it** 
it it 
it it 
it it 
it** KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 12.04.1996 
KOM(95) 452 endelig udg. 
DET EUROPÆISKE FÆLLESSKABS 
FØDEVAREHJÆLP 
- i udviklingens tjeneste -
Årsberetning 1994 
(forelagt af Kommissionen) 

FORORD 
Udover at beskrive de fødevarehjælpsaktioner i regnskabsåret 1994, som er forvaltet af enheden for 
fødevarehjælp i Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Udvikling (hvoraf hovedparten endnu er 
under gennemførelse), har denne årsberetning også til formål at præsentere Det Europæiske Fællesskabs 
fødevaresikkerhedspolitik. Denne tager i dag sigte på at integrere fødevarehjælpen i modtagerlandenes 
samlede udviklingspolitik. Hensigten med denne beretning er derfor at forklare, hvilke instrumenter der 
anvendes, og informere om, hvilke aktioner der gennemføres. 
Hensigten med dette dokument er desuden at bevidstgøre læseren om udviklingens formål generelt og om 
årsagen til kampen mod fødevareusikkerheden, for - som Sophie Brunei skriver - "sulten er en krænkelse 
af den, der lider af sult, men den er også en direkte anklage mod den, der tolererer sulten"1. 
1 Sophie Brunei, "Une tragédie banalisée, la faim dans le monde" (Sulten i verden, en 
efterhånden almindelig tragedie), Editions Hachette, Paris 1991. 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
I. FØDEVARESIKKERHED OG UDVIKLINGSBISTAND 6 
1. Fødevareusikkerheden på verdensplan i 1994 6 
2. Det Europæiske Fællesskabs reaktion 8 
3. Fødevarehjælp som udviklingsinstrument 9 
II. GENNEMFØRELSESMIDLER 10 
1. Hvori består Det Europæiske Fællesskabs hjælp? 10 
2. Fællesskabsstøttens værdi og fordeling 12 
3. Modtagere 12 
A. Bilateral bistand og kriterierne herfor 13 
B. Multilateral bistand og dens indsatsområde 13 
4. Fællesskabets fødevarehjælp i global sammenhæng , 14 
A. Konventionen om Fødevarehjælp 14 
B. Fødevarehjælpens fordeling på regioner og på lande 15 
III. INSTRUMENTERNES ORGANISERING 16 
1. Instrumenter 16 
A. Strukturel udviklingsbistand 16 
* Salg på markederne og counterpartmidler 16 
* Flerårige aktioner 16 
B. Strukturelle finansieringsaktioner 17 
* Erstatningsaktioner 17 
* Varslingssystemer 17 
* Oplagringsaktioner 17 
C. Rehabiliteringsstøtte 17 
* Integrerede ernæringsmæssige og sociale projekter 18 
* "Food for work"-programmer T 18 
* Samfinansiering 18 
* Leverancer af såsæd og redskaber 19 
* Skolebespisningsprogrammer 19 
D. Trekantoperationer og lokale indkøb 19 
3 
2. Programmering 20 
3. Mobilisering og overvågning 20 
4. Opfølgning og evaluering 21 
IV. STRUKTURELLE UDVIKLINGSFORANSTALTNINGER ,.22 
1. For en integreret udviklingspolitik 22 
* Madagaskar: støtte til bybefolkningen 22 
* Malawi: forsyning af de lokale markeder og 
levedygtig støtte til små landbrug 23 
* Peru: social støtte til strukturtilpasningspolitikken 24 
* Egypten: en kombineret støtte 25 
* Kap Verde: en øgruppe med kronisk underskud 27 
2. Flerårige aktioner 28 
* Tunesien: støtte til udvikling af mejerisektoren 28 
* Bangladesh: "Integreret fødevarestøttet udviklingsprogram" 29 
3. Erstatningsaktioner 30 
* Senegal: fremme af den lokale kornproduktion 30 
* Kina: en mælkeforarbejdende industri i stærk fremgang 31 
* Burkina Faso: et nyt fødevaresikkerhedssystem 32 
4. Verdensfødevareprogrammets langsigtede aktioner 32 
* Etiopien: rehabilitering af landbrugsjorder, skove og 
infrastrukturer 33 
* Jordan: udvikling af skove og overdrev 34 
5. Trekantoperationer og lokale indkøb 35 
* Støtte til kornhandelen i Tanzania 35 
6. Oplagringsaktioner 36 
* To former for oplagring 36 
* Hvordan oprettes et lager? 36 
* Zimbabwe: byggeri af lagre 37 
7. Varslingssystemer 37 
V. REHABILITERINGSAKTIONER 38 
1. Dækning af et fødevareunderskud på nationalt plan 7 38 
A. Leverancer af såsæd og redskaber 38 
* Rwanda: hjælp til genoptagelse af landbrugsproduktionen 38 
* Burundi: hjælp til rehabilitering af landbruget 39 
B. Skolebespisningsprogrammer 40 
* Honduras: et nyt skolefrokostprogram 40 
* Mozambique: uddeling af små brød på skolerne i Maputo 41 
C. Ernæringsmæssig støtte til målgrupper 42 
* Angola: hjælp til de fordrevne og til bybefolkningen 42 
* Etiopien: beretning om en afværget fødevarekrise 43 
* Eritrea: forsyning af lokale markeder 45 
* Nicaragua: en vis økonomisk afmatning 46 
2. Støtte til internationale organisationer 47 
A. Verdensfødevareprogrammet 47 
* Den Internationale Fødevarenødhjælpsreserve 
(IEFR - International Emergency Food Reserve) 47 
* Eritrea: støtte til fordrevne eller flygtninge og til 
land- og husdyrbrugere 48 
* Etiopien: støtte til tørkeofre og fordrevne 48 
* Ghana: støtte til togolesiske flygtninge 48 
* Sudan: støtte til tørkeofre og fordrevne 48 
* Hjælp til flygtninge (PRO - Protracted Refugees 
Operations - langvarige flygtningeaktioner) 49 
* Afghanistan: hjælp til borgerkrigsofre 49 
* Bangladesh: hjælp til flygtninge fra Myanmar 49 
* Mozambique: regional støtte til personer, som ønsker 
at vende hjem 49 
B. De Forenede Nationers Højkommissariat for Flygtninge 50 
C. De Forenede Nationers Hjælpeorganisation for 
Palæstinaflygtninge i Det Mellemste Østen 50 
D. Den Internationale Røde Kors Komite og 
Den Internationale Sammenslutning af Røde Kors 
og Røde Halvmåne Selskaber 51 
3. De ikke-statslige organisationer 51 
* Euronaid: en kontaktflade mellem NGO'erne og Kommissionen 52 
* CARE: indsats i Etiopien 52 
* CDI-Bwamanda: salg og gratis uddeling af fødevarerationer 
i Kinshasa 53 
VI. BILAG 54 
1. Politikken for udviklingssamarbejdet frem til år 2000 T 54 
2. Statistikker 59 
I. FØDEVARESIKKERHED OG UDVIKLINGSBISTAND 
1. Fødevareusikkerheden på verdensplan i 1994 
I løbet af de sidste femten år er det af udviklingslandene tilkendegivne kornimportbehov fordoblet fra 60 
mio. t til over 120 mio. t (verdenshandelen tegner sig for i alt 225 mio. t). Udviklingslandenes samlede 
produktion voksede dog med 1,7% i 1993, men i en klart langsommere takt end befolkningen. Også i 
1993 var det Afrika syd for Sahara, som opnåede de gunstigste resultater. Landbruget kunne notere en 
stigning på 3,4%. Denne stigning var dog stort set ikke højere end befolkningstilvæksten (3,2%) og 
indtrådte efter den store tørke i 1992, et år, som var præget af en næsten stationær produktion, og som 
dermed udlignede de positive virkninger i 1993. Latinamerika og Vestindien havde et alvorligt 
produktionsunderskud i 1993, medens Mellemøsten og Nordafrika oplevede en klar formindskelse i 
forhold til de foregående år. 
Maghreb og Machrak er fortsat de regioner, der importerer mest korn i verden. Behovene er her vokset 
med 50% på ti år (med rekordhøje procenter for Algeriet, Egypten, Jordan og Libanon). I Mellem- og 
Sydamerika er importen stabiliseret, medens den hurtige stigning i indkomsten pr. indbygger i visse lande 
i Asien har øget den samlede efterspørgel i regionen. 
Fødevareusikkerheden svarer til den situation, hvor befolkningsgrupperne er tvunget til at forbruge deres 
reserver og tvunget til at appellere til deres solidaritetssystem, og endog tvunget til at afstå deres 
produktionsmidler, kort sagt øge deres egen sårbarhed. 
Ifølge Verdenssundhedsorganisationen (WHO) fik en tredjedel af verdens befolkning i 1980 et 
utiltrækkeligt kalorietilskud til at kunne føre et normalt erhvervsaktivt liv og befandt sig dermed i en 
situation med kronisk fødevareusikkerhed. Dette var på under 90% af de 2 400 kalorier, som ifølge 
FAO/WHO kræves pr. person pr. dag. Ca. 340 mio. indbyggere i udviklingslandene skulle i forhold til 
denne norm fa under 80%. De er således udsat for alvorlige sundhedsrisici af et sådant omfang, at 
børnenes normale vækst er hæmmet (16% af befolkningen i Den Tredje Verden). 
Ifølge FAO's skøn fra 1992 lider en tredjedel af den afrikanske befolkning (som i alt udgør 500 mio. 
mennesker) under kronisk underernæring. Denne tendens har mere eller mindre været den samme i de 
sidste to årtier. Det afrikanske kontinent importerer i dag 20 mio. t korn og modtager 5 mio. t 
fødevarehjælp til brødfødning af sin befolkning. FAO's aktuelle prognoser lader frygte, at man, hvis den 
nuværende tendens med de 25 mio. t ikke vendes, vil nå op på 50 mio. t inden år 2010. 
11994 har denne situation stort set ikke ændret sig. En ud af fem i Den Tredje Verden lider under kronisk 
underernæring, hvilket svarer til 790 mio. mennesker. Det afrikanske kontinent er desuden stadig den 
region, der er mest afhængig af den internationale fødevarehjælp. Denne afhængighed vokser ulykkeligvis 
til stadighed. 11994 kom mere end 80% af kornforsendelseme de afrikanske befolkningsgrupper til gode. 
Denne mere end foruroligende situation har sin forklaring i, at Afrika syd for Sahara, som i vidt omfang 
var selvforsynende med fødevarer frem til 60'erne, er blevet mere og mere afhængig af importen af 
fødevarer i de sidste 25 år. Det er den eneste region, hvor fødevareproduktionen er faldet i de sidste tie 
årtier. Regionens forsyningsproblemer hænger reelt sammen med den strukturelle krise, som gradvis har 
nået landbruget i denne region. Denne krise, som ofte forværres af de dårlige klimatiske forhold og af 
intern uro, kan forklares med forskellige faktorer så som mangelfulde og ineffektive udviklingspolitikker 
for landbruget, den alt for langsommelige udnyttelse af de dyrkbare jorder, stagnerende høstudbytte, 
manglende teknologisk udvikling, fremskyndet forringelse af miljøet og fravær af en egentlig politik for 
bekæmpelse heraf, en markant begunstigelse af salgsafgrøder på bekostning af fødevareafgrøder, en kraftig 
befolkningstilvækst, knaphed på input og en som helhed ugunstig økonomisk situation. Det gennemsnitlige 
høstudbytte pr. ha i Afrika i de sidste fem år har været på 1 183 kg mod 2 260 kg i Latinamerika og 2 
827 kg i Asien. Stigningen i regionens kornproduktion i de sidste to årtier har især sin forklaring i en 
udvidelse af de tilsåede arealer og ikke i et forbedret høstudbytte. 
For at mindske det stadigt voksende underskud, som er skabt af, at befolkningstilvæksten er hurtigere end 
stigningen i kornproduktionen, er importen tredoblet mellem 1970 og 1993, medens fødevarehjælpen er 
syvdoblet til 5 mio. t i perioden 1993/1994. Trods en væsentlig stigning i importen er de disponible 
kornmængder pr. person faldet kraftigt fra 142 kg pr. person om året i begyndelsen af 70'erne til 133 kg 
i 1993. Det afrikanske subkontinent har desuden ikke en særlig stor kapacitet til at importere varer 
gennem de internationale handelskanaler, da det er kraftigt begrænset af sine betalingsbalanceproblemer. 
Dette øger så meget des mere dets afhængighed af fødevarehjælpen. Den tiltagende urbaniseringstakt er 
endelig en faktor, som bidrager til forekomsten af den ændrede sammensætning af fødevarerationerne til 
fordel for importeret korn så som hvede og ris. 
Det afrikanske kontinent er det kontinent, der er langt hårdest ramt afsåvel konflikter som naturkatastrofer 
(der afføder hungersnød på hungersnød): Angola, Etiopien, Liberia, Mozambique, Rwanda, Somalia, Sudan 
for nu kun at nævne de mest kendte tilfælde. Kornimporten er i gennemsnit steget med 25% i Afrika syd 
for Sahara mellem 1980 og 1991, primært til Vestafrika og til Afrikas Horn (for sidstnævntes 
vedkommende på grund af hungersnøden og konflikten). Vestafrika er næstefter Maghreb og Mellemøsten 
den region i verden, der importerer mest for at brødføde sine befolkningsgrupper. Mauretanien importerer 
for eksempel næsten alt sit korn på grund af sin geografiske situation (et ørkenland med golde jorder i 
Sahel-området). Det afrikanske kontinents afhængighed af fødevarehjælp er på denne baggrund vokset 
uophørligt i løbet af de sidste tre årtier. 
Denne kendsgerning ligger til grund for de dybere overvejelser over fødevarehjælpens rolle som 
grundelement i politikken for fødevaresikkerhed i forlængelse af Fællesskabets udviklingspolitik. I lyset 
heraf fastlagde Rådet (udviklingssamarbejde) for Den Europæiske Union i november 1994 de fornødne 
politiske retningslinjer for at videreudvikle dette instrument på lang sigt og derved forbedre sin effektivitet 
(se teksten i bilaget). Kommissionen har også indledt en revision af grundlaget for sin 
fødevarehjælpspolitik og af gennemførelsesbestemmelserne herfor for at udvide den allerede betydelige 
støtte, Fællesskabet yder på området for sikring af disponible mængder basisfødevarer, især via aktioner 
med sigte på at forbedre modtagerbefolkningernes adgang hertil og også via støtteaktioner for den 
lokale produktion. Hovedformålet med denne indsats er at omdanne ofrene for fødevarekriserne til aktører 
i deres egen udviklingsproces. 
2. Det Europæiske Fællesskabs reaktion 
Det vigtigste formål med Fællesskabets fødevarehjælp er at fremme fødevaresikkerheden på lang sigt, dvs. 
ethvert menneskes adgang på ethvert tidspunkt til en tilstrækkelig ernæring til at kunne føre et 
afbalanceret, sundt og aktivt liv. 
EF-fødevarehjælpen har derfor fire prioriterede mål: 
at udvide den ernæringsmæssige dækning af modtagerbefolkningerne 
at støtte indsatsen for at øge den lokale landbrugsproduktion 
at bidrage til modtagerlandenes afbalancerede økonomiske og sociale udvikling 
at mindske uligevægten på betalingsbalancen i lande med et strukturelt fødevareunderskud. 
Et så ambitiøst mål forudsætter en socioøkonomisk udvikling i de pågældende lande som helhed; der 
findes mange midler til at nå dette mål. Fødevarehjælpen er et af disse midler. De nedenfor beskrevne 
aktioner viser, hvorledes fødevarehjælpen på denne baggrund kan udnyttes som støtte for de pågældende 
landes udviklingspolitikker. 
Kommissionen har en række aktionsmuligheder til effektivt at bekæmpe situationer med kronisk 
fødevareusikkerhed i forlængelse af en samlet udviklingspolitik. Hjælp i form af produkter forbedrer de 
disponible mængder basisfødevarer, giver mulighed for at stabilisere markederne, letter betalingsbalancen 
og bidrager til at nedbringe modtagerlandenes underskud over for udlandet. Rationaliseringen og 
anvendelsen af counterpartmidlerne, som fremkommer ved salget af hjælpen, giver mulighed for at støtte 
sektorprogrammer, der tager sigte på at forstærke fødevaresikkerheden. Anvendelsen af erstatnings aktioner 
i form af finansiel og faglig bistand bevirker, at man opnår en bæredygtig og mere målrettet støtte. 
Anvendelsen af trekant- og lokalindkøb bidrager til at fremme den lokale produktion, stabilisere 
markederne og sikre den regionale integration og syd/syd-samhandelen. Dette bevirker også, at de lokale 
sædvaner respekteres. Finansieringen af oplagringsinfrastrukturer, oprettelsen af sikkerhedslagre, 
leverancerne af såsæd og redskaber i tillæg til finansieringen af varslingssystemer bevirker, at hjælpen 
integreres i en langt mere strukturel kontekst. 
I marts 1994 begyndte enheden for fødevarehjælp at udarbejde en samlet betænkning om fødevarehjælpens 
bidrag til udviklingslandenes fødevaresikkerhed, der stadig er under udarbejdelse, men som ikke desto 
mindre allerede nu er udmundet i visse konklusioner. 
Det har først og fremmest vist sig nødvendigt i højere grad at integrere fødevarehjælpen og 
støtteaktionerne for fødevaresikkerheden i andre af udviklingsbistandens interventionsredskaber og derfor 
at tilsigte en mere dynamisk løsningsmodel. 
I lyset heraf vil fødevaresikkerheden bestå af en helhed af udbuds- og efterspørgselsbetingelser (disponible 
mængder fødevarer og kapacitet til at få adgang til disse), som udgør en tærskel, med udgangspunkt i 
hvilken husholdningerne kan begynde at samle deres reserver (lager, kvæg, pengeopsparing), udvikle 
performante produktions- eller indkomstforøgende midler og organisere arbejdsmarkedsrelationer, som 
omfatter mere pålidelige solidaritetsnet; disse aktioner 
skal som helhed føre til, at sårbarhedens omfang i tilfælde af en fødevarekrise reduceres. Den således 
definerede fødevaresikkerhed indebærer, at en bæredygtig reaktion på situationer med fødevareusikkerhed 
bygger på et differentieret panel af instrumenter. Disse interventioners endelige mål er at give 
husholdningerne mulighed for at genopbygge deres kapacitet til at skabe indtægter til at trække sig selv 
op over fødevaresikkerhedstærsklen og også at foranledige staten til at vedtage en sektorpolitik og en 
makroøkonomisk politik, som er forenelig med målet om den tilsigtede fødevaresikkerhed. 
Siden oprettelsen i 1992 af Det Europæiske Fællesskabs Kontor for Humanitær Bistand (ECHO - European 
Community Humanitarian Office) henhører nødhjælps- og katastrofebistandsaktionerne ikke længere under enheden 
for fødevarehjælp i Generaldirektoratet for Udvikling. ECHO har mandat til at intervenere i finansieringen af 
humanitære aktioner, som vedrører katastrofebistand, fødevarenødhjælp og hjælp til flygtninge og fordrevne, og som 
gennemføres af de ikke-statslige organisationer, medlemsstaterne og de internationale organisationer. Med hensyn til 
fødevarenødhjælpen råder ECHO over en særlig budgetpost. 11994 har enheden angiveligt over denne post finansieret 
fødevarenødhjælpsaktioner til i alt 46 mio. ECU. 
11994 gennemførte tjenestegrenene i Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Eksterne Forbindelser i samarbejde 
med ECHO fødevarehjælpsaktioner til fordel for de Nye Uafhængige Stater (Armenien, Aserbajdsjan, Georgien, 
Kugistan og Tadsjikistan). Denne hjælp til i alt 204 mio. ECU (165 mio. ECU over EUGFL-budgettet, 35 mio. ECU 
over ECHO-budgettet og 4 mio. ECU over TACIS-budgettet) blev besluttet af Ministerrådet, efter at en 
identificeringsdelegation i disse lande havde redegjort for et betydeligt fødevareunderskud. 
Siden sammenbruddet i det tidligere Sovjetunionen har den manglende stabilitet i regionen givet anledning til en 
situation med kronisk mangel på fødevarer. De traditionelle handelsforbindelser mellem de tidligere Sovjetrepublikker, 
som muliggjorde en forsyning med fødevarer, er derudover blevet kraftigt medtaget af denne manglende stabilitet 
Og i visse tilfælde har fejlslagne sektorpolitikker og uheldige makroøkonomiske politikker umuliggjort en levedygtig 
udvikling af landbrugssektoren. 
Udbuddet af de leverede fødevarer er varieret: hvede, hvedemel, rug, rugmel, smør, mælkepulver, olivenolie og kød. 
Man anslår, at der i løbet af vinteren (november 1994 til april 1995) er leveret ca. 1 nio. t fødevarer. 
3. Fødevarehjælp som udviklingsinstrument 
Rådets resolution af 25. november 1994 (se bilaget) stadfæster fødevarehjælpen som et 
udviklingsinstrument. Med denne resolution "understreger Rådet, at fødevaresikkerhed, herunder 
eniæringsspørgsmål, bør udgøre et ledende princip for uavildirjgsprograrnmer (...) med henblik på at 
mindske fattigdommen i landdistrikter og byområder1'. Rådet mener, at "dialogen med partnerlandene bør 
føre til en strategi, der rettes mod at garantere fødevaresikkerheden på lang sigt". Mere præcist med 
hensyn til fødevarehjælpens rolle mener Rådet, at "regionale løsninger vedrørende fødevaresikkerhed, 
heninder trekantoperationer og lokale indtøbsonhiinger, bør yderligere udbygges og støttes for at udnytte 
naturlig komplementaritet mellem lande, som tilhører samme region". 
II. GENNEMFØRELSESMIDLER 
1. Hvori består Det Europæiske Fællesskabs hjælp? 
EF-fødevarehjælpens særegenhed består i mangfoldigheden og rigdommen af midler. De som 
fødevarehjælp leverede fødevarer i 1994 er samlet i flere store kategorier. 
Først og fremmest har vi korn, dvs. hvede, ris, majs, sorghum, hirse, forskellige mel- og grynsorter og 
andre grove gryn eller agglomerater. Kornet tegner sig for hovedparten af hjælpen (1 451 480 t tildelt 
i 1994). Det er i særdeleshed en vigtig råvare til at imødegå forskellige former for hungersnød og 
strukturel fødevaremangel på grund af dets verdensomspændende karakter (det optræder i al kost i 
verden), ernæringsmæssige værdi og rimelige omkostninger. Kornet kan hurtigt og nemt forbruges i de 
fleste regioner i verden. Hovedparten af de kornmængder, der tildeles Afrika, består af hvede og hvid 
majs. Ris forbruges i store mængder i Asien, men også i mange andre udviklingslande (for eksempel 
udgør ris sammen med fisk hovedmåltidet for kystbefolkningen i flere lande i Afrika). 
