DA Den Europæiske Unions Tidende C 172/1

Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Kommissionens forordning (EU) nr. 206/2012 af 6. marts 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF for så vidt angår krav til miljøvenligt design af klimaanlæg og komfortventilatorer

og af

Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 626/2011 af 4. maj 2011 om udbygning af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/30/EU for så vidt angår energimærkning af klimaanlæg

(EØS-relevant tekst)

2012/C 172/01

(Offentliggørelse af titler og referencer for foreløbige målemetoder (1) til brug ved gennemførelsen af Kommissionens forordning (EU) nr. 206/2012, herunder især bilag II dertil, og til brug ved gennemførelsen af den delegerede forordning (EU) nr. 626/2011, herunder især bilag VII dertil)

Målt parameter Organisation Reference Titel Energivirkningsfaktor (EER), effektfaktor (COP) CEN EN 14511:2007 Klimaanlæg, væskekølere og varmepumper med eldrevne kompressorer til rumopvarmning og rumkøling Energivirkningsfaktor (EER) CEN EN 15218:2006 Airconditionanlæg og væskekølere med dampkølende kondensatorer og med elektrisk drevne kompressorer til rumkøling Testmetoder for SEER og SCOP CEN PrEN 14825:2011, kap. 8 og 9 Airconditionanlæg, væskekølere og varmepumper med eldrevne kompressorer til rumopvarmning og –afkøling — Prøvning og vurdering under dellast Elforbrug i standbytilstand CEN EN 62301:2005 Elektriske husholdningsapparater — Måling af standbyeffekt Lydeffektniveau CEN EN 12102:2008 Klimaanlæg, væskekølere, varmepumper og affugtere med eldrevne kompressorer for opvarmning og køling af rum — Måling af luftbåren støj — Bestemmelse af lydeffektniveau Energieffektivitet IEC IEC 60879: 1986 (corr. 1992) Ydelse og konstruktion af elektriske ventilatorer og regulatorer Lydeffektniveau EN EN 60704-2-7:1997 Elektriske apparater til husholdningsbrug o.l. - Prøvningsregler til bestemmelse af luftbåren akustisk støj — Del 2: Særlige krav til ventilatorer

Beregningsmetoder for klimaanlæg (≤ 12 kW) og komfortventilatorer

INDHOLD

Del 1 - Klimaanlæg

1. Definitioner

2. Tabeller

3. Klimaanlæg, undtagen klimaanlæg med dobbeltkanal og enkeltkanal

3.1. SEER

3.1.1. Apparater med fast regulering

3.1.2. Apparater med trinvis regulering

3.1.3. Apparater med variabel regulering

3.2. SCOP

3.2.1. Apparater med fast regulering

3.2.2. Apparater med trinvis regulering

3.2.3. Apparater med variabel regulering

3.3. Bestemmelse af P TO , P SB , P OFF og P CK

3.3.1. Bestemmelse af P T O

3.3.2. Bestemmelse af P SB

3.3.3. Bestemmelse af P OFF

3.3.4 Bestemmelse af P CK

4. Enkeltkanal og dobbeltkanalanlæg

4.1. EER

4.2. COP

4.3. Sæson-elforbrug

Del 2 - Komfortventilatorer

1. Definitioner

2. Tabeller

3. Nytteværdi og årligt elforbrug

3.1. Nytteværdi

3.2. Sæson-elforbrug

Del 3 - Generelle aspekter

Testrapport

DEL 1 - KLIMAANLÆG

1. Definitioner

Definitioner i forbindelse med klimaanlæg:

(1) "klimaanlæg": et apparat til køling og/eller opvarmning af indendørs luft ved hjælp af en dampkompressionscyklus drevet af en elkompressor, herunder også klimaanlæg med ekstra funktioner som f.eks. affugtning, luftrensning, ventilation eller supplerende luftopvarmning ved hjælp af elektrisk modstandsopvarmning, og apparater, der eventuelt anvender vand (enten i form af kondenseret vand, der dannes på fordampningssiden, eller i form af vand tilført udefra) til fordampning på kondensatoren, forudsat at apparatet også kan fungere uden brug af yderligere vand, udelukkende ved brug af luft

(2) "klimaanlæg med dobbeltkanal": et klimaanlæg, som i sin helhed er placeret i det luftkonditionerede rum, tæt på en væg, og hvor luftindtaget til kondensatoren (eller fordamperen) under køling og opvarmning foregår fra udendørs fri luft via en kanal, og hvor luftafgangen foregår via en anden kanal til udendørs fri luft

(3) "klimaanlæg med enkeltkanal": et klimaanlæg, hvor luftindtaget til kondensatoren (eller fordamperen) under køling og opvarmning sker fra det rum, hvor apparatet er placeret, og udledningen foregår uden for det pågældende rum

(4) "reversibelt klimaanlæg": et klimaanlæg, der både kan køle og varme.

(5) "standarddriftsforhold": kombinationen af indetemperatur (Tin) og udetemperatur (Tj), som beskriver driftsforholdene ved fastlæggelsen af nominel ydelse, lydeffektniveau, nominel luftgennemstrømning og/eller nominel energivirkningsfaktor (EERrated ) og/eller nominel effektfaktor (COPrated ), jf. tabel 4

(6) "nominel ydelse" (Prated): køle- eller varmeydelse for apparatets dampkompressionscyklus under standarddriftsforhold

(7) "indetemperatur" (Tin): indendørs tørtemperatur i °C, hvis relative luftfugtighed kan angives ved en tilsvarende vådtemperatur

(8) "udetemperatur" (Tj): udendørs tørtemperatur i °C, hvis relative luftfugtighed kan angives ved en tilsvarende vådtemperatur

(9) "nominel energivirkningsfaktor" (EERrated): et apparats oplyste køleydelse i kW divideret med det nominelle effektoptag til køling i kW, når apparatet køler ved standarddriftsforhold

(10) "nominel effektfaktor" (COPrated): et apparats oplyste varmeydelse i kW divideret med det nominelle effektoptag til opvarmning i kW, når apparatet varmer ved standarddriftsforhold

(11) "potentiale for global opvarmning" (GWP): anslået bidrag fra 1 kg af det kølemiddel, der anvendes i dampkompressionscyklussen, til den globale opvarmning over en tidshorisont på 100 år, udtrykt i kg CO2-ækvivalent (kg CO2 eq.)

De anvendte GWP-værdier, er de værdier, der er anført i bilag I, del 2, til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 842/2006 (2).

For fluorerede kølemidler er GWP-værdierne de værdier, der er offentliggjort i den tredje hovedrapport (kaldet TAR) vedtaget af FN’s klimapanel ((Intergovernmental Panel on Climate Change — 2001, IPCC GWP-værdier for en 100-årig periode) (3)

For ikke-fluorerede gasser er GWP-værdierne de værdier, der er offentliggjort i den første IPCC-rapport, for en 100-årig periode (4)

GWP-værdier for blandinger af kølemidler skal være baseret på ligningen i bilag I til forordning (EF) nr. 842/2006.

For kølemidler, som ikke er medtaget i ovennævnte referencer, anvendes IPPC's UNEP 2010-rapport om køling, luftkonditionering og varmepumper fra februar 2011 (eller nyere) som reference

(12) "slukket tilstand": en tilstand, hvor klimaanlægget er tilsluttet elnettet og ikke yder nogen funktion. Som slukket tilstand betragtes også tilstande, som kun angiver slukket tilstand, og tilstande, der kun yder de funktioner, der er nødvendige for at sikre elektromagnetisk kompatibilitet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/108/EF

(13) "standbytilstand": en tilstand, hvor udstyret (klimaanlægget) er tilsluttet elnettet, er afhængig af energitilførsel fra elnettet for at fungere efter hensigten og kun tilbyder følgende funktioner, som kan stå til rådighed i ubegrænset tid: en reaktiveringsfunktion eller en reaktiveringsfunktion sammen med en simpel angivelse af, at reaktiveringsfunktionen er slået til, og/eller informations- eller statusvisning

(14) "reaktiveringsfunktion": en funktion, der letter aktivering af andre tilstande, herunder tændt tilstand, ved hjælp af fjernomskiftning - der involverer fjernbetjening, intern sensor, timer – til en tilstand, med det formål at aktivere yderligere funktioner, herunder den primære funktion

