Nr.C129/10 DeEuropæiskeFællesskabersTidende 10.5.93
UdtalelseomMindstereserver ogdetindremarked
(93/C129/07}
DetØkonomiskeogSocialeUdvalgbesluttededen23.november1992ihenholdtilforretnings­
ordenensartikel20,stk.4,atfremsætteudtalelseomMindstereserver ogdetindremarked.
DetforberedendearbejdehenvistestilØSU'sSektionforØkonomiske,FinansielleogMonetæ­
reSpørgsmål,somudpegedeKlausMeyer-Horntilordfører.Sektionenvedtogsinudtalelse
den9.marts1993.
DetØkonomiskeogSocialeUdvalgvedtogpåsin304.plenarforsamling af24.og25.marts
1993,mødetden24.marts1993,enstemmigtfølgendeudtalelse.
1.Indledning 1.3.Sidenbegyndelsenaf1980'ernehardesåkaldte
markedsoperationer (openmarket-politikken )—cen­
tralbankenskøbogsalgafværdipapirerogindskudsbe­
viser—spilletenstadigstørrerolle.Centralbankernes
markedsoperationer har,ilangthøjeregradendreserve­
krav,påvirketpengeinstitutternes likviditetogpenge­
mængden.1.0.Såtidligtsomi1960'ernedrøftedemaniEF-
regidetpengepolitiskeinstrumentariums udformning,
anvendelseogeffektivitet.EF'sMonetæreUdvalgud­
sendteiaugust1962enstudiemedtitlen»Pengepolitiske
instrumenter iEF'smedlemsstater «.Mindstereservepo­
litikken—somiefterkrigstiden introduceredes ide
flestelande—blevidenforbindelsesammenlignetmed
centralbankernes openmarket-ogrefinansieringspoli­
tik.Istudienheddetherom(kapitel5,pkt.38):»Med
mindstereservekrav kandepengepolitiskemyndigheder
direktepåvirkebankerneslikviditetogdermedderes
udlånsaktivitet .Reservekraverderforetnyttigtsupple­
menttildiskonto-ogopenmarket-politikken ,somkun
virkerindpåsammensætningen afbankernessamlede
likviditet.«1.4.Iforholdtilmarkedsoperationerne harpengein­
stitutternesrefinansiering icentralbanken gennemredi­
skonteringafvekslerogbelåningafværdipapirer (lom­
bard)ligeledesmistetterræn,sandsynligvisbl.a.på
grundafdendermedforbundnekompliceredeogbe­
kosteligesoliditetsvurdering .Pådenandensidespiller
centralbankens rediskontering afveksleroglångivning
modsikkerhediværdipapirerenstorrollefordemindre
pengeinstitutter ogdermedogsåformindreerhvervs­
kunderslåntagning .
1.1.TrediveårsenereskullemanidetudvidedeEF
genereltanlæggeetmeredifferentieretsynpåmindste­
reservepolitikkens rolle.SamtidigkanderiEFregistre­
resentydeligtilnærmelseianvendelsenafdetpengepo­
litiskeinstrumentarium .Somtidligeregørcentralban­
kernedogforskelligbrugafderespengepolitiskeinstru­
menter;detteskyldessædvane,somharrodiforskelle
ikreditvæsenets strukturoggivnepræferencerhosde
forskelligecentralbankledelser .1.5.Pengeinstitutternes forpligtelsetilatholde
mindstereserver icentralbanken benyttesfortsatsom
instrumentipengepolitikken ietflertalafmedlemssta­
terne.Mindstereserver beregnesimidlertidpåforskellig
mådeogændresmereellermindrehyppigt.Spørgsmålet
er,omdetteerforeneligtmeddetindremarked,som
løbafstabelen1.januar1993,ogmedDenØkonomiske
ogMonetæreUnion,somerforudsetiMaastricht-
Traktaten,ogsomindebæreroprettelsenafetMone­
tærtInstitutfrajanuar1994ogafetEuropæiskSystem
afCentralbanker fra1997eller1999medentildentid
fællespengepolitik iEF.
1.2.Udoverkravom,atpengeinstitutterne skalhave
minimumstilgodehavender icentralbankerne ,harpen­
geinstitutterne væretunderlagtmindstereservelignende
forpligtelser,nemligminimumsplaceringer istatspapi­
rer.Formåletvariefterkrigstidenatundgåenmobilise­
ringafdestorebeholdningerafstatsobligationer ,som
pengeinstitutterne låindemedideresporteføljer.I
noglelande(Spanien,Portugal,ItalienogGrækenland )
harpengeinstitutternes pligttilatplacereindlånistatsli­
geværdipapirerindtilfornyligbidragettilatfinansiere
statensbudgetunderskud overcentralbanken .1.6.Spørgsmåletomentilnærmelseafreservekrave­
neogomderesrolleogfremtidskalsesirelationtil
centralbankerne ,derjoskalindgåsomendelafet
europæiskcentralbanksystem (ESCB).IenMonetær
Unionmedenfællespengepolitik iEFkanmanikke
længereforestillesig,atderernationaleforskellei
mindstereservepolitikken ,hvisensådantildentidind­
føresafDenEuropæiskeCentralbanks Styrelsesråd .
