som f.eks. det eksterne lånemandat, investeringsfaciliteten for landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet, og senest planen for europæiske eksterne investeringer er der frigjort betydelige investeringer i Afrika. Der er bl.a. tale om investeringer i transport, ren energi og landbrug og udvikling af den private sektor. Afrika og EU må videreføre deres samarbejde for at fremme sådanne bæredygtige investeringer yderligere. I overensstemmelse med Kommissionens forslag om et instrument for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde (NDICI) bør EU være i stand til at gøre fuld brug af EU's forskellige finansielle instrumenter såsom budgetgarantier og blanding under Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling, som bør gennemføres fra 2021. Under det foreslåede NDICI-instrument vil der inden for rammerne af garantien for foranstaltninger udadtil kunne ydes op til 60 mia. EUR i form af garantioperationer for at stimulere bæredygtige investeringer i perioden 2021-2027, primært med fokus på Afrika. Disse operationer bør gennemføres i en koordineret indsats med de europæiske institutioner for udviklingsfinansiering. Tilsammen har disse institutioner den største tilstedeværelse og fokusering på Afrika syd for Sahara med en kombineret portefølje, der tegner sig for en tredjedel af alle udviklingsfinansieringsinstitutionernes aktiviteter og for tre fjerdedele af den mest risikoabsorberende kapital. En mere sammenhængende tilgang mellem EU's finansielle instrumenter og de europæiske institutioner for udviklingsfinansiering vil øge mobiliseringen af private investorer og nationale ressourcer, fremskynde overgangen til mere ansvarlige og klimaneutrale investeringer og fremme udviklingen af den private sektor i Afrika. b.Regional og kontinental økonomisk integration Indsatsen for at fremme den økonomiske integration på regionalt og kontinentalt niveau er et væsentligt element i en sammenhængende og bæredygtig økonomisk strategi. Vi ser positivt på den afrikanske kontinentale frihandelsaftale, der har været i kraft siden maj 2019, og som skaber betydelig fremdrift hen imod kontinental integration — og det endelige mål om et kontinentalt indre marked. Det vil øge den interne handel i Afrika, herunder med landene i Nordafrika, diversificere eksporten og forbedre produkternes kvalitet og sikkerhed. Opbygningen af pålidelige og bæredygtige kontinentale energi- og transportsystemer og digitale systemer for mennesker, virksomheder og industrier vil støtte udviklingen af værdikæder, der kan bidrage til et afrikansk kontinentalt frihandelsområde. EU og Den Afrikanske Union har en fælles interesse i et stabilt, regelbaseret multilateralt handelssystem med Verdenshandelsorganisationen (WTO) i centrum. Foreslået foranstaltning 3 — Samarbejde med Afrika for i væsentlig grad at øge miljømæssigt, socialt og finansielt bæredygtige investeringer, der er modstandsdygtige over for klimaændringer, fremme investeringsmulighederne ved at øge anvendelsen af innovative finansieringsmekanismer og fremme den regionale og kontinentale økonomiske integration, navnlig gennem den afrikanske kontinentale frihandelsaftale.