(15) "informations- eller statusvisning": en kontinuerlig funktion, der giver informationer eller viser udstyrets status i et display, herunder klokkeslæt

(16) "lydeffektniveau": det A-vægtede lydeffektniveau i dB(A) inden døre og/eller uden døre målt ved standarddriftsforhold for køling (eller opvarmning, hvis produktet ikke har kølefunktion)

(17) "dimensionerende referencebetingelser": kombinationen af kravene til dimensionerende referencetemperatur, den maksimale bivalenttemperatur og den maksimale temperaturgrænse for drift, jf. tabel 5

(18) "dimensionerende referencetemperatur": udetemperaturen i °C for enten køling (Tdesignc) eller opvarmning (Tdesignh), der er angivet i bilag I, tabel 3, ved hvilken dellastfaktoren skal være lig med 1, og som varierer alt efter den valgte køle- eller varmesæson. Se også forklaringen i bilag A

(19) "dellastfaktor" (pl(Tj)): udetemperaturen minus 16 °C divideret med den dimensionerende referencetemperatur minus 16 °C, både for køling og opvarmning

(20) "sæson": et af fire sæt driftsforhold (for fire sæsoner: en kølesæson og tre varmesæsoner: middel/koldere/varmere), som for hver bin beskriver kombinationen af udetemperaturer og antallet af timer, hvor disse temperaturer optræder pr. sæson, som apparatet er erklæret egnet til

(21) "bin" (med indeks j): en kombination af en udetemperatur (Tj) og bin-timer (hj), jf. tabel 7

(22) "bin-timer": antallet af timer pr. sæson (hj), hvor udetemperaturen optræder for hver bin, jf. tabel 7

(23) "sæsonenergivirkningsfaktor" (SEER): apparatets overordnede energivirkningsfaktor, der er repræsentativ for hele kølesæsonen, beregnet som det årlige referencekølebehov divideret med det årlige elforbrug til køling

(24) "årligt referencekølebehov" (Qc): referencekølebehovet i kWh/år, der bruges som grundlag for beregningen af SEER, og som beregnes som produktet af den dimensionerende last for køling (Pdesignc) og køletimeækvivalenterne (HCE)

(25) "køletimeækvivalenter" (HCE): det skønnede antal timer pr. år, hvor apparatet skal levere den dimensionerende last for køling (Pdesignc) for at opfylde det årlige referencekølebehov, jf. tabel 8

(26) "årligt elforbrug til køling" (QCE): elforbruget i kWh/år, der kræves for at opfylde det årlige referencekølebehov, og som beregnes som det årlige referencekølebehov divideret med sæsonenergivirkningsfaktoren i aktiv køletilstand (SEERon), og apparatets elforbrug i kølesæsonen i følgende tilstande: termostat fra, standby og slukket samt krumtaphusopvarmning

(27) "sæsonenergivirkningsfaktor i aktiv køletilstand" (SEERon): den gennemsnitlige energivirkningsfaktor for apparatet i aktiv køletilstand, sammensat af dellast og bin-specifikke energivirkningsfaktorer (EERbin(Tj)) og vægtet med de bin-timer, hvor bin-tilstanden forekommer

(28) "dellast": kølelasten (Pc(Tj)) eller varmelasten (Ph(Tj)) i kW ved en specifik udetemperatur, Tj, beregnet som den dimensionerende last ganget med dellastfaktoren

(29) "bin-specifik energivirkningsfaktor" (EERbin(Tj)): den energivirkningsfaktor, der er specifik for hver bin j med udetemperatur Tj i en sæson, afledt af dellasten, den oplyste ydelse og den oplyste energivirkningsfaktor (EERd(Tj)) for angivne bins (j) og beregnet for andre bins ved inter- eller ekstrapolation, og om nødvendigt korrigeret med koefficienten for effektivitetstab

(30) "sæsoneffektfaktor" (SCOP): apparatets overordnede effektfaktor, som er repræsentativ for hele den valgte varmesæson (værdien af SCOP gælder for en valgt varmesæson), beregnet som det årlige referencevarmebehov divideret med det årlige elforbrug til opvarmning

(31) "årligt referencevarmebehov" (Qh): referencevarmebehovet i kWh/år for en valgt varmesæson, der bruges som grundlaget for beregningen af SCOP og beregnes som produktet af den dimensionerende last for opvarmning (Pdesignh) og sæsonens varmetimeækvivalenter (HHE)

(32) "varmetimeækvivalenter" (HHE): det skønnede antal timer pr. år, hvor apparatet skal levere den dimensionerende last for opvarmning (Pdesignh) for at opfylde det årlige referencevarmebehov, jf. tabel 8

(33) "årligt elforbrug til opvarmning" (QHE): elforbruget i kWh/år, der kræves for at opfylde det årlige referencevarmebehov, der vedrører en valgt varmesæson, og som beregnes som det årlige referencevarmebehov divideret med sæsoneffektfaktoren i opvarmningstilstand (SCOPon), og apparatets elforbrug i varmesæsonen i følgende tilstande: termostat fra, standby og slukket samt krumtaphusopvarmning

(34) "sæsoneffektfaktor i opvarmningstilstand" (SCOPon): den gennemsnitlige effektfaktor for apparatet i opvarmningstilstand for den valgte varmesæson, sammensat af dellast, elektrisk backup-varmekapacitet (hvor påkrævet) og bin-specifikke effektfaktorer (COPbin(Tj)) og vægtet med de bin-timer, hvor bin-tilstanden forekommer

(35) "elektrisk backup-varmekapacitet" (elbu(Tj)): varmeydelsen i kW af et faktisk eller tænkt backup-varmeaggregat med en effektfaktor på 1, som supplerer den oplyste varmeydelse (Pdh(Tj)) for at klare varmedellasten (Ph(Tj)), hvis Pdh(Tj) er mindre end Ph(Tj), for udetemperaturen (Tj)

(36) "bin-specifik effektfaktor" (COPbin(Tj)): den effektfaktor, der er specifik for hver bin j med udetemperatur Tj i en sæson, afledt af dellasten, den oplyste ydelse og den oplyste effektfaktor (COPd(Tj)) for angivne bins (j) og beregnet for andre bins via inter- eller ekstrapolation, og om nødvendigt korrigeret med koefficienten for effektivitetstab

(37) "oplyst ydelse" i kW: oplyst køleydelse (Pdc(Tj)) eller varmeydelse (Pdh(Tj)) for apparatets dampkompressionscyklus ved en udetemperatur Tj og indetemperatur (Tin), jf. producentens oplysninger

(38) "ydelsesregulering": muligheden for at ændre et apparats ydelse ved at regulere volumenstrømmen. Et apparat betegnes som "fast", hvis volumenstrømmen ikke kan reguleres, som "trinvis", hvis volumenstrømmen kan ændres eller varieres i serier på højst to trin, og som "variabel", hvis volumenstrømmen kan ændres eller varieres i serier på mindst tre trin

(39) "funktion": angivelse af, om apparatet kan anvendes til indendørs luftkøling, indendørs luftopvarmning eller begge dele

(40) "dimensionerende last": oplyst last for køling (Pdesignc) og/eller oplyst last for opvarmning (Pdesignh) i kW ved den dimensionerende referencetemperatur, idet

(41) "oplyst energivirkningsfaktor" (EERd(Tj)): energivirkningsfaktoren ved et begrænset antal angivne bins (j) med udetemperatur (Tj), jf. producentens oplysninger

(42) "oplyst effektfaktor" (COPd(Tj)): effektfaktoren ved et begrænset antal angivne bins (j) med udetemperatur (Tj), jf. producentens oplysninger

(43) "bivalenttemperatur" (Tbiv): den udetemperatur (Tj) i °C, for hvilken producenten i forbindelse med opvarmning har oplyst, at den oplyste ydelse er lig med dellasten, hvilket indebærer, at hvis temperaturen er lavere, må den oplyste ydelse suppleres med elektrisk backup-varmekapacitet for at dække dellasten for opvarmning

(44) "temperaturgrænse for drift" (Tol): den af fabrikanten oplyste udetemperatur i °C i forbindelse med opvarmning, som er den nedre temperaturgrænse for klimaanlæggets evne til at levere nogen varmeydelse. Ved lavere temperatur er den oplyste ydelse lig med nul

