4.3. 76 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 50/9 
ser spørgsmålet  om  angivelse  af de anvendte  farve-
stoffer  på emballagen.  Udvalget  håber,  at der snarest 
findes  en løsning  både  på dette  spørgsmål  og på 
Udfærdiget  i Bruxelles,  den  28. januar  1976. spørgsmålet  om harmonisering  af de farvestoffer,  der 
benyttes  i medicinalvarer. 
Henri  CANONGE 
Formand  for 
Det økonomiske  og  sociale  Udvalg 
Udtalelse  om forslag  til 
— Rådets  direktiv  om de biologiske  normer  for bly og befolkningens  beskyttelse  mod 
risikoen  for blyforgiftning 
— Rådets  direktiv  om de atmosfæriske  kvalitetsnormer  for bly 
Den tekst,  som  har  været  genstand  for  udtalelsen,  er offentliggjort  i De Europæiske 
Fællesskabers  Tidende  nr. C 151  af 7. juli 1975,  side  22. 
A. UDTALELSENS  JURIDISKE  GRUNDLAG 
Rådet  besluttede  den  7. maj  1975,  i medfør  af artikel  198  i traktaten  om oprettelse  af 
Det europæiske  økonomiske  Fællesskab,  at høre  Det  økonomiske  og sociale  Udvalg  om 
det nævnte  emne. 
B. DET  ØKONOMISKE  OG  SOCIALE  UDVALGS  UDTALELSE 
Det økonomiske  og sociale  Udvalg  vedtog  på sin  136.  plenarforsamling,  afholdt  i 
Bruxelles  den 28. og 29. januar  1976,  sin udtalelse  om det nævnte  emne. 
Udtalelsens  ordlyd  er følgende: 
DET  ØKONOMISKE  OG  SOCIALE  UDVALG  HAR  — 
under  henvisning  til anmodning  om udtalelse  af 12. 
maj 1975  fra Rådet  for De europæiske  Fællesskaber, 
under  henvisning  til traktaten  om oprettelsen  af Det 
europæiske  økonomiske  Fællesskab,  særlig  artikel 
198, 
under  henvisning  til den  beslutning  truffet  af Udval-
gets præsidium  den  27.  maj  1975  om  at pålægge Afdelingen  for  miljøbeskyttelse,  sundhedsvæsen  og 
forbrug  at udarbejde  en udtalelse  og  beretning 
herom, 
under  henvisning  til udtalelse  vedtaget  af Afdelingen 
for miljøbeskyttelse,  sundhedsvæsen  og forbrug  på 
mødet  den  13. januar  1976,  samt  til hr. Ebolis  beret-
ning, 
under  henvisning  til forhandlingerne  på den  136.  ple-
narforsamling  den  28. og 29. januar  1976,  mødet  den 
28. januar  — 
Nr. C 50/10 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 4.3. 76 
VEDTAGET  FØLGENDE  UDTALELSE 
med stemmeflerhed  idet  dog  14 stemte  imod  og 6 
undlod  at stemme: 
Det økonomiske  og sociale  Udvalg  godkender  direk-
tivforslagene,  men  fremsætter  dog  følgende  bemærk-
ninger  og forslag. (den mængde  bly,  organismen  optager  pr. tidsenhed) 
og på grundlag  heraf  tilstedeværelsen  og omfanget  af 
den biologiske  fare.  Mens  det er umuligt  nøjagtigt  at 
fastslå  den  totale  effektive  udsættelse  i tidsenheder, 
har man  imidlertid  den  opfattelse,  at man  i praksis  og 
med den  viden,  man  har nu, kan  vurdere  omfanget  af 
den samlede  ydre  forurening  inden  for  et tidsrum, 
som ikke  går for langt  tilbage,  (ydre  påvirking)  gen-
nem en vurdering  af ændringerne  i de biologiske 
parametre  (som  angiver  den  indre  »dosis«). 
