EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 30.11.2011 
SEK(2011) 1434 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN, 
der også dækker kravene t il forhåndsevaluering 
Ledsagedokument til 
Forslag til Europa-Parlamentets forordning om ændring af forordningen 
om Det Europæiske Institut  for Innovation og Teknologi 
{KOM(2011) 817 endelig} 
{SEK(2011) 1433 endelig}  
 
DA 2   DA 1. Baggrund 
EIT blev oprettet for at udfylde et tomrum i det europæiske landskab og havde et klart mål, 
nemlig at fremme innovation via fuldstændig integration af videns trekanten (forskning, 
innovation og uddannelse). EIT er et  nyt initiativ på EU-plan, de r udtrykkeligt forbinder hele 
innovationscyklen fra uddannelse og vidensskabel se til nye markedsmuli gheder og oprettelse af 
virksomheder. EIT er kendete gnet ved to hovedprincipper: en uafhængig EIT-organisation  
(hverken Kommissionen eller repræsentanter for medlemsstaterne er  medlemmer af EIT's 
bestyrelse), der tilrettelægge r udvælgelsen af VIF'er (videns- og innovationsfællesskaber), 
koordinerer dem med en fleksibel ramme og formidler de bedste forvaltnings- og 
finansieringsmodeller fra VIF'erne, og autonome VIF'er , der fastlægger deres interne 
organisation, sammensætning, dagsordener og arbejdsmetoder. 
I sin egenskab af agentur og i modsætning til programmer opererer EIT ikke med aktioner, men 
gennemfører hovedsageligt sine ak tiviteter via VIF'erne, der er in tegrerede langtidspartnerskaber, 
som er oprettet for en periode på mellem syv og femten år, og som spænder over forskellige 
finansielle rammer. VIF'erne har retlig status. De første tre VIF'er blev udvalgt på områderne 
afbødning af og tilpasning til klim aændringer (Klima-VIF), det fremtidige informations- og 
kommunikationssamfund (IKT-laboratorier) og bæ redygtig energi (InnoEnergy). Der redegøres 
nærmere for VIF'erne i bilagene. 
EIT råder over et budgetbidrag fra EU på 309 mio. EUR for perioden 2008-2013. EIT har fuldt 
ud udnyttet de beløb, der blev bevilget i 2009 og 2010 (henholdsvis 5,6 mio. EUR og 26 
mio. EUR) og forventes at disponere fuldt ud ov er de 55 mio. EUR, der er bevilget i 2011. Dette 
er en vigtig milepæl i betragtning af de n store mængde fremførsler og bortfald af EU-
agenturernes driftsbevillinger, navnlig i løbet af de første år af deres eksistens (jf. Revisionsrettens beretning). 
EIT er afspejlet i Europa 2020- strategien og i de vigtigste flagskibsinitiativer såsom: 
• meddelelsen om innovationsunionen 
• meddelelsen om unge på vej 
• dagsordenen for moderniseringen af Europas videregående uddannelser 
• Kommissionens meddelelse om regionalpol itikkens bidrag til intelligent vækst. 
2. Problemafgrænsning 
Innovation er af gode grunde sat øverst på EU's  politiske dagsorden. En  række udfordringer og 
barrierer hæmmer fortsat innovationskapaciteten i Europa og dets evne til at takle komplekse 
samfundsmæssige udfordringer på en bære dygtig måde. Dette har konsekvenser for 
virksomheders, videregående uddannelsesi nstitutioners og forskningsinstitutters 
konkurrenceevne i hele EU og i sidste ende for EU-borgernes beskæftigelse samt sociale, 
miljømæssige og økonomiske velfærd. EIT er blevet op rettet for at støtte disse udfordringer. På 
grundlag af Horisont 2020-udfordringerne, den fø rste EIT-konsekvensanalyse og EIT's placering 
i innovationslandskabet er følgende underl iggende drivkræfter blevet afdækket: 
• dårlige resultater med hensyn til at udvikle, tiltrække og holde på talentfulde personer 
 
DA 3   DA • et fragmenteret innovationssystem 
• utilstrækkelig udnyttelse af de eksisterende styrker på forskningsområdet med hensyn til 
skabelse af økonomiske eller samfundsmæssige værdier 
• en lav iværksætteraktivitet, navnlig med hensyn til oprettelse af potentielle 
højvækstvirksomheder og udnytte lse af værdien af fors knings- og innovationsoutput. 
Talentudfordringen  er kendetegnet ved, at Europa står over for alvorlige problemer med at 
tiltrække, holde på og udvikle kvalificerede mennesk elige ressourcer. Dette forværres at, at den 
globale konkurrence for ph.d.-studerende og forske re vokser, da de nye vækstøkonomier spiller 
en stadig større rolle. 