(45) "cyklusintervalydelse" i kW: (tidsvægtet) gennemsnit af den oplyste ydelse over cyklustestintervallet for køling (Pcycc) eller opvarmning (Pcych)

(46) "cyklusintervallets energivirkningsfaktor" (EERcyc): den gennemsnitlige energivirkningsfaktor over cyklustestintervallet (kompressoren starter og stopper), der beregnes som den integrerede køleydelse over intervallet i kWh divideret med det integrerede elektriske effektoptag i kWh i samme interval

(47) "cyklusintervallets effektfaktor" (COPcyc): den gennemsnitlige effektfaktor over cyklustestintervallet (kompressoren starter og stopper), der beregnes som den integrerede varmeydelse over intervallet i kWh divideret med det integrerede elektriske effektoptag i kWh i samme interval

(48) "koefficienten for effektivitetstab": størrelsen af effektivitetstabet på grund af cyklussen (kompressoren starter og stopper i aktiv tilstand), der er bestemt for køling (Cdc) eller opvarmning (Cdh) eller sat til en standardværdi på 0,25

(49) "aktiv tilstand": tilstand, der svarer til timerne med en køle- eller varmelast fra bygningen, og hvor apparatets køle- eller varmefunktion er aktiveret. Tilstanden kan omfatte en cyklisk aktivitet, hvor apparatet starter og stopper for at nå eller bibeholde den ønskede indendørs lufttemperatur

(50) "termostat fra-tilstand": tilstand, der svarer til timerne, hvor der ikke er nogen køle- eller varmelast, og hvor apparatets køle- eller varmefunktion er tændt, men apparatet er ikke i drift, da der ikke er nogen køle- eller varmelast. Denne tilstand vedrører derfor udetemperaturen og ikke indendørslaster. Cyklisk start og stop i aktiv tilstand regnes ikke for at være termostat fra-tilstand

(51) "drift med krumtaphusopvarmning": en driftstilstand, hvor apparatet for at begrænse kølemiddelkoncentrationen i olien ved kompressorstart har aktiveret en opvarmningsanordning, så der ikke løber kølemiddel frem til kompressoren

(52) "elforbrug i termostat fra-tilstand" (PTO): apparatets elforbrug i kW i termostat fra-tilstand

(53) "elforbrug i standbytilstand" (PSB): apparatets elforbrug i kW i standbytilstand

(54) "elforbrug i slukket tilstand" (POFF): apparatets elforbrug i kW i slukket tilstand

(55) "elforbrug til drift med krumtaphusopvarmning" (PCK): apparatets elforbrug i kW ved drift med krumtaphusopvarmning

(56) "driftstimer i termostat fra-tilstand" (HTO): det årlige antal timer, hvor apparatet anses for at være i termostat fra-tilstand, og som afhænger af den valgte sæson og funktion

(57) "driftstimer i standbytilstand" (HSB): det årlige antal timer, hvor apparatet anses for at være i standbytilstand, og som afhænger af den valgte sæson og funktion

(58) "driftstimer i slukket tilstand" (HOFF): det årlige antal timer, hvor apparatet anses for at være i slukket tilstand, og som afhænger af den valgte sæson og funktion

(59) "driftstimer i krumtaphusopvarmningstilstand" (HCK): det årlige antal timer, hvor apparatet anses for at være i krumtaphusopvarmningstilstand, og som afhænger af den valgte sæson og funktion

(60) "nominel luftgennemstrømning" i m3/h: målt ved luftudløbet på klimaanlægs inde- og/eller udedele (hvis relevant) under standarddriftsforhold for køling (eller opvarmning, hvis produktet ikke har en kølefunktion)

(61) "nominelt effektoptag til køling" (PEER): et apparats elektriske effektoptag i kW, når det køler ved standarddriftsforhold

(62) "nominelt effektoptag til opvarmning" (PCOP): et apparats elektriske effektoptag i kW, når det varmer ved standarddriftsforhold

(63) "elforbrug for klimaanlæg med enkeltkanal eller dobbeltkanal" (QSD hhv. QDD ): elforbruget for klimaanlæg med hhv. enkeltkanal eller dobbeltkanal til køling og/eller opvarmning (alt efter, hvad der er relevant) (målt i kWh/h for enkeltkanalanlæg og kWh/60 min for dobbeltkanalanlæg)

(64) "ydelsesforhold": forholdet mellem den samlede oplyste køleydelse (varmeydelse) for alle indedele i drift og den oplyste køleydelse (varmeydelse) for udedelen ved standarddriftsforhold

(65) "Tolerance": tilladt afvigelse af den oplyste ydelse ved udetemperatur Tj i forhold til den dellast, der er identificeret for samme udetemperatur Tj, som anvendes til beregningen for apparater med trinvis og variabel ydelse.

2. Tabeller

Tabel 1

Datablad for klimaanlæg, dog ikke klimaanlæg med hhv. dobbeltkanal og enkeltkanal (5)

Information, som identificerer den eller de modeller, som oplysningerne vedrører





Funktion (angiv, hvilken funktion oplysningerne gælder for) Hvis oplysningerne vedrører opvarmning: Anfør den varmesæson, som oplysningerne vedrører. Anførte værdier anføres for én varmesæson ad gangen. Udfyld mindst varmesæsonen "middel". Køling J/N Middel (obligatorisk) J/N Opvarmning J/N Varmere (hvis valgt) J/N Koldere (hvis valgt) J/N Punkt Symbol Værdi Enhed Punkt Symbol Værdi Enhed Dimensionerende last Sæsoneffektivitet Køling Pdesignc x,x kW Køling SEER x,xx — Opvarmning / middel Pdesignh x,x kW Opvarmning / middel SCOP (A) x,xx — Opvarmning / varmere Pdesignh x,x kW Opvarmning / varmere SCOP (W) x,xx — Opvarmning / koldere Pdesignh x,x kW Opvarmning / koldere SCOP (C) x,xx — Oplyst køleydelse (6) ved indetemperatur 27 (19) °C og udetemperatur Tj Oplyst energivirkningsfaktor (6) for køling ved indetemperatur 27 (19) °C og udetemperatur Tj Tj = 35 °C Pdc x,x kW Tj = 35 °C EERd x,x — Tj = 30 °C Pdc x,x kW Tj = 30 °C EERd x,x — Tj=25°C Pdc x,x kW Tj = 25 °C EERd x,x — Tj = 20 °C Pdc x,x kW Tj = 20 °C EERd x,x — Oplyst varmeydelse (6) / middel sæson, ved indetemperatur 20 °C og udetemperatur Tj Oplyst effektfaktor (6) for opvarmning / middel sæson, ved indetemperatur 20 °C og udetemperatur Tj Tj = – 7 °C Pdh x,x kW Tj = – 7 °C COPd x,x — Tj = 2 °C Pdh x,x kW Tj = 2 °C COPd x,x — Tj = 7 °C Pdh x,x kW Tj = 7 °C COPd x,x — Tj = 12 °C Pdh x,x kW Tj = 12 °C COPd x,x — Tj = bivalenttemperatur Pdh x,x kW Tj = bivalenttemperatur COPd x,x — Tj = temperaturgrænse for drift Pdh x,x kW Tj = temperaturgrænse for drift COPd x,x — Oplyst varmeydelse (6) / varmere sæson, ved indetemperatur 20 °C og udetemperatur Tj Oplyst effektfaktor (6) for opvarmning / varmere sæson, ved indetemperatur 20 °C og udetemperatur Tj Tj = 2 °C Pdh x,x kW Tj = 2 °C COPd x,x — Tj = 7 °C Pdh x,x kW Tj = 7 °C COPd x,x — Tj = 12 °C Pdh x,x kW Tj = 12 °C COPd x,x — Tj = bivalenttemperatur Pdh x,x kW Tj = bivalenttemperatur COPd x,x — Tj = temperaturgrænse for drift Pdh x,x kW Tj = temperaturgrænse for drift COPd x,x — Oplyst varmeydelse (6) / koldere sæson, ved indetemperatur 20 °C og udetemperatur Tj Oplyst effektfaktor (6) for opvarmning / koldere sæson, ved indetemperatur 20 °C og udetemperatur Tj Tj = – 7 °C Pdh x,x kW Tj = – 7 °C COPd x,x — Tj = 2 °C Pdh x,x kW Tj = 2 °C COPd x,x — Tj = 7 °C Pdh x,x kW Tj = 7 °C COPd x,x — Tj = 12 °C Pdh x,x kW Tj = 12 °C COPd x,x — Tj = bivalenttemperatur Pdh x,x kW Tj = bivalenttemperatur COPd x,x — Tj = temperaturgrænse for drift Pdh x,x kW Tj = temperaturgrænse for drift COPd x,x — Tj = – 15 °C Pdh x,x kW Tj = – 15 °C COPd x,x — Bivalenttemperatur Temperaturgrænse for drift Opvarmning / middel Tbiv x °C Opvarmning / middel Tol x °C Opvarmning / varmere Tbiv x °C Opvarmning / varmere Tol x °C Opvarmning / koldere Tbiv x °C Opvarmning / koldere Tol x °C Effektforbrug ved cyklisk drift Ydelse ved cyklisk drift Køling Pcycc x,x kW Køling EERcyc x,x — Opvarmning Pcych x,x kW Opvarmning COPcyc x,x — Koefficient for effektivitetstab køling (7) Cdc x,x — Koefficient for effektivitetstab opvarmning (7) Cdh x,x — Elektrisk effektoptag i andre tilstande end "aktiv tilstand" Sæson-elforbrug Slukket tilstand POFF x,x W Køling QCE x kWh/a Standbytilstand PSB x,x W Opvarmning / middel QHE/A x kWh/a Termostat fra-tilstand PTO x,x W Opvarmning / varmere QHE/W x kWh/a Krumtaphusopvarmningstilstand PCK x,x W Opvarmning / koldere QHE/C x kWh/a Ydelsesregulering (angiv én af de tre muligheder) Andet fast J/N Lydeffektniveau (inde/ude) LWA x,x / x,x dB(A) trinvis J/N Potentiale for global opvarmning GWP x kg CO2 eq. variabel J/N Nominel luftgennemstrømning (inde/ude) — x / x m3/h Yderligere oplysninger kan fås ved henvendelse til: Mindst navn og adresse på producenten eller dennes bemyndigede repræsentant.