Dernæst kommer mælkepulver og butteroil, men dog i langt mindre størrelsesforhold. Mælk er et 
produkt, der er rigt på proteiner og dermed efterspurgt. Det er imidlertid forbundet med to vigtige 
ulemper. For det første har mælk ikke samme verdensomspændende karakter som korn. I mange 
udviklingssamfund afvises mælk på grund af traditionelle kostvaner og undertiden også, fordi det er 
umuligt at vænne sig til at fordøje dette produkt. For det andet bliver mælken af indlysende 
transportmæssige årsager dehydreret til pulver for på stedet at blive rekonstitueret ved hjælp afvand. Men 
da sødmælkspulver er en vare, som dårligt tåler transport, foretrækkes frem for dette 
skummetmælkspulver, hvortil tilsættes butteroil - en slags fedtprodukt udvundet af sødmælk - under 
rekonstitueringen til flydende form for på ny at opnå sødmælk. Denne komplikation gør produktet dyrt 
at købe og vanskeligt at anvende. I udviklingslandene rekonstitueres dette produkt undertiden ved hjælp 
af ikke-drikkeligt vand af tilfældige brugere uden et tilstrækkeligt kendskab hertil. Doseringsmængden -
som er særdeles vigtig - overholdes undertiden ikke, hvilket kan fremkalde/forværre en 
fejlernæringstilstand (en ikke-tilstrækkelig fedtholdig blanding) eller endog udløse diarre (en for fedtholdig 
blanding) hos et barn eller en afkræftet person. 
Sideløbende er man blevet klar over, at mælk som efterspurgt proteinholdigt næringsstof til raske voksne 
i mange tilfælde med lethed kan erstattes af mindre bekostelige og lettere anvendelige og tilgængelige 
produkter som bælgfrugter, kød, fisk eller vegetabilsk olie. Det samme gælder raske børn, som kan gives 
overgangskostprodukter eller andre levnedsmidler til spædbørn, som er lettere at anvende. Tendensen i 
Fællesskabet er derfor gradvis at indskrænke disse to produkter, som nu kun distribueres til særlige formål 
via på forhånd eksisterende infrastrukturer, inden for hvilke der findes et kvalificeret personale, som på 
rette vis kan konstituere og administrere mælken. Den er i så fald mere præcist rettet mod ammende 
kvinder, børn, syge og gamle. Disse to produkter er i øvrigt nu især efterspurgt til projekter inden for 
den mælkeforarbejdende industri eller endog af internationale organisationer eller NGO'er, som er aktive 
på området for behandlingsmæssig ernæring i hungersnødssituationer, i situationer med fejlernæring i 
flygtningelejre, på hospitaler osv. Der er sket et betydeligt fald i distributionen af 
10 
disse to produkter, for mælkepulverets vedkommende fra 94 100 t i 1987 til 32 638 t i 1994. Da 
efterspørgslen efter butteroil hænger sammen med efterspørgslen efter mælkepulver, er denne også faldet 
fra 27 300 t i 1987 til 1 000 t i 1994. 
Butteroil bliver ofte også fejlagtigt anvendt og har vist sig let at erstatte. Man har opdaget, at 
befolkningsgrupper, som modtog denne direkte, ikke anvendte den til at rekonstituere mælk men snarere 
som et fedtstof til tilberedning og stegning af deres fødevarer. Derfor foretrækker man nu i stedet for 
vegetabilsk olie (fra frø eller oliven), som er billigere og svarer bedre til modtagerbefolkningernes 
traditionelle kostvaner. Dette har udmøntet sig i en stigning i efterspørgslen efter denne. Forsendelserne 
af vegetabilsk olie er steget fra 34 000 t i 1987 til 62 462 t i 1994. Dette produkt sikrer således tilførslen 
af det for enhver kost nødvendige kalorieindhold og har også den fordel at kunne købes lokalt (nem 
adgang og let at transportere). 
Sukker er en anden råvare, der traditionelt leveres som fødevarehjælp men nu er stagnerende. 11987 blev 
der leveret 11 000 t og i 1994 14 885 t. Denne uforanderlighed har sin forklaring i, at sukker, fordi det 
er til stede i tilstrækkelige mængder i en varieret kost, frem for alt er gavnligt som energitilskud, som 
oftest i forlængelse af humanitære kosttilskudsprogrammer for tilsigtede befolkningsgrupper så som 
flygtninge og fordrevne. Det efterspørges derfor først og fremmest af internationale organisationer og 
NGO'er, som beskæftiger sig med denne form for kriser. 
Faldet i visse af disse råvarer er sket i takt med stigningen i leverancen af en lang række fødevarer, som 
er bedre tilpasset modtagerbefolkningernes kost. De har den fordel, at de sikrer en langt mere varieret 
kost - og billigere, fordi de kan indkøbes på de lokale markeder. Det er bælgfrugter med højt 
proteinindhold så som bønner, hestebønner, linser, jordnødder og tørret fisk, tilberedt eller konserveret 
fisk, tomatpure, frugter... Dette produktudvalg er ikke opgjort i t på grund af sin mangfoldighed og 
udsvingene i omkostningerne hertil. Hvert år bevilges der et vist beløb til indkøb af disse. Fra 1987 til 
1994 er denne bevilling steget fra 30 mio. ECU til 61 481 200 ECU. Denne stigning viser klart 
Fællesskabets vilje til at støtte den lokale produktion via indkøb af disse produkter samt nødvendigheden 
af at tilskynde til at variere kosten. 
Sideløbende med fødevaretildelingerne får tildelingerne af såsæd og redskaber stadig større betydning. 
Dette understreger Fællesskabets vilje til at hjælpe befolkningsgrupper med at genopstarte 
fødevareproduktionen. Såsæden, som tilbydes i forbindelse med disse rehabiliteringsprogrammer, er frø 
fra lokale planter så som hirse, sorghum, maniok eller bønner. For så vidt angår redskaberne er der 
primært tale om hakker, så landbrugerne kan bearbejde jorden og sikre høsten. 
Udover denne bistand i naturalier fmdes der også finansielle tilskud - som er nødvendige, for at aktionerne 
kan lykkes - på forskellige områder så som transport, distribution og overvågning af disse produkter. Man 
må heller ikke glemme finansieringen af oplagrmgsinfrastrukturer og varslingsystemer eller 
samfinansieringen af fødevarehjælpsprogrammer gennemført af NGO'er og erstatningsaktionerne. 
11 
2. Fællesskabsstøttens værdi og fordeling 
Et andet særligt kendetegn ved Det Europæiske Fællesskabs fødevarehjælp er, at den har sit eget 
driftsbudget. Den er således ikke afhængig af landbrugspolitikken eller af, om der fmdes 
overskudsprodukter eller ej, når den skal gennemføres. 
Kommissionen fastsætter hvert år mængden (tonnage) af produkter, der skal leveres som fødevarehjælp, 
og tildeler de hertil svarende bevillinger. I regnskabsåret 1994 var det planlagt at indgå forpligtelser for 
i alt 589,1 mio. ECU, fordelt på fire budgetposter, heraf 218,1 mio. ECU alene over posten for logistik 
(transport). 
Den første af disse poster giver mulighed for at finansiere Det Europæiske Fællesskabs forpligtelser i 
medfør af Konventionen om Fødevarehjælp af 1986, der har til formål at stille mindst 10 mio. t fødevarer 
til rådighed for udviklingslandene om året. Ifølge bestemmelserne i denne Konvention forpligter Det 
Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater sig til hvert år at levere mindst 1 670 000 t korn. 
Kommissionen leverer heraf selv de 927 700 t. 
Den anden budgetpost har gjort det muligt at finansiere en mertildeling af korn og fødevarer svarende til 
maksimalt 459 800 t korn, 50 000 t mælkepulver, 4 000 t butteroil, 17 000 t sukker og 68 000 t 
vegetabilsk olie samt indkøb af andre produkter til i alt 51 mio. ECU. Den giver også mulighed for at 
finansiere erstatningsaktioner. 
Det er vigtigt at fastslå, at der for at sikre en vis smidighed i den samlede indsats er blevet givet 
bemyndigelse til at foretage tilpasninger i opadgående retning inden for en maksimumsgrænse på 20% 
af mængden af det ene eller det andet produkt, dog undtaget mælkepulver og korn som følge af 
Konventionen af 1986. Det er aftalt, at der bør kompenseres for sådanne tilpasninger ved at nedskære 
mængderne af lavere prioriterede produkter. Tildelingen har således for eksempel været på lidt over 61 
mio. ECU til "andre produkter" i stedet for de 51 mio. ECU, der var fastsat af Kommissionen. 
Den tredje post har til formål at finansiere omkostninger til transport, oplagring, distribution og 
overvågning samt til støtteaktioner. Endelig vedrører den fjerde samfinansiering af fødevarehjælpsaktioneir, 
som gennemføres af internationale organisationer eller NGO'er. 
3. Modtagere 
Tildelingen af denne hjælp opfylder naturligvis visse objektive kriterier, som Kommissionen på forhånd 
har defineret. Som det forholder sig nu, når der ikke er tale om en katastrofesituation, er det opfattelsen, 
at hjælpen normalt kun bør tildeles, hvis der foreligger et behov for fødevareimport, og hvis leverancen 
af denne hjælp forbedrer det pågældende lands eller den berørte regions fødevaresikkerhed, eller hvis den 
opfylder en sårbar gruppes behov. Der skal nødvendigvis også tages hensyn til den påtænkte aktions 
socioøkonomiske virkninger, til dens finansielle omkostninger og endelig til modtagerbefolkningernes 
traditionelle kostvaner. 
De årligt distribuerede fødevaremængder kan distribueres på to meget forskellige måder. Hjælpen kan af 
Kommissionen tildeles en ansøgerstat 
12 
på grundlag af fastlagte kriterier. Det er det, der kaldes direkte støtte eller bilateral bistand. Den kan også 
af Kommissionen tildeles en international organisation eller en ikke-statslig organisation (NGO), som 
gennemfører denne i et eller flere lande. Man taler i så fald om indirekte støtte eller multilateral bistand, 
eftersom der ganske ofte er flere aktører involveret. 
A. Bilateral bistand og kriterierne herfor 
Den bilaterale bistand eller direkte støtte er en aktion, hvis samlede proces varetages af Kommissionen. 
Den tildeles befolkningsgrupper på ansøgning af disses regeringer og på grundlag af aftaler indgået med 
disse stater ud fra strenge kriterier. Denne form for aktioner foretrækkes af Kommissionen, da de som 
oftest omfatter strukturelle udviklingsaktioner og dermed er mere interessante ud fra et langsigtet 
fødevaresikkerhedssynspunkt. 
Som generel regel sælges den direkte støtte på den pågældende stats indenlandske markeder i stedet for 
at blive uddelt for at undgå enhver risiko for destabilisering af markederne og også for at finansiere 
udviklingsforanstaltninger med sigte på at forbedre fødevaresikkerheden - stadig i den pågældende stat. 
Der er mange kriterier for tildelingen til de bilaterale programmer: eksistensen af et betydeligt 
fødevareunderskud, bruttonationalproduktets (BNP) værdi, forekomsten af underernæring i befolkningen, 
børnedødelighedsprocenten, betalingsbalancesituationen, fødevareimportens omfang samt renterne og 
afdragene på udlandsgælden udtrykt i % af de samlede eksportindtægter. Hver enkelt stats 
konjunkturbestemte og strukturelle faktorer skal også medregnes. Tilsvarende skal reglen om "usual 
marketing requirement" overholdes; den består i et referencegennemsnit af de pågældende landes 
kommercielle importkapacitet. En hjælp kan således betragtes som berettiget, hvis der fortsat består et 
betydeligt underskud efter importen af fødevarer. Dette underskud fremkommer, når summen af den årlige 
høst og nettoimporten af fødevarer ikke svarer til den samlede indenlandske efterspørgsel efter fødevarer. 
I 1994 udgjorde den direkte støtte ca. 35% af Fællesskabets samlede fødevarehjælp (mod 26% i 1993). 
Den blev tildelt 13 AVS-lande og 6 lande uden for AVS. 
B. Multilateral bistand og dens indsatsområde 
Den multilaterale bistand eller indirekte støtte gennemføres enten af internationale organisationer eller af 
NGO'er for Kommissionens regning. I modsætning til den direkte støtte uddeles den ofte gratis, da den 
tager sigte på længerevarende rehabiliterings- eller nødhjælpsaktioner. 
De indirekte programmers anvendelsesområde er langt bredere end i de direkte programmer på grund af 
antallet af interventionsdeltagere og deres tilstedeværelse rundt omkring i verden. Internationale organer 
som Verdensfødevareprogrammet (WFP) og endog visse NGO'er gennemfører foranstaltninger i stort set 
alle udviklingslande. Kvantitativt set er der derfor involveret et langt større antal mennesker. Kriterierne 
for tildeling af denne er nøjagtigt lige så strenge som for den direkte støtte, selv om de dog adskiller sig 
noget. 
13 
De internationale organisationer, som i 1994 havde ansvaret for gennemførelsen af disse multilaterale 
programmer, var: 
WFP, hvis aktiviteter kan opdeles i tre kategorier: katastrofebistand, som omfatter Den 
Internationale Fødevarenødhjælpsreserve (IEFR), fødevarehjælp til flygtninge (PRO - Protracted 
Refugees Operations - langvarige flygtningeaktioner) og strukturel udviklingsbistand (det ordinære 
program); 
De Forenede Nationers Hjælpeorganisation for Palæstinaflygtninge i Det Mellemste Østen 
(UNRWA - United Nations Relief and Works Agency for Refugees in the Near East); 
De Forenede Nationers Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR). 
Af fuldstændighedshensyn bør også nævnes Den Internationale Røde Kors Komite (IRKK), Den 
Internationale Sammenslutning af Røde Kors og Røde Halvmåne Selskaber (FICR) og flere ikke-statslige 
organisationer (NGO'er). 
For at en NGO kan opnå en tildeling af fødevarehjælp fra Kommissionen, skal den principielt have sit 
hovedsæde i en af Fællesskabets medlemsstater, have en vedtægt, som er kendetegnende for en sådan 
organisation og endelig have bevist sin kapacitet til at gennemføre sammenhængende 
fødevarehjælpsaktioner. 
11994 udgjorde den multilaterale bistand ca. 65 % af Det Europæiske Fællesskabs samlede fødevarehjælp. 
Den blev bevilget til 80 forskellige lande via godt 50 NGO'er og 5 internationale organisationer (heraf 
3 FN-organer). 
4. Fællesskabets fødevarehjælp i global sammenhæng 
A. Konventionen om Fødevarehjælp 
Siden undertegnelsen af Konventionen om Fødevarehjælp i 1986 har Den Europæiske Union (dvs. Det 
Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater) påtaget sig ansvaret for at levere mindst 1,67 mio. t korn 
om året som fødevarehjælp, dvs. 22% af de 7,6 mio. t, som de samlede forpligtelser omfatter. Af dette 
bidrag fra Unionen tegner fællesskabsaktionen sig for ca. 56%, medens Frankrig og Tyskland hver især 
tegner sig for 12%, Det Forenede Kongerige for 7%, Italien for 6% og Nederlandene for 3%. Den 
Europæiske Union har regelmæssigt ydet mere, end forpligtelserne i medfør af Konventionen om 
Fødevarehjælp krævede. Fællesskabsaktionens andel af Unionens forpligtelser i perioden 1987-1990 
udgjorde 190%. Den Europæiske Union har i fællesskab samtidigt overskredet sit mindstebidrag med 
75%. 
14 
B. Fødevarehjælpens fordeling på regioner og på lande 
I 60'erne var Indien hovedmodtageren af den samlede fødevarehjælp. Asien som helhed modtog indtil 
begyndelsen af 80'erne hen ved to tredjedele af al kornbaseret fødevarehjælp. Men i begyndelsen af 
70'erne skete der en gradvis regional omfordeling af fødevarehjælpen i retning mod Afrika syd for 
Sahara, da hovedparten af de større økonomier i Asien, herunder Indien, Indonesien, Pakistan og Kina, 
havde øget deres indenlandske kornproduktion pr. indbygger. Selv om den samlede europæiske 
fødevarehjælp afspejler en vis homogenitet ud fra modtagerlandenes synspunkt, er der dog store forskelle 
fra én medlemsstat til en anden, afhængigt af de enkelte landes politik. 
Den Europæiske Unions store prioriterede mål i perioden 1989/1991 var Afrika syd for Sahara, som 
modtog næsten halvdelen af medlemsstaternes fødevarehjælp og 31% af fællesskabsaktionen opgjort i 
mængder. 
Den Europæiske Unions medlemsstater har fordelt 65% af deres fødevarehjælp bilateralt og 35% 
multilateralt, men med en væsentlig forskel mellem medlemsstaterne. Ca. 92% af den danske 
fødevarehjælp, 80% af den irske og 52% af den britiske blev fordelt multilateralt, mendens 86% af den 
franske blev fordelt bilateralt. 
15 
III. INSTRUMENTERNES ORGANISERING 
1. Instrumenter 
A. Strukturel udviklingsbistand 
* Salg på markederne og counterpartmidler 
Generelt sælges den strukturelle fødevarehjælp på de lokale markeder i de lande og regioner, hvor der 
findes et kronisk fødevareunderskud, som det er nødvendigt at afhjælpe. Når man på det lokale marked 
stiller en vis mængde fødevarer til rådighed i egenskab af fødevarehjælp, er der ikke behov for at købe 
disse uden for landets grænser. Dette betyder en værdifuld besparelse. De således fremkomne 
counterpartmidler har til formål at sikre de pågældende befolkningsgruppers udvikling. Denne 
pengeskabelse - som følge af, at fødevarehjælpen "omdannes" til penge - bevirker, at der ikke opstår et 
prisfald på de lokale markeder via den gratis uddeling af hjælpen, hvilket ellers ville ruinere en lang 
række producenter og derved få dem til at opgive deres fødevareproduktionsvirksomhed. Men en sådan 
aktion skal for at være effektiv gennemføres i forlængelse af et tilsagn fra modtagerlandet om at ville 
indføre en politik for bekæmpelse af fødevareusikkerhed. 
Counteipartmidlerne anvendes til makroøkonomiske og sektorspecifikke udviWingsforanstaltiiinger, som 
bidrager til de pågældende befolkningsgruppers fødevaresikkerhed og større socioøkonomiske velfærd. 
Når Kommissionen kan regne med, at de budgetpolitiske forpligtelser er troværdige, kan disse midler 
opføres på det pågældende statsbudget. Men hvis der ikke foreligger en mulighed for dialog og kontrol, 
vil en særskilt forvaltning være at foretrække. Midlerne deponeres i så fald på en kontrasigneret konto 
(en underskrift af Kommissionens delegerede eller repræsentant i landet og en underskrift af en af det 
pågældende lands regering behørigt bemyndiget repræsentant), hvilket giver en gennemsigtig forvaltning 
for alle berørte parter. 
* Flerårige aktioner 
Disse består af strukturelle fødevarehja^psprognnnmer, som strækker sig over flere år, og som har til 
formål at støtte en levedygtig fødevaiesikkerhedspolitik. 
Tre betingelser skal være opfyldt, før en sådan aktion udarbejdes. Der skal først og fremmest være et 
strukturelt fødevareunderskud, som kræver regelmæssig import. Dernæst skal der foreligge en levedygtig 
fødevarepolitik. Endelig skal der være et eller flere flerårige udviklingsprojekter, i hvilke denne 
fødevarehjælp virkelig er påkrævet. 
Denne form for aktioner anvendes kun, når de giver mulighed for at forbedre den bevilgede hjælps 
samlede effektivitet, og når de ikke umuliggør en imødekommelse af andre prioriterede behov. 
16 
B. Strukturelle finansieringsaktioner 
* Erstatningsaktioner 
Erstatoingsaktionerne har til formål at forbedre smidigheden i de strukturelle l^ælpeprogrammer. De giver 
mulighed for, at en del af eller hele den tildelte hjælp i naturalier kan erstattes af finansiel bistand. Denne 
foranstaltning var oprindelig nødvendig, når et berørt lands indenlandske marked ikke længere krævede 
supplerende fødevaretilførsel. Man måtte derfor finde en anden finansieringskilde end de tidligere 
genererede counterpartmidler til at sikre videreførelsen af de sektorspecifikke eller flerårige nationale 
udviklingsprogrammer på området for fødevarestrategi og -sikkerhed. Disse aktioner er nu helt 
uafhængige og indebærer ikke, at der skal foreligge counterpartmidler, for at de kan gennemføres. 
* Varslingssystemer 
Varslingssystemet er et system for høstprognoser og forudberegning af regionale fødevareundeiskudsrisici. 
Konkret består det af forskellige informationsnet vedrørende forskellige områder, så som klima, 
høstopgørelser, epidemier, landbrugernes indkomster osv. Disse databaser bygger på rundspørger og 
undersøgelser gennemført på stedet af NGO'er, lokale myndigheder eller konsulentfirmaer. Der benyttes 
også teknikker så som telemåling (satellitbilleder) til at opnå mere globale informationer. 
* Oplagringsaktioner 
I lande med overhængende risiko for fødevaremangel kan Fællesskabet finansiere oplagringsprogrammer. 
Disse oplagringsaktioner består som oftest i at opføre lagerbygninger til fødevarer i en given region. 
Denne hjælp forvaltes generelt på stedet af NGO'er og/eller af internationale organisationer. 
C. Rehabiliteringsstøtte 
Denne form for indsats har til formål at yde varig støtte til befolkningsgrupper, der som følge af en 
konflikt eller en katastrofe flygter for at søge tilflugt eller fmde føde. Når selve nødhjælpsproblemet er 
løst, skal man give disse befolkningsgrupper midlerne til at genbosætte sig (ikke nødvendigvis på deres 
hjemsted), så de kan, og dette er vigtigt, genoptage deres sociale og økonomiske livsrytme. Denne form 
for støtte er særdeles effektiv på mellemlang sigt, men den skal hurtigst muligt erstattes af varige 
strukturelle programmer med sigte på helt at fjerne fødevareusikkerheden. 
17 
* Integrerede ernæringsmæssige og sociale projekter 
Disse aktioner består i at uddele fødevarer i sundhedscentre, på hospitaler og blandt visse veldefinerede 
målgrupper, som man finder i samfundets allerfattigste lag, så man når ud til meget specifikke 
befolkningsgrupper så som børn, gravide eller.ammende kvinder, syge, ældre eller personer, der har 
mistet deres produktionsmidler, og som ikke har mulighed for at genvinde dem umiddelbart. Fødevarerne 
tjener på denne måde som støtte for aktioner på området for almen uddannelse og ernæringsmæssig, 
lægelig, sundhedsmæssig erhvervsuddannelse osv. 
Disse projekter giver også mulighed for at mildne de mest sårbare befolkningsgruppers elendighed, især 
i lande under strukrurtilpasning. De sociale udgifter nedskæres særdeles ofte under gennemførelsen af 
disse programmer til et absolut minimum og ledsages også af en drastisk nedskæring af personalet i de 
statslige virksomheder og industrier. Da der stort set ikke eksisterer et socialt sikkerhedsnet, befinder 
disse mennesker sig pludselig i yderste fattigdom. Man skal da afbøde deres situation, så meget man kan. 