1. Bemærkninger  til forslag  til Rådets  direktiv  om 
biologiske  normer  for  bly  og befolkningens  be-
skyttelse  mod  risikoen  for blyforgiftning 
1.1. Almindelige  bemærkninger 
1.1.1.  Direktivforslaget  om  de biologiske  normer 
for bly og befolkningens  beskyttelse  mod  risikoen  for 
blyforgiftning  fortjener  en meget  indgående  undersø-
gelse  og behandling,  da det på konkret  måde  tilsigter 
i stigende  grad  at værne  befolkningens  sundhed  mod 
farer,  der skyldes  dette  overordentligt  komplicerede, 
sygdomsfremkaldende  stof,  hvis  virkninger  — når ab-
sorptionen  ved  føde-  og væskeindtagelse,  ved  indån-
ding  eller  gennem  huden  overstiger  en tærksel,  som 
endnu  ikke  er klart  defineret,  men  som  ligger  betyde-
ligt højere  end  den  normale  koncentration  i miljøet 
— ikke  blot  kan  spores  i forbindelse  med  bestemte 
sygdomssyndromer,  men  tillige  gennem  visse  ikke 
specifikke  forandringer,  hvis  sygdomsfremkaldende 
aspekter  det ikke  altid  er muligt  at fastslå.  Der  her-
sker for eksempel  ingen  tvivl  om,  at bly — i koncen-
trationer,  som  ikke  er videnskabeligt  præciseret,  og 
hvis størrelsesorden  der  ikke  er enighed  om  i fag-
kredse  — kan  fremkalde  mental  retardering  (»mental 
impairment«),  og at man  derfor  må sørge  for,  at alle 
indbyggere  i Fællesskabet  og navnlig  børnene  i deres 
organisme  har det mindst  mulige  indhold  af bly. 
1.1.2.  Når  dette  er nævnt,  må det straks  fremføres, 
at forslaget  om anvendelse  af biologiske  indikatorer 
til vurdering  af miljøforureningen  må betragtes  som 
forsvarligt  på videnskabeligt  plan  på baggrund  af den 
omfattende  viden,  som  man  over  en længere  årrække 
har erhvervet  sig herom  i hele  verden  med  epidemio-
logiske  formål  og, hvad  vigtigere  er, med  henblik  på 
diagnostiske  vurderinger  til kontrol,  diagnose  og be-
handling  af erhvervsmæssig  blyforgiftning.  Ydermere 
er forslaget  påkrævet  i det foreliggende  tilfælde,  når 
man ser på, hvorledes  dette  giftstof  angriber  organis-
men. 
1.1.3.  Der  er mange  faktorer,  som  er medvirkende 
til, at der i organismen  sker  en blyophobning,  hvor-
for det er vanskeligt  gennem  måling  af miljøforure-
ningen  at vurdere  den  samlede,  effektive  påvirkning 1.1.4.  Det  er på den  anden  side  klart,  at anvendelse 
af biologiske  indikatorer  kræver  et ingående  kend-
skab  til disses  begrænsninger,  et forhold  som  gælder  i 
forbindelse  med  alle  biologiske  fænomener,  eftersom 
de ikke  er et mål  i sig selv,  men  et middel  til i økolo-
gisk forstand  konkret  at sætte  ind,  hvorved  de tillige 
får karakter  af kontrolredskaber,  der kan  måle  effek-
tiviteten  af de foranstaltninger,  som  iværksættes  for 
at korrigere  farerne.  Dette  betyder  ikke  blot,  at man 
bør gå meget  nøjagtigt  til værks  ved  anvendelse  af 
metoder,  analyser  og  valg  af stikprøver,  men 
forudsætter,  at de personer,  der vurderer  resultaterne, 
må være  i besiddelse  af overordentlig  kritisk  sans  og 
tillige  råde  over  tekniske  metoder  og midler,  der kan 
angive  og ændre  de forhold  i miljøet,  der har  frem-
kaldt  forandringerne  i de valgte  indikatorer. 
1.1.5.  Det  skal  nævnes,  at det foreliggende  doku-
ment  i sig selv  er komliceret,  idet  de emner,  der be-
handles,  i større  eller  mindre  grad  bygger  på en 
række  undersøgelser  og forsøg,  som  ofte  er meget 
specifikke  og omfatter  særlige  områder  af biologie. 
1.1.6.  Ved  nærmere  gennemlæsning  af den  indle-
dende  begrundelse  bemærker  man,  at der  først  og 
fremmest  redegøres  for  forskningsresultater,  som 
søger  at fastlå  forholdet  mellem  de  forskellige 
mængder  af blyindhold  i blodet  — som  Kommissio-
nen anerkender  som  udtryk  for  giftstoffets  »indre 
påvirking«  og de biokemiske,  hæmatologiske,  sub-
jektive  og funktionelle  reaktioner  herpå. 
1.1.7.  På  grundlag  af sådanne  reaktioner  kan  man 
fastlægge  biologiske  grænser,  som  kan  sikre  befolk-
ningens  sundhed,  hvis  de overholdes.  Rent  teoretisk 
kan man  benægte,  at der  findes  en grænse,  under 
hvilken  der  ingen  påvirkning  forekommer  (der  vil 
altid  kunne  opstå  kemiske  reaktioner,  når molekyler 
og atomer  kommer  i kontakt),  men  det  vil først  og 
fremmest  være  værdifuldt  at have  en grænse,  som 
kan anvendes  i praksis. 