Tabel 2

Datablad for klimaanlæg med hhv. enkeltkanal og dobbeltkanal

Information, som identificerer den eller de modeller, som oplysningerne vedrører [udfyldes med de relevante oplysninger]:





Beskrivelse Symbol Værdi Enhed Nominel køleydelse Prated for køling [x,x] kW Nominel varmeydelse Prated for opvarmning [x,x] kW Nominelt effektoptag til køling PEER [x,x] kW Nominelt effektoptag til opvarmning PCOP [x,x] kW Nominel energivirkningsfaktor EERrated [x,x] — Nominel effektfaktor COPrated [x,x] — Elforbrug i termostat fra-tilstand PTO [x,x] W Elforbrug i standbytilstand PSB [x,x] W Sæson-elforbrug for klimaanlæg med dobbeltkanal (DD): elforbrug pr. time DD: kWh/60 min. for klimaanlæg med enkeltkanal (SD): elforbrug pr. time Q [x,x] SD: kWh/60 min. Lydeffektniveau (kun inde) LWA [x] dB(A) Kølemidlets potentiale for global opvarmning GWP [x] kg CO2 eq. Yderligere oplysninger kan fås ved henvendelse til: Mindst navn og adresse på producenten eller dennes bemyndigede repræsentant.





Tabel 3

Parameterliste til brug ved beregning af sæsoneffektivitet SEER/SCOP

Beskrivelse Symbol Værdi Enhed Bemærkninger Bin-parametre Bin-indeks j 0 to decimaler Udetemperatur i bin j Tj 0 °C Kølelast i bin j Pc(Tj) 0,00 kW Varmelast i bin j Ph(Tj) 0,00 kW Køleydelse i bin j Pdc(Tj) 0,00 kW Varmeydelse i bin j Pdh(Tj) 0,00 kW Ydelse elektrisk backup-varmeaggregat i bin j elbu(Tj) 0,00 kW KONSTANTER Dimensionerende udetemperatur Køling: Tdesignc Opvarmning: Tdesignh 0 °C Værdier: se tabel 5 Ækvivalente timer pr. sæson i aktiv tilstand Køling: HCE Opvarmning: HHE 0 h Værdier: se tabel 8 Timer pr. sæson i termostat fra-tilstand HTO 0 h Værdier: se tabel 8 Timer pr. sæson drift i krumtaphusopvarmningstilstand HCK 0 h Værdier: se tabel 8 Timer pr. sæson i standby-tilstand HSB 0 h Værdier: se tabel 8 Timer pr. sæson i slukket tilstand HOFF 0 h Værdier: se tabel 8 Indetemperatur (luft) for køletilstand Tin 0 °C Værdier: se tabel 6





Tabel 4

Standarddriftsforhold (temperaturer angivet som tør / våd temperatur)

Apparat Funktion Indetemperatur Tin Udetemperatur Tj Klimaanlæg (herunder også med dobbeltkanal), men ikke klimaanlæg med enkeltkanal Køling 27 / 19 35 / 24 Opvarmning 20 / max. 15 7 / 6 Klimaanlæg med enkelt kanal Køling 35 / 24 35 / 24 (8) Opvarmning 20 / 12 20 / 12 (8)





Tabel 5

Standarddriftsforhold (temperaturer angivet som tør / våd temperatur)

Funktion / sæson Indetemperatur Tin Udetemperatur Tdesignc / Tdesignh Bivalenttemperatur Tbiv Temperaturgrænse for drift Tol Køling 27 °C / våd: 19 Tdesignc = 35 / 24 n.a. n.a. Opvarmning / middel 20 °C Tdesignh = – 10 / – 11 max. 2 max. – 7 Opvarmning / varmere / våd: max. 15 Tdesignh = 2 / 1 max. 7 max. 2 Opvarmning / koldere Tdesignh = – 22 / – 23 Max. – 7 max. – 15





Tabel 6

Testbetingelser ved dellast

Køling Indetemperatur Udetemperatur A 27 °C / våd: 19 35 °C B 30 °C C 25 °C D 20 °C Opvarmning: Indetemperatur (Tin) Udetemperatur (Tj) for den valgte sæson i °C Middel Varmere Koldere A 20°C / våd: max. 15 –7 n.a. –7 B +2 +2 +2 C +7 +7 +7 D +12 +12 +12 G n.a. n.a. –15

Tabel 7

Bins for kølesæson og varmesæsoner (j = bin-index, Tj = udetemperatur, hj = timer pr. år pr. bin)

KØLESÆSON j # Tj °C hj hrs 1 17 205 2 18 227 3 19 225 4 20 225 5 21 216 6 22 215 7 23 218 8 24 197 9 25 178 10 26 158 11 27 137 12 28 109 13 29 88 14 30 63 15 31 39 16 32 31 17 33 24 18 34 17 19 35 13 20 36 9 21 37 4 22 38 3 23 39 1 24 40 0 Timer i alt: 2 602





VARMESÆSON j # Tj °C hj hrs "Varmere" "Middel" "Koldere" 1 til 8 – 30 til – 23 0 0 0 9 –22 0 0 1 10 –21 0 0 6 11 –20 0 0 13 12 –19 0 0 17 13 –18 0 0 19 14 –17 0 0 26 15 –16 0 0 39 16 –15 0 0 41 17 –14 0 0 35 18 –13 0 0 52 19 –12 0 0 37 20 –11 0 0 41 21 –10 0 1 43 22 –9 0 25 54 23 –8 0 23 90 24 –7 0 24 125 25 –6 0 27 169 26 –5 0 68 195 27 –4 0 91 278 28 –3 0 89 306 29 –2 0 165 454 30 –1 0 173 385 31 0 0 240 490 32 1 0 280 533 33 2 3 320 380 34 3 22 357 228 35 4 63 356 261 36 5 63 303 279 37 6 175 330 229 38 7 162 326 269 39 8 259 348 233 40 9 360 335 230 41 10 428 315 243 42 11 430 215 191 43 12 503 169 146 44 13 444 151 150 45 14 384 105 97 46 15 294 74 61 Timer i alt: 3 590 4 910 6 446

Tabel 8

Driftstimer pr. type klimaanlæg pr. tilstand (h/a = timer/år)