* « Food for work"-programmer 
Denne aktionsform består i at yde støtte til et udviklingsprojekt, hvori produkterne uddeles til 
arbejdstagerne i egenskab af delvis løn. Dette er især velegnet, når selve lønudbetalingen ikke tillader køb 
af tilstrækkelige mængder livsnødvendige fødevarer. 
Fødevarehjælpen kan desuden spille en betydelig stabiliserende rolle i den forstand, at de som vederlag 
distribuerede fødevarer, især i regioner langt fra markederne, tilskynder befolkningsgrupperne til at 
forblive på deres jorder og arbejde for at forbedre de lokale landbrugsinfrastrukturer 
(kunstvandingskanaler, dæmninger, vejnet osv.). 
* Samfinansiering 
Samfinansieringsaktionerne giver, som navnet antyder, Kommissionen mulighed for på anmodning af 
internationale organisationer eller NGO'er at samfinansiere indkøb af fødevarer, såsæd og redskaber med 
op til 75% af det samlede påkrævede beløb til fordel for nødlidende befolkningsgrupper, som er ude af 
stand til at dække et fødevareunderskud med deres egne midler. Samfinansiering er et instrument, som 
man ofte anvender til at iværksætte støtteaktioner så som distribution af såsæd og redskaber eller endog 
uddannelsesforanstaltninger for landbrugere i moderne forvaltning af deres produktionsmidler. 
18 
* Leverancer af såsæd og redskaber 
Denne aktion muliggør rehabilitering af repatrierede, fordrevne eller flygtede landbogrupper, som har 
mistet deres produktionsmidler og dermed eksistensmidler. De får således mulighed for hurtigt at blive 
uafhængige. 
* Skolebespisningsprogrammer 
Disse programmer er i særdeleshed vigtige inden for rehabiMteringsaktionerrie, da de er en investering 
i den bedste kapital, der findes, nemlig: den menneskelige kapital. Da underudvikling og fattigdom blandt 
andet er et spørgsmål om mentalitet, skal man bekæmpe selve årsagen til elendigheden og give børnene -
morgendagens voksne - mulighed for at fortsætte deres skolegang. 
Til dette formål kan der gennemføres skolebespisningsprogrammer. Udover at forbedre barnets 
ernæringstilstand bevirker de også, at barnets opmærksomhed i klassen forbedres, og fører dermed til 
færre tabere i skolesystemet. Dette er også et incitament for forældrene til at sende deres børn i skole, 
da de ikke længere anser dem for en økonomisk byrde, som for enhver pris skal kunne svare sig (ved 
arbejde på markerne, i hjemmet...). 
D. Trekantoperationer og lokale indkøb 
Trekantoperationerne muliggør indkøb af fødevarer på markederne i udviklingslandene. De er særdeles 
nyttige, når det lokale eller regionale indkøb af disse kan få positive virkninger for producentlandets eller 
modtagerlandets økonomi, og endog når man finder varerne på det europæiske marked. De har desuden 
den fordel, at de er forenelige med modtagergruppernes traditionelle kostvaner. De kan mobiliseres langt 
hurtigere, end når hjælpen kommer fra Europa, og de er et solidt incitament til at forstærke de 
økonomiske og handelsmæssige forbindelser i de pågældende regioner. 
Trekantoperationerne kaldes således, fordi de involverer tre parten landet, som leverer det efterspurgte 
produkt, landet, som modtager dette, og donoren, som finansierer operationen (i naturalier eller penge). 
Disse indkøbsoperationer spiller en vigtig rolle i fødevarehjælpen. De giver mulighed for nøjagtigt at 
dække forbrugerens behov. De gennemføres generelt hurtigere end den traditionelle hjælp. De fremmer 
integration af syd/syd-samhandel, afsætning fia de pågældende landes fødevarelagre og udvikling af den 
lokale levnedsmiddelproduktion. 
Lokale indkøb er operationer, som inddrager en finansieringsdonor og et modtagerland, der også er 
tilbudsgiverlandet. Denne form for operationer er berettiget, når tilgængeligheden mellem et lands 
underskudsdel og overskudsdel er vanskeliggjort på grund af transport- eller afsætningsproblemer. Den 
er også givtig, når man vil opstarte en aktion for gratis uddeling i de tilfælde, der er kendetegnet ved en 
alt for stor forarmelse af visse befolkningslag trods en overflod af lokale fødevarer på markedet. Dette 
giver mulighed for at komme de nødlidende til hjælp sideløbende med, at man støtter og fremmer den 
lokale produktion. 
19 
Det er interessant at lægge mærke til, at begrebet trekantsindkøb ikke var nævnt i fortegnelsen over 
fødevarehjælpsinstrumenterne i den tredje Lomé-konvention om udviklingssamarbejdet mellem Den 
Europæiske Union og AVS-staterne (i dennes artikel 35). Denne forglemmelse er blevet afhjulpet i 
formuleringen af den fjerde Lomé-konvention, som henviser til dette begreb i sin artikel 51. Dette viser 
klart, at de forskellige aktører i udviklingen har al interesse i denne mulighed for at udvikle syd/syd­
samhandelen. 
2. PROGRAMMERING 
Enheden for fødevarehjælp i (Europa-Kommissionens) Generaldirektorat for Udvikling er opdelt i to 
grundlæggende foiraltningsområder (programmering og mobilisering), som hver især har veldefinerede 
opgaver i den proces, hvorunder fødevarehjælpen gennemføres. 
Programmeringen er en tidsmæssigt fortløbende opgave, som består i at vurdere 
fødevaresikkerhedssituationen og -behovene i potentielle modtagerlande og -regioner og i at undersøge 
de af staterne, de internationale organisationer eller NGO'erne fremsatte ansøgningers berettigelse samt 
i den eventuelle iværksættelse af operationerne. 
Efterhånden som programmeringsafdelingen definerer en strategi for et givet land eller en given region 
og analyserer ansøgningerne, fastsætter den sine retningslinjer på grundlag af den ved årets begyndelse 
tildelte budgetramme og bestemmer også, hvilket instrument der er det mest velegnede til at gennemføre 
de planlagte aktioner. Behandlingen af hver enkelt ansøgning sker i et samråd mellem enhedens geografisk 
ansvarlige og de geografiske tjenestegrene enten i Generaldirektoratet for Udvikling eller i andre 
generaldirektorater, som har kompetence på området for eksterne forbindelser, efter høring af 
Kommissionens delegation(er) i det eller de berørte lande og af andre potentielle donorer. 
Når ansøgningen er blevet udførligt behandlet, og hvis den udvælges, fremlægges der et 
fmansieringsforslag for Udvalget for Fødevarehjælp, som er sammensat af repræsentanter for 
medlemsstaterne, og som afgiver udtalelse om enhver fødevarehjælpsaktion, Kommissionen har til hensigt 
at gennemføre. Så snart Kommissionen har vedtaget tildelingen af bistanden, underrettes modtageren ved 
en officiel skrivelse (som indeholder alle de fornødne oplysninger: art, mængde, transport...). 
3. MOBILISERING OG OVERVÅGNING 
Når forslaget om bistanden er formelt godkendt af modtageren, kommer mobttiseringsafdelingen ind i 
billedet. Mobiliseringen er den praktiske gennemførelse af den tildelte bistand. Afdelingen anmoder med 
sigte herpå de kompetente tjenestegrene i Generaldirektoratet for Landbrug om at indlede et udbud på det 
europæiske marked med henblik på at indkøbe de fornødne produkter til den pågældende bistand. Disse 
produkter leveres til modtageren enten i mdladningshavnen, i lossehavnen eller på bestemmelsesstedet. 
20 
Mobiliseringen omfatter også forberedelse og gennemførelse af lokale indkøb og trekantoperationer. Det 
er derfor mobiliseringsafdelingen, som selv indleder udbudsprocedurerne for denne form for operationer. 
Mobiliseringsafdelingen påtager sig derudover oplagringsudgifterne, når det viser sig nødvendigt. 
Overvågningen er en af hjørnestenene i mobiliseringen. Denne aktivitet består i nøje at overvåge kvaliteten 
og mængderne af de produkter, der leveres til modtagerne. Den varetages af fem tilsynsfirmaer, der til 
dette formål er kontraktansat af Kommissionen, og som har kontrollører i de forskellige europæiske 
indladningshavne, i lossehavnene og på bistandens bestemmelsessteder. 
Udover kvalitets- og kvantitetskontrolaktiviteterne består overvågningen også af koordinering af 
operationerne mellem de forskellige deltagere i fødevarehjælpsaktionerne, dvs. Kommissionen, 
leverandøren og modtageren. Overvågningens succes kan især måles i, at der meget sjældent forekommer 
klager over kvaliteten af de som fødevarehjælp leverede produkter. 
4. OPFØLGNING OG EVALUERING 
Opfølgningsmissionerne gennemføres for at gøre status over et igangværende fødevarehjælpsprojekt. Der 
udsendes derfor landbrugsøkonomiske eksperter til stedet i 2-3 uger. Deres arbejde har til formål at 
forsyne dem, der programmerer fødevarehjælpen, med informationer og henstillinger på alle bistandens 
gennemførelsesniveauer, så de kan få kendskab til, hvorvidt programmerne er i overensstemmelse med 
de mål, der skal nås, og til de problemer og vanskeligheder, man eventuelt måtte være stødt på under 
opfyldelsen af disse, samt til de fastsatte måls faktiske realiseringsprocent. 
Mere konkret varetager disse eksperter kontrollen af hjælpen ved dens ankomst og under transporten, 
uddelingen (det være sig gratis eller ej), oplagringen og salget af denne; derudover kontrollerer de også 
forvaltningen af counterpartmidlerne (hvis sådanne foreligger) og de udviklingsprojekter, der finansieres 
af disse, samt målretningen mod modtagerne. De forsikrer sig også om, at de leverede produkter (i 
mængder og af art) svarer til modtagernes behov og traditionelle kostvaner, og om hjælpens virkninger 
for den lokale landbrugsproduktion, om prissituationen på markedet, om samhandelen i regionen og 
endelig om dennes virkninger for de mere langsigtede mål for ernæringen eller fødevaresikkerheden. 
11994 gennemførte opfølgningsenheden 25 missioner på stedet i 22 forskellige lande (overvågning af ca. 
et hundrede projekter), hovedsageligt i Latinamerika, det sydlige Afrika, Vestafrika, Afrikas Horn, 
Egypten og Tunesien. 
Sideløbende med disse opfølgningsmissioner gennemføres der også evalueringsmissionerpå stedet. Disse 
har til formål at vurdere de langsigtede virkninger af EF's fødevarehjælpsaktioner. De består i at 
udarbejde sammenfattende redegørelser for den hjælp, der er tildelt et givet land over en årrække. I 
modsætning til opfølgningsmissionerne, som generelt kun varer ca. 14 dage, kan 
evalueringsundersøgelserne, der primært gennemføres af uafhængige konsulentfirmaer, vare i flere 
måneder. 
21 
IV. STRUKTURELLE UDVIKLINGSFORANSTALTNINGER 
1. For en integreret udviklingspolitik 
* Madagaskar: støtte til bybefolkningen 
Øen Madagaskar, som grænser op til østkysten af det afrikanske kontinent, har et stort 
udviklingspotentiale og var i begyndelsen af 70'erne et riseksporterende land. En række uheldige 
økonomiske beslutninger så som nationaliseringen af produktionsmidlerne og også de mangelfulde 
investeringer har i løbet af to årtier kastet dette land ud i en dyb krise. Madagaskar er med en indkomst 
på 200 US$ pr. indbygger blevet et af de fattigste lande i verden. 
Liberaliseringen af økonomien, som begyndte i 1983 og endte i 1988, har medført en klar forbedring af 
produktionen af uafskallet ris, og man var i 1991 på nippet til at opnå selvforsyning. Uheldigvis blev den 
sydlige del af landet i 1991/92 ramt af tørke, og øens østkyst blev tre gange (i februar 1991 og i januar 
og februar 1994) ødelagt af orkaner. Alt håb om at opnå denne selvforsyning blev derved lagt i ruiner. 
Uafskallet ris er hovednæringsmidlet på Madagaskar. Trods en god høst faldt risproduktionen i 1994 med 
10% i forhold til de andre år på grund af oversvømmelser af sletteområderne med rismarker, efter at 
orkanerne var passeret. Hvede er derimod en rentabel salgsafgrøde, som er egnet til dyrkning uden for 
sæsonen på rismarkerne, og som nu er i rivende udvikling. Hveden har imidlertid temmelig hurtigt fundet 
vej ind i forbrugsmønstret i byområderne og er endog for visse befolkningslag blevet et 
livsfornødenhedsprodukt. 
Transporten af disse er imidlertid besværliggjort på grund af de omfattende ødelæggelser på vej- og 
jernbaneinfrastrukturer som følge af de orkaner, der har passeret øen. Forsyningen af hovedstaden 
Antananarivo er især meget uregelmæssig. Inden foren periode på ca. 14 dage eksploderede priserne på 
ris og brød. Denne prisstigning forstærkedes af det relative fald i udbuddet af ris. Behovet for kornbaseret 
fødevarehjælp var derudover i 1994 blevet anslået ril 138 000 t (heraf 7 000 t i fødevarenødhjælp til 
aftyælpning af følgerne af orkanen). 
For at mildne virkningerne af denne prisstigning på basiskorn i byområderne tildelte 
Kommissionen Madagaskar 7 3001 mel og hvede i støtte (til en anslået værdi af 2 250 000 ECU, 
inklusive transportomkostninger) til salg til de lokale bagerier. Denne støtte blev primært udbudt 
til salg i havnebyen Toamasina. Ved at mindske prisen på brød bidrog den til et fald i den kraftige 
efterspørgsel efter ris og dermed til en nedsættelse af prisen på dette produkt. 
22 
* Malawi: forsyning af de lokale markeder og levedygtig støtte til små landbrug 
Malawi tilhører med en årlig BNI pr. indbygger på anslået 230 US$ i 1991 gruppen af de femten fattigste 
lande i verden. Det er også et af de tættest befolkede lande i Afrika med en gennemsnitlig 
befolkningstæthed på 171 indbyggere pr. km2 dyrkelige arealer. Dets befolkning vil derudover fordobles 
inden for de kommende tyve år. De sociale indikatorer er i tillæg hertil særdeles negative: en 
gennemsnitlig forventet levealder på 48 år, en dødelighed blandt børn under fem år på 23%, 20% af 
befolkningen af smittet med AIDS-virus, og 60% af de voksne er analfabeter. 
Efter at have indstillet sin bistand til Malawi i to år på grund af alvorlige overtrædelser af 
menneskerettighederne har Den Europæiske Union nu genoptaget det normale samarbejde som følge af 
demokratiseringen af styret. Dette land er reelt meget afhængigt af den udenlandske bistand, og en 
forlænget suspendering af bistanden ville have haft særdeles skadelige virkninger for dets økonomiske 
udvikling. 
Færre end 30% af landbrugerne tegner sig for den samlede overskudsproduktion af salgsafgrøden majs, 
medens de resterende 70%, som dyrker små arealer på gennemsnitlig 1,1 ha, og som ikke har adgang til 
input til at forbedre deres produktion, er afhængige af markedet med helt op til en fjerdedel af deres 
fødevareforbrug af majs. Enhver begivenhed, som rammer landbrugssektoren, har derfor store 
konsekvenser for hele landet, fordi 80% af befolkningen er afhængige af denne sektor, og fordi 90% af 
eksportindtægterne fra landbrugsprodukterne danner grundlaget for den samlede økonomiske ligevægt. 
Malawi stod i 1994 over for et usædvanligt stort underskud af majs på ca. 270 000 t (ifølge en 
af FAO og WFP i fællesskab udarbejdet evaluering). Produktionen blev alvorligt hæmmet af, at 
regntiden indtrådte for sent, og også af den beskedne anvendelse af input, som for sin del hang 
sammen med sammenbruddet i kreditgivningen til landbrugerne. På grund af 
fødevareunderskuddets omfang og de makroøkonomiske stramninger (uligevægten på 
betalingsbalancen og devalueringen) tildelte Kommissionen Malawi 70 000 t hvid majs til salg på 
de lokale markeder, hvis counterpartmidler i lokal valuta skulle geninvesteres i støtte til en 
bæredygtig udviklingspolitik for små landbrug. 
Counterpartmidlerne blev faktisk geninvesteret i et hjælpeprogram for landbogrupper finansieret af Den 
Europæiske Udviklingsfond (EUF). Strategien for dette program var at indføre skovlandbrugsmetoder, 
som kunne mindske anvendelsen af bekosteligt input (især kunstgødning), bekæmpe erosion og 
skovrydning og diversificere landbrugsproduktionen, hvilket i dette land svarer til en væsentlig 
ernæringsmæssig forbedring. Efter indgåelsen i december 1994 af en særlig protokol om anvendelsen af 
counterpartmidlerne mellem Kommissionen og Malawis regering blev salget af majsen og genereringen 
af counterpartmidlerne gennemført i samarbejde med en offentlig malawisk virksomhed, som kunne dække 
hele landets areal. 
Sideløbende hermed frigav Kommissionen en støtte på 10 000 t hvid majs til gratis uddeling blandt 
landbrugere, som var ofre for den tørke, der havde hærget landet. Disse dårligt stillede 
befolkningsgrupper er ramt af et kronisk fødevareunderskud. Bistanden blev distribueret via Den 
Internationale Sammenslutning af Røde Kors og Røde Halvmåne Selskaber (FICR) til ca. 200 000 
mennesker i samarbejde med det nationale Røde Kors. 
23 
* Peru: social støtte til strukturtilpasningspolitikken 
Trods et brud på demokratiet i april 1992 (Fujimoris "statskup") syntes Perus politiske situation at udvikle 
sig gunstigt i 1993: aktiv deltagelse i det politiske liv i den nyvalgte kongres, tilrettelæggelse af 
kommunalvalg, vedtagelse af en ny forfatning ved folkeafstemning... Præsident Fujimoris stilling er 
yderligere blevet befæstet af arrestationen i løbet af 1993 af lederne af Den Lysende Sti og af andre 
terroristgrupper. På det økonomiske plan har der kunnet noteres opmuntrende resultater efter tre og et 
halvt år med et strengt økonomisk strukturtilpasningsprogram, som har bevirket, at Perus integration i 
det internationale finansielle system er blevet befæstet, inflationen er kommet under kontrol, og BNP er 
steget. 
Der er dog fortsat visse mørke punkter så som underskuddet på handelsbalancen og langtidsledigheden 
for en stor del af befolkningen. 70% af den peruanske befolkning befinder sig i en konstant 
fattigdomssituation, og heraf lever 20% til stadighed i yderste fattigdom. 
Høsten i 1994 var bedre end i de foregående år, især takket være en udvidelse af det dyrkede 
areal. Forholdene er dog fortsat vanskelige for en stor del af befolkningen, som har været vidne 
til et fald i deres disponible mængder fødevarer som følge af det særligt strenge 
strukturtilpasningsprogram. Peru er således nået ned på en kaloriemæssig rådighedsmængde på 2 
000 kalorier pr. person pr. dag, hvilket indplacerer landet langt under de 2 400 kalorier, der af 
FAO anses for nødvendige for at kunne føre et normalt erhvervsaktivt liv. Desuden lider 38% af 
de peruanske børn af kronisk underernæring. 
11994 godkendte Kommissionen fødevarehjælp til Peru svarende til 35 0001 korn, 1 0001 mælkepulver 
og 1 500 t vegetabilsk olie, hvortil skal lægges bælgfrugter svarende til 2,7 mio. ECU og for 800 000 
ECU såsæd og kunstgødning. 
Denne aktion vil forbedre fødevaresituationen og ernæringstilstanden for de dårligst stillede 
befolkningsgrupper, som er særdeles hårdt ramt af de katastrofale sociale følger af 
strukturtilpasningspolitikken, og vil bidrage til landets socioøkonomiske udvikling. 
En væsentlig del af denne bistand vil blive solgt på stedet (23 000 t hvede - en kornsort, der er voldsom 
mangel på i Peru, som hvert år importerer 900 000 t hvede) - og indbringe counterpartmidler, der skal 
tjene til at finansiere sociale projekter og udviklingsprojekter i landdistrikterne. Den øvrige del skal 
uddeles gratis i landets land- og forstadsdistrikter for at mindske underernæringens omfang. 
Under udarbejdelsen af programmet har man bestræbt sig på at sikre en vis ernæringsmæssig balance i 
produkterne til gratis uddeling. Kornet leveres i form af 4 670 t hvedemel og 1 500 t ris. Den 
vegetabilske olie leveres som soyaolie, hvoraf en del indkøbes lokalt. Bælgfrugterne består hovedsageligt 
af linser og bønner svarende til ca. 4 0001. Såsæden indkøbes på det lokale marked og udvælges ud fra 
egenskaberne i det naturlige miljø, hvori projekterne indplaceres. 
Fællesskabet vil i samarbejde med NGO'er, WFP og de peruanske offentlige tjenester oprette 
folkekøkkener og sikre bespisning af skolebørn mellem fire og syv år samt af socialt truede børn, ældre 
og ammende kvinder. Det vil også uddele fødevarer til arbejdstagere, der arbejder på 
24 
byggepladser. Denne bistand skulle kunne komme ca. 650 000 mennesker til gode. Programmets såsæd 
vil gavne 800 000 landbofamilier i samme områder, som er inddraget i projekter for forbedring af 
familieindkomsten i landdistrikterne. 
Distributionen sker via comedores populares (folkekøkkener) i slumkvartererne i Lima og i andre af 
landets større byer, så vidt muligt sammenkædet med produktive aktiviteter og med forbedring af de 
hygiejniske forhold (byggeri af latriner...). I Sierra rettes det mod de fattigste befolkningsgrupper for at 
undgå en fortsat afvandring mod byerne ved hjælp af landbrugsudvikling gennem tilskud af såsæd og også 
ved hjælp af "Food for work"-programmer. 
Det er planlagt at yde finansieringsstøtte til finansiering af projekter (med counterpartmidlerne fra salget 
af bistanden) for genplantning af skov og for små landbrugsindustrier. Det påregnes også at finansiere 
projekter for afvandingsområder med sigte på en bedre udnyttelse af vandet i Sierra og en udvidelse af 
de disponible jorder til terrassebyggeri. 
* Egypten: en kombineret støtte 
Egypten, hvor den faraoniske kultur har sit udspring, har ud af et samlet areal på 1 mio. km2 kun 3-4% 
dyrbare jorder, for størstedelens vedkommende beliggende langs Nilen eller i deltaet. Landbruget er ikke 
desto mindre en nøglesektor i den egyptiske økonomi. Det tegner sig for 19% af BNP og beskæftiger 
35 % af landets samlede arbejdsstyrke. 
Egypten er med en befolkning på i alt 58 mio. mennesker og en stabiliseret befolkningstilvækst på 2% 
konfronteret med flere store problemer: en ukontrolleret udvidelse af byområderne og de heraf følgende 
miljøproblemer samt en voksende befolkningsrnæssig uligevægt mellem land- og bydistrikter. 