4. 3. 76 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 50/11 
1.1.8.  I  direktivforslaget  når  man  derpå  frem  til 
valget  af de værdier  for blyindhold  i blodet  som  kan 
accepteres  om praktiske  grænser  for henholdsvis  50, 
90 og 100  % af de undersøgte  befolkningsgrupper. 
Der benyttes  endvidere  statistiske  korrelationer  ved 
fastlæggelsen  af de  praktiske  grænseværdier  for 
ALAD-aktiviteten.  Blodets  blyindhold  og  ALAD 
bliver  derfor  i sidste  instans  grundlaget  for fastsæt-
telsen  af de biologiske  normer,  der skal  overholdes. 
1.1.9.  Udvalget  behandlede  dernæst  spørgsmålet 
om de valgte  værdier  er rimelige.  Da det  stort  set 
accepteres,  at personer,  der  i forbindelse  med  deres 
arbejde  udsættes  for påvirkning  af bly,  har et blyind-
hold  i blodet,  der er højere  end  kontrolværdierne  for 
befolkningen  i forslaget  til direktiv  (indtil  70 mikro-
gram/100  ml blod  i de vestlige  lande),  kunne  man 
indvende,  at man  ved  fastsættelsen  af værdierne  i for-
slaget  har udvist  for stor  forsigtighed. 
1.1.10.  Rent  bortset  fra,  at langt  de fleste  for øje-
blikket  går ind for,  at de anførte  koncentrationer  for 
påvirkning  af bly  i forbindelse  med  arbejde  atter 
tages  op til vurdering,  så viser  al den  viden,  der er 
grundlaget  for fastsættelsen  af grænseværdierne  i for-
bindelse  med  kontrol  af miljøet,  at der  må  skelnes 
imellem,  hvilken  påvirkning  der kan  accepteres  i for-
bindelse  med  erhvervsarbejde,  og hvilken  der  kan 
accepteres  for befolkningen  som  helhed  (ioniserende 
stråling  er i denne  forbindelse  et typisk  eksempel).  I 
dette  specielle  tilfælde  anbefaler  den  nyste  faglittera-
tur og WHO,  at disse  værdier  sænkes  yderligere,  når 
der er tale  om påvirkning  i forbindelse  med  arbejde. ten og ikke  blodets  blyindhold.  Det  er ønskeligt,  at 
man snarest  muligt  finder  frem  til et entydigt  mål  for 
blodets  indhold  af bly,  og det er vigtigt  at mærke  sig, 
at alternativet  til ALAD  bør betragtes  som  foreløbigt 
og beror  på samspil  af faktorer. 
1.1.13.  Hvis  man  ønsker  bedre  kontrol  af de biolo-
giske  forhold  og dermed  af miljøet,  må man  i fremti-
den enten  vælge  én af de to bedømmelsesmetoder 
med tilstrækkelig  sammenlignelighed,  eller  også  må 
man anvende  dem  begge. 
1.1.14.  Et  spørgsmål,  Det  økonomiske  og sociale 
Udvalg  særlig  har beskæftiget  sig med,  er de stikprø-
ver, der  er blevet  taget  hos  befolkningen  for  at 
kontrollere  blyindholdet  i blodet  og ALAD-aktivite-
ten. Man  står  her over  for store  problemer,  og de løs-
ninger,  man  vælger,  frembyder  både  moralske  og 
økonomiske  aspekter.  Der  bør  tages  tilbørlig  hensyn 
til alle  følgevirkninger  og de dermed  forbundne 
udgifter,  såvel  som  de udgifter,  der må  afholdes  af 
Fællesskabet,  dersom  der  ikke  træffes  forebyggende 
foranstaltninger;  på den  anden  side  er tidsintervallet 
på to år muligvis  for langt,  og 50 analyser  for hver  én 
million  indbyggere  synes  at være  for lidt,  særlig  hvis 
man tænker  på prøveudtagningens  lagdeling.  Da spe-
cielt spørgsmålet  om  prøveudtagning  behandles  i 
kommissionsdokumentet  »Guidelines  for  Biologicai 
Sampling  for  Monitoring  Population  Expo&es  to 
Lead«,  foreslår  Udvalget,  at de beslutninger,  der dra-
ges i dette  dokument,  vedføjes  som  bilag  til direkti-
vet som  uddybning  af det  i artikel  8 nævnte  »ud-
valgs«  aktivitet. 