SelvforudfortredjefaseafDenMonetæreUnionsynes
størreforskelleicentralbankernes metodertilstyring
afpengeinstitutternes likviditetogdermedafpenge­

10.5.93 DeEuropæiskeFællesskabersTidende Nr.C129/11
mængdenatværevanskeligtforeneligemedintegratio­
nenpåpenge-ogkapitalmarkederne .Sålængepengepo­
litikkenfortsateroverladttildeenkeltelandescentral­
banker,kannationaleforskelleianvendelsenaf
mindstereserve -ogopenmarket-politikkens instrumen­
terfremkaldegensidigepåvirkningerogafhængigheds­
forholdipengepolitikken idetindremarkedmedtilsva­
rendekonsekvenserforerhvervslivetogforbrugerne .euro-markedet ikkekritisabelisigselv;imidlertidkan
dengøredetvanskeligereforcentralbankerne atføre
pengepolitik,ogdettevardaogsåbaggrundenfor,at
USAibegyndelsenaf1980'erneslogtillydforinterna­
tionaltafstemtemindstereservekrav (sepkt.2.6).Endvi­
derevirkerhøjereservekraviEF-landeneindpåEF-
pengeinstitutternes konkurrencemedpengeinstitutter i
tredjelande,specieltUSAogJapan.Undvigelsenmod
euromarkedetindsnævrercentralbankernes pengepoli­
tiskeråderum.
1.6.1.Enarbejdsgruppe underEF'sCentralbank­
chefkomitéharsiden1992arbejdetpåforberedelserne
afESCB'spengepolitik,specieltudviklingenafobjekti­
vepengepolitiske indikatorerogkompatiblepenge­
mængdemålsætninger .Idennesammenhængdrøftes
ligeledesentilnærmelseafdetpengepolitiske instru­
mentariumogreservekravenes rolletilligemed
sammenlignelige definitionerogafgrænsningerafpen­
gemængdebegrebet .
1.6.2.DetEuropæiskeMonetæreInstitut(EMI),som
skaloprettesijanuar1994,vilimedførafartikel109F,
stk.3,iTraktatenomDenEuropæiskeUnion,som
manenedesomiMaastrichtden7.februar1992,fåtil
opgaveat»forberededeinstrumenterogprocedurer,
derernødvendigeforatføreenfællesmonetærpolitik
itredjefase.«1.8.ØSUviludfradeproblemstillinger ,dererrede­
gjortforipunkt1.5-1.7,anstillenogleovervejelser
overmindstereservepolitikken indenforEFogherudfra
dragenoglekonklusioner .Nærværendeudtalelseom
mindstereserver beskæftigersigidetvæsentligekun
meddekonkurrencemæssige forholdmellempengein­
stitutteridetindremarked.Derimodkommesderikke
nærmereindpåsamspilletmellemmindstereservepoli­
tikkenogandrepengepolitiske virkemidlerellerpå
penge-ogfinanspolitikkens rettesammensætning set
underenmakroøkonomisk synsvinkel.Udtalelsentil­
stræberfremforaltatydeetbidragtilcentralbankche­
fernesdiskussionafdennuværendemindstereservepoli­
tik,navnligidenipunkt1.6.1nævntearbejdsgruppe .
ØSUerimidlertidbevidstomsamspilletmellem
mindstereservepolitikken ogandrepengepolitiske mid­
ler.Deforanstaltninger ,somBundesbanktrafsamtidig
påenrækkeområderifebruarogmarts1993—sænk­
ningafmindstereservesatserne ,udbydelseafsuppleren­
depengemarkedspapirer ,nedsættelseafsatsenforind­
gåelseafgenkøbsforretninger samtsænkningafdiskon­
to-oglombardsatsen —illustrererudmærketdette
samspil.Ensidigbrugafmarkedsoperationer icentral­
bankensrentepolitikkanenddagivesigudslagihøjere
rentesatser,enddervillevære,hvisdersamtidigvar
højemindstereservebindinger .Hvadangårvurderingen
afdenrentepolitik,deriøjeblikketføresiEF,henviser
ØSUiøvrigttilsinudtalelseomKommissionens økono­
miskeårsberetningfor1993(CES213/93,pkt.3.7).1.7.Setfrapengeinstitutternes synsvinkelfårspørgs­
måletomentilnærmelseafreservekravene aktualitet
alleredeforudfordenmonetæreunion,nemligidet
indremarked,derløbafstabelenden1.januar1993,
ogidetfinansieltintegreredeEF.Idennyeintegrations­
kontekstkonkurrererpengeinstitutterne endnumere
endhidtil,delsindbyrdesogdelsmeddesåkaldteikke­
bankerogbanklignendefinansiellevirksomheder .
1.7.1.Devarierendenationalereservekraverenom­
kostningsfaktor ,sompåvirkerkonkurrencen ibanksek­
toren.Endelafpengeinstitutternes indlån(somdeskal
forrentefordereskunder)stårsåledesikketilrådighed
forbankforretninger .Dettebetyderenforringetindtje­
ningogenbindingpåforretningspolitikken .Forsåvidt
stillespengeinstitutter ,somerunderkastetreservekrav,
ringereendkonkurrenter iandrelandeudenellermed
laverereservekrav .
2.Forskelleimindstereservepolitikkens anvendelse
1.7.2.Mærkbarereservekravmedfører,atikke-ban­
kersåsomstorekoncernerforetrækkeratanbringe
dereslikvidemidlerpåeuro-markedet ,hvordeunddra­
gersigenhverformforreservekrav .Dettebetyder,at
pengeinstitutter ,somerunderlagthøjereservekrav i
dereshjemland,misterindlån.Dadererfriekapitalbe­
vægelser,erdennetendenstiløgedeplaceringerpå2.1.Indførelsenafmindstereserver blevienrække
landeoprindeligbegrundetmedbanktilsynsargumen ­
ter.Somdetdenganghed,skulledetgennemforpligtel­
sentilatholdemindstereserver icentralbanken sikres,
atpengeinstitutterne råderoverengivenlikviditettil

Nr.C129/12 DeEuropæiskeFællesskabersTidende 10.5.93
virkerindpåkonkurrencen mellemdeenkeltelandes
pengeinstitutter (sebilagstabellen ).