Integrationsprocessen vil blive fremmet ved, at der ydes politisk, teknisk og finansiel støtte til den afrikanske kontinentale frihandelsaftale (hvortil EU's støtte allerede er vokset fra 12,5 mio. EUR i 2014-2017 til 60 mio. EUR i 2018-2020). Vi er rede til at dele vores erfaringer fra toldunionen og det indre marked. Samarbejdet om de strategiske korridorer, der letter handel og investeringer inden for Afrika og mellem Afrika og Europa og fremmer en bæredygtig, effektiv og sikker konnektivitet mellem begge kontinenter, vil også blive styrket af udsigten til på lang sigt at skabe et omfattende frihandelsområde mellem kontinenterne. EU's erhvervssammenslutninger kan spille en vigtig rolle i det erhvervsforum, der afholdes i tilknytning til det kommende topmøde mellem Den Afrikanske Union og EU. Samarbejde og dialog, forretningspartnerskaber langs kritiske værdikæder samt uddybning af økonomiske partnerskabsaftaler og andre EU-handelsaftaler med afrikanske partnerlande er de redskaber, der kan benyttes til at nå disse mål. **Aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Marokko om ændring af protokol nr. 1 og nr. 4 i Euro-Middelhavs-associeringsaftalen, der trådte i kraft den 19. juli 2019, indeholder bestemmelser om udvidelse af toldpræferencerne til produkter med oprindelse i det ikke-selvstyrende territorium Vestsahara. c.Erhvervsmiljø og investeringsklima Det er afgørende at fremme investeringerne i den private sektor for at fremskynde en bæredygtig økonomisk vækst og skabe anstændige jobs. Hvis investorernes tillid til Afrika skal øges, vil det i høj grad afhænge af, at der skabes større sikkerhed, effektive, gennemsigtige og stabile lovgivningsmæssige rammer kombineret med tiltag for at lette og beskytte investeringer, makroøkonomisk stabilitet, robuste finansielle systemer, adgang til kredit og innovation, og at de data, der kræves til at understøtte den grønne omstilling, tilvejebringes. Det er også afgørende, at der gennemføres politiske reformer på centrale områder som f.eks. regeringsførelse, retsstatsforhold, retssystemet, forvaltningen af de offentlige finanser (herunder kvalitet og effektivitet af de offentlige udgifter), gældsforvaltning, gennemsigtige offentlige indkøb, konkurrence, standarder og handelslettelser, investeringsrammer og beskatning i forbindelse med grøn vækst. Dette omfatter også bekæmpelse af korruption, svig, ulovlige finansielle strømme, hvidvask af penge og finansiering af terrorisme. Foreslået foranstaltning 4 — Samarbejde med Afrika for at tiltrække investorer gennem støtte til de afrikanske staters indførelse af politikker og reguleringsmæssige reformer, som forbedrer erhvervsmiljøet og investeringsklimaet, herunder lige vilkår for virksomheder. På den baggrund foreslås det, at EU udvikler mere ambitiøse ordninger for at lette, tiltrække og støtte investeringer i Afrika. EU bør videreudvikle brugen af platforme som f.eks. platformen for bæredygtige virksomheder for Afrika og den internationale platform for bæredygtig finansiering. Sideløbende hermed er det vigtigt at fremme lovgivningsreformer og udbygge de offentlige myndigheders institutionelle kapacitet og styrke erhvervsorganisationer og iværksættere, herunder sociale iværksættere, samtidig med at kapacitetsopbygningen i forbindelse med SMV'ers adgang til markeder og finansiering styrkes yderligere. I den forbindelse bør de europæiske erhvervsorganisationer fortsat støtte iværksætteri i Afrika. EU bør også tilskynde til en dialog om regulering med de offentlige myndigheder for at udveksle god praksis. Dialoger om budgetstøtte bør fortsat være et centralt instrument til at fremme reformer. Endelig vil handelsaftaler og investeringsbestemmelser med henblik på at tiltrække, lette og støtte bæredygtige investeringer også bidrage til at forbedre erhvervsmiljøet. d.Uddannelse, færdigheder, forskning, innovation, sundhed og sociale rettigheder Investering i mennesker, navnlig i unge mennesker, er af afgørende betydning for opbygningen af et endnu stærkere partnerskab mellem vores to kontinenter. Inden for de næste 15 år forventes ca. 375 millioner unge at nå den erhvervsaktive alder i Afrika. I øjeblikket er mindre end 10 % af de afrikanske 18-24-årige tilmeldt en eller anden form