En reform af landbrugspolitikken har muliggjort en væsentlig udvidelse af det dyrkede areal og af 
høstudbyttet. Manglen på dyrkbare jorder og den omfattende opdeling af disse (80% af landbrugerne 
dyrker kun 0,8 ha), de begrænsede vandressourcer og de beskedne disponible mængder input giver ikke 
mulighed for i den nærmeste fremtid at øge landbrugsproduktionen, som i dag kun dækker 40% af den 
nationale efterspørgsel. Af hensyn til dækningen af befolkningens behov er Egypten næstefter landene i 
det tidligere Sovjetunionen og Kina den største importør af hvede. 
Den egyptiske regering besluttede i 80'erne efter aftale med Bretton Woods-institutionerne at gennemføre 
et økonomisk saneringsprogram med sigte på at forbedre landets præstationer ved at indføre en 
decentraliseret markedsøkonomi, der var åben over for udlandet; dette skete blandt andet ved at fjerne 
statsindgreb og ved at liberalisere priserne for at fremme de private investeringer. Denne liberalisering 
resulterede i en hurtig og ukontrolleret stigning i priserne på de fleste råvarer, bortset fra "baladi" (lokalt 
brød, der for størstedelens vedkommende forbruges af de fattigste), sukker og vegetabilsk olie, som fortsat 
er subsidieret (for at undgå enhver social eksplosion). Derudover blev der truffet sociale foranstaltninger 
for at mildne virkningerne af denne reform for lavindkomsterne, da landets økonomi trods visse 
fremskridt stadig er usikker på grund af eksterne faktorer så som udsvingene i olieindtægterne, 
gennemsejlingsrettighederne i Suezkanalen, pengeforsendelserne fra arbejdstagerne i udlandet og 
turistindtægterne. 
25 
Egypten har i nogle år fra Fællesskabet modtaget fødevarehjælp, som på kort sigt medvirker til at 
tilfredsstille behovene for visse råvarer og på lang sigt til at sikre fødevaresikkerhedsstrategien via 
udviklingsprojekter, der finansieres af counterpartmidlerne fra salget af produkterne på det lokale marked. 
11994 modtog Egypten en tildeling på 100 000 t hvede (til i alt 14,2 mio. ECU, inklusive transport). 
Denne bistand blev via regeringen solgt til bagværksindustrien. Counterpartmidlerne herfra var derudover 
til gavn for den sociale sektor, miljøet og de indkomstskabende landbrugsprojekter. 
EF-fødevarehjælpen har til formål at støtte den egyptiske regerings aktuelle økonomiske 
reformprogram. Der er på baggrund af denne sanering truffet foranstaltninger på landbrugsområdet 
for at styrke denne sektor og opnå en understøttet stigning i landbrugsproduktionen. Den vigtigste 
reform var liberaliseringen i begyndelsen af dette årti af følgende områder: distribution, transport, 
oplagring, møllerivirksomhed og landbrugsinput. Siden da har priserne på hvede på det egyptiske 
marked tilnærmet sig (i opadgående retning) de internationale niveauer. Resultaterne af denne 
liberalisering af sektoren lod sig meget hurtigt mærke, da produktionen steg fra 1,8 mio. t hvede 
i 1985 til 4,8 mio. t i 1993. Liberaliseringen blev dog ledsaget af en nedskæring af 
statstilskuddene til de vigtigste landbrugsinput. Dette medførte i første omgang et fald i 
landmændenes brug af input, men dette første fald blev hurtigt indhentet. 
På grund af de negative virkninger for de dårligst stillede lag af den almindelige sanering af økonomien 
er "baladi" derimod blevet det brød, der mest forbruges af disse befolkningsgrupper, da de øvrige 
brødsorter er blevet for dyre. Regeringen besluttede derfor at modernisere de gamle bagerier, som 
fremstillede dette brød, ved at forbedre deres produktivitet gennem mindskelse af meltab. Dette program 
blev finansieret ved at stille en kreditlinje til rådighed i den egyptiske industri- og udviklingsbank. 
30% af counterpartmidlerne anvendes til sociale projekter og sundheds- og uddannelsesprojekter i 
byområder for at medvirke til at mildne de negative virkninger af det økonomiske tilpasningsprogram. 
De resterende 70% anvendes som tidligere til at finansiere udviklingsprojekter i landdistrikter. Udover 
moderniseringen af bagerierne dækkede de af disse midler finansierede projekter også så forskelligartede 
områder som oprettelse af et biavleruddannelsescenter, forbedring af grønsagsproduktionen via nye 
væksthusmetoder, forbedring af risproduktionen i deltaet, forbedring af fjerkræproduktionen i den Nye 
Dal via byggeri af moderne fjerkræslagterier, udgravning af nye grøfter til cirkulation af vand til 
kunstvanding af afgrøderne, miljøbevidstgørelseskampagner, familieplanlægningsprogrammer og endog 
bogbusser. 
Projektet for finansiering af væksthuse til nye kandidater (finansieret over counterpartmidlerne) 
er meget interessant, da det giver mulighed for at fremme væksthusteknologier i landet. Det har 
muliggjort byggeri af og udstyr til et centralt beliggende sted, leverancer af 600 væksthuse og 
lærlingeuddannelse af eleverne. Hver udvalgt elev får (på grundlag af sin uddannelse) tildelt et 
væksthus og har pligt til at tilbagebetale en del af gavebeløbet over en periode på ti år. Projektet 
påskønnes kraftigt af sine begunstigede, som vil opnå væsentlige nettoindtægter af 
26 
væksthusproduktionen af agurker eller bønner. Det koster for eksempel ca. 2 300 egyptiske pund 
pr. sæson pr. væksthus at producere agurker, som vil indbringe hen ved 7 000 egyptiske pund. 
Projektet er derfor finansielt og økonomisk meget rentabelt. 
* Kap Verde: en øgruppe med kronisk underskud 
Kap Verde er en øgruppe i Atlanterhavet bestående af ti øer, som deler de samme geografiske kendetegn 
som Sahel-landene: vilkårlige og ofte sparsomme nedbørsmængder, magre jorder med vedvarende 
erosionsrisiko. Økonomien er centreret om den tredje sektor (tjenesteydelser), der tegner sig for 69% af 
BNP, medens landbrugssektoren kun udgør 14% af BNP. Dette skyldes jordernes ringe størrelse, deres 
manglende udbytte, den kroniske mangel på (fersk-) vand, visse jorders lave frugtbarhedsgrad, de høje 
produktionsomkostninger til landbrugsmæssige vandbygningsarbejder, den manglende diversificering, de 
lidet moderne produktionsmetoder, geografisk isolation af landbrugsområderne samt meget lidt udviklede 
kommunikationsveje, hvilket gør afsætningen af produkterne særdeles vanskelig. Øgruppen lider reelt 
under et strukturelt fødevareunderskud (mellem 75 000 og 95 000 t om året). Kap Verde er hvert år 
nødsaget til at importere fødevarer, som vejer særdeles tungt på betalingsbalancen. Fødevarehjælpen 
svarer til 10-15% af den samlede import af daglige forbrugsvarer, dvs. til 70% af den samlede import 
af fødevarer. 
Øgruppens fødevaresikkerhed er et af de store problemer, der optager den nye regering mest; den har 
udarbejdet et program med sigte på at øge fødevareproduktionen og forsyningskapaciteten og forbedre 
adgangen til fødevarer for alle befolkningslag; dette skal ske sideløbende med en prioritering af de mest 
sårbare grupper. 
Tildelingen af 5 000 t blød hvede og 1 4001 vegetabilsk olie i fødevarehjælp til Kap Verde i 1994 
(til et beløb af i alt 1 897 000 ECU, inklusive transportudgifter) har to formål. For det første at 
fremme regeringens fødevaresikkerhedspolitik ved at forbedre befolkningens (364 000 indbyggere) 
ernæringstilstand og ved at lette betalingsbalancen via nedskæring af nettoimporten af fødevarer. 
For det andet at yde omfattende støtte til landets socioøkonomiske udvikling ved - med 
counterpartmidlerne fra salget af bistanden - at finansiere arbejdskraftkrævende offentlige arbejder, 
da hovedproblemet er arbejdsløsheden blandt folkemasserne i byområderne. 
Produkterne er blevet solgt af private virksomheder på markederne i Kap Verdes byer til priser, der er 
overkommelige for alle befolkningslag, og har genereret counterpartmidler. Værdien af disse midler er 
blevet indbetalt på en lokal kontrasigneret bankkonto (underskrift af Kommissionens delegerede og af 
repræsentanten for regeringen). Disse midler har tjent til at finansiere projekter af almen interesse så som 
bekæmpelse af ørkendannelse gennem genplantning af skov og jordbundsbevarende arbejder, anlæggelse 
og vedligeholdelse af landbrugsmæssige veje osv. Dette har to formål: dels at gennemføre 
udviklingsprojekter med direkte tilknytning til fødevaresikkerhedspolitikken, dels at give en betydelig del 
af befolkningen beskæftigelsesmuligheder. 
27 
2. Flerårige aktioner 
* Tunesien: støtte til udvikling af mejerisektoren 
Siden 1991 har Tunesien i forlængelse af en flerårig handlingsplan modtaget fødevarehjælp fra 
Kommissionen svarende til 3 0001 mælkepulver om året til dækning af landets strukturelle underskud på 
mælkeprodukter. Denne flerårige bistand er et led i en langsigtet udviklingsstrategi for kvægavissektoren, 
hvori fødevaresikkerhedselementet er det afgørende for enhver aktion. EF-bistanden sælges til landets 
mælkeforarbejdende industrier med henblik på forarbejdning til forskellige mælkeprodukter, som dernæst 
sælges på konsummarkedet. 
Den tunesiske regering har i sin ottende udviklingsplan (1992-1996) fastsat følgende kvantitative mål frem 
til 1996: selvforsyning med kød og en dækning af den nationale efterspørgsel efter mælkeprodukter med 
op til 70%. De resterende 30% dækkes enten af import eller ved tilførsel af fødevarehjælp. Bistanden fra 
Kommissionen indgår således som led i en aktiv udviklingspolitik for mejerisektoren. 
I 1989 var dækningsgraden for det nationale forbrug af mælkeprodukter på 59%. Siden da har der kunnet 
noteres en klar forbedring op til 67%. Denne stigning skyldes den genetiske forædling af kvægbestanden 
og forøgelsen af foderstofressourcerne til denne via udvidelsen af foderarealerne samt en bedre veterinær 
dækning og fastsættelsen af en produktionsfremmende producentpris. Den direkte konsekvens heraf har 
været: at der har kunnet noteres en samlet stigning i den nationale bestand på 3 %, og når antallet af dyr 
stiger, stiger også produktionen af mælk (og kød). 
Regeringen har for at opfylde alle de fastsatte mål udarbejdet sin strategi med henblik på at forstærke 
følgende udviklingslinjer: genetisk forædling af besætningerne, udvikling af foderproduktionen, bedre 
udnyttelse af biprodukterne, udvikling og fremme af kvægavl, forbedret dækning af besætningernes 
sundhedsbehov og forbedret forvaltning af besætningerne, udvikling af mejeriinfrastrukturer og definition 
af en politik for producent- og forbrugerpriser. Den flerårige aftale foreskriver, at counterpartmidlerne, 
som frigøres ved salget af bistanden, skal anvendes til at finansiere alle de aktioner, der påtænkes 
gennemført i forlængelse af udviklingsstrategien for mejerisektoren og kvægavlen. 
11992 blev der således for disse midler finansieret tre projekter på området for dyrs sundhed til en samlet 
værdi af 1 590 000 tunesiske dinarer. I 1993 nåede de finansierede projekter til sammen op på i alt 4 500 
000 dinarer. Der blev planlagt fem projekter i 1994, som nu er under gennemførelse, tre på området for 
dyrs sundhed (mund- og klovesyge, kvægtuberkulose og brucellose hos små drøvtyggere), et på området 
for genetisk forædling og endelig et på området for forbedring af overdrev. 
28 
* Bangladesh: "integreret fødevarestøttet udviklingsprogram" 
Bangladesh er en af hovedmodtagerne af Kommissionens fødevarehjælp. Det bør nævnes, at dette land 
siden 1991 har importeret ca. 1,9 mio. t korn om året. 30-40% af landbobefolkningen i Bangladesh lever 
i absolut fattigdom. Dette betyder, at deres indtægter langt fra er tilstrækkelige til, at de kan erhverve sig 
fødevarer svarende til de 2 400 kalorier dagligt, som ethvert menneske har behov for. Fødevarehjælpen 
svarer desuden til mere end halvdelen (55% - dvs. ca. 1,3 mio. t om året i 80'erne) af den 
udviklingsbistand, Bangladesh modtager. Selv om dette land har et velorganiseret 
fødevaredistributionssystem, og selv om der i vidt omfang anvendes udviklingsprojekter med en 
fødevarehjælpskomponent, så overstiger mængden, der stilles til rådighed, gennemførelseskapaciteten i 
gode projekter af denne art som følge af manglen på faglige ledere. Det er årsagen til, at IFADEP-
programmet ("Integrated Food Assisted Development Programme" [integreret fødevarestøttet 
udviklingsprogram]) blev indledt. Det integrerer fødevarehjælpen i landets almindelige udviklingspolitik 
ved at yde den relevante faglige og finansielle støtte til denne med sigte på at forbedre 
fødevaresikkerheden således som henstillet af Kommissionens tjenestegrene. 
Europa-Kommissionens IFADEP-program ("Integrated Food Assisted Development Programme") 
er et banebrydende flerårigt projekt, som blev opstartet i 1992. Den generelle målsætning er at 
forbedre levestandarden for de befolkningsgrupper, der er i nød i Bangladesh, ved at tilføre landet 
en tildeling på 562 125 t korn over seks år (1992-1997) til en værdi af 73,1 mio. ECU. Denne 
bistand anvendes i "Food for work "-programmer eller sælges på det lokale marked for at tilføre 
regeringens årlige udviklingsprogram finansielle midler. Den anvendes også til integrerede 
projekter, som udover fødevarekomponenten kræver finansiel og faglig bistand. Kommissionen 
vil frigive 30 mio. ECU i løbet af hele programperioden til denne bistand. 
Første tranche af bistanden (på 140 000 t) fra regnskabsåret 1992 blev leveret i løbet af 1993, og i 
slutningen af året blev der udsendt en delegation til stedet for at drøfte lossebestemmelserne med det 
formål at opnå væsentlige besparelser på transportudgifterne. Disse tekniske problemer forsinkede 
gennemførelsen af programmet, hvilket er forklaringen på, at anden tranche på 135 0001 (1993) først blev 
leveret i 1994. 
Programmets grundlæggende strategi består i gradvis at reducere EF-bistandens samlede årlige mængder 
sideløbende med, at den lokale produktion øges. Den mængde, der udbydes til salg, indskrænkes 
væsentligt, medens fødevarehjælpen til projekter, der er målrettet mod nødlidende mennesker, vil vokse. 
Formålet er med tiden at hæve indkomstniveauet og øge de disponible mængder fødevarer for de fattigste. 
IFADEP-programmet er opdelt i fire hovedprojekter: et integreret udviklingsprojekt for ubemidlede 
kvinder, et udviklingsprojekt for småfiskeri, et program for vejmæssige infrastrukturer, som forbinder 
vækstcentre, samt effektiv institutionel udviklingsstøtte. 
Det første projekt har til formål at forbedre livskvaliteten for ubemidlede kvinder ved at øge og 
diversificere deres produktive aktiviteter. Det består i at yde et fødevaretilskud i form af individuelle 
månedsrationer, der betragtes som en indkomstoverførsel. Det varetager derudover en bred vifte af 
tjenester så som uddannelse og 
29 
bevidstgørelse ved hjælp af faglig og finansiel bistand. De pågældende kvinder er enker, 
familieoverhoveder, ældre kvinder og handicappede, idet disse udgør en væsentlig og marginaliseret del 
af den fattige befolkning i landdistrikterne. Erfaringen viser, at disse kvinder, hvis blot de får muligheden 
for det, vil gribe chancen til at hæve deres levestandard betydeligt. 
Det andet projekt skal give mulighed for at udvikle ikke-industrielle fiskerisystemer i det indre af landet, 
stadig blandt de dårligst stillede befolkningsgrupper i landdistrikterne. Der skal udvikles fiskeproduktion 
i 17 udvalgte områder via terrassebyggeri og udgravning af damme, hvortil der afsættes 41 000 t korn 
i forlængelse af "Food for work"-projekter. Dette projekt vil med et indskud på 5,2 mio. ECU i form af 
faglig og finansiel bistand afføde 8,2 mio. arbejdsdage og støtte ca. 25 000 "jordløse" eller små 
landbrugere i forbindelse med planerne for småfiskeri. 
Programmet for forbedring af vejmæssige infrastrukturer har til formål at integrere de lokale markeder 
og derved forbedre bevægeligheden for varer og personer. Det vil give ekstra arbejdspladser og på lang 
sigt muliggøre en udvidelse af den økonomiske aktivitet. I dette tilfælde tjener den tildelte fødevarehjælp 
som vederlag for terrassebyggeriet, og den faglige og finansielle bistand ydes til sikring af infrastrukturen, 
jordpakningen, planlægningen, styringen, uddannelsen osv. 
Endelig har det fjerde projekt til formål at oprette effektive institutionelle rammer til planlægning, 
udformning og gennemførelse af udviklingsaktiviteter, der understøttes af fødevarehjælpen til Bangladesh. 
3. Erstatningsaktioner 
* Senegal: fremme af den lokale kornproduktion 
I Senegal arbejder 70% af befolkningen inden for landbrugssektoren. De vigtigste afgrøder er jordnødder, 
hirse, sorghum, uafskallet ris og majs. Landet, som ligger i Sahel-området, er imidlertid ikke i stand til 
at dække 50-60% af sit årlige behov. Denne utilstrækkelighed i produktionen, som dels skyldes manglende 
konkurrenceevne, dels en nedgang i priserne på råvarer, har bevirket, at landbrugssektoren i de sidste 
tyve år til en vis grad er sygnet hen. Sideløbende er befolkningstilvæksten gradvis steget til 2,7% om året. 
Regeringen har for at puste nyt liv i landbrugsproduktionen, øge indtægterne og skabe arbejdspladser i 
landdistrikterne gennemført flere foranstaltninger som led i en decentralisering af den besluttende 
myndighed: fremme af den private sektor og gradvis liberalisering af priserne og handelen. Den nylige 
devaluering af CFA-fr. (med 50%) skulle kunne øge de lokale produkters konkurrenceevne i forhold til 
de importerede produkter. 
Regeringen har siden 1994 med bistand fra de internationale donorer finansieret et program for 
reaktivering af landbruget ledsaget af et fremstød (som skal vare til 1997) for den lokale 
kornsektor med sigte på at opnå en stigning i produktionen på 4% om året. De private 
virksomheder tilskyndes mere præcist til at forsyne sig med færdige eller delvis forarbejdede 
lokale kornprodukter, i dette tilfælde tørret korn, og dernæst at gøre et fremstød for disse blandt 
forbrugerne. 
30 
Kommissionen har med henblik herpå bevilget 500 000 ECU i bistand til finansiering af flere aktioner, 
der omfatter reklamekampagner i fjernsyn og radio, oplysningskampagner via opklæbning på busser, skilte 
med plakater osv. For at fremme husholdningernes køb af lokale produkter er der blevet gennemført en 
særlig kampagne, som skal fremme hirse-, majs- eller sorghumbaserede retter via en storstilet distribution 
af traditionelle opskrifter, udgivelse af en lille kogebog samt konkurrencer og kulinariske demonstrationer 
i arbejderkvarterer. Man må ikke glemme, at basistilbehøret i det daglige hovedmåltid i Senegal stadig 
i dag er ris, hvoraf hovedparten importeres. 
Det andet aspekt af EF-bistanden har været at fremme modernisering af møllerier for at øge disses 
produktivitet og derved forbedre mel- og grynkvaliteten. Man har således hjulpet bagerierne i Dakar med 
at producere et "beriget" brød, der er fremstillet med 15% hirsemel. Det blev endog planlagt at fremme 
nye produkter så som vignabønnemel. Endelig har aspektet for faglig bistand gjort det muligt at støtte 
uddannelse og forvaltning samt afsætnings- og rnarkedsundersøgelsesstrategier via seminarer for 
kornsektorens faglige organer. 
* Den Kinesiske Folkerepublik: en mælkeforarbejdende industri i stærk fremgang 
Den kinesiske befolkning er historisk set ikke storforbruger af mælk. Men efterspørgslen efter og 
produktionen af mejeriprodukter har under indflydelse af resten af verden udviklet sig i den østlige del 
af landet. Fra et næsten ubetydeligt forbrug i slutningen af 50'erne konsumerer en kineser i dag fem liter 
mælk om året. Regeringen er bevidst om de økonomiske virkninger for landbobefolkningens udvikling 
og om de ernæringsmæssige virkninger for den kinesiske befolknings kost generelt og har derfor i 80'erne 
indført en nationale mejeristrategi. 
Allerede i 1987 ydede Fællesskabet et bidrag til denne politik via forsendelser af mælkepulver og 
butteroil. Derudover kunne Kommissionen med counterpartmidlerne fra salget af disse produkter 
finansiere indkøb af udstyr og lønninger til faglige bistandseksperter på såvel avisbedrifter som 
mælkeaftapningsanlæg. 
Da dette samarbejde ophørte i slutningen af 1993, hvor mælkeproduktionen var større end forventet, 
besluttede Kommissionen indtil videre at forlænge sin bistand. 1994 var tænkt som et overgangsår, hvor 
den traditionelle bistand i naturalier blev udskiftet med finansiel erstatningsbistand svarende til et beløb 
på 6 100 000 ECU. Allerede i 1995 skulle Kommissionen efter planen genoptage sit samarbejde i 
forlængelse af 2. fase af dette udviklingsprojekt for den kinesiske mejerisektor. 
Erstatningsbistanden i 1994 har gjort det muligt at finansiere vedligeholdelse af allerede eksisterende 
strukturer (malkestalde, mælkeindsamlingsnet, kooperativer) og samtidigt finansiere uddannelse af 
enkeltpersoner, det være sig landbrugere og arbejdstagere, som arbejder inden for rammerne af dette 
program. Følgende punkter skulle forbedres: lakterende køers produktivitet, mælkeindsamlingsfaciliteter, 
hygiejne i mælkeindsamlingscentraler, markedsføring af mælk og heraf afledte produkter. Denne bistand 
omfattede fire nye områder ud over de tyve kommuner, der allerede blev dækket i projektets 1. fase. 
31 
* Burkina Faso: et nyt fødevaresikkerhedssystem 
Landbrugssektoren, primært kornområdet, beskæftiger over 80% af den burkinske befolkning og bidrager 
med 30% til landets BNP. Høståret 1993/1994 har været særligt gunstigt og bevirket et overskudslager 
på 200 0001 korn. Alligevel er der store regionale forskelle af strukturel art mellem den nordlige del af 
landet, hvor der er et kronisk underskud, bomuldsområderne og den sydvestlige del af landet, hvor der 
generelt er overskud. 