Type klimaanlæg / funktion Enhed Varme-sæson Aktiv tilstand Termostat fra-tilstand Standby-tilstand Sluk-ket til-stand Krumtaphus-opvarm-ningstilstand Køling: HCE Opvarmning: HHE HTO HSB HOFF HCK Klimaanlæg, undtagen klimaanlæg med dobbeltkanal og enkeltkanal Køling, hvis apparatet kun kan køle h/a 350 221 2 142 5 088 7 760 Køling og opvarmning, hvis apparatet kan begge dele Køling h/a 350 221 2 142 0 2 672 Opvarmning h/a Middel 1 400 179 0 0 179 Varmere 1 400 755 0 0 755 Koldere 2 100 131 0 0 131 Opvarmning, hvis apparatet kun kan varme h/a Middel 1 400 179 0 3 672 3 851 Varmere 1 400 755 0 4 345 4 476 Koldere 2 100 131 0 2 189 2 944 Klimaanlæg med dobbeltkanal Køling, hvis apparatet kun kan køle h/60 min 1 n/a n/a n/a n/a Køling og opvarmning, hvis apparatet kan begge dele Køling h/60 min 1 n/a n/a n/a n/a Opvarmning h/60 min 1 n/a n/a n/a n/a Opvarmning, hvis apparatet kun kan varme h/60 min 1 n/a n/a n/a n/a Klimaanlæg med enkeltkanal Køling h/60 min 1 n/a n/a n/a n/a Opvarmning h/60 min 1 n/a n/a n/a n/a

3. Klimaanlæg, undtagen klimaanlæg med dobbeltkanal og enkeltkanal

I dette afsnit beskrives for hhv. køling og opvarmning metoden til beregning af sæsonenergieffektiviteten og det årlige elforbrug for klimaanlæg, dog ikke klimaanlæg med enkeltkanal og dobbeltkanal.

3.1. SEER

SEER er sæsonenergivirkningsfaktoren for køling, der beregnes som:

SEER= QC / QCE ligning 1

hvor:

QC er det årlige referencekølebehov i kWh/år, beregnet som:

QC = Pdesignc * HCE ligning 2

hvor:

Pdesignc er dimensionerende last for køling i kW, som er lig med den oplyste køleydelse Pdc(Tj) ved udetemperatur Tj = Tdesignc

HCE = køletimeækvivalenterne i timer, jf. tabel 8

QCE er det årlige elforbrug til køling i kWh/år, beregnet som:

QCE= (QC / SEERon) + HTO ·PTO + HCK ·PCK + HOFF ·POFF + HSB ·PSB ligning 3 ligning 4

hvor:

Tj er bin-temperaturen, der er tildelt bin'en med indeks j, jf. tabel 7

j er bin-indekset

n er antallet af bins

hj er antallet af timer, der er tildelt bin'en med indeks j, jf. tabel 7

Pc(Tj) er dellasten for køling ved bin-temperatur Tj, beregnet som:

Pc(Tj) = Pdesignc * pl(Tj) ligning 5

hvor:

Pdesignc er som defineret i det foregående

pl(Tj) er dellastfaktoren, beregnet som (og i overensstemmelse med: pl(Tj) = 1,00 ved Tj=Tdesignc):

pl(Tj) = (Tj – 16) / (Tdesignc – 16) ligning 6

Tdesignc er den dimensionerende referencetemperatur for kølesæsonen i °C, jf. tabel 5

EERbin(Tj) er den bin-specifikke energivirkningsfaktor, der gælder for bin j, og som beregnes i henhold til de følgende ligninger for apparater med henholdsvis fast, trinvis og variabel ydelsesregulering:

3.1.1. Apparater med fast regulering

Beregn ankerpunkterne EERbin(Tj) for nedenstående bin-temperaturer til brug ved inter- og ekstrapolation af EERbin(Tj)-værdier for andre bins.

Beregn for Tj=35 °C:

EERbin(Tj) = EERd(Tj) ligning 7

for Tj=30, 25, 20 °C:

EERbin(Tj) = EERd(Tj)*[1 – Cdc*(1 – Pc(Tj)/Pdc(Tj))] ligning 8

hvor:

EERd(Tj) er den oplyste energivirkningsfaktor ved den angivne udetemperatur Tj som oplyst af producenten, jf. tabel 1

Pc(Tj) er dellasten ved bin-temperatur Tj= 30, 25, 20°C som defineret i ligning 5

Pdc(Tj) er den oplyste køleydelse ved den angivne udetemperatur Tj som oplyst af producenten, jf. tabel 1

Cdc er koefficienten for effektivitetstab for køling, som enten har standardværdien 0,25, er lig med Cdh (for opvarmning) eller bestemt ved test og beregnet således for Tj=20 °C:

Cdc= (1 – EERcyc/EERd(Tj))/(1 – Pcycc/Pdc(Tj)) ligning 9

hvor:

EERcyc er den gennemsnitlige energivirkningsfaktor over cyklustestintervallet (aktiv tilstand og slukket tilstand), der beregnes som den integrerede køleydelse over intervallet i kWh divideret med det integrerede elektriske effektoptag i kWh i samme interval

Pcycc er den (tidsvægtede) gennemsnitlige køleydelse i kW over cyklustestintervallet (aktiv tilstand og slukket tilstand)

Værdierne for EERbin(Tj) for andre bins beregnes således:

— for bins j med en udetemperatur på mellem Tj < 35 °C og Tj > 20 °C og ikke hverken Tj = 30 °C eller 25 °C, beregnes EERbin(Tj) ved lineær interpolation fra de to nærmeste ankerpunkter

— for bins j med en udetemperaturatur Tj højere end 35 °C sættes EERbin(Tj)-værdierne lig med værdien for EERbin(Tj=35 °C)

— for bins j med en udetemperaturatur Tj lavere end 20 °C sættes EERbin(Tj)-værdierne lig med værdien for EERbin(Tj=20 °C)

3.1.2. Apparater med trinvis regulering

Beregn ankerpunkterne EERbin(Tj) for de nedenstående bin-temperaturer til brug ved inter- og ekstrapolation for EERbin(Tj)-værdier for andre bins.

Producenten skal for hver testsituation angive apparatets køleydelse (Pdc(Tj)) og effektivitet (EERd(Tj)) ved begge indstillinger, idet der angives "_ hi " for indstillingen med den højeste ydelse og "_ lo " for indstillingen med den laveste ydelse. Ankerpunkterne EERbin(Tj) beregnes ud fra ydelses- og effektivitetsværdierne Pdchi, Pdclo og EERd hi, EERdlo således:

For Tj = 35 °C:

EERbin(Tj) = EERd(Tj)hi ligning 10

for Tj = 30, 25, 20 °C

hvis Pdesignc*pl(Tj)*(1 – tolerancen) ≤ Pdc(Tj)lo ≤ Pdesignc*pl(Tj)*(1 + tolerancen), så er

EERbin(Tj) = EERd(Tj)lo ligning 11

hvor:

tolerancen = 10 % ligning 12

hvis Pdesignc*pl(Tj)*(1 – tolerancen) ≤ Pdc(Tj)hi ≤ Pdesignc*pl(Tj)*(1 + tolerancen), så er

EERbin(Tj) = EERd(Tj)hi ligning 13

hvor tolerancen er som defineret i det foregående

hvis Pc(Tj) > Pdc(Tj)lo , så er

ligning 14

ellers er:

EERbin(Tj)= EERdlo · [1 – Cdc · (1 – Pc(Tj) / Pdc(Tj)lo)] ligning 15

hvor:

EERd(Tj)hi og EERd(Tj)lo er oplyste effektivitetsværdier fra tabel 1

Pdc(Tj)hi og Pdc(Tj)lo er oplyste ydelsesværdier fra tabel 1

Pc(Tj) er dellasten for bin j med Tj 20, 25, 30 og 35 °C

Cdc er koefficienten for effektivitetstab for køling, som enten har standardværdien 0,25 eller er lig med Cdh (for opvarmning) eller bestemt ved test og beregnet således for Tj=35 °C:

Cdc= (1 – EERcyc/EERd(Tj) lo )/(1 – Pcycc/Pdc(Tj) lo ) ligning 16

hvor:

EERcyc og Pcycc er som defineret i det foregående

EERbin(Tj)-værdier for bins j med udetemperatur Tj forskellig fra Tj = 35, 30, 25 og 20 °C beregnes efter de samme regler, der gælder for apparater med fast regulering.