1.1.11.  Alt  i alt kan  man  derfor  gå ud fra,  at de 
værdier,  der  er anført  i det foreliggende  direktiv,  er 
acceptable  og egnede  til at realisere  de opstillede 
målsætninger.  Disse  værdier  skal  ikke  betragtes  som 
endegyldige,  men  derimod  som  størrelser,  der  kan 
ændres,  således  som  det i øvrigt  er angivet  i artikel  8 
i direktivet.  Imidlertid  mener  Det  økonomiske  og 
sociale  Udvalg,  at »udvalget«  for  tilpasning  af 
direktivet  til de videnskabelige  og tekniske  fremskridt 
hvert  år bør sammenkaldes  med  regelmæssige  mellem-
rum,  også  selv  om  det  blot  skal  tage  stilling  til 
gældende  biologiske  normer  og kontrolbestemmelser. 1.1.15.  På  baggrund  heraf  finder  Udvalget  det hen-
sigtsmæssigt  at fremlægge  nogle  forslag  vedrørende 
fastsættelsen  af normerne: 
a) oprettelse  af en stående  gruppe  af eksperter  fra 
de centrale  sundhedsmyndigheder  med  henblik  på 
at finde  bedre  anvendelsesmetoder  for  bly,  som 
kan medføre  fare  for miljøet,  o,g eventuelt  fremme 
forskningen  således,  at der kan  findes  et substitut 
for anvendelsen  af bly  i tilfælde,  hvor  denne 
kunne  medføre  en videnskabeligt  bevist  fare; 
1.1.12.  Hvad  angår  de foreslåede  biologiske  nor-
mer,  så udgør  bestemmelsen  af blodets  blyindhold  og 
fastslåelsen  af ALAD-aktiviteten  alternative  mulighe-
der, selv  om referencemetoden  gælder  enzymaktivite-b) undersøgelse  og overvågeise  ikke  blot  af giftstof-
fets umiddelbare  virkning  på befolkningens  hel-
bred,  men  også  af dets  genetiske  skadevirkninger 
og tilbøjelighed  til fremkaldelse  af misdannelser; 
Nr. C 50/12 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 4. 3. 76 
c) krav  om initiativer,  der kan  klarlægge  de utallige 
uløste  spørgsmål  med  hensyn  til blyforgiftningsri-
sikoen  ved  indtagelse  af levnedsmidler  inden  for 
Fællesskabets  område; 
d) absolut  prioritet  til gennemførelse  af et program 
til samordning  af de undersøgelser  og foranstalt-
ninger,  medlemsstaterne  iværksætter  for  at 
bekæmpe  blyforureningen  på arbejdspladsen  på 
grundlag  af de grænseværdier,  der  er gældende 
med hensyn  til befolkningen; 
e) fortsættelse  af og tilskyndelse  til forskning  vedrø-
rende  det  faktiske  forhold  mellem  organismens 
indhold  af bly  og organismens  reaktion  herpå 
(f.eks.  indgående  studier  af  betydningen  af 
ændringer  i ALAD-aktiviteter  og af en nedsat 
hastighed  i der perifere  ledelse  af nervestrømme); 
f) forbedring  af sammenligningsgrundlaget  for  de 
resultater,  de enkelte  laboratorier  når  frem  til i 
forbindelse  med  bestemmelse  af blyindholdet  i 
blodet,  og undersøgelse  af mulighederne  for  at 
anerkende  sådanne  laboratorier  som  egnede  til 
disse  opgaver; 
g) som  følge  af nødvendigheden  af at foretage  en 
lang række  undersøgelser  over  blyindholdet  i blo-
det ville  det være  hensigtsmæssigt  at søge  frem  til 
>en økonomisk  og let reproducerbar  metode  til be-
stemmelse  af blodets  blyindhold; 
h) muligheden  for  at udvikle  andre  bioanalytiske 
tests,  i det mindste  til kontrolforsøg,  bør undersø-
ges. 
1.2. Særlige  bemærkninger 
1.2.1.  Anden  betragtning 
1.2.1.1.  Udvalget  mener  ikke,  at oplysningen: 
»Den  stigende  anvendelse  af bly fører  for tiden  til en 
forøgelse  af blyforureningen  i mange  miljøer«,  er i 
fulkommen  overensstemmelse  med  de aktuelle  for-
hold.  Faktisk  er forbruget  af bly i Det  forenede  Kon-
gerige  og i Vesttyskland,  som  til sammen  skriver  sig 
for mere  end  halvdelen  af Fællesskabets  samlede  for-
brug,  i tilbagegang.  Udvalget  foreslår  derfor  enhver 
henvisning  hertil  sle\ttet  i de to direktiver. 