Europa-Kommissionens innovationsunion understreger behovet for at få mere værdi for pengene 
og sætte ind mod fragmentering.  Koordineringen og resultatern e af EU's og de nationale 
forsknings- og innovationssystemer bør forbedres. 
Der er et fremragende potentiale i den europæis ke forsknings- og innovationsstruktur, som stilles 
til rådighed gennem en række ekspertisecentre,  der er opstået. Der er dog behov for at forbedre 
udnyttelsen af denne ekspertise . 
Europa savner generelt den iværksætterkultur , der kendetegner USA eller de nye asiatiske 
vækstøkonomier. En vigtig årsag hertil kunne være  de forskellige holdninger til risiko betragtet 
som en definerende faktor for entreprenørskab. Endvidere er begrebet iværksættertankegang i 
Europa i vidt omfang begrænset til handelshøjskoler og økonomiuddannelser. 
EIT's uafhængige evaluering be kræftede EIT's koncept og de generelle mål, men der blev 
påpeget visse spørgsmål i relation til genne mførelsen af EIT efte r dets lancering. Ved 
evalueringen af, hvorvidt EIT ha vde nået sit overordnede mål om at øge medlemsstaternes 
innovationskapacitet, blev det konstateret, at virkni ngen af EIT, for så vidt angår omstrukturering 
af innovationen på europæisk plan, er begrænset på grund af faktorer som mangel på kritisk 
masse, administrativ ineffektivitet og begrænsede stordriftsfordel e som følge af det begrænsede 
aktivitetsområde. Det er  vigtigt at unders trege, at alle disse spørgsmål er knyttet til 
gennemførelsen af EIT. 
3. Synergier, komplementaritet og merværdi for EU 
Kommissionen afdækkede i sin fæ lles strategiske ramme for fo rskning og udvikling ("Horisont 
2020") tre komplementære og indbyrde s forbundne søjler: en videns kabelig base af  topkvalitet, 
håndtering af samfundsmæssige udfordringer, skabel se af en førerposition på erhvervsområdet 
og konkurrencevenlige rammebetingelser . Fremme af innovativ uddannelse og 
iværksættertankegang er en ganske særlig dimensi on og EIT's vigtigste bidrag  til alle tre søjler i 
Horisont 2020. EIT er som del af Horisont  2020 blevet placeret i søjlen "Takling af 
samfundsmæssige udfordringer" på grund af sine  innovationsaktiviteter og sin integration af 
videnstrekanten. På grund af EIT's integrerede,  tværgående karakter bør der dog også søges 
synergier med andre søjler, navnlig søjlen vedr ørende konkurrenceevne. Man er på VIF-niveau 
ved at udvikle forbindelser med andre initiative r, der manifesterer sig på mange forskellige 
måder, afhængigt af hvilket VIF elle r hvilken udfordring der er tale om. 
 
DA 4   DA Da Horisont 2020 ikke dækker andre uddannelsesakti viteter end EIT, komm er EIT til at yde et 
særligt bidrag til målene i Horisont 2020 via i nnovativ iværksætte ruddannelse, hvor det spiller en 
vigtig rolle som brobygger mellem forsknings- og innovationsrammen og 
uddannelsespolitikkerne og -programmerne. EIT vil i den forbindelse bidrag e til de resultater, 
der opnås inden for det europæiske område fo r videregående uddannels e. Navnlig gennem nye, 
tværfaglige EIT-mærkede grader udfolder EIT sama rbejdsbestræbelser i re tning af uddannelse til 
innovation med en klar afsmittende virkning på den bredere europæiske dagsorden for 
modernisering af de videregående uddannelsesinstitutioner. 
EIT kan endvidere bidrage til samhørighedsrammen ved at tage fat på forbindelserne mellem de 
lokale og globale aspekter af innovation. Samlokaliseringscentre sørger for grænseoverskridende 
samarbejde i og uden for VIF-netværkene og har et godt udgangspunkt for at udnytte og drage 
fordel af forskellige finansieringsordni nger i deres respektive regioner. Via 
samlokaliseringscentrene har EIT og VIF'erne en stærk territorial virkning og tilfører et vigtigt 
element af europæisk merværdi ud over udviklin gen af intelligent specialisering og klynger. 
EIT's europæiske karakter bidrag er med et stærkt element af EU -merværdi. EIT er på nuværende 
tidspunkt det eneste EU-initiati v, der åbenlyst forbinder hele innovationscyklen fra uddannelse 
og vidensskabelse til nye marked smuligheder og oprettelse af virksomheder. Dette begynder at 
vise en række potentielle effektivitetsgevinster , sådan som det blev an tydet ved den eksterne 
evaluering af EIT1. Der er også andre EU-initiativer, som har ikke den samme institutionelle 
dimension. 
