DA Den Europæiske Unions Tidende C 195/15

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2016/C 195/09)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

»ŠOLTANSKO MASLINOVO ULJE«

EU-nr.: HR-PDO-0005-01346 — 19.6.2015

BOB ( X ) BGB ( )

1. Betegnelse

»Šoltansko maslinovo ulje«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Kroatien

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.5. Fedtstoffer (smør, margarine, olier m.m.)

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Ekstra jomfruolie med betegnelsen »Šoltansko maslinovo ulje« er olie, der udvindes direkte af oliventræets frugter udelukkende med mekaniske metoder.

Ved markedsføringen skal »Šoltansko maslinovo ulje« udvise følgende fysisk-kemiske egenskaber:

— et indhold af frie fedtsyrer på ≤ 0,70 % og et peroxidtal på ≤ 7,0 mmol O2/kg. Den specifikke ekstinktion i UV-lys skal være K270 ≤ 0,220, K232 ≤ 2,50 og ∆K≤ 0,010.

og følgende organoleptiske egenskaber:

— gulgrøn farve, en aroma af olivenblade og grønne frugter (grøn frugtagtighed), oftest med blomster- og frugtagtige aromaer. Af de frugtagtige aromaer er banan den hyppigst forekommende, og olien har en behagelig bitter og pikant smag.

Olien har ingen organoleptiske fejl, medianværdien for frugtagtighed, bitterhed og pikant smag er på ≥ 1 hver, og summen af medianværdierne for positive organoleptiske egenskaber skal være ≥ 5.

3.3. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

»Šoltansko maslinovo ulje« produceres af frugterne af de autoktone olivensorter Levantinka (synonym: Šoltanka) og Oblica. Andelen af sorten Levantinka skal udgøre mindst 50 % af produktet, mens andelen af sorterne Levantinka (synonym: Šoltanka) og sorten Oblica tilsammen skal udgøre mindst 95 %. De øvrige 5 % kan udgøres af andre sorter, der dyrkes i olivenlundene på Šolta, og grundet den lille procentdel har de ingen indflydelse på produktets endelige egenskaber.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle etaper af produktionen af »Šoltansko maslinovo ulje«, fra dyrkning og høst af olivenene til forarbejdning af dem til olie, skal finde sted i det geografiske område, der er defineret i punkt 4.

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

»Šoltansko maslinovo ulje« skal fyldes på flasker i det geografiske område, der er nævnt i punkt 4, for at produktet bibeholder sine specifikke egenskaber og sin kvalitet. Da Šolta er en ø, ville transport af olivenolien omfatte transport til søs. I den forbindelse kunne lys, temperatur og andre naturbestemte faktorer indvirke negativt på produktets kvalitet, og olivenoliens organoleptiske egenskaber kunne ændres. Derfor er det ikke tilladt at fylde »Šoltansko maslinovo ulje« på flasker uden for det geografiske område. Ved hjælp af et kontrolsystem garanteres oprindelse og sporbarhed, som ville være vanskeligere at kontrollere uden for produktionsområdet. »Šoltansko maslinovo ulje« skal fyldes på mørke glasflasker med et indhold på højst en liter.

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område

»Šoltansko maslinovo uljes« produktionsområde omfatter øen Šolta og syv småøer ud for byen Maslenica, som hører under Šolta kommune: Polebrnjak, Saskinja, Balkun, Kamik, Šarac, Grmej og Stipanska. Šolta er en ø i øhavet i den mellemste del af Dalmatien og ligger i Split-Dalmatien amt. Øen er adskilt fra fastlandet og øen Čiovo ved Splitkanalen, fra øen Brač i øst ved Splitporten, og fra øen Drvenik Veli i vest ved Šoltakanalen.

5. Tilknytning til det geografiske område

Det geografiske områdes egenart

Naturbestemte faktorer:

Jorden på øen Šolta har de egenskaber, der er typiske for karstområder i middelhavsklima. De afspejler kombinationen af kalksten og dolomit, det kuperede terræn og klimaet. Denne kombination af jorddannelsesprocesser på øen Šolta har givet ophav til en særlig type jord i dette mediterrane karstområde samt terra rossa og regosol.