3.1.3. Apparater med variabel regulering

Beregn ankerpunkterne EERbin(Tj) for de nedenstående bin-temperaturer til brug ved inter- og ekstrapolation af EERbin(Tj)-værdier for andre bins.

Hvis apparatets ydelsesregulering kan indstilles til ydelsen Pdc(Tj) , svarende til den krævede dellast Pdesignc * (pl(Tj) ± tolerancen) , antages EERbin(Tj) for bin j at være lig med EERd(Tj).

Beregning for Tj = 35, 30, 25 og 20 °C:

hvis Pdesign*pl(Tj)*(1 – tolerancen) < Pdc(Tj) < Pdesign*pl(Tj)*(1 + tolerancen), så er

EERbin(Tj) = EERd(Tj) ligning 17

hvor:

tolerancen, Pdc(Tj), Pdesignc, pl(Tj), EERbin(Tj) og EERd(Tj) er som defineret i det foregående

ellers bruges beregningsproceduren for apparater med trinvis regulering.

3.2. SCOP

SCOP er sæsoneffektfaktoren for opvarmning. Beregningen af SCOP er specifik for en valgt varmesæson (middel/varmere/koldere), da de anvendte bins, den dimensionerende referencetemperatur og den dimensionerende last er specifikke for en varmesæson. Nedenstående beregning viser den generiske metode, der vil skulle gentages for hver enkelt valgt varmesæson.

Sæsoneffektfaktoren for opvarmning beregnes således:

SCOP= QH / QHE ligning 18

hvor:

QH er det årlige referencevarmebehov i kWh/år, beregnet som:

QH = Pdesignh * HHE ligning 19

hvor:

Pdesignh er den dimensionerende last for opvarmning i kW, som beregnes ud fra det oplyste bivalentpunkt Tbiv (Tbiv giver pl(Tj) for Tj=Tbiv) ) og den oplyste ydelse Pdh(Tj) ved Tj=Tbiv. Pdesignh som oplyst i tabel 1, repræsenterer dermed varmelasten i driftssituationen Tj=Tdesignh, hvor pl(Tj) = 1,00

HHE er køletimeækvivalenterne i timer, jf. tabel 8

QHE er det årlige elforbrug til opvarmning i kWh/år, beregnet som:

QHE= (QH / SCOPon) + HTO · PTO + HCK · PCK + HOFF · POFF + HSB · PSB ligning 20

hvor:

QH er som anført i det foregående

HTO , HCK , HOFF , HSB er antallet af driftstimer i en sæson i timer/år for hhv. termostat fra-tilstand, krumtaphusopvarmningstilstand, slukket tilstand og standbytilstand, som er anført i tabel 8

PTO , PCK , POFF , PSB er det elektriske effektoptag i kW i hhv. termostat fra-tilstand, krumtaphusopvarmningstilstand, slukket tilstand og standbytilstand

SCOPon er den gennemsnitlige sæsoneffektfaktor, der er sammensat af bin-specifikke effektfaktorer og vægtet med det antal timer, hvor bin-tilstanden forekommer i en sæson, herunder også backup-forbruget for bins, hvor Pdh(Tj) < Ph(Tj):

ligning 21

hvor:

Tj, j, n og hj er som defineret i det foregående

Ph(Tj) er varmelasten for bin j, beregnet som:

Ph(Tj) = Pdesignh*pl(Tj) ligning 22

hvor:

pl(Tj) = (Tj – 16) / (Tdesignh – 16) ligning 23

Tdesignh er en varmesæsons dimensionerende referencetemperatur i °C, jf. tabel 5, og den er bestemt af den valgte varmesæson

elbu(Tj) er varmeydelsen i kW fra et backup-varmeaggregat for bin j, som er nødvendig for at klare varmedellasten, hvis den oplyste varmeydelse ikke er tilstrækkelig, og den beregnes således:

hvis Pdh(Tj) < Ph(Tj): elbu(Tj) = Ph(Tj) – Pdh(Tj) ligning 24 hvis Pdh(Tj) ≥ Ph(Tj): elbu(Tj) = 0 ligning 25

Pdh(Tj) er den oplyste varmeydelse gældende for bin j, der beregnes ved hjælp af de oplyste værdier for Pdh(Tj) ved testpunkterne Tj = – 15, – 7, 2, 7, 12 °C og/eller Tbiv, som foreligger eller ej alt efter den valgte varmesæson (se tabel 6 vedrørende de krævede oplysningspunkter pr. varmesæson). Pdh(Tj) for andre bins end de anført beregnes ved hjælp af lineær interpolation af oplyste varmeydelser Pdh(Tj) ved den nærmeste udetemperatur. Kun hvis der er tale om middelvarmesæsonen, og den koldere varmesæson ikke er en af de valgte sæsoner (dvs. COP(– 15) foreligger ikke), kan der gøres en undtagelse fra denne regel, således at COPbin(Tj)-værdierne for udetemperatur – 8, – 9 and – 10 °C kan ekstrapoleres lineært fra COPd(Tj). For apparater med variabel ydelsesregulering ekstrapoleres disse værdier fra COPd(– 7) og COPd(Tbiv). Hvis Tbiv = – 7 °C, antages COP(– 8), COP(– 9), og COP(– 10) at være lig med COP(– 7) Hvis den valgte varmesæson er "koldere", og den laveste Pdh er – 15 °C, baseres ydelserne for Pdh med Tj < – 15 °C på ekstrapolationer ud fra værdier med Tj = – 15 °C og – 7 °C.

COPbin(Tj) er den bin-specifikke effektfaktor, der gælder for bin j, og som beregnes i henhold til de følgende formler for apparater med henholdsvis fast, trinvis eller variabel ydelsesregulering:

3.2.1. Apparater med fast regulering

Beregn ankerpunkterne COPbin(Tj) for nedenstående bin-temperaturer til brug ved inter- og ekstrapolation af COPbin(Tj)-værdier for andre bins.

Beregn for Tj = 12, 7, 2, – 7, – 15 °C (9), (10)) Tbiv:

hvis Pdh(Tj) ≥ Ph(Tj) (i denne situation vil et apparat med fast regulering gå i cyklisk drift)

COPbin(Tj))= COPd(Tj)* [1 – Cdh * (1 – Ph(Tj)/Pdh(Tj))] ligning 26

ellers, hvis Pdh(Tj) < Ph(Tj) (det svarer til en situation, hvor der er brug for backup-varme til at klare varmelasten):

COPbin(Tj) = COPd(Tj) ligning 27

hvor:

COPd(Tj) er effektfaktoren ved den angivne udetemperatur Tj som oplyst af producenten, jf. tabel 1

Pdh(Tj) er den oplyste varmeydelse ved den angivne udetemperatur Tj som oplyst af producenten, jf. tabel 1

Ph(Tj) er dellasten i kW ved den angivne udetemperatur Tj, som defineret i ligning 5.

Cdh er koefficienten for effektivitetstab for opvarmning, som enten har standardværdien 0,25, er lig med Cdc (for køling) eller bestemt ved test og beregnet således for Tj = 12 °C:

Cdc= (1 – COPcyc/COPd(Tj))/(1 – Pcych/Pdh(Tj)) ligning 28

hvor:

COPcyc er den gennemsnitlige effektfaktor over cyklustestintervallet (aktiv tilstand og slukket tilstand), der beregnes som den integrerede varmeydelse over intervallet i kWh divideret med det integrerede elektriske effektoptag i kWh i samme interval

Pcycc er den (tidsvægtede) gennemsnitlige varmeydelse i kW over cyklustestintervallet (aktiv tilstand og slukket tilstand)

Værdierne for COPbin(Tj) for andre bins beregnes således: — for bins j med udetemperatur Tj mellem 12, 7, 2, – 7, – 15 °C (6,7) og Tbiv beregnes COPbin(Tj) ved hjælp af lineær inter- og ekstrapolation fra de nærmeste to kendte ankerpunkter — Kun hvis der er tale om middelvarmesæsonen, og den koldere varmesæson ikke er en af de valgte sæsoner (dvs. COP(-15) foreligger ikke), kan der gøres en undtagelse fra denne regel, således at COPbin(Tj)-værdierne for udetemperatur – 8, – 9 , – 10 °C kan ekstrapoleres lineært fra COP for ankerpunkterne for – 7 °C og 7 °C — for bins j med udetemperatur Tj højere end 12° C beregnes COPbin(Tj) ud fra lineær ekstrapolation med en udetemperatur startende fra ankerpunkterne COPbin(Tj) med Tj = 7 og Tj = 12 — for bins j med en udetemperatur Tj lavere end Tol er COPbin(Tj) lig med ‧1‧, så deling med nul undgås, men i realiteten er værdien irrelevant, da [Ph(Tj)-elbu(Tj)] i formlen for SCOPon (ligning 20) er lig med nul.