1.2.2.  Artikel  2 
1.2.2.1.  Udvalget  foreslår,  at stk.  1) udbygges  som 
følger: »1) ved  biologiske  normer  forstås  i dette  direk-
tiv de grænser  for blyindhold  eller  ALAD-aktivi-
tet i blodet,  som  svarer  til de værdier  af blypåvirk-
ning,  under  hvilke  der  med  den  viden,  sagkund-
skaben  sidder  inde  med  i øjeblikket,  ikke  er på-
viselig  risiko  for  utilladelige  biologiske  virk-
ninger«. 
1.2.2.2.  Med  hensyn  til punkt  2, litra  a), mener 
afdelingen,  at det meget  vel kan  vise  sig umuligt  hos 
100 % af individerne  at finde  et blyindhold  i blodet 
på under  35 /ug Pb/100  ml i den  pågældende  befolk-
ningsgruppe,  selv  når  den  arbejdende  del af befolk-
ningen  holdes  uden  for,  og foreslår,  at »hele  den 
pågældende  befolkningsgruppe«  erstattes  med  »98  % 
af den  pågældende  befolkningsgruppe«. 
1.2.2.3.  Udvalget  foreslår,  at følgende  tilføjes  stk. 
2, litra  a), b) og c): 
»Såfremt  begge  tests  gennemføres  og resultaterne 
afviger,  må  fornyede,  grundigere  undersøgelser 
iværksættes«. 
1.2.3.  Artikel  4 
1.2.3.1.  Udvalget  foreslår,  at 3. led affattes  således: 
»— i hver  medlemsstat  må det samlede  antal  ana-
lyser  ikke  ligge  under  100  pr. 1 million  ind-
byggere,  og under  alle  omstændigheder  må 
befolkningen  være  tilstrækkelig  lagdelt«. 
1.2.3.2.  Udvalget  foreslår  ligeledes  at ændre  4. led: 
»— analyserne  må  gennemføres  så ofte  for-
holdene  kræver  det,  og mindst  hvert  andet  år 
inden  for samme  region.« 
1.2.4.  Artikel  5 
1.2.4.1.  Udvalget  foreslår,  at stk.  1 udbygges  såle-
des: 
»Desuden  fremlægger  de en samlet  oversigt  over 
de farer,  giftstoffet  frembyder  for befolkningen, 
og giftstoffets  angrebsvirkning.  Sagkyndige  inden 
for Fællesskabet  sikrer,  at analyseresultaterne  er 
sammenlignelige  «. 
1.2.5.  Artikel  6 
1.2.5.1.  I  stk.  2, anden  linje,  efter  ordet  »analyser-
ne« indføjes  ordet  »straks«. 
4. 3. 76 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 50/13 
1.2.6.  Artikel  9 
1.2.6.1.  Udvalget  foreslår,  at der gøres  følgende  til-
føjelse  til litra  a): 
»... dette  skal  dog  ske  mindst  én gang  hver 
12. måned«. 
1.2.6.2.  Udvalget  foreslår  endvidere,  at ordene 
»... der skal  træffes«  i anden  linje  i litra  b) ændres 
til: »der  eventudt  skal  træffes«. 
1.2.7.  Artikel  10 
1.2.7.1.  Udvalget  foreslår  at føje  følgende  til 
stk. 1.: 
»... Bestemmelserne  må straks  kunne  tilpasses  de 
ændringer,  der  eventuelt  måtte  være  påkrævet  i 
medfør  af artikel  7«. 
1.2.8.  Bilag  1 
1.2.8.1.  Udvalget  foreslår,  at anden  sætning  i 4. af-
snit affattes  som  følger: 
»... der  må gøres  opmærksom  på, at der ikke  er 
tvivl  om,  at bly  hæmmer  enzymet  ALADs  virk-
somhed.  Man  kan  derfor  i praksis  regne  med,  at 
en konstatering  af nedsat  ALAD-virksomhed  kan 
være  tegn  på en unormalt  høj  absorption  af bly, 
idet de øvrige  hæmmende  åfsager,  efter  den viden, 
vi har i dag,  højst  sandsynligt  ikke  nær  så ofte  gør 
sig gældende«. 