for videregående uddannelse. Det er en fælles strategisk prioritet at sørge for, at unge får uddannelse og færdigheder og forberedes til de nye muligheder på det fremtidige arbejdsmarked. Hvis unge kvinder og mænd fuldt ud skal kunne udnytte deres økonomiske muligheder, skal de i højere grad have lige adgang til inklusiv kvalitetsuddannelse, herunder muligheder for videregående uddannelse, læring og oplæring. Dette kræver, at opmærksomheden i særlig grad rettes mod piger og kvinder. For at støtte styrkelsen af kvinders indflydelse og status er det nødvendigt, at der sættes ind over for diskriminerende bestemmelser og praksisser, og at kvinder sikres adgang til viden, færdigheder, mikrokredit og finansiering til iværksætteri. Hvis beskæftigelsesegnetheden for nyuddannede og deres iværksætterånd skal øges, skal uddannelsessystemerne i højere grad afpasse færdigheder og læringsresultater efter arbejdsmarkedets efterspørgsel og de nye fremspirende brancher, navnlig i den digitale sektor og inden for grønne og klimavenlige teknologier. Det vil også være afgørende, at der tilskyndes til samarbejde mellem akademikere, forskere og lokale virksomheder og ydes støtte til innovative læringsmetoder. Hvis man øger samarbejdet i kultursektoren, kan det også skabe store muligheder for jobskabelse og tættere kontakt mellem mennesker. Det vil være af afgørende betydning at skabe anstændige beskæftigelsesmuligheder for at give den hurtigt voksende afrikanske ungdom fremtidsudsigter. Dette går hånd i hånd med en sund arbejdsstyrke, et sundt miljø og anstændige arbejdsvilkår. I den forbindelse er det især nødvendigt med sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, inklusive sociale beskyttelsessystemer, universel sundhedsdækning, adgang til sundhedsydelser af god kvalitet, herunder familieplanlægning, og bekæmpelse af ulighed og forskelsbehandling, børnearbejde (især i landbrugssektoren) og tvangsarbejde. Det er også nødvendigt med en omstilling fra uformel til formel økonomi. I den sammenhæng vil en effektiv social dialog mellem de offentlige myndigheder og arbejdstager- og arbejdsgiverorganisationerne forbedre både det sociale klima og erhvervsmiljøet. EU og Afrika har også en fælles interesse i at fremme investeringer i grundlæggende sundhedspleje, rent vand, boliger og udvikling af infrastruktur og kapacitet til at håndtere sygdomsudbrud. Foreslået foranstaltning 5 — Samarbejde med Afrika for hurtigt at forbedre læring, viden og færdigheder, forsknings- og innovationskapacitet, navnlig for kvinder og unge, beskytte og forbedre sociale rettigheder og afskaffe børnearbejde. Det foreslås, at EU øger det akademiske og videnskabelige samarbejde mellem EU og Afrika, bl.a. vedrørende teknisk og erhvervsrettet uddannelse, og styrker udviklingen af færdigheder (også i samarbejde med virksomheder i EU) med henblik på at skabe et videnbaseret samfund og en videnbaseret økonomi. EU bør lette mobiliteten for studerende, lærere, undervisere og forskere. EU bør også støtte kapacitetsopbygning i Afrika, kvalitetsuddannelse til lærere, udvikling af forsknings- og innovationskapacitet og størst mulig udnyttelse af samspillet mellem uddannelse, videnskab, teknologi og innovation med henblik på bedre læring. Desuden bør EU søge at indlede arbejdsmarkedsdialoger med afrikanske lande for at beskytte sociale rettigheder og især afskaffe børnearbejde. EU foreslår at øge sin støtte til styrkelsen af sundhedssystemerne. IV.Samarbejde om fred, sikkerhed, god regeringsførelse og modstandsdygtighed Det er lige så meget i Afrikas som i EU's interesse, at der sikres varig fred og sikkerhed i Afrika. Fred og sikkerhed er centrale forudsætninger for bæredygtig udvikling. Selv om målet er at opnå fred og sikkerhed i hele Afrika, bør der gøres en indsats for at prioritere de regioner, hvor spændingerne er størst. De afrikanske stater, der støttes af regionale og kontinentale organisationer, bærer hovedansvaret for at handle, da de er de vigtigste garanter for deres egen sikkerhed. Men EU er villig til at øge sin støtte til Afrika markant i samarbejde med det internationale samfund. Det centrale element i Afrikas og EU's bestræbelser på at tackle langvarige konflikter og skrøbelighed bør især være modstandsdygtighed.