Burkina Faso skulle i forlængelse af en flerårig aktion for perioden 1991-1993 have modtaget 7 000 t 
hvede om året til salg på det lokale marked. Counterpartmidlerne herfra skulle tjene til at støtte 
befolkningsgruppernes fødevaresikkerhed og fremme udviklingen af økonomien i landdistrikterne. 
Men allerede i 1992 blev tildelingen annulleret i lyset af landets gode kornhøst. En efterfølgende 
evaluering i 1993 viste, at en tildeling på 7 000 t i 1993 heller ikke var ønskelig på grund af 
høstoverskud. Derimod viste det sig nødvendigt at prioritere lokale indkøb i betragtning af de disponible 
mængder korn i landets sydlige del og fraværet heraf på de lokale markeder i nord. 
Der blev derfor forberedt en erstatningsaktion til 1,5 mio. ECU for at støtte det nye 
fødevaresikkerhedssystem - det nationale sikkerhedslager - via indkøb af ca. 6 000 t korn og via 
de aktioner til fremme af produktionen og kornmarkedet, som var planlagt i forbindelse med 
sektortilpasningsprogrammet for landbrug (PASA). Skønt denne aktion var planlagt til 1993, blev 
den først gennemført i 1994. 
Denne aktion medvirkede også til at oprette et forvaltningsorgan med ansvaret for at bevare det nationale 
sikkerhedslager og finansiere udstyr og faglig bistand til Den Nationale Komite for Organisering af 
Nødhjælp. 
4. Verdensfødevareprogrammets langsigtede aktioner 
Verdensfødevareprogrammet (WFP), som har sit hovedsæde i Rom, blev skabt i 1961 af De Forenede 
Nationers Generalforsamling og FAO, oprindelig for en periode på tre år. Det har til formål at bekæmpe 
sulten i verden og fremme den socioøkonomiske udvikling i udviklingslandene. 11965 fik WFP et stående 
og bredere mandat. WFP har i løbet af de sidste tre årtier investeret ca. 13 mia. US$ - mere end 40 mio. 
t fødevarehjælp - i over 1 600 udviklingsprojekter og ca. 1 200 nødhjælpsaktioner. Flere hundrede mio. 
mennesker har således fået gavn af denne bistand. WFP er udviklingslandenes vigtigste kilde til 
fødevarehjælp inden for FN-systemet. 
WFP, De Forenede Stater og Den Europæiske Union er i dag de vigtigste aktører på verdensplan inden 
for fødevarehjælpen. Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater har i de sidste to år (1993/1994) 
været de vigtigste donorer, idet de til sammen har leveret 42% af WFP's samlede 
fødevarehjælpsressourcer. Den næststørste donor i samme periode har været De Forenede Stater med 
37%. WFP bør dog også betragtes som en fuldgyldig donor, da det handler ud fra egne kriterier og 
målsætninger. Det skal fremhæves, at WFP erhverver ca. 60% af sine samlede mængder gennem lokale 
indkøb eller trekantoperationer. 
32 
Kommissionen bidrog i 1994 til WFP's ordinære program med 110 000 t korn, 8 000 t 
mælkepulver, 1 000 t butteroil, 5 500 t vegetabilsk olie og for 3 mio. ECU andre produkter. 
Blandt disse programmer er der især to aktioner, som tiltrækker sig opmærksomhed: 
* Etiopien: rehabilitering af landbrugsjorder, skove og infrastrukturer 
Det 20. århundrede har i Etiopien været mærket af store folkebevægelser bort fra frugtbare men 
overbefolkede regioner i retning mod klimatisk barskere områder med landbrugsmæssigt set dårligt 
tilpassede overfladeforhold. Dyrkning af skråninger, overgræsning og overhugst af brændselstræ i skovene 
har hurtigt fremskyndet jorderosionen i disse regioner og i alvorlig grad nedsat landbrugets produktivitet. 
Skovene, som i 1900 dækkede 40% af landets areal, dækker nu kun 3%. 
Den manglende løbende og regelmæssige vedligeholdelse af infrastrukturerne er også en vigtig hindring 
for udviklingen af landbruget. Landbrugerne har på grund af et uegnet vejnet kun vanskelig adgang til 
input (såsæd, gødning, plantebeskyttelsesmidler) og til de lokale markeder, hvor de kan afsætte deres 
høstprodukter. Det beskedne antal vandforsyningssteder i landsbyerne betyder desuden, at især kvinderne 
mister megen tid og mange kræfter, da de skal tilbagelægge store afstande for at skaffe vand, som ikke 
nødvendigvis er drikkevand. Endelig gøres der kun i yderst ringe omfang brug af kunstvandingskanaler, 
hvilket gør landbrugerne særdeles sårbare over for en eventuel tørke. 
Den vigtigste konsekvens af alle disse problemer har været et fald i de disponible kornmængder pr. person 
pr. år fra 179 kg i begyndelsen af 80'erne til 157 kg i begyndelsen af 90'erne. 
Fødevaresikkerhedsproblemet er særligt alvorligt i visse regioner. 45 "awrajas" (administrative distrikter) 
i regionerne Amhara, Oromo, Wolaita og Tigre er blevet klassificeret som prioriterede områder med 
hensyn til fødevaresikkerhed. 
WFP har i mere end 13 år i disse regioner gennemført et rehabiliteringsprogram for opdyrkede jorder og 
skove, som i dag har nået ca. 60% af de oprindeligt fastsatte mål. I 1993 besluttede WFP at forlænge 
dette program i endnu fire år og udvide det til infrastrukturel udvikling i de pågældende regioner. 
Dette projekts mål er på mellemlang sigt: 
at beskytte og udvikle ca. 135 000 ha jorder via kontrol af jorderosion, bevarelse af 
vandressourcer, udvidelse af de træbeplantede arealer med sigte på brændselstræ, græsningsarealer 
og individuelle eller fælles køkkenhaver; 
at forvalte ca. 200 000 ha skove under hensyn til den økologiske balance; 
at bygge basisinfrastrukturer i ça. 450 kommuner. 
For at nå disse mål har WFP-fødevarehjælpen siden projektets begyndelse hovedsageligt været anvendt 
i "Food for work"-aktioner. Det er med hensyn til programmets seneste tranche blevet besluttet at uddele 
dagsrationer til de nødlidende landbofamilier. Denne bistand over fire år skulle med 
33 
tiden blive til direkte fordel for ca. 156 000 familier (svarende til 936 000 personer) via 
fødevarerationerne. Ca. 552 000 mennesker skulle for deres del få gavn af rehabiliteringsarbejderne på 
de opdyrkede jorder og på infrastrukturerne. 
11994 bidrog Fællesskabet til dette program med 21 000 t korn og 330 t vegetabilsk olie i multilateral 
bistand. 
* Jordan: udvikling af skove og overdrev 
Jordans få naturressourcer og skrøbelige økonomi gør landet meget afhængigt af udenlandsk bistand. 
Golfkrigen forværrede kun jordanernes allerede vanskelige levevilkår. Landskaberne er for størstedelens 
vedkommende tørre eller halvtørre, og kun 6% af landets samlede areal er opdyrket. Skovene dækkede 
i 1991 kun 0,7% af landet. 
Overdrevene - eller kvægets græsningsarealer - er altafgørende i et land, der er så lidet frugtbart. Disse 
jorder dækkede i 1991 8,2 mio. ha (ca. 90% af landet). På grund af overgræsning, oprivning af buske 
til brændselstræ og også visse uhensigtsmæssige kulturelle traditioner forringes disse jorder uheldigvis 
med stadig større hast. 
Stillet over for denne situation har den jordanske regering indført foranstaltninger, som har til formål at 
sikre reproduktion af jorderne og af den naturlige vegetation. Det nationale departement for 
gentilplantning af skov og skovbrug kan imidlertid ikke betale sine ansatte ordentligt på grund af 
manglende midler. I 1991 besluttede regeringen derfor at tildele et kooperativ 9 000 ha brakjord, for at 
dette skulle omdanne den til produktive græsgange. 
WFP har siden 1975 bidraget til dette projekt med "Food for work". 11992 besluttede WFP at forlænge 
sin bistand til den jordanske regering med endnu fem år. WFP's 1992-projekt tager sigte på med tiden 
at skabe skovdækkede arealer og græsningsarealer, hvorved jorderosionen vil kunne begrænses og 
kvægavlernes og jordbrugernes indkomster øges. Denne aktion giver derudover mulighed for jobskabelse 
på lokalt plan. 
Fødevarehjælpen, som tildeles via WFP, uddeles til gengæld for modtagernes arbejdspræstationer. Den 
gives som supplement til den beskedne løn, der udbetales til de ufaglærte arbejdere, der af regeringen er 
ansat til at varetage gentilplantningen af skov på de statsejede jorder. En anden del af denne bistand 
uddeles til medlemmerne af det kooperativ, der arbejder med at udvikle kollektive overdrev i regionerne 
Azraq, Ira/Yarga, Karak, Kafrain, Ma'an, Madaba, Balga og Tafileh. Endelig uddeles den sidste del til 
selvstændige landbrugere langs Zarqa-floden for at tilskynde dem til at dyrke deres egne græsningsarealer. 
Dette projekt skulle Mive til fordel for 2 500 statsansatte, 1 500 medlemmer af kooperativet og 350 
selvstændige landmænd. 11994 deltog Fællesskabet i dette projekt med en tildeling på 4 608 t korn og 
3301 vegetabilsk olie i multilateral bistand. 
34 
5. Trekantoperationer og lokale indkøb 
Antallet af disse operationer er vokset i de senere år og har derved givet mulighed for i højere grad at 
imødekomme modtagerbefolkningernes særlige behov og samtidigt fremme markederne i 
udviklingslandene. Denne procedure bevirker ofte en hurtigere og generelt billigere transport af 
fødevarehjælpen, især i tilfælde af lokale indkøb. Trekantoperationerne og de lokale indkøb har været til 
fordel for mere end 50 lande (direkte og indirekte bistand taget under ét) og udgjorde i 1994 tæt ved 37% 
(se fordelingen nedenfor) af den samlede mobiliserede EF-fødevarehjælp. Som eksempel herpå kan blandt 
andet nævnes: 
* Støtte til kornhandelen i Tanzania 
I Tanzania har den gennemsnidige årlige BNI pr. indbygger siden 1991 ligget på mellem 100 og 200 
US$, hvilket gør landet til et af de fattigste i verden. 84% af den erhvervsaktive befolkning arbejder inden 
for landbrugssektoren, der tegner sig for 61% af BNI. Størstedelen af landbrugerne dyrker afgrøder til 
eget forbrug på et areal, der generelt er mindre end 0,2 ha. Tanzania er alligevel indplaceret blandt de 
næsten selvforsynende lande hvad fødevareproduktion angår. 
Selv om udbyttet af de økonomiske reformer, der blev indledt i 1986, i vid udstrækning har været til gavn 
for landet som helhed, har landbrugerne i de nordlige regioner og de fattigste befolkningsgrupper i 
landdistrikterne endnu ikke haft fordel heraf. Denne tingenes tilstand er blevet forværret af de meget små 
nedbørsmængder i 1993 og af de vanskeligheder, man er stødt på med hensyn til distribution af 
kunstgødning. Transportproblemerne og manglen på handelsforbindelser mellem overskudsområderne i 
syd og underskudsområderne i nord er de vigtigste hindringer for en effektiv markedsføring af fødevarer. 
Behovet for fødevarehjælp blev i 1994 anslået til 330 000 t korn. Fællesskabet foreslog følgelig 
et strukturelt program med sigte på at styrke den private sektors rolle inden for kornhandelen i 
underskudsregionerne. Mellem februar og april 1995 blev 20 000 t hvid majs indkøbt i Uganda 
solgt i små partier flere steder til over 500 småhandlende. 
Sideløbende med dette program indledte Fællesskabet i 1994 et program, som tog sigte på at støtte 
befolkningsgrupper, der var blevet forarmet som følge af virkningerne af en kombination af 
strukturtilpasning og tørke. Denne aktion bevirkede, at der på fire måneder blev uddelt 5 000 t 
hvid majs indkøbt i Uganda til de dårligst stillede landbrugere og deres familier og til de fattige 
befolkningsgrupper i byområderne. 
35 
6. Oplagringsaktioner 
* To former for oplagring 
Oplagringen har primært to funktioner. Når den har en stødpudeeffekt, består den i at bjærge 
høstoverskuddet med det formål at undgå et prisfald ved en oversvømmelse af markedet i tilfælde af en 
god høst eller en prisstigning ved udledning af dette på markedet, når høsten har været dårlig. 
Sikkerhedslagrene er derimod i langt højere grad konjunkturbestemte. De oprettes i områder, der anses 
for potentielle risikozoner, dvs. i regioner, hvor der på grund af klimatiske (tørke, vilkårlige 
nedbørsmængder...) og endog menneskelige faktorer (bevægelser) kan være risiko for mangel på 
fødevarer. De anvendes til at imødegå katastrofesituationer og derved til at forebygge en eventuel risiko 
for hungersnød. Den vigtigste fordel ved disse er, at de allerede forefindes på stedet. Man opnår derved 
besparelser på den transporttid, som kræves, når der slås alarm og fødevarerne begynder at mangle. 
Tidsbesparelser betyder på dette område det samme som at redde menneskeliv. 
* Hvordan oprettes et lager? 
At oprette fødevarelagre er en teknisk set kompleks opgave, som nødvendigvis kræver hjælp fra 
specialister. Valget af geografisk beliggenhed skal først og fremmest være meget omhyggeligt, da lageret 
skal være umiddelbart anvendeligt (for eksempel i tilfælde af hungersnød). Det skal derfor ligge i det 
land, hvor det eventuelt skal bruges. 
Byggeriet af et anlæg til oplagring kræver en forudgående teknisk undersøgelse med dertil hørende 
udbudsmateriale. En lagerbygning kan ikke opføres på et sted, der regelmæssigt oversvømmes, eller hvor 
jordbunden er ustabil. Desuden skal den opfylde visse rentabilitetskrav. Dens kapacitet skal stå i forhold 
til de identificerede behov, og kostprisen skal være overkommelig. Der er flere former for oplagring, som 
kan komme på tale: uemballeret i siloer eller i sække på lagre. Såvel lageret som siloen skal gøres 
lufttætte for at muliggøre fumigeringen (udryddelse af insekter og deres larver) af kornet. Indladningen 
på oplagringsstedet sker på paller for at bevare den rette ventilation og holde en tilstrækkelig lav 
fugtighedsgrad. 
På grund af oplagringsaktionernes betydning for forbedringen af de pågældende befolkningsgruppers 
fødevaresikkerhed er mange sådanne operationer blevet finansieret af Fællesskabet og gennemført af 
NGO'er eller internationale organisationer. 11994 modtog syv lande denne form for bistand via NGO'er. 
36 
* Zimbabwe: byggeri af lagre 
I 1994 finansierede Kommissionen via den tyske NGO HELP byggeriet af tre lagerbygninger i tre 
distrikter i Zimbabwe. De tilsigtede regioner er regelmæssigt ofre for tørke. Konsekvenserne for 
forsyningen af de pågældende befolkningsgrupper er så meget des mere alvorlige, eftersom der er hård 
mangel på bygninger til oplagring af høstprodukterne (majs, jordnødder, solsikker...). 
Lagerbygningerne, der blev opført med EF-midlerne, har muliggjort oplagring og markedsføring af den 
lokale høst i tillæg til oplagnng af input (især såsæd og kunstgødning). De har desuden støttet Zimbabwes 
regering i dennes decentraliseringsbestræbelser og kan eventuelt tjene som et lager for fødevarehjælp i 
en tilspidset krisesituation. 
7. Varslingssystemer 
11994 finansierede Fællesskabet som tidligere informationssystemet FAIS "Food Aid Information System" 
til i alt 165 000 ECU, der er udviklet af WFP. Dette system fremskaffer fyldestgørende data om alle 
donorernes leverancer af fødevarehjælp. Fællesskabets finansieringsmidler tager sigte på at supplere dette 
system og sikre forbindelsen med et andet vigtigt projekt, der også finansieres af Det Europæiske 
Fællesskab, nemlig "GEOFBLE". Dette pilotprojekt består af et edb-program, der omfatter en database 
med informationer, blandt andet støttet af satellitbilleder (NOAA) vedrørende fødevaresikkerheden på 
regionalt og nationalt plan: overslag over høsten og fødevarereserverne, demografi, nedbørsmængder, 
markedspriser og -forsyning, traditionelle kostvaner osv. Disse oplysninger indsamles og vurderes med 
det formål at afværge risikoen for fødevarekriser. 
37 
V. REHABILITERINGSAKTIONER 
1. Dækning af et fødevareunderskud på nationalt plan 
A. Leverancer af såsæd og redskaber 
* Rwanda: hjælp til genoptagelse af landbrugsproduktionen 
Rwanda har siden begyndelsen af borgerkrigen i oktober 1990 befundet sig i en situation med manglende 
social og politisk stabilitet. Efter mordet på Præsident Habyarimana i april 1994 er flere hundrede tusinde 
mennesker, for størstedelens vedkommende tutsier, blevet udryddet af regeringsstyrkerne. Rwandas 
Patriotiske Front (FPR) måtte for at bringe dette folkemord til ophør belejre landet og hovedstaden. 
Kampene, som fulgte efter, tvang civilbefolkningen til at flygte til de tilgrænsende stater og til andre egne 
af landet. Man anslår, at disse begivenheder hidtil har kostet ca. 1 mio. mennesker livet og tvunget ca. 
2 mio. mennesker på flugt til Burundi, Zaire, Tanzania og Uganda. Man regner også med, at der er godt 
1 mio. fordrevne inden for selve landets grænser. 
Kampene blev officielt indstillet i slutningen af juli 1994 med FPR's magtovertagelse. FPR skal nu påtage 
sig den enorme opgave at genopbygge et land, der er totalt ødelagt af krigen. I juli og august 1994 foretog 
Fællesskabet sig først og fremmest det nødvendige for at sikre dækningen af fødevarebehovene i 
flygtningelejrene og i de fordrevnes lejre. Det mobiliserede derfor mere end 82 0001 fødevarer, som blev 
uddelt i samarbejde med IRKK, flere NGO'er og WFP. 
Nogle måneder senere kan den siddende regering på grund af manglende midler ikke for sin del alene 
sikre de fornødne betingelser for flygtningenes hjemvenden, betale sine embedsmænd og genetablere 
afsætningskanaler og transportnet. EF-bistanden blev derfor udover den humanitære bistand centreret om 
områder, der ville give flygtninge og fordrevne mulighed for at genvinde en vis stabilitet og 
uafhængighed, især inden for landbrugsproduktion. Den omfattede også opstart af vand- og 
elforsyningsprogrammer i de vigtigste byer. 
Der er under normale omstændigheder en nøje sammenhæng mellem landbrugsproduktionen og 
de lidet gunstige vejrforhold, landbobefolkningens tiltagende fattigdom og især det pres, en alt for 
stor befolkning udøver på de alt for små jorder. De seneste begivenheder, massakrer, massive 
folkebevægelser og ødelæggelser af infrastrukturer har blot forværret denne situation. I slutningen 
af året anslog man, at høsten i 1994 kun udgjorde 30-50% af den normale høst. 
For at hjælpe Rwandas befolkningsgrupper med at genetablere sig i deres oprindelige provinser 
og på ny dyrke deres fødevareafgrøder har Fællesskabet finansieret indkøb af såsæd, redskaber 
og fødevarer, så der i nabolandene kunne oprettes et driftslager. Disse produkter, som for store 
deles vedkommende er indkøbt i regionen, skulle kunne bevirke, at Rwandas landbrugere kan 
genoptage landbrugsproduktionen i høståret 1995. 
38 
Der er blevet uddelt fødevarer og såsæd med NGO'er eller lokale myndigheder som formidlende 
led. Vægten har været lagt på uddeling af fødevarer mod arbejde eller betaling, afhængigt af 
landbrugernes finansielle midler. Der har også været udsendt en faglig bistandsekspert til regionen 
til at rådgive befolkningsgrupperne i deres landbrugsarbejde. Denne bistand til en samlet værdi 
af 18 mio. ECU skulle kunne bevirke, at en påskønnelsesværdig del af landbobefolkningen 
frigøres fra deres afhængighed af den humanitære bistand, hvorved vejen banes for den 
socioøkonomiske rehabilitering af landet. 
* Burundi: hjælp til rehabilitering af landbruget 
Siden statskuppet i oktober 1993, hvor den første demokratisk valgte præsident, Melchior N'Dadaye, blev 
myrdet, har der til stadighed været intern uro, som har været den direkte årsag til hen ved 600 000 
menneskers flugt til nabolandene, lige så mange fordrevne inden for landets grænser og ca. 100 000 døde. 
1 april 1994 blev den nye præsident Ntaryamira selv myrdet samtidigt med sin rwandiske kollega. I 
slutningen af 1994 var situationen på ny blevet en smule mere stabil, selv om der dog fortsat var 
spændinger. Det anslås, at den samlede nødlidende befolkning i dette land nu er på ca. 1 100 000 
mennesker, hvortil skal lægges omkring 350 000 flygtninge (ca. 200 000 burundiske flygtninge i Rwanda 
er vendt hjem til deres land som følge af begivenhederne) og 80 000 rwandiske flygtninge. 
Ganske som i Rwanda har mistroen og volden mellem de kæmpende parter, dvs. hutuerne (flertallet) og 
tutsierne (mindretallet), ført til en økonomisk og social lammelse af landet. Landbnigsproduknonen, som 
allerede er beskeden under normale omstændigheder, er faldet drastisk som følge af den manglende 
stabilitet, de uophørlige folkebevægelser og også den forsinkede regntid. I juni 1994 forudså man et fald 
i fødevare- og kornproduktionen på årsbasis på 20-30% i forhold til 1993. Situationen udviklede sig 
derefter til underernæring, der var særlig udtalt hos børn. Denne situation forværredes især af de 
omfattende folkebevægelser og af nødvendigheden af at brødføde dem. 
Det EF-finansierede program i Burundi til imødegåelse af denne situation svarer i mindre målestok til det, 
der blev gennemført i Rwanda. Det består i at levere 10 000 t bønner (til en værdi af 6 mio. ECU) og 
2 5001 såsæd og redskaber (til en værdi af 2 500 000 ECU). Der blev allerede ved høstårets begyndelse 
i september/oktober indledt aktioner for uddeling af såsæd, redskaber og fødevarer (gratis mod arbejde 
eller mod betaling) i én af landets provinser. Resultaterne heraf er allerede meget opmuntrende. Aktionen 
indledes i andre provinser ved sæsonens begyndelse i marts 1995 og støtter dermed i betydelig grad 
fødevaresikkerheden og -dækningen samt rehabiliteringen af landbruget blandt de fordrevne og ofrene for 
de nylige uroligheder. 