1.2.8.2.  Under  henvisning  til de almindelige  be-
mærkninger,  der  er blevet  fremført  foran,  foreslår 
Udvalget,  at bilaget  fuldstændiggøres  gennem  neden-
stående  tilføjelse: 
»Følgende  retningslinjer  tager  sigte  på biologiske 
stikprøver  i befolkningen  i almindelighed  og 
blandt  personer  i specielt  udsatte  områder;  måling 
af blyindhold  i blodet  eller  ALAD  (delta-aminolæ-
vulinsyrens  oxidase)  aktivitet  synes  at give  et 
fuldstændigt  billede  af nylige  blypåvirkninger  fra 
alle miljøkilder: 
— Ansvaret  for  biologisk  kontrol  bør  ligge  hos 
offentlige  sundhedsmyndigheder; — udtagelse  af biologiske  prøver  hos  enkeltper-
soner  bør  ske  på frivilligt  grundlag  — og de 
må indformeres  behørigt  om  formålet  med 
undersøgelsen; 
— resultaterne  af prøver  taget  på enkeltpersoner 
må behandles  fortroligt; 
— prøveudtagningen  bør  foretages  af sagkyndigt 
personale  under  anvendelse  af anerkendte 
metoder; 
— analyserne  bør  foretages  i anerkendte  labora-
torier  med  behørig  kvalitetskontrol; 
— af hensyn  til sammenligneligheden  bør resulta-
terne  fremlægges  i standardiseret  form; 
— almene  undersøgelser  af befolkningen  må 
foretages  på grundlag  af repræsentative  prøver 
inden  for bestemte  befolkningslag; 
— befolkningsgrupper  i de områder,  som  er 
udsat  for den  største  blypåvirkning,  skal  un-
dersøges  først; 
— intensive  undersøgelser  må  gennemføres  i 
områder,  hvor  man  har registreret  en stærkere 
påvirkning; 
— der  må træffes  forholdsregler,  hvis  et for højt 
blyindhold  i blodet  eller  nedsat  ALAD-virk-
somhed  spores,  kontrolleres  og ikke  kan  til-
skrives  nogen  anden  kilde  i miljøet  for blyind-
holdets  vedkommende,  eller  anden  oprindelse 
for ALAD-virksomhedens  vedkommende; 
— biologisk  prøveudtagning  med  henblik  på be-
stemmelse  af blykoncentrationen  foretages 
mest  hensigtsmæssigt  i forbindelse  med  andre 
biologiske  prøver  vedrørende  forurenende 
stoffer  eller  sammen  med  lignende  sundheds-
undersøgelser«. 
2. Bemærkninger  til forslag  til Rådets  direktiv  om de 
atmosfæriske  kvalitetsnormer  for bly 
2.1. Almindelige  bemærkninger 
2.1.1.  Udvalget  gør  opmærksom  på,  at direktiv-
forslaget  om  atmosfæriske  kvalitetsnormer  for  bly 
må ses i sammenhæng  med  de initiativer,  Kommissio-
Nr. C 50/14 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 4.3. 76 
nen har taget  på fællesskabsplan  med  hensyn  dels  til 
områder  med  udbredt  biltrafik  og dels  i alle  øvrige 
områder  med  enten  industrie  eller  beboelse.  Det 
mener,  det  vil være  hensigtsmæssigt  med  et tredje 
område,  som  et mellemled  med  egne  normer,  idet  det 
ville gøre  det muligt  at kontrollere  bestemte  industri-
foretagenders  forurening  med  bly. 
2.1.2.  Imidlertid  noterer  Udvalget,  at direktivet 
ansætter  værdier,  uden  at man  i tilstrækkelig  grad 
har sikret  sig,  at der  med  den  nuværende  teknik  er 
mulighed  for at overholde  dem  i industrizoner  med 
fabrikation  eller  udbredt  anvendelse  af bly. 
2.1.3.  Udvalget  understreger  i øvrigt,  at der  i 
områder  i nærheden  af visse  industrivirksomheder, 
hvor  der ikke  føres  tilstrækkelig  kontrol  med  emissio-
nen og  miljøet,  kan  konstateres  en  mere  eller 
mindre  betydelig  forøgelse  af blykoncentrationen  i og 
på jorden  i visse  planter  og i foderstoffer  i begræn-
sede områder.  Disse  blykoncentrationer  forårsaget  af 
industrien  gør  en ganske  særlig  kontrol  påkrævet, 
hvis det skal  undgås,  at de skaber  sundhedsmæssige 
problemer. 
2.1.4.  Med  hensyn  til det  tolererede  årlige  gen-
nemsnit  i bymæssige  boligområder  bemærker  Udval-
get endvidere,  at de foreslåede  værdier  allerede  over-
holdes  i de foreliggende  fællesskabsundersøgelser, 
hvorfor  det ville  være  absurd  at tillade  en forringelse 
af den  nuværende  luftkvalitet. 2.2. Særlig  bemærkninger 
2.2.1.  Anden  betragtning 
2.2.1.1.  Udvalget  henviser  til sine  bemærkninger 
under  punkt  1.2.1.1. 