EIT sigter specifikt mod at t ilføje merværdi på EU-plan: 
• ved at opbygge nye innovationsmodeller gennem integrerede langtidspartnerskaber i 
verdensklasse 
• ved at overvinde fragmentering og skabe fo rbindelse mellem ekspertise i hele EU 
• ved at fremme iværksætterkultur ge nnem integration af videnstrekanten 
• ved at fremhjælpe talent på tværs af grænserne 
• ved at arbejde efter en resultatorienteret strategi 
• i kraft af sin eksperimentelle karakter 
• ved at lægge vægt på private investeringer. 
4. Mål 
Ved den eksterne evaluering af  EIT godkendte man EIT's koncept og dets målsætninger om at 
bidrage til at forbedre EU's innovationskapa citet ved at inddrage pa rtnerorganisationer i 
integrerede innovations-, forskni ngs- og uddannelsesaktiv iteter af de højeste standarder. EIT's 
ambition om at blive en model for det integr erede europæiske inno vations-, forsknings- og 
uddannelsesområde ved at skabe innovation på områder, som er af særlig økonomisk eller 
samfundsmæssig interesse, er fortsa t relevant. Siden oprettelsen af EIT er EU's støtte til 
                                                 
1 http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#educationHeader 
 
DA 5   DA håndtering af samfundsmæssige udfordringer steget betydeligt.  Begrundelsen for offentlig 
indgriben er stærk, fordi markedet har fejlet  i betydeligt omfang, og fordi der mangler 
incitamenter for virksomhederne til at tage  del i innovation med henblik på at takle 
samfundsmæssige udfordringer. 
I fuld overensstemmelse med andre EU-ini tiativer er de generelle mål med EIT  
• at bidrage til at st yrke medlemsstaternes og EU's i nnovationskapacitet ved at fremme 
oprettelsen af integrerede og samlokalis erede partnerskaber, der kombinerer 
innovations-, forsknings- og uddannelsesaktivitete r og optræder som globalt anerkendte 
flagskibe for nye innovationsmodeller  
• at opstille foranstaltninger til håndteri ng af vigtige samfundsmæssige udfordringer 
gennem udvikling af nye produkter, processer og tjenester af højeste internationale 
standarder. 
• Visse mere specifikke mål understreger de ge nerelle mål, der er skitseret ovenfor, og 
som går ud på: 
• at integrere videnstrekanten (af forskni ng, innovation og uddannelse) med henblik på at 
skabe økonomisk og social værdi og forb edre udbyttet af et mere omfattende 
samarbejde 
• at gøre ph.d.-uddannelsen mere attraktiv og mere erhvervsrelevant og forbedre 
mulighederne for at tiltrække, udvikle og bevare færdigheder 
• at gøre brug af det uudnyttede  potentiale i EU's styrke på forskningsområdet med 
henblik på at skabe større afka st på produkt- og arbejdsmarkedet 
• at udvikle effektive samarbejdsrelationer me llem ekspertisecentre med henblik på at 
skabe en kritisk masse for av anceret innovation og uddannelse 
• at fremme udviklingen af innovative produ kter og processer på områder, hvor 
markedssvigt fører til et ikke-optimalt udbud 
• at styrke iværksætterkapaciteten i he le EU med henblik på at skabe nye 
erhvervsaktiviteter og bedre udnyttelse af de n potentielle værdi af forsknings- og 
uddannelsesresultater 
• at styrke eksisterende og potentielle eksp ertisecentre inden for forskning, innovation og 
uddannelse i EU med henblik på at tilvejeb ringe aktivitetscent re med et globalt 
renommé for topkvalitet, som er kon kurrencedygtige på verdensplan 
• at afhjælpe skævheder i innovationskapacite ten i hele EU ved at udvikle og udveksle 
viden om fordelene ved de nye modelle r for innovationspraksis og -forvaltning. 
Samtidig med at der skal tages fat på EIT's specif ikke mål, er EIT's oper ationelle mål styret af 
nødvendigheden af at skabe en kritisk masse af  VIF'erne gennem konsolid ering og udvidelse, at 
forbedre den administrative effek tivitet og kapacitet ved at stille støttefunktioner til rådighed for 
VIF'et samt forenklingsforanstaltninger, målr ettede tjenester og opsøge nde strategi, herunder 
 
DA 6   DA internationalisering, og forbedre og udvide EIT's aktiviteter, herunder formidling med henblik på 
at opnå stordriftsfordele. 