2.3.Forskelleneimindstereservepolitikken gårogså
påberegningsmetoder ,differentieringafmindstereser­
vesatserneefterindskudsformsamtsatsændringshyp­
pighed.
2.3.1.Foranfordringsindskud ogindskudpåtidop­
ereresderdelsmedforskelligemindstereservesatser ,
delsmedenenhedssatsforalleindskudsformer .
—If.eks.Tysklanderreservekravetgradueret,altefter
omderertaleomanfordringsindskud (efterden
samledeindlånsmasse :6,6%optil10millionerop
til12,1%over100millioner),og,indtilfebruar
1993,korteretidsindskud (4,95%)oglængeretid­
sindskud(4,15%)(efterdennedatoerderindført
enenhedssatsforalletidsindskudpå2%)(Mindste­
reservesatser ,somergradueretefterdensamlede
indlånsmasseogbegunstigerdemindrepengeinsti­
tutter,findesogsåiØstrig,JapanogUSA).dækningafkunderneshævelseafindskud.Dennebe­
grundelsesynesikkelængereholdbar.
2.1.1.Overvågningen afpengeinstitutternes be­
talingsevneharprimærtværettilsynsmyndighedens op­
gave.Dereservekrav,somf.eks.Bancad'Italiaindførte
i1926afhensyntiltilsynetmedpengeinstitutterne ,har
såledessiden1975udtrykkeligtkunhaftpengepolitiske
formål.
2.1.2.IEFskalpengeinstitutterne ,uafhængigtaf
centralbankens pengepolitik ,overholdebestemtelikvi­
ditets-ogsoliditetskoefficienter .Takketværeentilnær­
melseafbanktilsynsreglerne skalpengeinstitutter over­
altiEFoverholdedesammekoefficienter—ogsom
følgeafhenstillingerfracentralbankchefernes Basel­
komité(COOKE-komitéen )gælderdetteogsåitredje­
lande.DerudovereralleEF-landeforpligtettilfremti­
digtatopretteindskudsgarantiordninger (!).
2.2.IEFharfireafdetolvmedlemsstater ikkenogen
mindstereservepolitik ,somerbegrundetipengepoliti­
skehensyn:
—iLuxembourgogiDanmarkfindesderikkenogen
reservekravoverhovedet ,
—iBelgienharcentralbanken givetafkaldpåatbenyt­
tedenlovhjemledemulighedforatføremindstere­
servepolitik,
—iStorbritannien erde—lave—reservekravikke
blevetbenyttetipengepolitisksammenhæng ,men
tjeneralenesomindtægtskildeforBankofEngland.
2.2.1.IdeotteEF-lande,hvormindstereservepolitik ­
keneretledipengepolitikken ,harderidesenesteår
væretentendensiretningafatsænkemindstereserve­
satserne.F.eks.sænkedesreservekravene
—iFrankrigitidsrummetoktober1989tilmaj1992
fra5,5%til1%foranfordringsindskud ,fra3%til
1%forkorteretidsindskudogfra3%til0%for
længerevarende tidsindskud,
—iSpaniensænkedesenhedssatsenfrafebruar1990
tildecember1992fra5%til3%[(dogfindesder
fortsatmindstereservelignende forpligtelser (se
pkt.2.4)],
—IForbundsrepublikken Tysklandnedsattesifebruar
1993satsenforkortetidsindskudfra4,95%til2%
ogforlængereindskudfra4,15%tilligeledes2%,
—IItaliennedsattesifebruar1993maksimumssatsen
fra22,5%til17,5%afindlånene.
2.2.2.Altialtermindstereservernes vægtiforhold
tilpengemængden ogpengeinstitutternes samledetilgo­
dehavenderindenforEFblevetklartmindre.Mender
erveddetindremarkedsstarti1993fortsatbetydelige
forskelleimindstereservepolitikken indenforEF,som—DerimodanvendesiSpaniensammemindstereserve­
satsforalleindskudstyper ,idetdererenenhedssats
på3%(vedsidenafdemindstereservelignende pla­
ceringsforpligtelser ,jf.pkt.2.4).
2.3.2.Endifferentieringafsatserneefterindskudsart
kanganskevistbegrundesmedindskuddenesforskellige
disponibilitet .Imidlertidharmangecentralbanker i
deressatsdifferentiering ogsåladetsigledeafandre
hensyn:
—SåledesskalBanquedeFrance'sændringafmindste­
reservesatserne forlængerevarende indskudi1989
og1990sessomenreaktionpåenuønsketporteføl­
jeomlægningfraværdipapirertilpengemarkedspa­
pirerogpåenudstrømningafindlåntil»off-shore«
finanscentre .Imaj1992varsatsændringen enreak­
tionpåDeutscheBundesbanksrentepolitik .
—Foratdæmmeopforenpengepolitiskuønsket
tilvækstivalutaudlændinges indlånindeholder
lovenforDeutscheBundesbankenudtrykkeligbe­
stemmelseommulighedenafenmindstereserve på
100%forindlånfra»non-residents «.Bundesbank
harsenestgjortbrugafdennemulighedi1978på
grundafdendaværendevalutatilstrømning .
—Bancad'Italiapålagdei1987og1989pådaværende
tidspunktuønskedeindlånifremmedevalutaer
mindstereservekrav . (MEFTnr.C332af16.12.1992.