Ustabiliteten i Afrika skyldes ikke længere indbyrdes konflikter mellem stater, men begrænset statslig kontrol over territorier og havområder, utilstrækkelig social samhørighed, hjemmedyrket ekstremisme, konflikter mellem samfundsgrupper, udbredelse af væbnede grupper, terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet, herunder cyberkriminalitet. Klimaændringer, øget konkurrence om naturressourcer, miljømæssige udfordringer, mangel på grundlæggende sociale tjenester, pandemier og andre sundhedstrusler er yderligere kilder til ustabilitet. Regeringerne står over for den udfordring at skulle leve op til de politiske og økonomiske forventninger hos en voksende ung befolkning, bl.a. med hensyn til menneskerettigheder, idet den manglende overholdelse heraf forværrer de latente spændinger i samfundet. a.Fred og sikkerhed Selv om der er opnået mange gode resultater gennem partnerskabet mellem EU og Afrika om fred og sikkerhed — der navnlig er nedfældet i aftalememorandummet mellem AU og EU om fred, sikkerhed og regeringsførelse — er det på grund af bestræbelsernes kompleksitet og den forværrede situation i visse regioner nødvendigt, at vi optrapper vores samarbejde betydeligt. Det indebærer også, at vi skal samarbejde med internationale partnere, navnlig FN. I den kontekst er AU's initiativ til at bringe våbnene til tavshed ("Silencing the Guns") vigtigt. Der bør ske en yderligere tilpasning af EU-instrumenterne og den afrikanske kapacitet. Der er et klart behov for at revidere og yderligere styrke vores samarbejde på en mere strategisk og skræddersyet måde baseret på gensidige forpligtelser, ansvarlighed og ejerskab. På trods af fremskridt med AU's fredsfond mangler man stadig at håndtere finansieringen af afrikansk ledede fredsstøttende initiativer, bl.a. via FN-vurderede bidrag. EU og Afrika skal også tilpasse deres samarbejdsformer i skrøbelige områder for at få indflydelse på forvaltningen på lokalt plan. EU mobiliserer under sin nuværende integrerede tilgang alle sine instrumenter, herunder politisk diplomati på topniveau, regelmæssige konsultationer, mægling med henblik på konfliktforebyggelse og -løsning, restriktive foranstaltninger og samarbejde om terrorbekæmpelse, bekæmpelse af organiseret kriminalitet, herunder menneskehandel, og maritim sikkerhed. Gennem fredsfaciliteten for Afrika støtter EU afrikansk ledede fredsoperationer og den afrikanske freds- og sikkerhedsarkitektur (APSA). På det operationelle plan ydes der inden for rammerne af missioner under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) samt andre sikkerheds- og forsvarspolitiske indsatser fra EU-medlemsstaternes side et håndgribeligt bidrag til fred og sikkerhed i Sahel, Afrikas Horn, Guineabugten, Tchad Sø-Bassinet og Den Centralafrikanske Republik. Foreslået foranstaltning 6 — Samarbejde med Afrika for at tilpasse og uddybe EU-støtten til afrikanske fredsindsatser gennem et mere struktureret og strategisk samarbejde med særligt fokus på de regioner, hvor spændingerne og sårbarhederne er størst. For at nå vores mål vil der i forbindelse med topmøder og diplomati på højt niveau især blive fokuseret på at udvikle strategier og konkrete skridt til at hjælpe med at løse kriser i f.eks. Libyen, Sahel, De Store Søers Område eller Afrikas Horn. EU foreslår at støtte de afrikanske partneres bestræbelser på at tackle hele spektret af udfordringer og øge deres samlede modstandsdygtighed. EU foreslår også at støtte den afrikanske forsvars- og sikkerhedskapacitet ved hjælp af den foreslåede europæiske fredsfacilitet, FSFP-missionerne herunder og sikkerheds- og forsvarsrelaterede redskaber med henblik på bedre at tackle de udfordringer, som de afrikanske sikkerheds- og forsvarsaktører i praksis står over for. EU foreslår at styrke sine igangværende bestræbelser for at sikre respekten for menneskerettighederne, beskyttelsen af civile og overholdelsen af den humanitær folkeret. Der vil blive gennemført foranstaltninger i tæt samarbejde med EU's medlemsstater, Den Afrikanske Union, afrikanske regionale