5. Løsningsmodeller 
Der blev overvejet en række løsningsmodeller for udviklingen af EIT, inden det blev lanceret i 
2009, og der blev foretaget en  konsekvensanalyse af dem2. Der har ikke fundet nogen væsentlig 
ændring sted i situationen, som begrunder en genindførelse af de  løsningsmodeller, der blev 
afvist, og derfor gør den nuværende konsekvensanal yse ikke disse afvist e løsningsmodeller til 
genstand for yderligere overvejelser3. I stedet bygger de fremlagt e modeller på erfaringerne fra 
de første to år af EIT's virksomhed. Modeller ne følger de mål, der er skitseret ovenfor. 
Tre modeller er blevet undersøgt: 
Model 1. Lukning 
Én løsning for EIT ville være at afvikle dets  aktiviteter. Denne model udgør "stopmodellen", og 
alle EIT's aktiviteter formodes at ophøre. En even tuel forlængelse af VIF'ernes aktiviteter ville 
afhænge af deres evne til at sikr e midler til erstatning for dem, der gik tabt ved afviklingen af 
EIT. Det anses for usandsynligt, at de tre VIF'er v ille være i stand til at fortsætte aktiviteterne, da 
evalueringen af EIT viste, at de  endnu ikke var uafhængige. Vi sse resterende aktiviteter kunne 
muligvis fortsætte, og disse tankeeksperimenter i ndgår i analysen. Intet a ndet initiativ på EU-
plan kan støtte den langsigted e integration af forskning, udda nnelse og innovation af topkvalitet 
med henblik på at tage specifikke samfundsmæssi ge udfordringer op. Endvidere er den rolle, 
som EIT skal spille i forbindelse med formidlin g af god innovationspraksis, fortsat ikke udfyldt. 
Model 2. Bibeholdelse af status quo 
Hvis man fortsætter med de eksisterende tre VIF' er, vil det sætte EIT i stand at fortsætte sine 
aktiviteter og fokusere på et begr ænset antal prioriterede område r. Med dette scenarie, hvor man 
bibeholder status quo, formodes EIT's og VIF'ernes ek sisterende aktivitetsniv eau at fortsætte i et 
tilsvarende mønster og omfang. Denne model indebæ rer ikke flere midler til EIT, men dets 
eksisterende budget ville blive videreført. E nhver udvidelse af VIF'ernes aktiviteter ville 
afhænge af deres evne til at skaffe supplerende finansiering. 
EIT's aktiviteter ville fortsætte på det nuværend e (planlagte) niveau. De tte omfatter aktiviteter 
vedrørende entreprenørskab og workshopper, hvor man samler VIF-deltagere. Efter denne model 
kan der kun oprettes nye VIF'er, når et eksister ende VIF er ophørt med at modtage finansielle 
                                                 
2 http://eit.europa.eu/ fileadmin/Content/Downloads/PDF /Official_documents/impact_en.pdf 
3 Der blev drøftet fem modeller: 1) et  centraliseret EIT, der er en cent ralt styret institution, som udfører 
forsknings-, uddannelses- og innovationsaktiviteter direkte, og som er direkte ansvarlig for forvaltningen af VIF'erne, 2) et decentraliseret EIT,  hvor EIT er et finansieringsorgan , og hvor VIF'erne er autonome og 
udfører uddannelses-, forsknings- og innovationsaktiviteter direkte, 3) et integreret EIT, der er en 
kombination af model 1) og 2), og hvor EIT's bestyrelse fastsætter den overordnede strategi, udvælger, evaluerer og overvåger VIF'erne, men hvor VIF'erne autonomt kan tilrettelægge deres aktiviteter, 4) et 
finansierende og EIT-mærke-udstedende EIT, der fung erer som finansieringsorgan og tildeler EIT-mærket 
baseret på topkvalitet, og 5) status quo (en model uden EIT). Endvidere blev to modeller udelukket i forbindelse med denne første konsekvensanalyseproces, nemlig a) en fælles institution opbygget fra 
grunden og b) netværket af organisationer. Løsnings model 3 fremstod som den foretrukne model. Ifølge 
konsekvensanalysen sigter denne model mod at finde en balance mellem model 1 og 2, samtidig med at 
man bevarer fordelene ved begge modeller og undgår deres ulemper (s. 32). 
 
DA 7   DA midler fra EIT. Hermed ville man opretholde et  konstant budget og driften af tre EU-støttede 
VIF'er. EIT's og VIF'ernes betydning for europæis k innovation ville blive begrænset på grund af 
utilstrækkelig kritisk masse til at give en mær kbar effekt (selv om der ikke er fuldstændig 
enighed om, hvad der udgør kritisk masse, fandt de fleste deltagere, at mellem seks og ti VIF'er 
ville være passende fremadrettet). 