10.5.93 DeEuropæiskeFællesskabersTidende Nr.C129/13
2.3.3.Ilysetafdetindremarkedforekommerdei
pkt.2.3.2nævntebegrundelserforendifferentieringaf
mindstereservekravene tvivlsomme .Idetindremarked
vilrenteforskellebetyde,atpenge-ogkapitalbevægel­
serneogændringeriporteføljesammensætning snarere
viltageyderligeretil,såledesatdetblivervanskeligere
fordeenkeltecentralbanker atføreenisoleretnational
mindstereservepolitik .praksis,atderpåhviledepengeinstitutterne enpligttilat
bidragetilfinansieringenafdetspanskestatsunderskud .
Dennevariantafmindstereservepolitikken forekommer
indhentetaftiden,eftersomfinansieringafstatens
underskudovercentralbanken skalophøre(sepkt.3.5)
ihenholdtilartikel104,stk.1,iTraktatenomDen
EuropæiskeUnion,ogikkelængerevilværetilladtefter
1.januar1994(artikel109E,stk.3).
2.5.Pengeinstitutternes mindstereserver icentral­
bankenforrentesireglenikke.Dermedharpengeinsti­
tutterneetindtægtstab idepågældendelande.For
såvidtkanmansige,atpengeinstitutterne ikraftaf
reservekravene betalerenformforafgift,somsvinger
itaktmeddenmarkedsrente ,dealternativtvillehave
opnåetvedatplaceredemidler,derbindesimindstere­
serverne,påpengemarkedet .2.3.4.Noglecentralbankerændrerderesreservesat­
serhyppigt,andresjældent.IHollandblevreservesat­
sernef.eks.ændretmereendtyvegangei1990,hvorved
pengeinstitutternes mindstereserver idetteårsvingede
med12milliardergylden.IForbundsrepublikken er
reservekravene derimodkunblevetændrettregangei
perioden1980-1993,medensdeiItaliensletikkeer
blevetændretitidsrummetfra1984tilfebruar1993.
Dehyppigesatsændringer iHollandforklaresmed,at
centralbankenstortsetikkekananvendemarkedsope­
rationer,fordidentilrådighedståendemængdeaf
papirerihollandskegyldenerforlille.2.5.1.Inoglelande,nemligHolland,Grækenlandog
Italien,forrentesmindstereserverne afcentralbanken ,
menmedenrentesats,somforGrækenlandsogItaliens
vedkommende liggerlangtundermarkedsrenten .For
Grækenlands vedkommende anvendesdenlaverente­
satskunpåhalvdelenafdeobligatoriskemindstereser­
ver,altsåpå4,5%afindlånene.Denforrentningpå
6%,somspanskepengeinstitutter opnårafderesobli­
gatoriskeplaceringeriindskudsbeviser idenspanske
centralbank,svarerogsåkuntilca.halvdelenafmar­
kedsrenten.Selvidissefåtilfælde,hvorderopnåsen
moderatforrentningafmindstereserverne ,harpengein­
stitutternealtsåetindtægtstab .2.3.5.Medhensyntilreferencetidsrummet for
mindstereservekravet erderligeledesforskellefraland
tilland.Kravetopfyldessomhovedregelved,atden
gennemsnitlige indlånssaldo iengivenreferenceperiode
godskrivescentralbanken .Manglendedækningafen
mindstereservedebet vedreferenceperiodens begyndelse
kanaltsåopvejesgennemenoverdækningvedperiodens
slutning(elleromvendt).Under-elleroverdækningkan
ogsådelvisoverførestildefølgendereferenceperioder .
Referenceperioden andragersomhovedregelenmåned,
menkanogsåværekortere(10dage),ogomvendtivisse
tilfældeoptilseksmåneder.Denrelativtkomplicerede
beregningogoverholdelseafmindstereservekravet kan
vanskeliggørepengeinstitutternes forretningspolitik ide
forskelligelande.2.5.2.Denhollandskecentralbankforrenterganske
vistde»normale«mindstereserver (GKR),mentilen
sats,derliggerlidtlavereendmarkedsrenten .Derud­
overharderiperioderværettaleomsåkaldte»fiktive«
mindstereserver (MKR),somerblevetanvendtitilfælde
afen,usædvanligekspansionipengeinstitutternes for­
retninger.Dissemindstereserver var»fiktive«idenfor­
stand,atdeikkeskulleholdesiformaftilgodehavender
icentralbanken ,menderimodindebarenforpligtelse
forpengeinstitutterne tilatbetalecentralbanken almin­
deligmarkedsrenteafdepågældendemidler.
2.5.3.Detindtægtstab,pengeinstitutterne liderved
lavtforrentede ellerikke-forrentede mindstereserver ,
stillerdemindtjeningsmæssigt ugunstigtiforholdtil
banklignendefinansielleinstitutionerogikke-banker .