39 
B. Skolebespisningsprogrammer 
* Honduras: et nyt skolefrokostprogram 
Honduras er et af de mindst udviklede lande på det nye kontinent. Dets industri er yderst begrænset, og 
landbruget dækker ikke de lokale fødevarebehov. Landet er derudover kraftigt afhængigt af to 
valutaindtjenende eksportprodukter: bananer og kaffe. Siden 1990 har Honduras' regering desuden 
gennemført et strukturtilpasningsprogram i IMF-regi, hvis sociale omkostninger har vist sig at være 
temmelig høje. Væksten er ganske vist kommet i gang igen, især takket være en omlagt landbrugspolitik. 
Men fordelene ved denne reform er kun kommet en snæver gruppe i befolkningen til gode. Endnu i dag 
inkasserer 10% af befolkningen 40% af nationalindkomsten, medens 50% kun får 17%. Hvad værre er, 
lever 70% af befolkningen under fattigdomsgrænsen og 56% under grænsen for den yderste fattigdom. 
Landbrugsproduktionen stiger mærkbart men ikke tilstrækkeligt i forhold til befolkningstilvæksten. 
Honduras har ikke været selvforsynende siden slutningen af 70'erne. Regeringens vilje til at modernisere 
landbruget vil være virkningsløs, så længe de små landbrugere ikke får lettere adgang til kredit og input 
(såsæd, gødning og plantebeskyttelsesmidler), og så længe der ikke er gennemført en jordreform, som 
omfordeler jorderne på en mere retfærdig måde. 
Ca. 63% af de honduranske familier får ikke en kost, som dækker deres energibehov. Denne kost er 
desuden i de fleste tilfælde proteinfattig. Underemæringsproblemet blandt børn giver i denne forbindelse 
fortsat anledning til bekymring. En undersøgelse gennemført på nationalt plan i 1992 viser, at 35% af 
børnene i aldersgruppen seks til ni år lider af hæmmet vækst (indikator for fejlernæring) og 12% af yderst 
alvorlig hæmmet vækst (kraftig underernæring). 9% af de nyfødte viser nu tegn på underernæring. 
Efter at have finansieret "et glas mæuV'-aktionen deltager Fællesskabet nu i et program med sigte på at 
uddele fuldkostmåltider til skoleelever inden for det offentlige system i fire år. Denne EF-bistand omfatter 
250 t hvede, 550 t majs, 550 t ris, 630 t mælkepulver, 80 t vegetabilsk olie og 200 t bønner. Selv om 
dette glas mælk har været en ubestridelig succes, er den ernæringsmæssige effekt heraf stadig relativt 
beskeden, især for de børn, der lider af un&remæring. Derfor er det blevet erstattet af et frokostmåltid, 
som skal have samme virkning ud fra et uddannelsesmæssigt synspunkt, men som er langt mere 
betydningsfuldt ud fra et ernæringsmæssigt synspunkt 
I 1994 modtog 30 000 børn fra de tre fattigste departementer i landet (Intibuca, Lempira og La 
Paz) dagligt et afbalanceret måltid med Servicio de alimentacion escular som formidlende led, og 
100 000 andre modtog et glas mælk, som blev uddelt i skolerne i de marginaliserede land- og 
bydistrikter i departementer med et stort fødevareunderskud (især Santa Barbara, Copan og 
Ocotépéqué). I de kommende tre år vil 90 000 skoleelever få et dagligt frokostmåltid. 
t 
En basisration omfatter ris, hvid majs og røde bønner. Disse fødevarer anvendes sædvanligvis i den 
honduranske kost. Mælkepulveret skal berige frokostmåltidets ernæringsmæssige kvalitet, og den 
vegetabilske olie udgør et nyttigt energitilskud. Hveden anvendes i moderat målestok til at forbedre 
dækningen af behovene og sideløbende mindste omkostningerne. 
40 
Dette program tager ganske vist sigte på at forbedre disse børns ernæringstilstand, men det vil også øge 
deres flid og koncentration i skolen og dermed mindske fraværet og antallet af tabere i skolesystemet. Det 
er også en metode til at bevidstgøre lokalsamfundene om en kost, der tager hensyn til ernæringsbehovene. 
Der er ligeledes planlagt en erstatningsaktion til 1 500 000 ECU med henblik på at fremme 
fødevaresikkerheden. Dette mål skal nås gennem alternative udviklingsprogrammer for produktion af 
basiskorn via en politik for kreditgivning til små landbrugere, støtte til mikrokunstvandingsprojekter, 
jordbundsbevarende foranstaltninger osv. 
* Mozambique: uddeling af små brød i skolerne i Maputo 
I oktober 1992 blev der endelig indgået en fredsaftale mellem Mozambiques regering og Renamo-
styrkerne, som satte en stopper for borgerkrigen, der havde varet i femten år og kostet over en million 
døde og gjort hen ved to millioner til flygtninge. Da landet var ved at komme ud af denne konflikt, 
ramtes det af en langvarig tørke, som forværrede den allerede katastrofale økonomiske situation. Da 
kamphandlingerne blev indstillet begav ca. fem millioner mozambiquiske flygtninge eller fordrevne sig 
på vej mod deres hjembyer og landsbyer og indledte dermed landets genopbygningsproces. 
Den rundhåndede undervisning, ungdommen fik, er i denne forbindelse meget vigtig, da den danner det 
sociale og uddannelsesmæssige grundlag, som den (ungdommen) ikke kunne drage fordel af i krigsårene. 
Fællesskabet har siden 1991 finansieret et program for fødevareuddeling i skoleregi i dette land 
og har for at forlænge denne aktion i 1994 tildelt landet 480 t hvede, 370 t mælkepulver, 185 t 
vegetabilsk olie og 2501 sukker i produktform (hvortil skal lægges 880 t hvid majs hentet fra de 
sikkerhedslagre, der blev oprettet i landet i 1993), medens udgifterne til fremstilling, transport og 
distribution af 210 000 briocher pr. dag i skoleåret 1994 finansieres over counterpartmidlerne fra 
EF-fødevarehjælpen, der sælges i landet. Dette program har omfattet skoleelever og lærere i ca. 
110 grundskoler i landets hovedstad og omegn (Maputo, Matola og Machava) fra midten af 
februar til slutningen af november. 
Det er blevet besluttet at forlænge dette program over flere år på grund af de mozambiquiske skoleelevers 
generelle og vedvarende underernæring. Programmet supplerer et andet, der gennemføres af WFP i flere 
landdistrikter, og har dels et ernæringsmæssigt dels et pædagogisk formål: først og fremmest at give 
børnene dagens første måltid og dernæst at forbedre "udbyttet" hvad angår elevernes regelmæssige 
skolegang og flid i undervisningen. 
41 
C. Ernæringsmæssig støtte til målgrupper 
Angola: hjælp til de fordrevne og til bybefolkningen 
Siden Angola i 1974 opnåede sin uafhængighed, har landet været splittet af en borgerkrig, hvor 
modstanderne har været regeringsstyrkerne (MPLA) og Den Nationale Union for Fuld Uafhængighed for 
Angola (UNITA). I maj 1991 undertegnedes fredsaftalen i Bicesse; den førte til våbenhvile og 
organisering af frie valg, som blev vundet af MPLA. UNITA's manglende accept af valgresultaterne 
kastede i slutningen af oktober og begyndelsen af november 1992 på ny landet ud i en borgerkrig, som 
kostede 100 000 mennesker livet i løbet af 1993. De vedvarende kamphandlinger har enten ramt eller 
fordrevet mere end tre millioner angolanere. I slutningen af 1994 blev der dog på ny indgået en 
fredsaftale, som - med muligheden for en national genopbygningsproces under overvågning af det 
internationale samfund - giver håb om en bedre fremtid for befolkningsgrupperne. 
I januar 1994 anslog man ifølge FN landets behov for fødevarer i årets første seks måneder til 170 000 
t Dette tal medregner ikke de befolkningsgrupper, der er uden for rækkevidde som følge af de usikre 
forhold og det næsten totalt ødelagte kommunikationsnet Den nationale landbrugsproduktion i høståret 
1993/1994 var desuden svag på grund af det betydelige antal fordrevne landbrugere, de beskedne 
nedbørsmængder i visse provinser, manglen på landbrugsinput og det usikre klima. Salget af 
fødevareoverskudsprodukter på markederne har derfor været meget vilkårligt 
Det Europæiske Fællesskab har i flere år finansieret forsendelser af fødevarehjælp til Angola. Denne 
bistand har på grund af den vedholdende mangel på politisk stabilitet i de senere år hovedsageligt bestået 
af gratis uddeling af fødevarer til flygtninge. 
11994 omfattede Fællesskabets fødevarehjælp 80 0001 kom, 6 5001 vegetabilsk olie og andre produkter 
svarende til 3 850 000 ECU, primært bælgfrugter via trekantsindkøb men også salt og tørret fisk via 
lokale indkøb (til sammen svarende til et beløb på 34 760 000 ECU, inklusive transport- og 
distributionsudgifter og faglig bistand). 
Halvdelen af denne blev uddelt gratis via angolanske og europæiske NGO'er (Caritas, ADRA, Oïkos, 
AAA osv.) i de provinser, der tog imod de fordrevne. De leverede fødevarer - korn, olie, bønner, tørret 
fisk og salt - blev dels uddelt gratis for at forbedre de fordrevnes ernæringstilstand, dels anvendt i 
forbindelse med "Food for work"-programmer for at sætte gang i en genbosættelsesproces for disse 
fordrevne og gøre dem mindre afhængige af bistanden. 
Den anden halvdel af EF-bistanden blev solgt til lokale handlende i byområderne, hvor folk paradoksalt 
nok ofte får en dårligere kost end de flygtninge, den internationale bistand er koncentreret om, på grund 
af den aktuelt forværrede økonomiske krise i landet. Det skyldes de høje omkostninger til råvarer, der 
er blevet en mangelvare, dvs. abnormt høje omkostninger på grund af udviklingen af det sorte marked. 
Eksempelvis koster et lille brød 500 000 kwanza, og den gennemsnitlige månedsløn er på 2 mio. kwanza 
(ca. 1 US$). Da inflationen nu er nået op på 30% om måneden, kan størstedelen af bybefolkningen ikke 
længere dække de udgifter, der kræves for slet og ret at overleve. EF-bistanden har ved at forbedre 
udbuddet på markederne i byerne til formål at mindske disse uheldige bivirkninger og forhindre, at der 
opstår for stor uligevægt mellem dem, der har fordel af de gratis uddelinger, og dem, der stadig er 
afhængige af et marked med vareknaphed. Salget af denne bistand 
42 
genererer counterpartmidler, der skal tjene til at finansiere udviklingsprojekter i land- og forstadsdistrikter. 
Kommissionen har udarbejdet bestemmelser om en mekanisme for bevarelse af disse midlers faktiske 
værdi i et særligt memorandum, som blev undertegnet i december 1994. 
Dette bistandsprograms hovedmål er at nå ud til så mange befolkningsgrupper i hele landet som muligt. 
Planerne for uddelingen er dog afhængige af de gældende sikkerhedsforhold i landet og af en fortsat 
våbenhvile. 
Angola: rehabilitering af landbruget 1993/1994 
Uddelingen af såsæd og redskaber i 1993-programmet, som var blevet udarbejdet med deltagelse 
af det angolanske planlægnings- og landbrugsministerium, gennemførtes delvis i 1994. Denne 
aktion muliggjorde leverancer af såsæd svarende til 2 mio. ECU (2 000 t majsfrø, 900 t bønner 
til udsæd, 500 t sorghumfrø, 500 t hirsefrø, 250 t jordnødder til udsæd, 250 t ærter til udsæd og 
15 t grønsagsfrø) og landbrugsredskaber svarende til 600 000 ECU (dvs. ca. 250 000 redskaber 
af forskellig art fordelt på macheter, lugejern, hakker og slibesten). Disse er blevet uddelt i hele 
landet, dog med særlig vægt på områder, der har modtaget et betydeligt antal fordrevne, og også 
på grundlag af de pågældende regioners landbrugspotentiale. 
* Etiopien: en afværget fødevarekrise 
Da den nye etiopiske overgangsregering i juli 1991 overtog magten, stod den over for en 
samfundsøkonomisk situation uden sidestykke. For at rette op på denne blev der med støtte fra IMF og 
Verdensbanken gennemført et vidtrækkende strukturtilpasningsprogram. Dette program omfattede blandt 
andet liberalisering af transportsektoren, privatisering af visse områder af den offentlige sektor, skatte-
og afgiftsreformer og en generel orientering i retning mod markedsøkonomi. Disse reformer skulle med 
tiden kunne puste nyt liv i landbrugsproduktionen, som er landets vigtigste erhvervssektor. Landbruget 
tegner sig for 85 % af eksportindtægterne og 45 % af BNI. Ulykkeligvis lider Etiopiens befolkning på det 
sociale plan under virkningerne af disse økonomiske reformer, da prisliberaliseringen også har ramt de 
livsnødvendige fødevarer. 
Landets fødevareunderskud blev af FAO anslået til 1 mio. t i 1994. Dette skøn medregner flere forskellige 
faktoren dårlig fordeling af nedbørsmængderne hele året, stigende omkostninger til landbrugsinput og den 
stadig stigende befolkningstilvækst 
Det internationale samfund var foruroliget over en eventuel gentagelse af den store krise i 1984. 
For at afværge en sådan mulighed skulle der hurtigt udveksles informationer, så man kunne 
forsøge at løse de tekniske og logistiske problemer med tilknytning til dels den internationale 
bistands rettidige ankomst, dels organiseringen af transporten, losningen og distributionen af denne 
bistand og derved undgå ophobning i de etiopiske havne i Assab og Massawa. Koordineringen i 
Addis Abeba mellem Kommissionens delegation, repræsentanterne for de øvrige donorer og den 
etiopiske regering var særdeles god, men det blev alligevel nødvendigt at 
43 
supplere den med en ad hoc-samordning på et højere plan. Kommissionens tjenestegrene 
tilrettelagde derfor i slutningen af juni 1994 et fagligt koordineringsmøde med alle de vigtigste 
donorer. Selv om visse problemer endnu er uløste, kan det i dag klart fastslås, at dette møde har 
bidraget til at styrke samarbejdet og samordningen mellem de vigtigste aktører og har gjort det 
muligt at afværge en alvorlig fødevarekrise i Etiopien. 
Kommissionen bevilgede for sin del i 1994 130 000 t hvede (til en værdi af 26 500 000 ECU, inklusive 
transportudgifter) til Etiopien i fødevarehjælp med det formål at forbedre ernæringstilstanden blandt 
befolkningsgrupperne i byerne og bekæmpe en begyndende hungersnød i landet som følge af en dårlig 
høst. Denne bistand tjente også til at forstærke de nationale sikkerhedsberedskabslagre. 
EF-bistanden er ydet ad to gange. Først blev der leveret 50 0001 hvede til Etiopien til salg på markederne 
i hovedstaden Addis Abeba i juni måned. På det tidspunkt var der enorme udsving i kornpriserne, hvilket 
smittede af på brødprisen. Denne strukturelle bistand bidrog således til en vis rjrisstabilisering, hvilket gav 
forbrugerne i byerne mulighed for at købe brød og holde deres ernæringstilstand på et acceptabelt niveau. 
Et regeringsorgan påtog sig distributionen af hveden til møllerierne, der selv solgte melet videre til 
bagerne. Denne aktion omfattede ca. 1 mio. sårbare forbrugere i byerne. 
Dernæst blev det nødvendigt at levere 80 0001 hvede til imødegåelse af et kraftigt fald i høstudbyttet i 
forhold til prognoserne tidligere på året, især i regionerne Wollo og Shoa (den sydlige del af landet), hvor 
årets anden høst i august måned normalt svarer til 90% af den samlede årlige produktion. Der blev også 
gennemført en nyvurdering af landets nødlidende: tørkeofre, fordrevne og tilbagevendte, demobiliserede 
soldater, krigsofre... Fra 4,5 mio. potentielle modtagere steg tallet til 6 mio. Denne tildeling havde den 
fordel, at den øgede det nationale fødevaresikkerhedslagers kapacitet til at dække de mest sårbare 
befolkningsgruppers behov. 
Mobilisering til Etiopien 
Disse 80 000 t blev leveret i oktober/november 1994. Operationen var ud fra et 
mobiliseringssynspunkt banebrydende i den forstand, at det var første gang en leverance af EF-
fødevarehjælp i Etiopien skulle ske til slutmålet. Partierne blev derfor leveret til fire forskellige 
områder med transportafstande ad landevejen på helt op til 1 000 km. Trods de undertiden 
vanskelige arbejdsforhold blev disse transportoperationer gennemført med ubetydeligt spild, og alle 
de berørte parter var yderst tilfredse med denne aktion. 
44 
* Eritrea: forsyning af lokale markeder 
Eritrea erklærede sig officielt uafhængigt af Etiopien efter en folkeafstemning den 27. april 1993. Denne 
nye nation står nu efter 30 års borgerkrig over for to udfordringer: landet skal genopbygges, og flere 
hundrede tusinde eritreanere, som ønsker at vende hjem, skal genbosættes. Ødelæggelserne, som krigen 
har forårsaget på landets økonomi, er blevet forværret af flere tørkeperioder i 70'erne og 80'erne. En 
særdeles stor andel af befolkningen er analfabeter, og den generelle ernæringstilstand er stadig uholdbar. 
Den provisoriske regering dannet af Folkefronten til Eritreas Befrielse (FPLE) engagerede sig i sit første 
år ved magten i en demokratiserings- og liberaliseringsproces (forfatningsmæssig regering, uafhængig 
presse, kvinders ligestilling, ejendomsrettens gyldighed, handelslov, lov om arbejdsforhold osv.). Den 
udarbejdede også et økonomisk saneringsprogram, som omfattede samtlige sektorer, herunder især 
landbrugssektoren, der fortsat er den vigtigste af alle. Den eritreanske befolkning (2,6 mio. indbyggere) 
bor for 76%'s vedkommende i landdistrikterne og er næsten udelukkende små landbrugere, der dyrker 
arealer på mellem 0,75 og 2,5 ha til eget forbrug. De vigtigste afgrøder er byg, hvede, majs, sorghum 
og hirse, som dækker mere end 80% af de dyrkede jorder. Den resterende del er helliget olieholdige 
planter og bælgfrugter. Nedbørsmængderne er varierende, vilkårlige og utilstrækkelige og hovedårsagen 
til den magre høst. Selv om der er andre begrænsende faktorer, så som parasitter af animalsk og 
vegetabilsk oprindelse, tillader de utilstrækkelige mængder input og brugen af lavudbyttesorter ikke en 
egentlig take-off, som kan føre til en salgbar overskudsproduktion. 
1993-produktionen dækkede kun 20% af det samlede nationale konsumbehov. I begyndelsen af 1994 
understregedes nødvendigheden af en strukturel fødevarehjælp på ca. 62 000 t hvede til at sikre en 
tilstrækkelig forsyning af markederne og til at stabilisere fødevarepriserne. 
Som følge af disse prognoser besluttede Kommissionen i 1994 at bevilge 18 000 t hvede i bistand 
(til i alt 2 600 000 ECU, inklusive transport) til salg på de lokale markeder, og mere præcist 
markederne i Asmara og Dekemhare for delvis at dække det nationale fødevareunderskud. Konkret 
skulle Eritreas Hjælpe- og Rehabiliteringsorganisation (Eritrean Relief and Rehabilitation Agency -
ERRA), når hveden var leveret i havnen i Massaoua, påtage sig transporten og leveringen af 
denne til møllerierne og dernæst gøre det samme med hensyn til salget af melet til bagerierne. 
Counterpartmidlerne fra dette salg skulle blandt flere andre projekter bevirke en forbedring af 
inputforsyningerne, tilførsel af nye kornsorter, oplagringsprogrammer osv. 
Da den eritreanske regering havde sat sig som prioriteret mål at forbedre landets fødevaresikkerhed, blev 
der udfoldet forskellige bestræbelser i denne retning. I 1993 blev 315 000 ha jorder opdyrket, hvilket 
svarede til en gevinst på 25% i forhold til det foregående høstår. Der blev også gennemført en 
jordbundsbevarende politik via anlæggelse af terrasser, byggeri af jorddiger til inddæmning af 
vandressourcer samt distribution af input i form af okser og frø. Disse arbejder udføres ofte ved hjælp 
af "Food for work"-projekter. 
45 
* Nicaragua: en vis økonomisk afmatning 
Nicaragua er som andre mellemamerikanske lande engageret i en strukturtilpasningsproces i IMF-regi. 
Dette program er kendetegnet ved en drastisk nedskæring af statens udgifter, hvilket medfører en kraftig 
indskrænkning af tilskuddene til landbrugssektoren og et manglende engagement i det sociale område. 
Gennemførelsen af dette program har muligvis bevirket en relativ intern valutarisk stabilitet, men har ikke 
desto mindre medført en kraftig opbremsning i den økonomiske aktivitet. Denne opbremsning er så meget 
des mere mærkbar, eftersom landet netop er kommet ud af en tolv år lang borgerkrig og gennemgår en 
vanskelig periode med genopbygning af landet og integration af talrige flygtninge og tidligere kæmpende 
i det civile liv. De fornyede politiske spændinger har desuden forsinket en løsning af det stadig 
sprængfarlige spørgsmål om jordreformen. 
Fødevareproduktionen i høståret 1992/1993 var på det nærmeste faldende på grund af usikkerheden i 
tilknytning til denne reform, de meget begrænsede mængder kreditgivningsmidler og de klimatiske 
tilfældigheder (tørke). Landets afhængighed af eksporten af vegetabilsk olie voksede på grund af den 
strukturbetingede tilbagegang inden for denne sektor. Fødevareudbudssituationen i Nicaragua er stadig 
spændt som følge af den helt utilstrækkelige produktionskapacitet sammenholdt med den indskrænkede 
importmulighed på grund af valutaknaphed. 
1994-høsten var langt mindre end høsten i 1993. Den gennemsnitlige fødevareration pr. dag pr. person 
var imidlertid allerede dette år på kun 1 718 kalorier, og 13% af børnene under seks år led af 
fejlernæring. 
Nicaraguas regering har alligevel vedtaget en liberal landbrugspolitik med henblik på at forbedre 
produktionen og fremme eksporten - kilde til valutaindtægter - ved at forlade sig på markedsmekanismen 
og den frie konkurrence. Sideløbende er det aftalt at gøre en særlig indsats for en bedre samordning 
mellem de forskellige myndigheder, der deltager i gennemførelsen af landbrugspolitikken. Der lægges 
særlig vægt på at løse problemerne vedrørende ejendomsretten til jorden og produktionsmidlerne (politik 
for tildeling af skøder på jorden og privatisering af statslige virksomheder) samt på miljø, 
landbrugsteknologier, fremme af kooperativer osv. 