3.2.2. Apparater med trinvis regulering

Beregn ankerpunkterne COPbin(Tj) for nedenstående bin-temperaturer til brug ved inter- og ekstrapolation af COPbin(Tj)-værdier for andre bins.

Producenten skal for hver krævet testsituation (med udetemperatur Tj = 12, 7, 2, – 7 og – 15 °C (6,7) og Tbiv, afhængigt af den valgte varmesæson) oplyse varmeydelsen (Pdh(Tj)) og effektfaktoren (COPd(Tj)) for apparatet ved begge mulige indstillinger, idet der angives "_ hi " for indstillingen med den højeste ydelse og "_ lo " for indstillingen med den laveste ydelse. Ankerpunkterne COPbin(Tj) beregnes ud fra ydelses- og effektivitetsværdierne Pdhhi, Pdhlo og/eller COPdhi og COPdlo således:

Beregn for Tj = 12, 7, 2, – 7 og – 15 °C (6,7) Tbiv:

hvis Pdesignh*pl(Tj)*(1 – tolerancen) ≤ Pdhlo ≤ Pdesignh*pl(Tj)*(1+tolerancen), så er

COPbin(Tj) = COPdlo ligning 29

hvor tolerancen er som defineret i det foregående.

hvis Pdesignh*pl(Tj)*(1 – tolerancen) ≤ Pdhhi ≤ Pdesignh*pl(Tj)*(1+tolerancen), så er

COPbin(Tj) = COPdhi ligning 30

hvor tolerancen er som defineret i det foregående.

ellers, hvis Ph(Tj) > Pdh(Tj)lo og Ph(Tj) < Pdh(Tj) hi , så er

ligning 31

og ellers er:

COPbin(Tj)= COP(Tj)lo · [1 – Cdhlo · (1 – Ph(Tj) / Pdh(Tj)lo)] ligning 32

hvor:

COPd(Tj) hi og COPd(Tj)lo er oplyste effektfaktorer, jf. tabel 1

Pdh(Tj)hi og Pdh(Tj)lo er oplyste værdier, jf. tabel 1

Ph(Tj) er varmelasten for bin j med Tj lig med 7, 2, – 7, – 15 °C (6,7)

Cdhlo er koefficienten for effektivitetstab for opvarmning, som enten har standardværdien 0,25, eller er lig med Cdc (for køling) eller bestemt ved test og beregnet således for Tj = 12 °C:

Cdc= (1 – COPcyc/COPd(Tj) lo )/(1 – Pcych/Pdh(Tj) lo ) ligning 33

hvor:

COPcyc og Pcych er som defineret i det foregående

COPbin(Tj)-værdier for bins j med udetemperatur Tj forskellig fra Tj = 7, 2, – 7, – 15 °C(6,7) beregnes i henhold til reglerne, der gælder for apparater med fast regulering.

3.2.3. Apparater med variabel regulering

Beregn ankerpunkterne COPbin(Tj) for nedenstående bin-temperaturer til brug ved inter- og ekstrapolation af COPbin(Tj)-værdier for andre bins.

Hvis apparatets kapacitetsindstillinger giver mulighed for at det kan drives med en oplyst kapacitet Pdh(Tj), som svarer til den krævede dellast Pdesignh*(pl(Tj) ± tolerancen) , antages COPbin(Tj) for bin j at være lig med COPd(Tj)

Beregn for Tj = 12, 7, 2, – 7, – 15°C(6,7):

hvis Pdesign*pl(Tj)*(1 – tolerancen) ≤ Pdc(Tj) ≤ Pdesign*pl(Tj)*(1 + tolerancen), så er:

COPbin(Tj) = COPd(Tj) ligning 34

hvor:

tolerancen, Pdh(Tj), Pdesignh, pl(Tj), COPbin(Tj) og COPd(Tj) er som defineret i det foregående

ellers følges bergningsproceduren for apparater med trinvis regulering.

3.3. Bestemmelse af PTO, PSB, POFF og PCK

3.3.1. Bestemmelse af PTO

Elforbruget i termostat fra-tilstand bestemmes under de cykliske tests, der kræves for at bestemme Cd- og Cc-værdierne.

Udføres der ingen cyklisk test, øges termostatindstillingen efter testen ved 20°C i køletilstand (kun for køleapparater eller reversible apparater), indtil kompressoren standser. Elforbruget i standbytilstand trækkes fra apparatets samlede målte elforbrug for at bestemme elforbruget i termostat fra-tilstand over et tidsrum på mindst én time.

3.3.2. Bestemmelse af PSB

Ved en omgivende temperatur på 35 °C i køletilstand slukkes apparatet med betjeningsanordningen. Efter 10 minutter måles det resterende elforbrug, som antages at være forbruget i standbytilstand.

For apparater, som kun kan varme, sker målingen på samme måde, men ved en omgivende temperatur på 12 °C.

3.3.3. Bestemmelse af POFF

Efter testen af elforget i standbytilstand slukkes apparatet og forbliver slukket, men stadig forbundet til el-nettet. Efter 10 minutter måles det resterende elforbrug, som antages at være forbruget i slukket tilstand.

Hvis der ikke er nogen kontakt til at slukke apparatet (f.eks. på et split-systems indendørs enhed(er)), antages elforbruget i slukket tilstand at være lig med elforbruget i standbytilstand.

3.3.4. Bestemmelse af PCK

Testen gennemføres i opvarmningstilstand ved en omgivende temperatur på 2 °C. Apparatet standses med betjeningsanordningen efter mindst 20 minutters opvarmningsfunktion, og apparatets elforbrug måles i 8 timer. Hvis apparatet ikke har nogen varmefunktion, anvendes det med kølefunktionen. Det gennemsnitlige elforbrug over 8 timer beregnes.

Elforbruget i standbytilstand fratrækkes det målte elforbrug for at bestemme elforbruget i krumtaphusopvarmningstilstand.

4. Enkeltkanal og dobbeltkanalanlæg

4.1. EER

Energivirkningsfaktoren EERd(Tj) for enkeltkanal- og dobbeltkanalanlæg angives for Tin og Tj ved standarddriftsforhold og beregnes som:

EERd(Tj) = Pdc(Tj) / PEER ligning 35

Hvor:

Pdc(Tj) er den oplyste kapacitet for køling i kW ved standarddriftsforhold som krævet i tabel 4

PEER er apparatets samlede elektriske effektoptag i kW ved standarddriftsforhold som krævet i tabel 4.

4.2. COP

Energivirkningsfaktoren COPd for enkeltkanal- og dobbeltkanalanlæg angives for Tin og Tj ved standarddriftsforhold og beregnes som:

COPd(Tj) = Pdh(Tj) / PCOP ligning 36

hvor:

Pdh(Tj) er den oplyste opvarmningskapacitet i kW (kun for dampkompressionscyklussen) ved standarddriftsforhold som beskrevet i tabel 4

PCOP er apparatets samlede elektriske effektoptag i kW ved standarddriftsforhold som beskrevet i tabel 4.

4.3. Sæson-elforbrug

Elforbruget QDD i kWh/60 min for dobbeltkanalanlæg beregnes for hhv. køling og opvarmning således:

for køling QDD = HCE·PEER + HTO·PTO + HSB·PSB + HOFF·POFF + HCK·PCK ligning 37 for opvarmning QDD = HHE·PCOP + HTO·PTO + HSB·PSB + HOFF·POFF + HCK·PCK ligning 38

hvor:

HCE, HHE, HTO, HSB, HOFF og HCK er antallet af driftstimer (h) for hhv. køling og opvarmning i hhv. aktiv tilstand, termostat fra-tilstand, standbytilstand og krumtaphusopvarmningstilstand, som beskrevet i tabel 8

PEER, PCOP, PTO, PSB, POFF, PCK er de gennemsnitlige værdier for elforbruget for det nominelle effektoptag til hhv. køling (PEER) og opvarmning (PCOP) i termostat fra-tilstand, standbytilstand, slukket tilstand og krumtaphusopvarmningstilstand, som oplyst af producenten.