organisationer, FN og andre vigtige partnere — bl.a. gennem trilateralt samarbejde mellem AU, EU og FN. Der vil også blive lagt særlig vægt på gennemførelsen af dagsordenen for kvinder, fred og sikkerhed og dagsordenen for unge, fred og sikkerhed. EU bør tilpasse og uddybe sin støtte til de afrikanske fredsbestræbelser med fokus på en integreret tilgang til konflikter og kriser, hvor der sættes ind i alle faser af konflikter, investeres i forebyggelse af radikalisering, konfliktløsning og stabilisering og en bedre sammenkobling af humanitær bistand, udvikling, fred og sikkerhedsbestræbelser. b.God regeringsførelse, demokrati, menneskerettigheder og retsstatsforhold Der kan kun opnås varig sikkerhed og udvikling, hvis grundlaget herfor er fuld respekt for menneskerettighederne uden forskelsbehandling af nogen grund, de demokratiske principper, ligestilling mellem kønnene og retsstatsprincippet. I erkendelse af at alle menneskerettigheder er universelle, udelelige, indbyrdes afhængige og indbyrdes forbundne, er EU og de afrikanske lande fast besluttede på at fremme og beskytte alle menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder på globalt plan. God regeringsførelse, effektive og inklusive politikker på det økonomiske, sociale, uddannelsesmæssige og sundhedsmæssige område, lige adgang til grundlæggende sociale ydelser, lige adgang til og retfærdig omfordeling af ressourcer, lige adgang til retfærdighed og åbne og inklusive samfund fremmer fred og stabilitet, fungerer som grundlag for beskæftigelse og vækst og tiltrækker investeringer. Der bør lægges særlig vægt på at værne om og beskytte børns rettigheder. Foreslået foranstaltning 7 — Samarbejde med Afrika om at integrere god regeringsførelse, demokrati, menneskerettigheder, retsstatsprincippet og ligestilling mellem kønnene i foranstaltninger og samarbejde. Respekt for de universelle menneskerettigheder — uanset om de er politiske, civile, økonomiske, sociale eller kulturelle — vil fortsat være et vigtigt element i vores partnerskab med alle relevante aktører og vigtige støtteinitiativer såsom den afrikanske regeringsførelsesarkitektur. Der vil blive indført en mere strategisk og struktureret tilgang til de politiske dialoger om menneskerettigheder med de afrikanske lande, som skal supplere de regelmæssige konsultationer med afrikanske regionale organisationer og den veletablerede menneskerettighedsdialog mellem AU og EU. EU søger fortsat at støtte troværdige, inklusive og gennemsigtige valg og demokratiske processer, bl.a. gennem øget koordinering mellem AU og EU om valgobservationer og opfølgningen deraf. EU agter også at styrke samarbejdet om demokratisk regeringsførelse og retsstatsprincippet på begge kontinenter, herunder spørgsmålene om ansvarlighed og gennemsigtighed i offentlige institutioner, et uafhængigt og upartisk retsvæsen, korruption og grænseoverskridende kriminalitet samt menneskehandel. EU bør støtte konkrete initiativer for at styrke civilsamfundsorganisationer og støtte menneskerettighedsforkæmpere, sætte en stopper for straffrihed, sikre oprejsning for ofre og fremme forsoning. Der vil blive taget initiativer for og med kvinder og unge (herunder børn), hvorunder man støtter deres økonomiske indflydelse, sikrer deres aktive deltagelse i beslutningsprocesser i samfundslivet og det politiske liv, fremmer seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder samt forebygger og afskaffer alle former for vold mod kvinder og piger, herunder konfliktrelateret seksuel og kønsbaseret vold. c. Modstandsdygtighed Modstandsdygtighed, fred, sikkerhed og regeringsførelse er tæt forbundne. Derfor bør EU samarbejde med de afrikanske interessenter for at øge deres modstandsdygtighed under hensyntagen til hele spektret af udfordringer, der udspringer af de grundlæggende årsager til konflikter og af følgerne af kriser. Det vil ske ved at uddybe EU-støtten til afrikanske fredsindsatser gennem en integreret tilgang, hvor der sættes ind i alle faser af konflikter og kriser, efterhånden som de udvikler sig. Dette indebærer forebyggelse, konfliktløsning og stabilisering gennem målrettede indsatser på det humanitære, udviklingsmæssige samt freds- og sikkerhedsmæssige område i overensstemmelse med indsatsernes merværdi og de respektive mandater. Foreslået foranstaltning 8 — Samarbejde med Afrika for at sikre modstandsdygtighed ved at sammenkoble indsatser på det humanitære, udviklingsmæssige samt freds- og sikkerhedsmæssige område i alle faser af konflikter og kriser