Model 3. Gradvis vækst og udvidede aktiviteter 
Med denne løsningsmodel ville EIT lancere en række nye VIF'er, og et større antal prioriterede 
områder ville dermed blive dække t. Budgettet for hvert nylanceret  VIF ville omtrent være det 
samme som det, der nu gælder for de eksister ende VIF'er. På basis af analysen af den 
undersøgelse, der ligger til grund for denne konsekve nsanalyse vedrørende stordriftsfordele og 
EIT's forslag for fremtiden, antages det, at det sa mlede antal VIF'er i sidste ende kunne nå op på 
ni inden 2020. Dette vil gøre det muligt for EIT at opnå den forven tede virkning på innovation, 
forskning og uddannelse og bygger på den antagelse, at hvert VIF består af mellem fem og seks 
ekspertisecentre (samlokaliseringscentre), og at de samme centre kan deltage i mere end ét VIF, 
hvilket vil føre til en kritisk masse på ca. 50 ekspertisecentre i hele EU. En yderligere udvidelse til mere end ni VIF'er kan bringe princippet om topkvalitet i verden sklasse, der er en 
hovedhjørnesten i EIT-modellen, i fare. 
Nuværende og planlagte EIT-aktiviteter ville bl ive fortsat og udbygget for at konsolidere EIT 
som en selvstændig læringsorganisation. Dett e ville omfatte udvikling af formidling og 
opsøgende strategier samt EIT's "internationalis eringsdagsorden" for dets forbindelser med 
tredjelande. Endvidere indebære r denne model, at EIT påbegynder yderligere aktiviteter, for at 
de fordele, der er opnået gennem VIF'erne, ogs å kan komme andre målgrupper end dem, der er 
direkte involveret i VIF'erne, ti l gode. EIT ville gennemføre yderlig ere aktiviteter med det formål 
at forbinde virksomheder, forskningsinstitut ter, videregående udda nnelsesinstitutioner og 
offentlige myndigheder, som har en ringere innova tionskapacitet. EIT ville søge at fremme 
udviklingen af innovationskapacitet på disse områder. Dette ville ikke indebære en udvanding af 
de "topkvalitetskriterier", der gælder for udvælg elsen af VIF'er, men være en uddybning af EIT's 
rolle. 
6. Konsekvensanalyse 
EIT har til formål at sætte gang i EU's og medl emsstaternes innovationskap acitet med henblik på 
at forbedre den europæiske industris konkurren ceevne og udvikle innovation til håndtering af 
samfundsmæssige udfordringer. EIT har potentiale til at tilvejebr inge en stærk formidling og 
institutionelle virkninger ve d at indkredse og udbrede beds te forvaltningspraksis og 
finansieringsmodeller fra VIF'erne  og sikre, at viden fra VIF' erne indsamles, nyttiggøres og 
kapitaliseres i og uden for EU. 
6.1. De mest relevante økonomiske, sociale og miljømæssige virkninger 
Økonomiske virkninger:
 De stærkeste virkninger findes omkring forsknings- og 
innovationskapacitet og indflydelsen på investeri ngsstrømme. Den decentraliserede model, der er 
vedtaget for EIT, tilskynder til grænseoverskridende strømme og bidrager til udviklingen af et fælles europæisk område for uddannelse, forskning og innovation. 
 
DA 8   DA Sociale virkninger:  Udviklingen af innovation, som tage r samfundsmæssige udfordringer op, vil 
skabe velfærdsgoder. Modellerne vil også støtte moderniseringen af videregående uddannelse, 
som fremmer supplerende sociale goder. 
Miljømæssige virkninger:  De er – i værste fald – neutrale, og i bedste fald kan særlige 
aktivitetsområder fremme udviklingen af innovati on, som har en positiv indvirkning på miljøet. 
6.2. Kvalitativ vurdering af væsentlige virkninger 
Innovation og forskning.  Hver model vil styrke forskn ing og innovation og forbedre 
effektiviteten af innovationsbestræbelser ne. Dette vil ske ge nnem investering i 
innovationsaktivitet. Derudover vil model 3 også i ndirekte have nogle positive virkninger, idet 
den støtter skabelse og udbredelse af en bedre praksis inden fo r innovationsfremme og 
innovationsforvaltning. 
Uddannelsessystemer. Model 2 og 3 vil både forbedre kval iteten af de uddannelser, der udbydes, 
navnlig med hensyn til inddragelse af erhve rvslivet, og udbuddet af iværksætteruddannelse. 
Model 3 vil også give nogle positive virkninger ved at øge bevidstheden om god praksis i de dele 
af EU, der ikke direkte deltager i EIT. 