Storevirksomheder ,navnligmultinationale selskaber,
kansomledienprofitorienteret cashmanagement
investeredereslikvidemidleri»frihavne«(hvorpen­
geinstitutterne ikkeerunderlagtmindstereservekrav )
ogpåeurovalutamarkedet (somikkeerunderlagtnogen
formfordirektebanktilsyn,ogsomliggerudenfor
centralbankens pengepolitiske indflydelsessfære ).2.4.Derfindesderudovermindstereservelignende
forpligtelser ivisseEF-lande,hvorcentralbankerne på­
læggerpengeinstitutterne placeringeriværdipapirerog
indskudsbeviser .Sådanneplaceringsforpligtelser spiller
navnligenstorrolleiSpanien.ISpanienblevmindstere­
servekraveti1990—dengangpå17%—opspalteti
etkravomen»kassebinding «påoprindelig5%ogi
obligatoriskeplaceringer icentralbankens indskudsbe­
viserogiskatkammerbeviser (investmentratio).Til
illustrationblevdespanskepengeinstitutters indlåniføl­
geseptember1992-opgørelsen (saldo:18826billioner
pesetas)belagtmedetmindstereservekrav påialt
18,1%eller3408billionerpesetas.Herafvar
854milliarderpesetas(uforrentede )minimumstilgode­
havenderiBancod'Espagna,1737billionerpesetas
varplacereticentralbankens indskudsbeviser ogblev
forrentetmed6%,medens817milliarderpesetasvar
forskelligeobligatoriskeplaceringer,overvejendeiskat­
kammerbeviser .Disseobligatoriskeplaceringerbetødi2.5.4.Pengeinstitutter ,dererunderlagtreservekrav,
lideretindtægtstab,hvilketoftevilføretildyrereudlån
ogenringereforrentningafkundeindskud .Indskydere,

Nr.C129/14 DeEuropæiskeFællesskabersTidende 10.5.93
herunderikkemindstsmåsparere,oglåntagereilande
medrelativthøjereservekravsyneshervedatblivestillet
ringereendandre.—deekstratjenesterfracentralbankens sideiforbin­
delsemedrefinansiering ogbetalingsoperationer ,
somkanbetragtessomenformformodydelsefor
mindstereservekravene .
3.2.Dereridesenesteårgennemgående gjortmin­
drebrugafmindstereservepolitikken iEFendtidligere.
Navnligbenyttesmindstereservepolitikken .ikkelænge­
resometmiddeltilatpåvirkepengeinstitutternes likvi­
ditetadhoc,dvs.hurtigtoghyppigt,gennemændringer
ireservekravene .2.6.Deforskelligemindstereserver indebærerikke
blotomkostningsmæssige ulemperfordepengeinstitut­
ter,hvishovedforretningsområder erunderlagthøje
mindstereservekrav .Demedførerogså,attilgodehaven­
der»delokaliseres«,forlæggestileurovalutamarkedet ;
detterummerenvanskeligtkvantificerbarrisikofor,at
depågældendeeuro-bankeritilfældeaflikviditetsknap­
hedgribertilrefinansiering i»deres«respektivecentral­
banker.Deterbemærkelsesværdigt ,atderpåbaggrund
afdenturbulenteudviklingpåeurovalutamarkedet alle­
redeibegyndelsenaffirsernekometinitiativfraUSA
omatindføreinternationalt samordnedemindstereser­
vekrav;initiativetblevdogikkefulgtop.
3.Vurderingafmindstereserve -ogopenmarket-poli­
tikken3.2.1.Mindstereservepolitikken erhidtilblevettil­
lagtstørrebetydningiForbundsrepublikken Tyskland
endiandreEF-lande(Jf.»Monatsberichte derDeut­
schenBundesbank «nr.3/1990,side22ff.)Deutsche
Bundesbankmener,atmindstereserver —ogsåhvis
satserneholdesuændredegennemflereår—haren
»stødpudeeffekt «ogenkontinuerligtvirkendebremse­
funktioniforholdtilbanksektorens pengeskabelse .De
mindstereservekrav ,derstillesafDeutscheBundesbank ,
ogiøvrigtogsåafNederlandsche Bank,hardeterklære­
deformålatgørepengeinstitutterne afhængigeafcen­
tralbanken,dvs.afenpraktisktagetkonstantefter­
spørgseleftercentralbankpenge ,påenkvantitativtfor­
udsigeligmåde.ForTysklandsvedkommende kan
denneargumentation ikkeudenvidereafvises,fordi
DM-pengemængden spillerenrelativstorrolle.3.1.Foratsikreenpengepolitik,derharenneutral
effektpåkonkurrencen ,synesdetundernormaleom­
stændighederhensigtsmæssigt atsænkedeendnueksi­
sterendemindstereservekrav tiletlavt,fællesniveau,
somvilværegivetpåforhåndiformaf»working
balances«,dvs.detilgodehavender ,pengeinstitutterne
underalleomstændigheder hariderescentralbank .
Samtidigbørderskeentilnærmelseafmindstereserver­
nesberegningsgrundlag (jf.punkt2.3).Ogsådenkon­
kurrencemæssige stillingiforholdtilfinanscentrene i
vigtigetredjelandesomUSA,JapanogCanadataler
for,atEF'spengeinstitutter ikkebebyrdesmedsammen­
ligningsvishøjeremindstereservekrav .
Modenfuldstændigafskaffelseafdetinstrument,man
harimindstereservepolitikken ,taleriøvrigtfølgende
forhold:3.2.2.Pådenbaggrunderdetbemærkelsesværdigt ,
atDeutscheBundesbank ifebruar1993sænkede
sinerelativthøjemindstereserveforpligtelser på
80milliarderDMmedca.32milliarderDM.Detteer
ensbetydendemed,atdengennemsnitlige bindingaf
omkring6%afdetyskepengeinstitutters indlånsmasse
reducerestil3,5%.Lempelsenireservekravetkommer
fremforaltsparekasserne ogkooperativbankerne til
gode,idetca.69%aflempelsenpåde32milliarder
falderindenfordennesektor.DeutscheBundesbank
begrunderudtrykkeligtlempelsenmed,atdenherigen­
nemvilstyrkedetyskepengeinstitutters konkurrenceev­
nepåinternationaltplan.Istedetforuændrethøje,
uforrentedereservekravharBundesbankudbudtfor
25milliarderDMnyerentebærendeskatkammerbevi­
seritretranchermedenløbetidpå3,6og9måneder,
somkankøbesafpengeinstitutter ,menogsåafikke­
bankerogprivate;denharhermedforførsteganggjort
brugafBundesbank-lovens nyeartikel49.Sammenlig­
netmeddensamledemasseafamerikanske bankers
mindstereserver hosUSFederalReserveBankSystempå
ca.20milliarderUSdollarserdetyskepengeinstitutters
mindstereserver på48milliarderDMdogstadigbetrag­
telige.—ESCB'smulighedforatføreenmindstereservepoli­
tik,somerstadfæstetiartikel19,stk.1,iMaa­
stricht-Traktatens protokolomstatuttenforDet
EuropæiskeSystemafCentralbanker ogDenEuro­
pæiskeCentralbank,
—openmarket-politikken ,somstadigudformesmeget
forskelligtideenkelteEF-lande,ogsamspilletmel­
lemdeforskelligepengepolitiske virkemidler,der
anvendesforatpåvirkepengemængden ogrenteni­
veauet.