2.2.2.  Artikel  2 
2.2.2.1.  Udvalget  foreslår,  at punkt  2 i denne  arti-
kel suppleres  med  en  henvisning  til det  tredje 
område,  der omtales  i punkt  2.1.1  i denne  udtalelses 
almindelige  bemærkninger. 
2.2.2.2.  Udvalget  foreslår,  at punkt  3 affattes  såle-
des: 
»Medlemsstaterne  gennemfører  de  nødvendige 
foranstaltninger,  for at disse  normer  realiseres  in-
den 1980.  Iværksættelsen  af disse  foranstaltninger, 
som skal  vedtages  på  grundlag  af den  nyeste 
teknologiske  viden,  må  i intet  tilfælde  føre  til en 
forøgelse  af blyindholdet  i atmosfæren  i de områ-
der hvor  koncentrationen  er ringe,  eller  til en 
forøgelse  af koncentrationen  af andre  atmosfæ-
riske  forureningsfaktorer«. 
2.2.3.  Artikel  9 
2.2.3.1.  Udvalget  foreslår  at føje  følgende  til litra  a): 
»... dette  skal  dog  ske  mindst  én gang  hver 
12. måned«. 
2.2.3.2.  Udvalget  foreslår  endvidere,  at ordene  »der 
skal træffes«  i anden  linje  i litra  b) ændres  til »der 
eventuelt  skal  træffes«. 
2.2.4.  Bilag 
2.1.5.  Endelig  vil Udvalget  gerne  understrege,  at de 
bemærkninger,  der  i det foregående  punkt  1.1.11  er 
fremsat  til spørgsmålet  om  sammenkaldelse  af det  i 
artikel  8 omtalte  »udvalg«,  også  gælder  for  dette 
direktiv. 2.2.4.1.  Udvalget  foreslår,  at tredje  afsnit  affattes 
således: 
»Blandt  samtlige  i Fællesskabet  eksisterende  labo-
ratorier  udpeger  medlemsstaterne  to »referencela-
boratorier«  for hver  af de to metoder«. 
Udfærdiget  i Bruxelles,  den 28. januar  1976. 
Henri  CANONGE 
Formand  for 
Det økonomiske  og  sociale  Udvalg 
4. 3. 76 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 50/15 
BILAG 
til Det økonomiske  og sociale  Udvalgs  udtalelse 
I. Følgende  ændringsforslag  blev  forkastet  under  forhandlingerne: 
Punkt  1.2.2.2 
Punkt  1.2.2.2  slettes. 
Punkt  1.2.5,  artikel  6 
Følgende  tilføjes  punkt  1.2.5.1: 
»Afdelingen  foreslår  ligeledes,  at andet  punktum  i stk. 2 ændres  således: 
I bekræftende  fald  efterforsker  medlemsstaterne  straks  årsagerne  til den  forurening,  der 
bevirker,  at disse  biologiske  normer  ikke  overholdes,  foretager  et skøn  over  overskridelsens 
omfang  ud fra et sundhedsmæssigt  synspunkt,  træffer  på grundlag  heraf  passende  foranstalt-
ninger,  navnlig  til formindskelse  af graden  af påvirkning,  samt  underretter  Kommissionen 
herom«, 
og at ordet  »uopsættelige«  i samme  punkt  udgår«. 
Begrundelse 
Indførelsen  af referencen  på 98 % af befolkningen  i stedet  for 100 %, som  er fastsat  i direktiv-
forslaget,  ændrer  direktivets  sigte.  Dette  indebærer  i virkeligheden,  at der ikke  træffes  forebyg-
gende  forholdsregler,  førend  overskridelsen  af den  maksimale  dose  på 35 mikrogram  Pb/100  ml 
berører  mere  end 2 % af befolkningen. 
Den foreslåede  ændring  tjener  til at tilpasse  den  af Kommissionen  angivne  interventions-
mekanisme  under  overskridelsen  af den maksimale  dose  og samtidig  at opretholde  sigtet  med  de 
dertil  hørende  bestemmelser.  Denne  nye  affattelse  af artikel  6, stk. 2, bidrager  efter  vor opfat-
telse til at undgå  en automatisk  og for usmidig  intervention,  idet  der skabes  et proportionelt 
forhold  mellem  interventionen  og omfanget  af problemet,  som  i øvrigt  vil blive  undersøgt  af 
sundhedsmyndighederne  i medlemsstaterne. 