Det indre marked og konkurrence.  EIT har gennem VIF'erne en pot entiel positiv indvirkning på 
arbejdstagernes bevægelighed, ka pitalstrømme og bedre forbruge rvalg. Virkningerne vil være 
stærkere under model 3 end unde r model 2 på grund af den mere  omfattende aktivitet under 
denne model. Model 1 vil have en vis positiv restvirkning, men dette vil sandsynligvis ikke påvirke markedsvilkårene væsentligt. 
Konkurrenceevne, handel og investeringer.
 EIT's indvirkning på produktivitet gennem VIF'erne 
vil sandsynligvis blive positiv under alle modeller.  Virkningen vil blive størst under model 3 og 
mindst markant under model 1. Model 2 og 3 vil sandsynligvis gavne de involverede 
virksomheders og institutioners globale konkurre nceevne. EIT's aktivite t vil også fremkalde 
grænseoverskridende invest eringsstrømme gennem flytni ng af økonomisk aktivitet. 
Forbrugere og husholdninger.  Model 2 og 3 vil sandsynligvis få positive, om end beskedne, 
følger for forbrugerne og husholdningerne i form af nye varer og tjenester. 
Specifikke sektorer og regioner.  På grund af de tværfaglige tilga nge, der er vedtaget i VIF'erne, 
har mange sektorer mulighed for at  indlede et samarbejde med EI T. EIT's regionale virkninger 
vil sandsynligvis blive større. De regione r og medlemsstater, der er hjemsted for 
samlokaliseringscentre, vil kunne o pnå positive virkninger i kraft af agglomerationsfordele og 
positive eksterne virkninger. Dette gælder kun for model 2 og 3. Endvidere har model 3 
potentiale til at skabe positive virkninger i alle EU's regioner, idet den søger at udvide EIT's 
aktivitetsområde til at omfatte tilvejebringelse af  nye modeller for innovationsforvaltning i EU. 
Tredjelande/internationale forbindelser.  Model 2 og 3 anses for at ha ve potentiale ti l at påvirke 
investeringsstrømmene mellem EU og tredjelande gennem skabelse af et gunstigere miljø for 
disse investeringer. Begge mode ller tiltrækker også strømme af  studerende og forskere fra 
tredjelande. 
Makroøkonomisk kontekst.  Alle modeller har en positiv i ndvirkning på den økonomiske vækst. 
Dette vil ske både gennem virkninger på efterspørgselssiden og positive forbedringer på udbudssiden. Virkningen vil blive størst under model 3 og mindst markant under model 1. 
 
DA 9   DA Beskæftigelse og arbejdsmarkeder.  Alle modeller letter skabelsen af nye job og støtter 
entreprenørskab. Virkningen vil blive størst un der model 3 og mindst markant under model 1. 
Model 2 og 3 vil også støtte den måde, hvorpå  arbejdsmarkederne fungerer i EU, ved at 
tilskynde til midlertidig mob ilitet af arbejdskraft me d henblik på deltagelse i 
videnudvekslingsaktiviteter. 
Miljømæssige virkninger.  Model 2 og 3 vil have positiv i ndvirkning på klima, transport og 
energiudnyttelse, luftkvalitet  og vedvarende og ikke-vedva rende ressourcer og på de 
miljømæssige konsekvenser for virksomheder og forbrugere. 
6.3. Budgetmæssige antagelser og vurderi ng af omkostningseffektiviteten 
Med henblik på at vurdere virkningen af de fo rskellige modeller udarbejdes der skøn over EIT's 
og VIF'ernes mulige indtægter og udgifter. De sa mlede virkninger vil variere alt efter de 
disponible budgetter og udgifternes ar t. Budgetoverslagene er baseret på VIF'ernes livscyklus4 
og på princippet om, at et VIF i gennemsnit skal finansieres me d op til 25 % af dets samlede 
udgifter i hele dets livscyklus (15 år).  Der opstilles følgende antagelser: 
Model 1 : Ingen udgifter for EU til EIT's hovedkvarter eller VIF'er. VIF'ernes egne indtægter og 
udgifter i perioden 2014-2020 antages at  ligge på ca. en tredjedel af  VIF'ernes samlede aktivitet i 
2013. Udgifterne er således størst i de første år og med en udvikl ing i retning af nul senest i 
2020. Ingen indtægter eller udgifter i forbindelse med EIT's hovedkvarter. 
Model 2 : EU’s indtægter og udgifter til 3 VIF'er  i perioden 2014-2020 forventes at udgøre i alt 
1,800 mio. EUR. Dette tal bygger på skøn over det budget, der kræves for at konsolidere de 
eksisterende VIF'er, og et budget for EIT til opsøgende virksomhed og formidling, tværgående 
støtte til VIF'erne og EIT's ad ministrationsudgifter. I perioden 2014- 2020 vil EIT's bidrag til de 
tre VIF'er dække de sidste år af "udviklings fasen" og "fasen med opnåelse af bæredygtighed". 