—desærligeforhold,dergørsiggældendeinogle
landespengepolitik,f.eks.itilfældetmeddentyske
mark,dersom»ankervaluta«erudsatforsærlige
belastninger,3.2.3.Ogsåcentralbankernes funktionsom»lender
oflastresort«talerfor,atmanbibeholderreservekrave­
ne,omendpåetlavereniveau.Idetilfælde,hvor
mindstereserverne midlertidigtanvendessom»working
balances«foratfjernelikviditetsflaskehalse ,kande

10.5.93 DeEuropæiskeFællesskabersTidende Nr.C129/15
haveenkærkommenudligningsfunktion .Detteviser
sigforeksempel,nårpengeinstitutterne uventetstår
overforbetydeligelikviditetsflaskehalse somfølgeaf
kursfaldpåfondsbørserne .Hvisderisådannetilfælde
ikkekantrækkespåmindstereserverne ,ellerhvisdisse
ersålave,atdekunligesvarertildetminimumstilgode­
havende,dererpåkrævetforatsikrebetalingssystemets
funktion,fårpengeinstitutterne etstort,akutbehovfor
likviditetsstøtte fracentralbanken .Rentenvilsvinge
meddenydedelikviditetsstøttes omfang.3.4.Engenerelnedsættelseafmindstereservesatserne
tiletlavtniveaumåhurtigstmuligtledsagesafen
tilnærmelseafberegningsmetoderne .Derudoverbørder
ogsåividestmuligtomfangfastsættesensartede
mindstereservesatser fordeforskelligeindskudsformer ,
ogaftaleindlån ipengeinstitutterne (certificatesofdepo­
sit)børeventueltmedtagesundermindstereservefor ­
pligtelsen,iogmedatsådanneindlånerenpopulær
placeringsform forinvesteringsforeninger .
3.5.Nedsættelsen afmindstereserveforpligtelserne
skalogsåomfattedemindstereservelignende forpligtel­
serforpengeinstitutter ,derstadigfindesinoglelande
iformafobligatoriskeplaceringer icentralbankernes
indskudsbeviser ogioffentligeværdipapirer .Fraanden
faseafDenMonetæreUnion,dvs.fraden1.januar
1994,skalKommissionen underalleomstændigheder
overvågeudviklingen imedlemsstaternes offentlige
gæld(Maastricht-Traktatens artikel104C,stk.2),
navnligmedsigtepåuforholdsmæssigt storeunderskud
pådeoffentligebudgetter.Hertilhørerogsådekreditfa­
ciliteter,somcentralbankerne tilbyderdetoffentlige,og
somtildentidvilværeforbudtihenholdtilartikel104,
stk.1,sammenholdt medartikel109E,stk.3.3.2.4.ForBankofEnglandsvedkommende er
mindstereserveforpligtelsen ,derikkeerpengepolitisk
begrundet,etheltandetkapitel.Debritiskepengeinsti­
tuttersmindstereserveforpligtelse ,derersænkettil
0,35%,kanfaktiskbetragtessomenafgift,derskal
dækkeBankofEnglandsbanktilsynsomkostninger .
Pengeinstitutter iandrelande,hvorbanktilsyneter
overdragettilsærligemyndigheder ,opkrævesogsåtil­
svarendegebyrer.Sådanneafgifteroggebyrersynes
ikkeatpåvirkekonkurrencen mellempengeinstitutterne
pådetindremarked.Detsammemåisagensnatur
gælde,nårnogleafomkostningerne vedatholde
mindstereserver »pålignes«visseafcentralbankernes
betalingstjenester .IøvrigtvisertilfældetmedBankof
England,atderunderdenuværendeforholdkanføres
pengepolitikudenbrugafmindstereserveinstrumentet .3.5.1.Foratforberedesigpåartikel104harden
græskecentralbankalleredereduceretpengeinstitutter­
nesforpligtelsetilatplaceremidleriskatkammerbevi­
serfraen»mindstereserve «på40%idecember1990
til15%ioktober1992.