11994 tildelte Fællesskabet Nicaragua 1 300 t vegetabilsk olie i fødevarehjælp samt 500 000 ECU til 
lokalt indkøb af forskellige produkter og endnu 500 000 ECU til faglig bistand. Finansieringen af indkøbet 
af de øvrige produkter skal tjene til at opstarte et pilotprogram for skolefrokoster, som i første omgang 
vil omfatte 5 000 skoleelever i en region, hvor underenlæringen er særlig udtalt 
Salget af vegetabilsk olie afføder dels counterpartmidler, dels disponible mængder af dette produkt på 
markedet. Det planlagte faglige bistandspersonale skal samarbejde med Nicaraguas regering om 
gennemførelsen af en fødevaresikkerhedspolitik og om tilsynet med de udviklingsprojekter, der finansieres 
over counterpartmidlerne. 
De hidtil fremkomne counterpartmidler har tjent til at finansiere forskellige projekter, hvis fælles mål er 
at bidrage til landets fødevaresikkerhed, mere præcist ved at tilvejebringe en relativ selvforsyning med 
fødevarer for landbobefolkningen og derved forbedre ernæringstilstanden for befolkningen som helhed. 
Disse projekter overvåges nu af en faglig bistandsekspert. 
46 
Kommissionen er med disse counterpartmidler blevet den vigtigste donor med hensyn til 
utraditionel kreditgivning til små og mellemstore producenter af fødevareafgrøder via fremme af 
"lokale banker" og "landbrugsspare- og andelskasser" sideløbende med faglig bistand, der 
muliggør en let mekanisering af landbruget, en mulighed, som de traditionelle bankkreditordninger 
ikke giver. 
Denne aktion havde til formål at puste nyt liv i landbrugsproduktionen af basiskorn i distrikterne 
Chinandega, Esteli, Madriz, Nueva Segovia, Rivas og Chontales for et samlet beløb på 400 000 
US$ (fra counterpartmidlerne). Dette finansieringsbidrag gav enkeltstående producenter eller 
kooperativer mulighed for at tilså 880 manzanas (en manzana svarer til 0,7 ha) med bønner og 640 
manzanas med højlandsris. Leverancerne skete via et net af landbrugslagre og omfattede udover 
såsæden let udstyr, gødning og plantebeskyttelsesmidler. Midlerne overdrages til disse 
landbrugslagre, som bevilger kredit til deres medlemmer, så de kan deltage i projektet. 
Andre projekter finansieret af EF-counterpartmidler har ført til byggeri af mindre veje i 
landdistrikter (Santa Cruz/San Nicolas-forbindelsen og adgangsvejen til Pueblo Nuevo) for at 
forbedre samhandelen samt til finansiering af kunstvandet risdyrkning. 
2. Støtte til internationale organisationer 
A. Verdensfødevareprogrammet 
WFP støtter udover sit ordinære program, dvs. strukturel udviklingsbistand, også befolkningsgrupper, hvis 
vanskelige fødevaresituation kræver et hasteindgreb eller en nødhjælpsaktion. Disse aktioner er samlet i 
to hovedgrupper: 
* Den Internationale Fødevarenødhjælpsreserve (IEFR - International Emergency Food Reserve) 
Det er nødhjælp helliget befolkningsgrupper, der er ramt af et konjunkturbestemt fødevareunderskud i 
tørkeperioder, efter naturkatastrofer eller i konfliktsituationer. Den kan også tjene til rehabilitering af 
flygtninge. 
Denne ikke-projektbundne multilaterale bistand (dvs. at den af WFP kan anvendes efter dets almindelige 
behov og ikke nødvendigvis inden for på forhånd fastlagte programmer) er Kommissionens bidrag til 
WFP's nødhjælpsaktioner på området for konjunkturbestemte fødevareunderskud, idet finansieringen af 
fødevarenødhjælpsaktioner af mere speciel humanitær art henhører under Det Europæiske Fællesskabs 
Kontor for Humanitær Bistand (ECHO - European Community Humanitarian Office). 
Kommissionen bidrog i 1994 med 50 000 t korn, 1 000 t mælkepulver, 5 000 t vegetabilsk olie, 
1 000 t sukker og andre produkter svarende til 3 mio. ECU til i alt tolv projekter i forlængelse 
af nødhjælpsreserven, alle beliggende på det afrikanske kontinent. 
Som eksempler herpå kan nævnes: 
47 
* Eritrea: støtte til fordrevne eller flygtninge og til land- og husdyrbrugere 
I 1994 forventedes høsten at blive beskeden som følge af en endeløs borgerkrig og tilbagevendende 
tørkeperioder. Bistanden, som Kommissionen bevilgede til WFP, gav mulighed for at støtte de 
befolkningsgrupper, der var blevet fordrevet af konflikterne, samt for at eritreanske flygtninge kunne 
vende hjem fra Sudan. I tillæg hertil kunne land- og husdyrbrugerne i forbindelse med dette program 
genopbygge deres bestande, der var blevet stærkt formindsket i tørkeårene. 
EF-bistanden bestod i forsendelse af 12 368 t fødevarer i form af hvede, mælkepulver, vegetabilsk olie 
og sukker. 
* Etiopien: støtte til tørkeofre og fordrevne 
11994 bevilgede Kommissionen via WFP's nødhjælpsreserve støtte til befolkningsgrupper i landdistrikter, 
som var ofre for tørken, og til grupper, som var blevet fordrevet af de interne konflikter i landet. Denne 
bistand omfattede forsendelse af 12 500 t fødevarer i form af hvede, vegetabilsk olie og faffa. 
* Ghana: støtte til togolesiske flygtninge 
I februar 1993 flygtede ca. 30 000 togolesere fra de voldsomheder, der især havde ramt Lomé og dennes 
omegn, til Ghana og Benin. Medens man afventede en tilbagevenden til rolige tilstande i Togo, blev 
ansvaret for disse flygtninge varetaget af den internationale bistand, især Det Europæiske Fællesskab via 
WFP. Kommissionens bidrag var på 5 241 t fødevarer i form af hvid majs, vegetabilsk olie og sukker. 
* Sudan: støtte til tørkeofre og fordrevne 
Flere hundrede tusinde sudanere er blevet fordrevet af borgerkrigen, som berører den sydlige del af 
landet. Tusinder af andre lider også under fødevaremangel på grund af tørke. Også i 1994 ydede Det 
Europæiske Fællesskab støtte til befolkningsgrupperne ved gennem WFP at sende 6 5001 fødevarer i form 
af hvid majs og bælgfrugter (bønner, linser, knuste ærter osv.). 
48 
* Hjælp til flygtninge (PRO - Protracted Refugees Operations - langvarige flygtningeaktioner) 
WFP støtter i stigende grad langvarige fødevareaktioner blandt de sårbare grupper, som flygtningene er. 
Den iøjnefaldende stigning de senere år i antallet af disse gjorde det i 1992 nødvendigt at indgå en aftale 
mellem WFP og UNHCR, ifølge hvilken WFP påtager sig ansvaret for at sikre tilførslen af basisfødevarer 
til enhver operation, der vedrører mere end fem tusinde mennesker. 
Fællesskabet bidrog i 1994 til 19 projekter i forlængelse af WFP's hjælpeprogram for flygtninge 
i Afrika, men også til projekter i Bangladesh, Afghanistan, Nepal og Mexico via tildeling af 190 
0001 korn, 7 5001 vegetabilsk olie, 6 0001 sukker og andre produkter svarende til 8,5 mio. ECU 
(det skal fremhæves, at Fællesskabets bidrag til aktioner af ren humanitær art i forbindelse med 
dette program henhører under ECHO's ansvar). 
Som eksempler herpå kan nævnes: 
* Afghanistan: hjælp til borgerkrigsofre 
I Afghanistan er infrastrukturerne og landbrugets produktionsapparat fuldstændigt ødelagt af fjortens års 
krig. De vedvarende kampe mellem rivaliserende oprørspartier har haft den konsekvens, at over halvdelen 
af befolkningen er blevet tvunget til at flygte til andre regioner eller til nabolandene. Fællesskabet har for 
at mindske disse flygtninge og fordrevnes lidelser tildelt WFP 24 350 t fødevarer til flere projekter for 
genbosætning og reaktivering af landbrugsproduktionen med sigte på at fremme selvforsyningen med 
fødevarer. 
* Bangladesh: hjælp til flygtninge fra Myanmar 
Siden slutningen af 1991 er tusinder af mennesker flygtet til Bangladesh fra konflikterne i den nordvestlige 
del af Myanmar (det tidligere Burma). Repatrieringen af flygtningene påbegyndtes allerede i 1992 som 
følge af aftaler indgået mellem de to regeringer. Fællesskabet har siden begyndelsen deltaget i disse 
operationer via fødevareforsendelser. I 1994 tildelte Kommissionen med henblik herpå WFP 31 560 t 
fødevarer i form af hvede, vegetabilsk olie, sukker, bælgfrugter og salt. 
* Mozambique: regional støtte til personer, som ønsker at vende hjem 
Straks da fredsaftalen mellem Mozambiques regering og oprørsbevægelsen Renamo var indgået, satte 
størstedelen af de 2 mio. flygtninge og 3 mio. fordrevne sig i bevægelse for at vende hjem. Fællesskabet 
tildelte WFP 29 8001 fødevarer i form af majs, sukker, bælgfrugter, salt og jordnødder for at støtte den 
landbrugsmæssige rehabiliteringsproces. 
49 
B. De Forenede Nationers Højkommissariat for Flygtninge 
De Forenede Nationers Højkommissariat for Flygtninge, der er en international organisation med mandat 
til at beskytte og yde hjælp til flygtninge og finde varige løsninger på deres problemer (så som 
repatriering), har siden sin oprettelse i januar 1951 ophørligt været vidne til en stigning i antallet af disse 
som følge af den kolde krigs afslutning og eksplosionen af regionale konflikter. I 1994 var der ca. 24 
mio. flygtninge i verden og lige så mange fordrevne. 
UNHCR har siden 1992 efter indgåelsen af aftalen med WFP på ny kunnet koncentrere sig om sine 
primære mål, idet det derved blev fritaget for nødvendigvis at skulle påse, at flygtningelejre med mere 
end fem tusinde mennesker modtog forsyninger. Denne aftale dækker imidlertid ikke mobilisering af 
mejeriprodukter og af andre fødevarer end "basisfødevarer". Kommissionen leverede derfor i 1994 til 
UNHCR 2 390 t mælkepulver, 452,5 t butteroil, 187 t sukker, 7 900 t korn og 2,5 t vegetabilsk olie til 
gratis uddeling samt for 2 898 000 ECU andre produkter til salg. 
C. De Forenede Nationers Hjælpeorganisation for Palæstinaflygtninge i Det Mellemste Østen 
De Forenede Nationers Hjælpeorganisation for Palæstinaflygminge i Det Mellemste Østen (UNRWA -
United Nations Relief and Works Agency for Refugees in the Near East) blev oprettet i 1950 og tager 
sig af hen ved 2 mio. palæstinensiske flygtninge i Jordan, Libanon og Syrien og på Vestbredden og i 
Gazastriben. UNRWA's vigtigste aktiviteter omfatter fødevarehjælp, lægehjælp og sundhedsmæssig hjælp 
samt oplysning og elementær støtte. 
Tildelingerne af fødevarehjælp til fordel for palæstinaflygtninge påbegyndtes i 1972 og er leveret gennem 
UNRWA. Fællesskabet har desuden længe været en af UNRWA's vigtigste donorer. 
11994 modtog UNRWA i EF-fødevarehjælp 12 750 t korn, 1 968 t mælkepulver, 2 042 t vegetabilsk 
olie, 2 948 t sukker samt andre produkter svarende til 3 700 000 ECU. 
Modtagerne af denne bistand er palæstinensiske flygtninge, der er registreret som sådanne hos UNRWA. 
I december 1994 var der omrking 400 000 flygtninge, som havde gavn af denne fødevarehjælp, hvilket 
svarer til ca. 10% af den samlede UNRWA-registrerede flygtningebefolkning. 
Siden 1982 har der ikke generelt været uddelt fødevarerationer. Uddelingen er hovedsageligt rettet mod 
de hårdest ramte familiegrupper, som ikke omfatter en voksen mand, der kan sikre deres overlevelse, og 
som derfor er "The Special Hardship Cases" (de særligt hård ramte tilfælde) (ca. 180 000 mennesker). 
Der uddeles til dem en månedlig overlevelsesration på 1 880 kalorier pr. dag pr. person. I forbindelse 
med et supplerende fødevareprogram uddeles der også fødevarerationer til gravide og ammende kvinder 
og til spædbørn på mellem 6 og 36 måneder. Omkring 200 000 kvinder og børn modtager således en 
ration på ca. 1 000 kalorier pr. dag pr. person. 
50 
D. Den Internationale Røde Kors Komite og Den Internationale Sammenslutning af Røde Kors og 
Røde Halvmåne Selskaber 
Den Internationale Røde Kors Komite (IRKK) er en humanitær, upartisk, neutral og uafhængig 
organisation, der har som mål at yde bistand til ofre for væbnede konflikter, uroligheder eller interne 
spændinger. IRKK er en af Kommissionens foretrukne partnere på grund sin effektivitet på stedet og sin 
fortløbende tilstedeværelse i hovedparten af konflikterne. 
I 1994 tjente Fællesskabets bidrag til IRKK (til en modværdi af ca. 34 mio. ECU) primært til at 
støtte fødevarehjælps- og landbrugsrehabiliteringsprogrammer. IRKK fik med henblik herpå af 
Kommissionen tildelt 65 000 t korn, 4 000 vegetabilsk olie og for 3 mio. ECU andre produkter. 
I Rwanda blev der i slutningen af 1994 uddelt ca. 51 0001 fødevarer i form af majsmel, majskorn, 
bønner, salt og vegetabilsk olie til ca. 750 000 mennesker, der var ofre for konflikterne. 
I september 1994 indledte IRKK desuden et landbrugsrehabiliteringsprogram med det formål at hjælpe 
og anspore fordrevne og flygtninge til at genoptage deres dyrkning af fødevarer, navnlig i Sudan, Liberia 
og Rwanda. Konkret bevilgede Kommissionen 1 450 t bønner og majs til udsæd, og der blev uddelt 50 
000 hakker gratis. 
Den Internationale Sammenslutning af Røde Kors og Røde Halvmåne Selskaber (FICR) er en 
solidaritetsbevægelse, som samler alle nationale Røde Kors eller Røde Halvmåne Selskaber i verden. Den 
støtter og koordinerer i fredstid de nationale selskabers aktiviteter under særligt store katastrofer eller i 
forbindelse med flygtningehjælp. Den yder international bistand, som de nationale selskaber gennemfører 
med dennes hjælp inden for rammerne af de nationale programmer. 
11994 tildelte Fællesskabet via IRKK Etiopien 12 000 t korn i bistand. Denne tildeling indgår som led 
i et bredere bistandsprogram for sårbare befolkningsgrupper, miljørehabilitering og udvikling af 
sundhedssektoren. Formålet var at hjælpe befolkningsgrupper i den sydlige del af landet, der var blevet 
fordrevet af interne konflikter, til at genbosætte sig, at hjælpe tørkeofre, at bekæmpe jorderosion og 
svindende vandressourcer i de samme områder og endelig at støtte den særdeles svækkede sundhedssektor. 
3. De ikke-statslige organisationer 
De ikke-statslige organisationer (NGO'eme) er for Kommissionen stadig vigtigere partnere på 
fødevarehjælpsområdet. Hvis der ses bort fra nødhjælp og humanitær bistand, som henhører under 
ECHO, har NGO'erne adgang til tre former for tildelinger i forlængelse af Kommissionens fødevarehjælp. 
Disse omfatter strukturel fødevarehjælp, samfinansiering af fødevarer og oplagrings- og 
varslingsprogrammet. 
51 
NGO'erne gennemfører på stedet flere former for aktioner, som er vigtige komponenter i de pågældende 
befolkningsgruppers fødevaresikkerhed: 
reharMteringsprogrammen "Food for work", skolebespisning, "eniæringscentre" osv.; 
hjælpeprogrammer for befolkningsgrupper, der er ofre for hungersnød eller er blevet fordrevet 
af væbnede konflikter; 
hjælpeprogrammer for flygtninge. 
En stor del af den fødevarehjælp (ca. 60%), der befordres af NGO'erne, indkøbes i modtagerlandene og 
fremmer derved den lokale landbrugsproduktion. 70% af disse projekter for udviklingsbistand er 
beliggende i Afrika. 
I 1994 fik NGO'erne tildelt 355 000 t korn, 14 200 t mælkepulver, 26 000 t vegetabilsk olie, 4 
500 t sukker og for 16 955 000 ECU andre produkter (primært bælgfrugter). Den samlede værdi 
af disse tildelinger er på ca. 140 mio. ECU, dvs. ca. 33% af det samlede budget for EF-
fødevarehjælp i 1994. 
* Euronaid: en kontaktflade mellem NGO'erne og Kommissionen 
Størstedelen af den EF-fødevarehjælp, der er tildelt NGO'erne (over 399 0001 i 1994), går via Euronaids 
kanaler. I 1994 gjorde 76 NGO'er brug af Euronaids tjenester til at transportere den af Kommissionen 
finansierede fødevarehjælp. Ti af disse varetog leveringen af 250 353 t og de tre største (det belgiske 
Oxfam, det nederlandske Interchurch Aid og Save the Children Fund) af 131 829 t. 
Euronaid blev oprettet i 1980 af otte NGO'er. Den har nu 24 medlemmer. Denne struktur har til formål 
at styre tilrettelæggelsen af transporten og de hermed forbundne aktiviteter samt organiseringen af 
vareindkøbene i udviklingslandene for de NGO'ers regning, som har modtaget en tildeling fra 
Kommissionen, og som ofte ikke har mulighed for at håndtere den tildelte mængde med deres egne 
midler. Euronaid har ansvaret for en tilfredsstillende gennemførelse af de aktioner, der ledes af 
NGO'erne. 
* CARE: indsats i Etiopien 
På grund af insektangreb og uregelmæssige nedbørsmængder i august og september 1993 faldt 
høstudbyttet drastisk i Haraghe-vest (en region i Etiopien) i forhold til det nationale gennemsnit. Takket 
være et informationssystem, som den britiske NGO CARE havde udviklet i regionen, var den i stand til 
hurtigt at vurdere befolkningsgruppernes kornbehov i 1994 i tillæg til situationens alvor. 
Denne NGO ansøgte derfor Kommissionen om 5 0001 hvede i støtte til uddeling over en periode på 60 
dage (i juli og august 1994) til 166 667 indbyggere i Haraghe i form af daglige fødevarerationer på hver 
500 g. Denne hvede blev uddelt gratis til disse grupper. I dette tilfælde var det umuligt at tilrettelægge 
"Food for work"-programmer på grund af mangel på egnede infrastrukturer og aktionens uopsættelige 
karakter. 
52 
Da hveden ankom til havnen i Assab, blev den transporteret på lastvogne til centrallagrene i Asebeteferi 
og Meisso. Derfra overtog CARE's lastvogne transporten frem til de ni distributionscentraler efter behov. 
* CDI-Bwamanda: salg og gratis uddeling af fødevarerationer i Kinshasa 
Tusinder af indbyggere i Zaires hovedstad Kinshasa har ikke midler til at betale, hvad fødevarerne koster 
på det lokale marked. De må som oftest begive sig til "ernæringscentre", hvor man enten sælger dem 
fødevarerationer til en "social pris" eller endog uddeler gratis fødevarerationer til dem. 
Den belgiske NGO CDI-Bwamanda har i mange år varetaget sådanne sociale programmer. Også i 1994 
anmodede den Fællesskabet om at finansiere et fødevareprogram for disse ubemidlede befolkningsgrupper 
svarende til 4 150 t majs, jordnødder og ris indkøbt i selve landet. Denne hjælp blev uddelt i løbet af ét 
år. Modtagerne af hjælpen var hovedsageligt spædbørn, fejlernærede børn under fem år, gravide eller 
ammende kvinder, syge og gamle. 
CDI-Bwamanda påtog sig ansvaret for transporten til Kinshasa og for distributionen via "ernæringscentre" 
og velgørende kirkekomiteer. NGO'en stod også for forarbejdningen af råvarerne (majs og ris) og for 
opbevaringen af disse. Dette program har ikke alene bevirket, at man har kunnet ernære de fattigste 
befolkningsgrupper i hovedstaden, men også sikret Zaires landbrugere en sikker afsætningskanal for deres 
fødevarer. 
53 
VI. BILAG 
Politikken for udviklingssamarbejdet frem til år 2000 
FØDEVARESIKKERHED 
RÅDETS RESOLUTION AF 25. NOVEMBER 1994 
I. INDLEDNING 
1. På baggrund af sin erklæring fra november 1992 om udviklingssamarbejdet frem til år 2000 
udvalgte Rådet i maj 1993 fødevaresikkerheden som et af de prioriterede områder for øget koordination 
af Fællesskabets og medlemsstaternes politikker. Fødevaresikkerhedspolitikkerne skulle indgå i den 
generelle indsats med henblik på fattigdomsbekæmpelse. 
2. Efter at have gennemgået Kommissionens meddelelse om koordination af Fællesskabets og 
medlemsstaternes fødevaresikkerhedspolitik og -praksis har Rådet og medlemsstaterne vedtaget 
nedenstående retningslinjer. 
II. FØDEVARESIKKERHEDSSITUATIONEN I UDVIKLINGSLANDENE 
1. Rådet er foruroliget over, at et stadig større antal mennesker ikke har tilstrækkelig adgang til 
fødevarer, både som følge af nødsituationer i mange dele af verden - for tiden især i Afrika syd for 
Sahara - og som følge af mere langvarige fødevareunderskud, som fortsat berører udsatte grupper i en 
lang række lande. I mange udviklingslande vokser den indenlandske fødevareproduktion langsommere end 
befolkningen, og mange af disse lande, især de mindst udviklede blandt dem, kan ikke øge 
fødevareimporten. Det er derfor nødvendigt på ny at understrege, at politikker og programmer, som 
forbedrer fødevaresikkerheden, bør prioriteres højt. 
2. På grund af det stigende behov for fødevarenødhjælp og humanitær bistand har donorlandene og 
udviklingslandenes regeringer fortrinsvis lagt vægt på at sikre fødevaresikkerhedsproblemer på kort sigt. 
Fødevarehjælp er blevet det primære svar på fødevaresikkerhedsproblemer, men det kan kun bibringe en 
delvis og hovedsageligt kortsigtet løsning, som i nogle tilfælde ikke tager hensyn til traditionelle kostvaner 
og kan have markedsforstyrrende virkninger. Som følge heraf synes der på internationalt plan at blive lagt 
betydelig mindre vægt på langsigtede fødevaresikkerhedspolitikker på regionalt og nationalt plan og for 
husholdningerne. Dette er også i de fleste tilfælde tydeliggjort i opfølgningen af resolutionen fra november 
1988. 
3. Rådet bemærker, at de seneste strukturændringer, nemlig på internationalt plan GATT-attalen om 
verdenshandel og på fællesskabsplan reformen af den fælles landbrugspolitik, vil kunne få indvirkning 
på 
54 
produktionen og den internationale omsætning af produkter, der er vigtige for fødevaresikkerheden. Der 
synes derfor at være behov for at undersøge ændringerne og deres virkninger på kort sigt, så der kan 
finde en drøftelse sted af relevante foranstaltninger, som kan træffes. 