V.Samarbejde om migration og mobilitet. Den demografiske udvikling, ønsket om økonomiske muligheder og politisk stabilitet, flugt fra kriser og konflikter samt tilpasning til klimaændringer og miljøforringelse — alt dette betyder, at de høje tal for migration og tvangsfordrivelse fortsat vil udgøre både udfordringer og muligheder for vores to kontinenter. En velstyret migration og mobilitet kan have en positiv indvirkning på både oprindelses-, transit- og bestemmelseslandene. De afrikanske migrations- og mobilitetsstrømme er i vid udstrækning interne, og der er ved at blive indført ordninger for fri bevægelighed på både regionalt og kontinentalt niveau. Nogle af Den Afrikanske Unions medlemsstater huser et betydeligt antal migranter, flygtninge og tvangsfordrevne personer og står derfor over for betydelige udfordringer og muligheder. Migration udgør også udfordringer og muligheder for EU's medlemsstater. Siden 2015 har EU og de afrikanske lande udviklet en fælles tilgang til styringen af migration og mobilitet. Denne tilgang har ført til et fald i antallet af irregulære indrejser i Europa, et forbedret samarbejde om bekæmpelse af migrantsmugling og udvikling af mere bæredygtige tilgange til flygtningespørgsmålet i værtslande i Afrika. Der består dog fortsat væsentlige udfordringer. Afrika syd for Sahara huser mere end en fjerdedel af verdens flygtninge. Farlige rejser og forsøg på at krydse Middelhavet forårsager fortsat tab af menneskeliv og giver næring til kriminelle foretagender. For at imødegå disse udfordringer har Afrika og EU brug for en afbalanceret, sammenhængende og omfattende tilgang til migration og mobilitet, der styres af principperne om solidaritet, partnerskab og fælles ansvar og bygger på respekt for menneskerettighederne og folkeretten. Det fælles mål for EU og de afrikanske partnere bør være bæredygtig og effektiv migrationsstyring. EU vil i forbindelse med samtlige aktiviteter fortsat lægge særlig vægt på, at dets centrale værdier respekteres, og vil især tage hensyn til de særlige behov hos personer i sårbare situationer, herunder kvinder, børn, uledsagede mindreårige og personer med handicap. Beskyttelsen af dem, der har behov for det, såsom flygtninge, internt fordrevne personer og andre sårbare fordrevne personer, bør fortsat være en fælles prioritet. EU er fortsat fast besluttet på at hjælpe sine afrikanske partnere med at tackle flygtningekrisen og finde varige løsninger for flygtninge i værtslandene. EU bør ligeledes fortsætte indsatsen for at genbosætte personer med behov for international beskyttelse i Europa. Det er nødvendigt med et styrket engagement for at forhindre irregulær migration og stoppe tabet af menneskeliv på havet. Dette indebærer en intensivering af kampen mod migrantsmugling med særlig vægt på indsatsen mod de kriminelle netværk, som bør finde sted sideløbende med bekæmpelsen af menneskehandel. Det er især vigtigt at opbygge kapacitet til at sikre en effektiv migrationsstyring, herunder en effektiv grænseforvaltning, og EU bør fortsat støtte sine afrikanske partnere på dette område. Der er også behov for yderligere foranstaltninger for at tackle de grundlæggende årsager til irregulær migration og tvangsfordrivelse på grundlag af de forskellige former for støtte, der ydes gennem EU's trustfond for Afrika. Samarbejdet om tilbagesendelse og tilbagetagelse og de reelle tilbagesendelsesprocenter bør forbedres. EU og Afrika bør arbejde hen imod mere effektive og bæredygtige mekanismer, bl.a. gennem støtte til frivillig tilbagevenden og gennem en effektiv gennemførelse og