3.3.UansetomdetteellerhintEF-landstadigopere­
rermedhøjereservekrav,børdendelafmindstereser­
verne,deroverstigerensatspå1-2%—svarendetil
ennormal»workingbalance«—forrentesmedmar­
kedsrenten .3.5.2.Denspanskecentralbankharudfærdigeten
planforenlempelseafforpligtelsentilatplaceremidler
iindskudsbeviser ogskatkammerbeviser :disse
»mindstereserver «iindskudsbeviser skaltrinvistned­
bringes(til12%i1993,6%i1997ogca.,2%i1999),
medens»mindstereserverne «iskatkammerbeviser skal
nedbringesfra3,8%i1992til0%vedudgangenaf
1996. 3.3.1.Hvisnævntedelafmindstereserverne forren­
tes,vilpengeinstitutterne idetpågældendelandikke
længereværeugunstigtstilledeikonkurrencemæssig
henseende,hellerikkeiforholdtilandrelandespengein­
stitutter.Centralbankerne kunnef.eks.overvejeatfor­
renteallemindstereserveforpligtelser ,derliggerudover
1eller2%,meddiskontosatsen .3.5.3.Enendnuhurtigere,generelafskaffelseafdisse
mindstereservelignende placeringsforpligtelser villebi­
dragetilatgørecentralbankernes monetærepolitik
merekonkurrenceneutral forpengeinstitutterne .
3.5.4.Ihenholdtilartikel19,stk.1,iMaastricht­
protokollenomstatuttenforDetEuropæiskeSystem
afCentralbanker kanderkrævesmindstereserver »for
atopfyldemålenefordenmonetærepolitik-;medandre
ordkanmindstereserverne tildentidhverkentjenetil
finansieringafbudgetunderskud overcentralbankerne
ellersomindtægtskildefordisse.3.3.2.Påsinviserdetselvmodsigende atforrente
mindstereserverne ,eftersomdissesetfrapengeinstitut­
ternessynspunktsåbliverenformforpengemarkedsin­
vestering.Imidlertidliggerdetimindstereserveforplig ­
telsen,atpengeinstitutterne ikkefritharvalgtogikke
tilenhvertidkandisponereoverdenne»investering«.
Pådenandensidekanpengeinstitutternes mindstereser­
veforpligtelser giveanledningtilpengemarkedsfor­
retninger,dersompengeinstitutterne midlertidigtog
delvistkanskaffedemidler,deskalbrugeforatopfylde
forpligtelserne ,påpengemarkedet .Overholdelsen af
mindstereservekravene kanforsåvidtmedførefaktiske
omkostninger ogikkekunetteoretiskindkomstbort­
fald.3.6.Ienmindstereserveforpligtelse påetfælles,lavt
niveauvilESCBhaveetfunktionsdygtigt pengepolitisk
instrument,somikkevilvirkeindpåkonkurrencen
mellempengeinstitutterne .Detvilikkeværesærligt
hensigtsmæssigt heltatafskaffereservekravene fåår

Nr.C129/16 DeEuropæiskeFællesskabersTidende 10.5.93
forudforoprettelsenafenMonetærUnion,forsåat
genindføredem,hvisetESCB,somoprettesi1997eller
1999,beslutterathåndhævesådannekrav.Beslutning
omgrundlagetformindstereserverne ogsatserneskal
træffesihenholdtilartikel19,stk.2,ogartikel42i
ESCB-statutten .artikel18,stk.1,erfastsat,atdenationalecentralban­
kerskaludføremarkedsoperationer .Depengepolitiske
retningslinjerforFællesskabet ,somECB'sstyrelsesråd
skalfastlægge(ihenholdtilstatuttensartikel12,stk.1),
skullelevnedenationalecentralbankeretvistspillerum
medhensyntilmarkedsoperationer indenforderes
respektivegeografiskeområder,navnligmedhensyntil
udvælgelsenafdetilformåletegnede»indenlandske «
værdipapirer .DenEuropæiskeCentralbankskulleså
kunnekoncentreresigommarkedsoperationer påde
storemarkederidevigtigstefinanscentreindenforEF.
Menmarkedsoperationerne vilsomfølgeafdenskala,
denåroppåienMonetærUnion,ikkekunneundgå
atblivegenstandforenviscentralisering .3.6.1.Desudenvilentilnærmelseafreservekravene
påetlavtniveauikkefåkonsekvenserformedlemssta­
ter,hviscentralbankikkebenytterreservekravsom
pengepolitiskmiddel(LuxembourgogDanmark).Det
børfortsatværeoverladttildisselandesenereatindføre
enmindstereservepolitik ,hvisdettebliveraktueltifor­
bindelsemedoprettelsenafESCB.3.7.2.Pådenandensideskullemindstereservepoli­
tikken,vedatkoblepengeinstitutterne direktetilderes
respektivenationalecentralbanker ,understregeECBS's
tilstræbteføderativekarakter.Mindstereserverne gør
detendvideremuligtatforetageenhurtigogpålidelig
vurderingaflikviditetsudviklingen oglikviditetsbeho­
vetideenkeltemedlemslande indenforESCB.Dette
kanlettedenpengepolitiskestyringafpengemængdeud­
viklingen,hvilketvilbidragetilatsikrestabiliteti
pengeværdienogikreditgivningen .3.6.2.Enbibeholdelseafmulighedenforatkræve
mindstereserver skalogsåsespåbaggrundafdeliberali­
seredefinansiellemarkeder,hvisinnovationspotentiel
langtfraerudnyttet;ogsåafhensyntildissebør
mindstereserveinstrumentet holdesfunktionsdygtigt .