Udgifter dækket af VIF'ernes egne indtæg ter vil udgøre i alt ca. 4,000 mio. EUR. EIT's 
hovedkvarter vil have indtægter og udgifter  i samme periode på ca. 55 mio. EUR. 
Model 3 : EU’s indtægter og udgifter til 9 VIF'er  i perioden 2014-2020 forventes at udgøre i alt 
2,800 mio. EUR. Dette tal bygger på skøn over det budget, der kræves for at konsolidere de 
eksisterende VIF'er, en gradvis udvikling hen im od nye VIF'er (tre nye VIF'er inden henholdsvis 
2015 og 2018) og et budget for EIT til opsøgende virksomhed og formidling, tværgående støtte til VIF'erne og EIT's administrationsudgifter. B udgettet afspejler de forskellige etaper i 
udviklingen af de ni VIF'er. Udgifter ne vil være størst i de senere år, da VIF'erne efter planen vil 
skulle iværksættes forskudt. Udgifter dækket af  VIF'ernes egne indtægter vil udgøre i alt ca. 
                                                
 
4 VIF-livscyklen omfatter følgende faser: 
a) en "etableringsfase" på to år: det er den periode, hvor et  VIF organiserer sig, opretter de nødvendige finansielle og 
juridiske strukturer og ansætter det nødvendige persona le. Gennemførelsen af de egentlige VIF-aktiviteter 
starter hovedsageligt i det andet år af gennemførelsen. 
b) en"udviklingsfase" på tre år: det antages, at VIF'et a llerede er blevet etableret og har påbegyndt gennemførelsen 
af sine kerneaktiviteter, men at det fortsat ekspanderer i henseende til aktivitetsområder og antallet af 
partnere. Dette ville føre til en væsentlig stigning i VIF-budgetterne. 
c) "xxx": en fase på seks år med VIF'et er blevet en st abil struktur med et klart defineret aktivitetsområde. Det bliver 
bæredygtigt med hensyn til budgetværdi, men ændringerne er ikke vidtgående og lette at forudsige. 
d) en "opnåelse af bæredygtighed" fase på fire år: VIF'et har allerede en stabil struktur med et klart defineret 
aktivitetsområde. 
 
DA 10   DA 6,100 mio. EUR.  EIT's hovedkvarter vil have indtægter og  udgifter i samme periode på ca. 100 
mio. EUR . 
7. Sammenligning af modellerne 
På basis af konsekvensanalysen (der er udført internt i GD EAC og af et eksternt konsulentfirma) 
er der draget konklusioner med hensyn til de en kelte modellers styrker og svagheder og deres 
evne til at nå de mål, der er skitseret ove nfor. De forskellige modeller er også blevet 
sammenlignet med hensyn til effektivitet, virkningsgrad og sammenhæng. Endelig er der blevet undersøgt nogle mulige risici i forbindelse med de forskellige modeller. Resultaterne er 
følgende: 
Model 1 lever ikke op til EIT's mål sammenlignet med bibeholdelse af status quo. Dens vigtigste 
nyttige træk er, at den ikke indebærer nogen udgifter for EU, samtidig med at man høster 
fordelene ved en del af investeri ngerne i VIF'erne. Disse fordele vi l blive reduceret i løbet af den 
periode, som den flerårige finansielle ramme dæ kker. Hvis der var tegn på, at myndighederne 
havde udvist betydeligt svigt me d hensyn til EIT, såsom dødvægt , fortrængning af investeringer 
eller forkert anvendte investeringer, ville model 1 give nogle ekstra fordele. Ved den eksterne 
evaluering af EIT blev der dog ikke fundet tegn på sådanne svigt. 
De administrative omkostninger ved denne mode l af mindsket betydeligt, da EIT's aktiviteter 
forventes at ophøre. Administrationsudgifterne, der dækker det nødvendige personale og udgifter 
til administration, infrastruktur og drift indtil afvik lingen af EIT's aktiviteter, vil ikke overstige 
1 % af EIT's budget. 
Model 2 og 3  lever bedst op til EIT's mål. Virkningen af  model 3 er større end virkningen af 
model 2 på grund af dens større omfang. Omfanget af model 3 giver en ekstra fordel i og med, at 
den er mindre berørt af den potentielle svaghed ved at foretrække eksisterende netværk. Denne 
svaghed er forholdsmæssigt større for model 2. Omkostningseffektiviteten af model 2  er større 
end for model 1, fordi EIT vil opreth olde omfanget af aktiviteterne. 