Øen Šolta ligger i et smalt bælte, midt i den såkaldte østadriatiske europæiske middelhavszone. For så vidt angår klima og vegetation, er det et område på den kroatiske adriaterhavskyst med særlige mikroøkologiske betingelser, karakteriseret af den mindste mængde regn og den højeste årlige gennemsnitstemperatur. De grundlæggende kendetegn for klimaet på øen Šolta er milde vintre og tørre somre med tre gange mere nedbør i den mest regnfulde måned end i den tørreste. I den tørreste måned falder der mindre end 40 mm nedbør. Somrene er hede, tørre og solrige. Den årlige gennemsnitstemperatur på øen Šolta er 16 °C og den gennemsnitlige nedbørsmængde 847 mm. Øen ligger i en middelvarm og tør region. Der falder mest regn sidst på efteråret og i begyndelsen af vinteren, hvor der er mange cykloner, og i løbet af foråret, i marts og april. Den mindste mængde nedbør falder i juli. Øen Šolta ligger i den mest solrige del af Kroatien og har 2 713 solskinstimer om året med i gennemsnit ca. 7,4 timer om dagen.

På Šolta blæser vindene Bora, Scirocco og Mistral. Boraen er en tør og kold vind med kraftige vindstød, som for det meste blæser om vinteren og tidligt om foråret. Sciroccoen er en fugtig, varm og monoton vind, og den efterfølges af kraftigt regnfald. Mistralen er mest udbredt i sommerperioden, da havet og fastlandet ikke varmes lige hurtigt op.

Menneskelige faktorer:

Da olivenlundene på øen Šolta mestendels ligger på vanskeligt tilgængelige karstgrunde, der ikke egner sig til andre former for landbrugsproduktion, anvender producenterne den dag i dag traditionelle metoder, når de bearbejder olivenlundene og høster olivenene: jorden graves med håndkraft med traditionelle værktøjer (hakke og spidshakke), og ukrudt fjernes med hænderne og slås med traditionelt segl eller le. Oliventræets frugter plukkes ved at ryste træet, eller de plukkes med hænderne, så de falder ned i et net, på plastfolie eller i på lagener bredt ud under træerne. Ved plukning med håndkraft er det tilladt at anvende plastikriver og håndholdte rystere. En af de specifikke metoder, som olivendyrkerne på Šolta anvender til at øge udbyttet af oliven, er podning. Det er en metode til vegetativ formering, hvorved en gren af Oblicasorten podes med en gren af Levantinkasorten (synonym: Šoltanka).

Produktets egenart:

»Šoltansko maslinovo uljes« egenart og kvalitet stammer fra de autoktone sorter Levantinka (synonym: Šoltanka) og Oblica, der anvendes til at producere olien. Tilsammen udgør de mere end 95 % af de dyrkede sorter i olivenlundene på Šolta. Sorten Levantinka (synonym: Šoltanka) er ikke repræsenteret så stærkt noget andet sted end på øen Šolta.

Undersøgelser af de flygtige komponenter i prøver af olivenolie fra øen Šolta viser, at der er et stort antal phenolforbindelser, som giver aromaen af olivenblade og grønne frugter, henholdsvis grøn frugtagtighed. De hyppigste forbindelser er (E)-2-hexenal og (Z)-3-hexenol, mens den frugtagtige aroma (banan) stammer fra hexylacetat.

I olivenolie af sorterne Levantinka (synonym: Šoltanka) og Oblica er der påvist et højt indhold af polyphenol (naturlig antioxidant), som beskytter olien mod fordærv og holder den frisk og aromatisk i lang tid (M. Žanetić m.fl.; Influences of polyphenolic compounds on the oxidative stability of virgin olive oils from selected autochthonous varieties [Phenolforbindelsers indvirkning på den oxidative stabilitet i jomfruolier af udvalgte autoktone sorter], Journal of Food, Agriculture and Environment, 2013).

Sorten Levantinka (synonym: Šoltanka) har vist sig at have afbalancerede duft- og smagsegenskaber, mens sorten Oblica har vist sig at have en frugtagtig aroma med mindre bitterhed og pikant smag (M. Žanetić m.fl.; Ispitivanje fenolnih spojeva i senzorski profil dalmatinskih djevičanskih maslinovih ulja [Forskning i dalmatinske jomfruoliers phenolforbindelser og organoleptisk profil], Pomologia Croatica vol. 17, nr. 1-2, 2011).