Elforbruget for enkeltkanalanlæg QSD i kWh/60 min angives kun for aktiv tilstand, idet der som ækvivalente aktivtilstandstimer (HCE, HHE) anvendes værdien 1:

for køling QSD = HCE·PEER ligning 39 for opvarmning QSD = HHE·PCOP ligning 40

hvor:

PEER og PCOP er som defineret i det foregående.

Bilag A: Den følgende graf viser (for opvarmning) forholdet mellem bivalentpunktet Tbiv og dellasten, herunder den dimensionerende last for opvarmning ved Tdesignh (hvor dellasten er lig med 1). I det område, hvor dellasten er større end den oplyste ydelse, anvendes elektrisk backup-opvarmning.

DEL 2 - KOMFORTVENTILATORER

1. Definitioner

(1) "komfortventilator": et apparat, som først og fremmest er beregnet til at skabe luftcirkulation omkring eller på dele af menneskekroppen med henblik på personlig kølekomfort, herunder komfortventilatorer, som også har andre funktioner som f.eks. belysning

(2) "ventilatorens effektoptag" (PF): en komfortventilators elektriske effektoptag i watt, når den kører med den angivne maksimale ventilatorluftgennemstrømning, målt med oscillatorfunktionen slået til (hvis/når det er relevant)

(3) "nytteværdi" (SV) i m3/min/W: forholdet mellem en komfortventilators maksimale volumenstrøm i m3/min og ventilatorens effektoptag i W

(4) "maksimal ventilatorluftstrøm" (F): komfortventilatorens luftstrøm på den højeste indstilling i m3/min, målt ved ventilatorudløbet med oscillatorfunktionen (hvis relevant) slået fra

(5) "oscillatorfunktion": komfortventilatoren har en funktion, hvormed luftstrømmens retning kan varieres, når ventilatoren er i drift

(6) "ventilatorens elforbrug" (Q) i kWh/år: komfortventilatorens årlige elforbrug

(7) "ventilatorlydeffektniveau": komfortventilatorens A-vægtede lydeffektniveau ved maksimal ventilatorluftstrøm, målt på udløbssiden

(8) »ventilatorens timer i aktiv tilstand (HCE )«: årligt antal timer, hvor ventilatoren forudsættes at levere maksimal ventilatorluftstrøm, jf. del 2, tabel 10.

2. Tabeller

Tabel 9

Datablad for komfortventilatorer

Information, som identificerer den eller de modeller, som oplysningerne vedrører [udfyldes med de relevante oplysninger]:





Beskrivelse Symbol Værdi Enhed Maksimal ventilatorluftstrøm F [x,x] m3/min Ventilatorens effektoptag P [x,x] W Nytteværdi SV [x,x] (m3/min)/W Elforbrug i standbytilstand PSB [x,x] W Lydeffektniveau LWA [x] dB(A) Målestandard for nytteværdi [angiv reference for den anvendte målestandard] Yderligere oplysninger kan fås ved henvendelse til: Anfør mindst navn, stilling, postadresse, e-mailadresse og telefonnummer.





Tabel 10

Driftstimer for komfortventilatorer

Enhed Aktiv tilstand Standbytilstand Slukket tilstand HCE HSB HOFF Komfortventilator timer/år 320 1 120 0

3. Nytteværdi og årligt elforbrug

3.1. Nytteværdi

Nytteværdien SV i m3/min/W for komfortventilatorer beregnes som:

SV = F/ PF ligning 41

hvor:

F er den maksimale ventilatorluftstrøm i m3/min

PF er ventilatorens effektoptag i W.

3.2. Sæson-elforbrug

Sæson-elforbruget Q i kWh/år for komfortventilatorer beregnes som:

Q = HCE·PF + HSB·PSB ligning 42

hvor:

HCE og HSB er antallet af driftstimer i hhv. aktiv tilstand og standbytilstand, jf. tabel 10, i timer/år

PF er ventilatorens nominelle effektoptag i kW

PSB er elforbruget i standbytilstand i kW

For elforbruget i standbytilstand (PSB ) gælder samme testmetode som for klimaanlæg.

Ventilatorens elektriske effektoptag måles med oscillatorfunktionen slået til. Luftgennemstrømningen måles uden oscillatorfunktion.

DEL 3 - GENERELLE ASPEKTER

TESTRAPPORT

I forbindelse med overensstemmelsesvurderingen skal producenten udarbejde og på anmodning fra markedstilsynsmyndigheder forelægge testrapporter og al nødvendig dokumentation for de oplysninger, som producenten har afgivet.

Testrapporterne skal omfatte alle relevante oplysninger i forbindelse med målingerne, herunder også, men ikke kun:

— relevante diagrammer og værditabeller med testtemperaturer, relativ luftfugtighed, dellaster, luftgennemstrømning, spænding/frekvens/harmonisk forvrængning i testperioden(-erne) og for alle relevante testpunkter

— beskrivelse af testmetoden eller -metoderne, hvis relevant, laboratorieforhold og omgivelserne, den fysiske testopstilling med angivelse af dataregistreringsinstrumenternes placering (f.eks. sensorer) og databehandlingsudstyr samt instrumenternes rækkevidde og målenøjagtighed

— indstillingerne på det apparat, som testes, beskrivelse af, hvordan automatisk skift af indstilling foregår (f.eks. mellem slukket tilstand og standbytilstand)

— beskrivelse af den gennemførte testsekvens, f.eks. for at nå frem til en ligevægtstilstand, hvis relevant.

For apparater med variable ydelsesregulering, hvor EER, COP og ydelserne er oplyst, skal disse angives for de samme frekvensindstillinger for samme dellastforhold.

Testrapporten skal omfatte resultaterne af dellast-test(er) og beregningen af EER eller COP, reference-SEER/SCOP og reference-SEERon/SCOPon, hvor det er relevant.

I testrapporten skal de beregnede værdier for EER/COP og reference-SEER/SEERon og -SCOP/SCOPon baseres på de af producenten oplyste værdier, forudsat at disse værdier ligger inden for de tilladte tolerancer.

Hvis dokumentet ikke beskriver måleforhold, beregninger eller andre aspekter, skal producenten henvise til målinger og beregninger foretaget i henhold til en pålidelig, nøjagtig og reproducerbar metode, som anvender alment anerkendte metoder, og som fører til resultater med lille usikkerhed, herunder metoder, der er fastlagt i dokumenter, for hvilke referencenumrene er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende.

(1) Det er hensigten, at disse foreløbige metoder i sidste ende skal afløses af en eller flere harmoniserede standarder. Referencen eller referencerne til den eller de harmoniserede standarder offentliggøres, når de foreligger, i Den Europæiske Unions Tidende, jf. artikel 9 og 10 i direktiv 2009/125/EF.

(2) EUT L 161 af 14.6.2006, s. 1.

(3) IPCC's tredje klimaændringsvurdering 2001. Rapport fra det internationale klimapanel: http://www.ipcc.ch/pub/reports.htm.

(4) Climate Change, The IPCC Scientific Assessment, J.T Houghton, G.J.Jenkins, J.J. Ephraums (ed.) Cambridge University Press, Cambridge (UK) 1990.

(5) For multisplitanlæg angives data for kombinationer med et ydelsesforhold på 1.

(6) For apparater med trinvis ydelsesregulering angives to værdier adskilt med en skrå streg (‘/’) i hvert felt i afsnittet "Oplyst ydelse" og "Oplyst EER/COP". Antallet af decimaler i feltet angiver rapporteringens præcisionsgrad.

(7) Hvis Cd = 0,25 er valgt som standardværdi, kræves der ingen (resultater af) cyklustests. Ellers kræves værdien fra cyklustesten for enten opvarmning eller køling.

(8) Ved klimaanlæg med enkeltkanal forsynes kondensatoren (fordamperen) ved køling (opvarmning) ikke med udendørs luft, men i stedet med indendørs luft.

(9) Tj = – 7 °C kræves ikke for "varmere" varmesæson.

(10) Tj = – 15 °C kræves ikke for "varmere" og "middel" varmesæson.