indgåelse af tilbagetagelsesordninger. Tilbagesendelser bør ledsages af en bæredygtig reintegration i oprindelseslandene. Sideløbende hermed kan øget samarbejde om lovlig migration medføre store gensidige fordele, der giver beskæftigelsesmuligheder, som matcher arbejdsmarkedets behov på begge kontinenter. Hvis der sammen med de afrikanske lande gennemføres projekter vedrørende lovlig og cirkulær migration og arbejdskraftens mobilitet og gøres en indsats for at forbedre de udviklingsmæssige fordele ved migration, bl.a. gennem lettelse af pengeoverførsler, kan det i høj grad bidrage til regulær og sikker migration og mobilitet. Foreslået foranstaltning 9 — Samarbejde med Afrika for at sikre en afbalanceret, sammenhængende og omfattende tilgang til migration og mobilitet. Dette vil ske ved at indarbejde migration og mobilitet på en afbalanceret måde på alle niveauer i vores overordnede partnerskab. Vi vil forfølge en samlet tilgang, der dækker hele ruten, i samarbejde med oprindelses-, transit- og bestemmelseslandene. Der vil også blive fokuseret kraftigt på bedre migrationsstyring, partnerlandenes muligheder for at forvalte deres grænser bedre, styrkelse af kapaciteten og evidensbaseret samarbejde. På kontinentalt plan foreslår EU, at der indføres en fælles ramme for dialogen om migration og mobilitet mellem kontinenterne, og at det trilaterale samarbejde mellem AU, EU og FN udbygges på grundlag af de gode erfaringer, der er gjort med taskforcen for migration. På regionalt plan foreslår EU at fremme gennemførelsen af den fælles Vallettahandlingsplan og Khartoumprocessen og Rabatprocessen sammen med AU, FN, EU's medlemsstater og regionale organisationer. På bilateralt plan bør EU udvikle skræddersyede dialoger og partnerskaber som led i de generelle forbindelser med de afrikanske lande. Det er vigtigt at sikre, at de eksisterende og fremtidige samarbejdsrammer er komplementære og skaber merværdi. VI.Konklusion: samarbejde om at gennemføre partnerskabet For at nå de mål, der er anført ovenfor, og gennemføre det nye partnerskab effektivt må EU og Afrika finde metoder til at arbejde tættere sammen. a.På globalt niveau: styrkelse af regelbaseret multilateralisme Den Afrikanske Union og EU er fast besluttede på at respektere den internationale regelbaserede orden og det multilaterale system med FN i centrum. Vi deler den overbevisning, at ingen globale udfordringer kan løses af et enkelt land eller en enkelt landegruppe. Globalt samarbejde og regional integration giver de bedste garantier for international stabilitet og økonomisk vækst. Vi har derfor en fælles interesse i at samarbejde om multilateralisme og fælles dagsordener (f.eks. klimatiltag, digitaliseringsforvaltning osv.), som kun kan håndteres effektivt i fællesskab. Tilsammen udgør Afrika og Europa den største blok af stemmeafgivere i FN. Ved at samle vores kræfter har vi opnået vigtige internationale aftaler såsom 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og dens mål for bæredygtig udvikling og Parisaftalen om klimaændringer, og vi har givet tilsagn om at gennemføre dem. Denne tilgang bør også følges i de forskellige særorganisationer under FN. Afrika og EU bør udnytte enhver mulighed for fortsat at arbejde effektivt sammen på alle strategiske områder af fælles interesse med hensyn til FN's tre søjler og sikre samarbejde og tilpasning af holdninger, når det er relevant. Vi bør også samarbejde og søge at opnå tilpasning i alle andre multilaterale fora som f.eks. G20 og Verdenshandelsorganisationen (WTO). Alle medlemmer af EU og Den Afrikanske Union bør gøre en kollektiv indsats og udføre opsøgende arbejde til støtte for den internationale regelbaserede orden og det multilaterale system. I en stadig mere konkurrencepræget verden, hvor idéer cirkulerer frit og værdier trues, vil der blive lagt særlig vægt på offentligt diplomati til støtte for multilateralisme på begge kontinenter og i hele verden, ved at man søger at nå ud til unge, akademikere og andre interessenter, der sammen former den fremtidige verdensorden.