De første skriftlige kilder om olivenolie fra øen Šolta går langt tilbage i historien. Således anfører forfatteren Mihovilović, at »… øen Šolta hørte under byen Split, og under det venezianske herredømme fra 1409 til 1797 var landbruget på Šolta en forsyningskilde til Split. På øen Šolta blev der produceret vin, olivenolie, korn, tørret frugt og linser« (M. A. Mihovilović, Otok Šolta-monografija [Øen Šolta — en monografi], 1990).

I Skt. Stefans kirkeblad står at læse, at »Šolta er en sand planteskole for oliven af sorterne Levantinka og den græske sort eller Šoltanka, som den kaldes på fastlandet, og der nævnes mange olivendyrkere, som er særlig dygtige til at dyrke dem« (Skt. Stefans kirkeblad, Nada, Grohote, 1979).

Betegnelsen »Šoltansko maslinovo ulje« anvendes også i dag i daglig tale (følgesedler og regninger, kooperativet Eko Rast Šolta og prøvesmagningsrummet Kapja i Bokun, 2011, 2013 og 2014).

Årsagssammenhæng:

»Šoltansko maslinovo uljes kvalitet« stammer fra følgende faktorer, som definerer årsagssammenhængen: klima, de autoktone sorters tilgængelighed, producenternes viden og erfaring om produktionsprocesserne samt traditionen for olivendyrkning.

De klimatiske betingelser i det geografiske område er kendetegnet ved hede, tørre, solrige somre og milde vintre, som er gavnlige for dyrkning af oliven af sorterne Levantinka (synonym: Šoltanka) og Oblica, og »Csa«-klimaet, som er fremherskende på Šolta, kaldes også olivenklima. De vinde, der blæser hen over øen Šolta, har også en meget stor indflydelse på olivenlundene på øen. Grundet den kolde og tørre Bora, dvs. de tørre og kolde luftmasser, som Boraen fører med sig, forårsager skadedyrsangreb og plantesygdomme ikke væsentlige skader på olivenlundene på Šolta. Den fugtige og varme Scirocco, som efterfølges af kraftigt regnfald, er almindelig i sommermånederne og er særlig vigtig og velkommen, da den sikrer, at olivenene tilføres den nødvendige mængde fugt. Mistralen, som blæser i maj og juni, er vigtig i blomstrings- og bestøvningsperioden, når olivenene blomstrer og bærer frugt.

»Šoltansko maslinovo uljes« særlige egenskaber og kvalitet er baseret på sortimentet af oliven i olivenlundene på Šolta, da sorterne Levantinka (synonym: Šoltanka) og Oblica tilsammen udgør mere end 95 % af de dyrkede sorter i olivenlundene på øen, og sorten Levantinka (synonym: Šoltanka) er med 50-60 % af øens oliven den mest udbredte sort. »Šoltansko maslinovo ulje« udmærker sig ved en frugtagtig aroma med en mild duft af banan og en smule bitterhed og pikant smag.

Producenterne besidder stor viden og erfaring, som de anvender til at opdyrke de vanskeligt tilgængelige karstjorde, som olivenlundene på øen Šolta ligger på, og den dag i dag bearbejder de olivenlundene med håndkraft eller med små traditionelle værktøjer. Ved at høste med håndkraft er det muligt at sortere olivenene allerede i olivenlundene, så kun de bedste, sunde oliven vælges til produktionen af »Šoltansko maslinovo ulje« for at sikre, at olien har en ensartet kvalitet. Ligeledes anvender producenterne på øen Šolta podning af sorten Oblica med sorten Levantinka (synonym: Šoltanka), hvilket giver såkaldt blandede træer. På denne måde øges frugtbarheden af træer af Oblicasorten og udbyttet af oliven.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i nærværende forordning)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/SOLTANSKO%20MASLINOVO%20ULJE/Izmijenjena%20specifikacija%20proizvoda%20Šoltansko%20maslinovo%20ulje_16.3.2016_133943.pdf

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.