Valutakurstilpasningerne ogdevoldsommeudsvingi
centralbankernes valutareserver iseptemberogoktober
1992harogsåvist,atmindstereserverne pådetindre
markedkanydeetkærkommentbidragtilenstyring
afpengemængden efterind-ellerudstrømningafstørre
valutabeløb .Ydermeretalerdemanglendeerfaringer
medØMU-konceptet —fællespengepolitikiforbindel­
semedensamordningafdenøkonomiskepolitik—
foretpengepolitiskinstrumentarium ,derkanstøttesig
tilmindstereservekrav .4.Konklusioner
4.1.EfterDetØkonomiskeogSocialeUdvalgsme­
ningvildetværehensigtsmæssigt attilnærmebe­
regningsgrundlaget formindstereserverne ogatreduce­
reniveauetformindstereservesatserne ialleEF-lande
til1-2%afindlånsmassen .Dettebørskehurtigstmuligt
ogikkeførstiDenMonetæreUnionstredjefase,hvor
dervilværeenfællespengepolitik .Forentilnærmelse
afmindstereserveordningerne ogennedsættelseaf
mindstereservesatserne tiletlavt,fællesniveaupå
1-2%talernavnligdefaktorer,dereromtaltipunkter­
ne4.2og4.3.3.7.Pådenandensideerdetforståeligt,atcentral­
bankerneidensenestetidihøjeregradendhidtilhar
støttetsigtilmarkedsoperationer sompengepolitisk
instrument.Markedsoperationer frembyderallemulig­
hederforatstillelikviditettilrådighedforpengeinsti­
tutterneellerdelvistat»fastfryse«likviditeten,altefter
depengepolitiskebehov.Hvadangårmarkedsoperatio­
ner,benytterdeflesteEF-landesig,oftesamtidigt,af
forskelligemuligheder,herunderisærsalgoggenkøb
afcentralbankernes indskudsbeviser ,afskatkammerbe­
viserogandreværdipapirer .Idenforbindelsespillerde
såkaldte»fixedratesrepos«(tilbagekøbsret tilfastsats)
enstadigstørrerolle;hertagercentralbankerne midler­
tidigtværdipapirer ,dertilbydesdemiudbud(masseud­
bud),udafmarkedettilenbestemtrentesats.4.2.Nationaleforskelleimindstereserveberegningen
påvirkerkonkurrencenmellempengeinstitutter frafor­
skelligeEF-lande.Påsammemådepåvirkerden
mindstereservepolitik ,derføresiflertalletafmedlem­
slandene,EF-pengeinstitutternes konkurrenceevne ifor­
holdtilpengeinstitutter fravigtigetredjelandesåsom
Japan,USAogSchweiz.
3.7.1.Markedsoperationer betragtesendvideresom
etmarkedskonformt pengepolitiskinstrument,efterat
desidstemængdemæssige kreditbegrænsninger blevop­
hævetislutningenaf1980'erne(f.eks.iItalieni1986).
Enøgetanvendelseafmarkedsoperationer synesogså
tænkeligiESCB-regi,eftersomdetiESCB-statuttens4.3.Undernormaleforholdfordyrerhøjereserve­
krav,derrækkervæsentligtudoverpengeinstitutternes
»workingbalances«icentralbanken ,pengeinstitutter­
nespassivside;desudenlæggerdebegrænsninger på
låneforretningerne tilulempeforsåvelerhvervskunder

10.5.93 Nr.C129/17 DeEuropæiskeFællesskabersTidende
somprivatekunder;endeligkandehaveentendenstil
athæmmeforbedringerikundevilkårene .
4.4.Såfremtencentralbankskullevælgeatfastholde
højeremindstereservesatser ,børdendelafmindstere­
serverne,deroverstigerpengeinstitutternes workingba­
lancesicentralbanken på1-2%,forrentesmeddiskon­
tosatsen,sådeipunkt4.2og4.3nævnteulemper
undgås.
4.5.Mindstereservekrav kansompengepolitiskmid­
deloptrædesom»ultimaratio«,navnligiforbindelse
medvirkeliggørelsen afenØkonomiskogMonetær
Unionogsenerefordenfællespengepolitik iESCB-regi
undervilkår,hvorderføresenkonvergentøkonomisk
politikidenenkeltemedlemsstat .Mindstereservekrav
kanligefremværeetkærkommentmiddeltilsikringaf
enstabilpengeværdi,fordidetkandæmmeopfor
inflationspresvedhurtigtatpåvirkepengeinstitutternes
likviditetoverenbredfront.Enfuldstændigafvikling
afreservekravsompengepolitiskmiddelforekommer
derforuklog.Landeudenmindstereserveordninger bør
dogværefritstilletmedhensyntil,omdeførstvilindføresådanne,idetøjeblikdemåtteblivekræveti
ESCB-regi.
4.6.Demindstereservelignende obligatoriskeplace­
ringericentralbankpapirer ogskatkammerbeviser ,som
stadigfindesinogleEF-lande,måafskaffeshurtigst
muligt.Sådanneobligatoriskeplaceringertjeneriprak­
sistilfinansieringafoffentligeunderskudovercentral­
banken,hvilketikkelængerevilværetilladtfra1994.
4.6.1.Enhurtig,generelafskaffelseafmindstereser­
velignende,obligatoriskeplaceringerafpengeinstitut­
midlervillebidragetilatgørecentralbankens pengepo­
litikmerekonkurrenceneutral forpengeinstitutterne .
4.6.2.Medhensyntilforbudetmodatfinansiere
offentligeunderskudovercentralbankerne fra1994bør
manrevideretidsplanen,derdelviststrækkersigfrem
tilslutningenaf1990'erneogforudserentrinvisafvi­
klingafpengeinstitutternes obligatoriskeplaceringeri
værdipapirer .Erdenårligestigningstakt iindlånene,
påbasisafhvilkedeobligatoriskeplaceringerberegnes,
højereenddenprocentuellesatsreduktion ,vilbeløbet
ikkefalde,menkanovenikøbettænkesatvokse.
Bryssel,den24.marts1993.
SusanneTIEMANN
Formandfor
DetØkonomiskeogSocialeUdvalg