Resultatet  af afstemningen: 
33 stemte  for, 34 stemte  imod,  5 undlod  at stemme. 
Punkt  2.2.2,  artikel  2 
Andet  punktum  i punkt  2.2.2.1  ændres  således: 
»Iværksættelsen  af disse  foranstaltninger  må i intet  tilfælde  føre  til en væsentlig  forøgelse 
af blyindholdet  i atmosfæren  i de områder,  hvor  koncentrationen  er ringe,  eller  til en 
væsentlig  forøgelse  af koncentrationen  af andre  atmosfæriske  forureningsfaktorer«. 
Begrundelse 
De krav,  der anføres  i artikel  2, stk.  3, i Kommissionens  forslag,  lader  sig.ikke  opfylde.  En 
række  faktorer  — som  for eksempel  igangsætning  eller  udvidelse  af nye blyminer  og industrier, 
hvor  bly indgår  i fremstillingsprocessen,  flytning  af industrivirksomheder,  anlæg  af nye  motor-
Nr. C 50/16  De  Europæiske  Fællesskabers  Tidende  4.  3. 76 
veje — vil, selv  om der efterhånden  bliver  stadig  strengere  kontrol  på miljøområdet  og sker 
tekniske  fremskridt,  uundgåeligt  medføre  en vis forøgelse  af den  omgivende  atmosfæres  blyind-
hold,  omend  denne  ud fra et miljømæssigt  og sundhedsmæssigt  synspunkt  kun  er meget  ringe. 
Dette  ændringsforslag  er et forsøg  på at give  et realistisk  billede  af situationen,  samtidig  med 
at det erkendes,  at strengere  kontrol  med  industrien  er vigtig. 
Resultatet  af afstemningen: 
15 stemte  for, 48 stemte  imod,  8 undlod  at stemme. 
Punkt  2.2.2.,  artikel  2 
Teksten  i anførelsestegn  i punkt  2.2.2.1  ændres  til følgende: 
»Medlemsstaterne  træffer  de nødvendige  foranstaltninger,  for at disse  normer  nås  inden 
1980.  Disse  foranstaltninger  bør så vidt  muligt  ikke  føre  til en forøgelse  af blyindholdet 
i atmosfæren  i de områder,  hvor  koncentrationen  er ringere,  eller  til en forøgelse  af koncen-
trationen  af andre  atmosfæriske  forureningsfaktorer.  Foranstaltningerne  skal  derfor  gennem-
føres  på grundlag  af den nyeste  teknologiske  viden«. 
Begrundelse: 
Den hårde  formulering  »må  i intet  tilfælde«  foreslås  ændret,  fordi  kravet  i princippet  er uigen-
nemførligt.  Det bør i stedet  anføres,  at der skal  tages  hensyn  til den  nyeste  teknologiske  viden. 
Begge  dele  samtidig  ville  ikke  være  bedre  end den hidtidige  tekst. 
Resultatet  af afstemningen: 
Alle stemte  imod. 
II. De vedtagne  ændringsforslag  gav anledning  til følgende  ændringer  i den udtalelse,  der frem-
sattes  af afdelingen  for miljøbeskyttelse,  sundhedsvæsen  og forbrug 
Punkt  1.1.1  — sidste  sætning 
Der hersker  for eksempel  ingen  tvivl  om,  at bly i koncentrationer,  som  ikke  er videnskabeligt 
præciseret,  og hvis  størrelsesorden  der ikke  er enighed  om i fagkredse,  kan  fremkalde  mental 
retardering  (»mental  impairment«),  og at man  derfor  må sørge  for,  at børn  i deres  organisme 
har det mindst  mulige  indhold  af bly. 
Resultatet  af afstemningen: 
Enstemmig  vedtagelse. 
Punkt  2.2.2.1 
Afdelingen  foreslår  punkt  3 ændret  således: 
»Medlemsstaterne  gennemfører  de nødvendige  foranstaltninger,  for at disse  normer  nås 
inden  1980.  Iværksættelsen  af disse  foranstaltninger,  som  skal  vedtages  på grundlag  af den 
nyeste  teknologiske  viden,  må i intet  tilfælde  føre  til en forøgelse  af blyindholdet  i atmos-
færen  i de områder,  hvor  koncentrationen  er ringe,  eller  til en forøgelse  af koncentrationen 
af andre  atmosfæriske  forureningsfaktorer«. 
Resultatet  af afstemningen: 
39 stemte  for, 14 stemte  imod,  10 undlod  at stemme.