Gennemførelsesomkostningerne vil også blive reducer et forholdsmæssigt, da de vil blive spredt 
over det faktiske antal VIF'er. De administrativ e omkostninger ved denne model vil ikke stige 
markant. Administrationsudgifterne, der dækk er det nødvendige pers onale og udgifter til 
administration, infrastruktur og drift, vil ikke overstige 2 % af EIT's budget. 
Model 3  scorer positivt i henseende til at styrke EIT's internationale profil og navnlig i 
henseende til at dele den viden, der genereres i EIT-regi, med eksterne aktører og agenter. Model 
3 gør det navnlig muligt at afhjælpe nogle af de  territoriale skævheder, der er forbundet med 
model 2. Omkostningseffektiviteten af model 3 er større end for model 2, fordi EIT har opnået et 
mere effektivt aktivitetsniveau. Gennemførel sesomkostningerne vil også blive reduceret 
forholdsmæssigt, da de vil blive spredt over et større antal VIF' er. Administrations udgifterne, der 
dækker det nødvendige personale og udgifter til administration, infras truktur og drift, vil ikke 
overstige 2,16 % af EIT's budget. 
Model 3  har to svagheder. For det første kan dens blotte omfang begynde at skabe 
markedsfordrejninger. Dette vil ikke være tilfældet med model 1 og er mindre sandsynligt med model 2. For det andet styrker den de eksist erende ekspertisecentre og kan komme til at 
forstærke de eksisterende skævheder i de rela tive innovationsresultater  EU-regionerne imellem. 
Det antages dog, at EIT vil være i stand til at afbøde disse virkninger ve d at træffe passende 
foranstaltninger. 
 
DA 11   DA På grundlag af det foreliggende materiale er model 3 den foretrukne model . 
8. Overvågning og evaluering 
I forbindelse med EIT-evalueringen5 blev der udarbejdet nogl e stærke henstillinger 
vedrørende overvågningen og evalueringen af EIT, og Komm issionen skal følge disse 
op i sin evalueringshandlingsplan. I henstil lingerne blev det understreget, at det er 
vigtigt at fastlægge nogle robuste overvågni ngsprocedurer i samarbejde med VIF'erne, 
at EIT bør optræde som sparringspartner for VIF'erne, og at EIT bør indføre en kultur 
præget af "åbenhed". EIT bør søge at udvikle en kultur præget af løbende evaluering for 
hele EIT's aktivitetsområde. Formålet hermed  skulle være at evaluere den innovative 
praksis, der gennemføres i og på tværs af  VIF'erne, og at fastslå udbyttet af de 
investeringer, der er foretaget. EIT bør søge  at samarbejde med VIF'erne om hele tiden 
at forbedre resultaterne og bør  søge at stille den indhøstede  erfaring til rådighed for at 
bidrage til at forbedre resu ltaterne andre steder i EU. 
Kommissionen går i overensstemmelse med sit ansvar  fuldt ind for at bistå EIT med at etablere 
et sundt og solidt resultatorienteret overvågning ssystem, samtidig med at de kontraktmæssige 
forbindelser mellem EIT og VIF'erne respekteres fuldt ud. I den forbindelse er det vigtigt at 
udforme og gennemføre overvågningssystemet samme n med EIT, idet man holder sig mindst fire 
centrale afgørende faktorer for øje, nemlig: 
• europæisk politik: nødvendigheden af en gr ænseflade mellem EIT og det overordnede 
Horisont 2020-overvågningssystem og ove rvågningen inden for rammerne af 
innovationsunionen 
• EIT: et sæt indikatorer til måling af fremskr idtet med EIT's egne processer og aktiviteter 
såsom formidling, opsøgende aktiviteter og udvikling af menneskelige ressourcer. 
Indikatorerne bør svar e til målene om en effektiv institution 
• VIF'erne indbyrdes: et fælles sæt SMART-indika torer, der gælder for alle VIF'er, f.eks. 
via en videreudvikling af EIT's resultattavle,  der skal forvaltes og anvendes af EIT. 
SMART-indikatorerne bør svare til EIT's mål 
• det enkelte VIF: VIF'et har forskellige forretningsmodeller og markeder og dermed 
forskellige industrielle resultatnøgletal (RNT ). EIT skal tage hensyn til VIF'ets eget 
RNT ved målingen af de fremskridt, der er  opnået, i forhold til målene i de årlige 
forretningsplaner. VIF'ets eget RNT bør svare til VIF'ets mål. 
                                                 
5 http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#educationHeader