4. Rådet ser med tilfredshed på de bestræbelser, som er gjort for at øge koordinationen mellem de 
forskellige instrumenter, der anvendes inden for Fællesskabets og medlemsstaternes udviklingspolitikker, 
navnlig vedrørende fødevaresikkerhed på lang sigt, strukturtilpasning, social udvikling og nødhjælp, men 
det mener, at der er mulighed for yderligere forbedringer. 
III. PRINCIPPER OG PRIORITETER 
1. Fødevaresikkerhed på regionalt og nationalt plan og i husholdningerne på lang sigt, således at alle 
mennesker til enhver tid har adgang til al den føde, der er nødvendig, for at de kan føre et aktivt og sundt 
liv, er et vigtigt element i bekæmpelsen af fattigdom, og der bør lægges vægt herpå i alle relevante 
programmer med udviklingslande. Fødevaresikkerhed er ikke blot et spørgsmål om mængden, men også 
om kvaliteten af fødevareforsyningen, for at der kan sikres en tilstrækkelig næringsværdi. 
2. På grund af mænds og kvinders forskellige ansvar i forbindelse med fødevaresikkerheden i 
husholdningen understreger Rådet, at det er nødvendigt systematisk at tage de forskellige roller, som 
kvinder og mænd spiller, i betragtning, når der udarbejdes programmer med henblik på 
fødevaresikkerhed. 
3. Fællesskabet og dets medlemsstater bør fortsætte med at reagere på det vedvarende behov for 
bistandsaktioner og fødevarehjælp, men behovet for langsigtede fødevaresikkerhedspolitikker og -
programmer må fremhæves. 
4. Forbindelsen mellem udvikling, rehabilitering, bistandsaktioner og fødevarehjælp må styrkes. Med 
henblik herpå er det af stor betydning, at fødevarehjælpen anvendes mere effektivt. Rådet gentager, at 
det er dets ønske, at sådanne retningslinjer kommer (il udtryk i de fremtidige overvejelser og 
planlægningsafgørelser vedrørende Fællesskabets fødevarehjælp. Rådet understreger ligeledes, at det er 
nødvendigt at være særlig opmærksom på udsatte gruppers fødevaresikkerhed, når makroøkonomiske 
strukturtilpasningsprogrammer udformes og gennemføres. 
5. For at øge den nationale og lokale fødevareforsyning i lande med et permanent og stort 
fødevareunderskud understreger Rådet, at fødevaresikkerhed, herunder ernæringsspørgsmål, bør udgøre 
et ledende princip for udviklingsprogrammer - der nødvendigvis må være landespecifikke - med henblik 
på at mindske fattigdommen i landdistrikter og byområder. I tilknytning til dette princip må der tages 
særlig hensyn til fødevareadgang. 
Dialogen med partnerlandene bør føre til en strategi, der rettes mod at garantere 
fødevaresikkerheden på lang sigt. Foranstaltninger til mindskelse af fattigdom og sektorbestemte politikker 
vedrørende bl.a. landbrug, miljø, sundhed, familieplanlægning og uddannelse samt makroøkonomisk 
politik bør bringes i overensstemmelse med det mål at garantere fødevaresikkerhed for alle. Ved disse 
politikker må (1er tages hensyn til den kommercielle landbrugssektors og de mindre landbrugeres rolle. 
Det er også vigtigt at øge kvinders og lokalsamfunds deltagelse i bestræbelserne for at tilvejebringe 
fødevaresikkerhed på nationalt, 
55 
regionalt og lokalt plan og i husholdningerne. 
6. Politisk stabilitet og afslutning af væbnede konflikter er vigtige betingelser for en mere vellykket 
gennemførelse af fødevaresikkerhedsstrategier. 
7. Samordningen af nationale og internationale varslingssystemer må styrkes, for at der hurtigt kan 
iværksættes katastrofebistandsaktioner. I denne forbindelse vil NGO'er også kunne spille en betydelig rolle 
og yde et værdifuldt bidrag i relation til andre aspekter af fødevaresikkerhed, især i husholdningerne. 
IV. SAMARBEJDE OG SAMORDNING 
1. Rådet henviser til sin resolution af 2. december 1993 om samordningsprocedurer, hvori 
betydningen af at samordne medlemsstaternes og Kommissionens aktiviteter på stedet understreges. 
Samordningen bør øges ved at der gøres bedre brug af bestående mekanismer og instrumenter. 
2. Under hensyn til behovet for større kohærens og i overensstemmelse med traktatens artikel 130 
V ser Rådet frem til en rapport fra Kommissionen med en analyse af virkningen af den fælles 
landbrugspolitik og andre fællesskabspolitikker på markederne og fødevaresikkerheden i udviklingslandene 
samt til forslag til at øge kohærensen mellem disse politikområder. 
3. Fællesskabet og dets medlemsstater forpligter sig til at øge deres bestræbelser på at koordinere 
deres støtte til fødevaresikkerhedspolitikker i modtagerlandene på fællesskabsplan og i internationale fora. 
4. Rådet anmoder arbejdsgrupperne vedrørende udviklingssamarbejde og fødevarehjælp om 
regelmæssigt at tage fødevaresikkerhedsspørgsmål på længere sigt op til overvejelse. Desuden anmoder 
det forvaltningskomiteerne og navnlig Udvalget for Fødevarehjælp om nøje at gennemgå alle 
forpligtelsesforslag med hensyn til deres virkning på fødevaresikkerheden på lang sigt på nationalt og 
regionalt plan og i husholdningerne i modtagerlandet/landene. 
5. Rådet henviser til sin resolution af 2. december 1993 om samordningsprocedurer, hvori 
betydningen af at samordne medlemsstaternes og Kommissionens aktiviteter på stedet understreges. 
Navnlig udarbejdelsen af fælles planlægningsinitiativer som f.eks. planlægning af fødevaresikkerhed og 
øget konsultation vedrørende brugen af counterpartmidlerne Ira fødevarebistanden til 
fødevaresikkerhedsprogrammer og -politikker på længere sigt bør fremmes. 
Rådet anmoder i denne forbindelse ekspertgruppen om at overveje, hvordan der hurtigt på 
forsøgsbasis kan etableres samordning på dette område mellem Fællesskabet og medlemsstaterne i et 
mindre antal udviklingslande. Disse lande bør så nøje som muligt svare til de udviklingslande, hvor der 
finder operationel samordning sted på forsøgsbasis. 
6. Regionale løsninger vedrørende fødevaresikkerhed, herunder trekantoperationer og lokale 
indkøbsordninger, bør yderligere udbygges og støttes for at udnytte naturlig komplementaritet mellem 
lande, som tilhører samme region. Desuden bør fødevaresikkerhedspolitikker have en regional dimension 
for at fremme regional fødevarehandel og integration. 
56 
7. Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater erkender betydningen af den rolle, som FAO 
og andre multilaterale organisationer som f.eks. Verdensbanken, WFP og IFAD spiller på 
fødevaresikkerhedsområdet, og bekræfter på ny betydningen af samarbejde og samordning med andre 
donorlande og organisationer, herunder NGO'er. På dette område erkender Rådet, at Fællesskabet må 
gøre en særlig indsats i forbindelse med forberedelsen af internationale konferencer om fødevaresikkerhed 
og ernæring og med gennemførelsen af resultaterne heraf i udviklingslandene. 
8. Rådet anmoder Kommissionen om at overvåge og vurdere gennemførelsen af denne resolution og 
om regelmæssigt at aflægge rapport om fremskridtene. Rådet erkender også, at det er vigtigt, at dets 
politikker vedrørende ydelse af fødevarebistand til stadighed tages op til genovervejelse, især i lyset af 
punkt III.4 ovenfor. Med henblik herpå opfordrer det Kommissionen til snarest at forelægge Rådet en 
rapport om gennemførelsen af Rådets konklusioner om fødevarebistandspolitik og retningslinjer, som blev 
vedtaget i 1989 og 1990. Rådet vil overveje, om det er nødvendigt at ajourføre politikken på dette område 
på baggrund af denne rapport. 
/ / 57 -/•: ^ i 
PROGRAMME 1»M SITUATION AU «707»» 
C PROGRAMMATION D'AIDE ALIMENTAIRE OIRECTÊET INDIRECTE 
PROGRAMME 1994 î " i 4 * * 11 il l ^ I l ll*l n i)lt TIS^ 
•IMCT« 
UN«* »urruAtt 
ArftKMM M k«(T 
«AH«. 
cow« M i'wwaui 
Af RIOUI CIKTHALI 
OCIANMOMN 
uwemuiWNiT 
wwnmwnii 
AJ40JUOA* LAT1HU 
AS« 
PAC*I«U« »«yi*»|iM»ii« 
AIMOLA 
IIOOTMO 
MMJnm 
MOZAMMOUC 
Il MM« 
•UMMM 
KIMTA 
•MANDA 
TAMZAN« 
CArvwrr 
MOM 
tWTMAM 
m«oe« 
WMH fOUATO*UALI 
MAOAOAtCAft 
Ml« ML 
••»m 
1WMM 
MUV». '..• 
«.SALVADO« 
MOMMMA« 
MÇAIIADiM 
rf«OW 
•AMOCAOfltH 
CM»« •'•':•"• 
HALAW« 
TOTAL DNUCTI CWMALI« 
TWMI 
Owa* 
M MO 
M* MO 
im 
MI ate 
»OM 
nws 
• we 
H tee 
IM MO 
le MO 
M**» 
2 7» 
IMS 
M MO 
mm 
M»7M OctwuMn 
M MO 
WOM 
TOMO 
M MO 
MIM 
»MO 
»M* 
»M» 
• MO 
7 4M 
»M* 
mm 
1M0M 
10 OM 
IMMO 
IM 
»»» 
MM* 
M «M 
1J0M0 
10 MO 
•MIM «IUMUH 
MMO 
70 M* 
4M 
«MO 
12 OM 
MM« 
»OM 
10 m 
1MM0 
MM* 
1MM* 
IM« 
IM* 
MOM 
1MM* 
•MIX LAIT IH POUOM 
TMMI 
0*m»nêt 
4M 
MO 
»OM 
>4M 
M 
1M0 
nu Ori*rt«Mfl 
»OM 
»MO 
4M 
M* 
IM 
!M0 
I MO 
»MO 
14 lit Nteom. 
»70 
10M 
«M 
M 
IM« 
ItH •VTTtftOI. 
THMI 
Dwrm Ottenawn 
MO 
10M 
1 Ht AftK.M» HUM VOOOTAL« 
T«m> 
Diwwéi 
«MO 
MO 
• MO 
14M 
IM 
1 MO 
1M0 
Il Ml OrtotMl** 
• MO 
»OM 
1000 
14M 
»0 
M* 
M 
>*M 
1M0 
11 4M NM«*n 
«M« 
IM 
1M0 •UCM 
TMMI 
n ----
M* 
»0 
14M 
: •» 
IM* 
1M0 
11 M« OM«« 
IM* 
. .... ... 
•M 1 Ml .XILHIII 
IM 
IM Ai/TKt rttoaurr 
•CM 
Oil»»»» 
»0MM0 
IMO MO 
4 »TOOM 
MM* 
2 7MM* 
tllMW »M*. 
»M» 000 
1M0MO 
»1MIM 
«»NOM AOK4HM 
>WM 
110« MO 
4 »70 M* 
:' 
»M M« 
MM 
' MOM 
PNOM 
1IM4IH HW 
IfMMO 
11 M« 10« OtfTB.0 
TMMI 
Diimli 
KM MO 
M0M* 
«9M0M OMIM 
10MOM «MCMO* mooAT «« ournTvwow 
a«* 
0 I Mil •MMM 
. 
.: . 
KM MO 
: 
M* MO 
• >M*M MOOM 
fit* Ht : 
tOMMO 
• MOOM 
• 1M0M »•MM» AOMfcai 
• 
• 
1M*0M 
• M« M* 
• MIMI • 1MM0 
imm 
INOMfCT« «te«.. 
•VROMA» 
•te» 
«*C 
UNNC« 
WMtWA 
•WfJUAJ 
W*P.4>ttO 
M*T>-ftM 
TOTAL •404MCTI 
TOTAL OINtftAL «M 
M* MO 
»MO 
TMO 
34 MO 
MM 
2J7 0M 
tMOM 
111 441 
1 III 111 MMO 
US MO 
noM 
7 MO 
IJ 7M 
MMO 
1MM0 
110 000 
II1IM 
1 IM IM MMO 
»MMO 
»MO 
7M0 
t] 7M 
MMO 
1M0M 
DOOM 
• 11 IM 
1 411 4«! 14 MO 
IMO 
»MO 
1 000 
10 MO 
»1 111 
M »71 14 MO 
IMO 
1>M 
1 M« 
IMO 
• OM 
Il »SI 
41 III 14 2M 
3 »M 
1 Kl 
10M 
• MO 
17 IM 
»2 111 Î4O0 
2 SM 
2 Ml 10M 
1 Ml 
IIH 1 MO 
1 Ml 
IHI «MO 
27 OM 
4M 
2 042 
«MO 
Il MO 
10 MO 
M 117 
71517 40M 
27 OM 
>0M 
4M0 
HO 
2 042 
• OM 
7M0 
• MO 
17 M2 
74 112 4 MO 
2« MO 
4M 
2 042 
• OM 
7 MO 
• MO 
M 417 
•2 4*2 4 MO 
1»T 
:u* 
10M 
• MO 
• OM 
2114» 
22 044 4 MO 
Hê 
»M 
M? 
2*4« 
1000 
• OM 
15 JJ$ 
MM« 4 MO 
ni 
»M« 
10M 
• OM 
1411» 
14 Kl • MOOM 
1I0U0M 
»MOM« 
»7MM0 
»MOOM 
• MOOM 
»000 MO 
45 111 OM 
M 11« M« T4MM0 
M «MM* 
»MOOM 
»7MM0 
»MOMO 
• MOOM 
»MOOM 
4««1I0M 
•* Ml IM «MOMO 
M M« MO 
»MOMO 
»7M0M 
»OMMO 
IMO MO 
»MOMO 
4« 11« MO 
•1401 MO 13M0M 
2IMM0 
O«M0M MOMO 
MIM« 
• •MOM MOM» 
MIM« 
• li« M« • 1M«M • 1M«M I1MM4 
OUAMTm« «LOIALK 
•OLD« 1 M7Mt| 
«lll«| MM|| 
-17 lit | 4M|| 
• 1M«| M«M 
• •«>• "H 
.„1»| «1 0M«M 
1* M1 2M 
TABLEAU HM 
Programme 1994 Situation au 4/07/95 
•i m iiin>. 
«MALM I LAIttJIMMDMi •tUTTWOO. | MJUVJÔlilAU \ »UCJMJ [ AUTM PftOCHJT MTLI •TnvnBQi 1 cor«4AMc«M«>rr | «TOOOLC« | TWAtMrqoiT 
ACC »M Taravt«) 
«MMWtwl 14*1 «M 
17» MUN 12 (Ml 1000 
4INIM4| 1700*00 •14*7 
4« «M0M 14 0061 
4 4«7«77| «14*1200 • •MMO • 100 «M • MO MO 1002 721 21» 1*7 «M 
pri-vu** au progra iooo| I000| ITOOOJ 
Sold* 
% «•«»•CM*«« aur |inru*,< pnyiWM»« -•»MO 
104.I1« 17 M2 
M. 21% »000 
ÎS.00% S «M 
01.00% 7 IIS 
I7.MH -104*1 200 
120.»% 
Q «»»»««I «ncl» i «Wàama »w« du i*?»m*t »• M72/M «M 23 Ucmntm 1 M« 
REPARTITION EN ECUS DE L'AIDE 
STOCKAGE 
CM* 
COFïHAtKXU&m 
e.ar* 
SUBSTITUTION 
1.40% 
• LAIT EN POUDRE 
B SUBSTITUTION LAIT EN POUDRE 
8.43% 
O BUTTEROIL DHUILE VEGETALE • SUCRE 
• COFINANCEMENT «STOCKAGE O TRANSPORT B AUTRE PRODUIT 
REPARTITION EN TONNES DE L'AIDE 
BUTTEROIL 
LAIT EN POUDRE 006S 
2.09% HUILE VEGETALE 
4.00% 
SUCRE 
0.95% 
• LAIT EN POUDRE D HUILE VEGETALE 
G\ 
TABLEAU N*2 
PROGRAMME 1994 SITUATION AU 4/07/95 
d TABLEAU RECAPITULATIF DES ALLOCATIONS D'AIDE COMMUNAUTAIRE PARREGIQN OU ORGANISME^ ' 4^ 
TOTAL AIDE INDIRECTE (m Tonna» 
TOTAL AIDE INDIRECTE («n Ecu«) 104 037 «861 42 507 731 40 »5« 0541 1700 000 1 700 0001 42 055 »081 )7 342 «0« 4 382 «771 45 813 000 4S41S0OO 233 744 025 134 282 5391 REGIONS 
AFRIQUE AUSTRALE 
AFRIQUE CENTRALE 
AFRIQUE DELIST 
AFRIQUE DE L'OUEST 
AMERIQUE LATINE 
ASIE 
CORNE DE L'AFRIQUE 
MEDITERRANNEE 
OCEAN INDIEN 
PACIFIQUE 
SAHEL " 
TOTAL AfDE DIRECTE («n Tonn»») 
TOTAL AIDE DIRECTE («n Ecu«) CEREALES 
Orientalon 
Tonnes 
250000 
100000 
67000 
46 650 
120 000 
150 000 
100000 
10000 
10O0O 
12 400 
•61 250 
102 679176 AJocat'on 
Tonnes 
150 4*0 
67 000 
38 350 
120 000 
148 000 
100 000 
«5000 
5000 
636 130 
75 546 500 LAIT EN POUDRE 
Orientalon 
Tonnes 
3000 
5 030 
3000 
3000 
14 030 
21 344 104 Alocaton 
Tonnes 
370 
1 710 
3000 
5 060 
7 728 300 BUTTEROM. 
Oriontalon 
Tomes 
300 
1000 
1300 
1 850 000 Alocaion 
Tonnes HUILE VEGETALE 
Oh ont« ton 
Tonne« 
0500 
1000 
4530 
1400 
16 430 
12 666 672 AJocalon 
Tonnes 
6685 
1000 
2880 
1400 
11965 
8 224 390 SUCRE 
Orienta Ion 
Tonnes 
1*00 
1 500 
450 000 AJocalon 
Tonnes 
250 
250 
T5 000 AUTRE 
Orients ton 
Ecu* 
5350000 
15 666 200 
500 000 
5180 000 
6 100 000 
32 796 200 Alocaion 
Ecu» 
3 »50 000 
15666 200 
500 000 
4680 000 
6 100 000 
30 796 200 TOTAL PRODUIT | TOTAL TRANSPORT! TOTAL GENERAL | 
30978590 
26181200 
54)0 0M 
13010 000 
21 100 000 
13 690 000 
16000 000 
1 150 000 
1 552 »00 15 222 630 
16 284 800 
4 «54 820 
21817 205 
14 595 000 
4000 000 
400 000 
350 000 44101 93» 
44 476 099 
«DOOM 
17S#M«0 
42617 296 
2*244900 
19000 900 
1W0 0O0 
1902 800 
123172 390} 78 924 555) 202 0M945| 
NATIONS UNIES 
UNHCR 
JNRWA 
VWFP-RAIU 
V«*P-PRO 
V^P-REG 
TOTAL («n Tonnât) 
TOTAL («n Ecu«) CEREALES 
Onentaton 
Tonnes 
7900 
12 750 
100 000 
50 000 
110 000 
370 650 
4» 292 375 Alocaton 
Tonne« 
7900 
12 750 
190000 
50 000 
110 000 
370 650 
45 262 375 LAJT EN POUDRE 
Onentaton 
Tonnes 
2 390 
1968 
1 000 
8000 
13 358 
20 925 320 AJocalon 
Tannes 
2 390 
1968 
1000 
8000 
13 358 
20 825 320 BUTTEROIL 
Orientalon 
Tonnes 
1000 
1000 
1 700 000 Alocaion 
Tonnes 
1000 
1 ooo 
1700 000 HUtLE VEGETALE 
Cneataton 
Tonnes 
560 
2 042 
7500 
5000 
5500 
20 602 
15 222410 Alocaton 
Tonnes 
455 
2 042 
7600 
5000 
5500 
20 487 
15 144 826 SUCRE 
Orienta »on 
Tonnes 
167 
2948 
6000 
1000 
10135 
3 040 500 Alocason 
Tonnes 
187 
2 948 
«000 
1 000 
10135 
3 040 500 AUTRE 
Oriente ton 
Ecu« 
3000 000 
3 700 000 
• 500 000 
3000 000 
3000000 
21 200 000 AJocalon 
' Ecu».::-::, 
3000000 
3 700 000 
8500 000 
3000 000 
3000 000 
21200 000 8 538 600 
10 388 846 
14 «50 OOO 
37 690 375 
35 634 100 2 218 400 
3 101 130 
«967 500 
32 904 750 
18 744 525 10 7*8 909 
15 490 878 
24 817 500 
70 895 125 
49 376 625 
107 203 0231 63 937 3051 171140 32«] 
ONG 
EURONA/D 
TOTAL («n Tonna«) 
TOTAL («n Ecu«) CEREALES 
On enta ton 
Tonne» 
365 000 
365 000 
42 607154 Alocaton 
Tonnes 
356 000 
355 000 
41438 635 LAJT EN POUDRE 
On enta »on 
Tonnes 
14300 
14 300 
20 171 786 Alocaton 
Tonnes 
14 200 
14 200 
20 030 734 BUTTEROIL 
Orientalon 
Tonne* Alocaton 
Tonnes HUILE VEGETALE 
Onentaton 
Tonnes 
27000 
27 000 
20 364 361 Alocaton 
Tonnes 
26000 
26 000 
18 610125 SUCRE 
Orientalon 
Tonne« 
4600 
4500 
1 352 177 Alocaton 
Tome« 
4500 
4 500 
1 352 177 AUTRE 
Onentaton 
Ecu« 
1« 955 000 
16 955 000 Alocaton 
••ECO»:.;'-., 
16955000 
16 955 000 89 387 871 f «1705 »15 j 1»1M3T86| 
»»387 871] 61705 915] 161093 7861 
CROU-ROUGE 
FtCR 
CCR 
TOTAL AlOE («n Tonne«) 
TOTAL AK5E («n Ecu«) CEREALES 
Orientalon 
Tonnes 
22 000 
65 000 
67 000 
17 305 476 AJocalon 
Tonnes 
22 000 
65 000 
87 000 
17 305 476 LAIT EN POUDRE 
Orientalon 
Tonnes 
1000 
1000 
1410615 Alocaton 
Tonnes BUTTEROIL 
Orientalon 
Tonnes Alocaion 
Tonnes HUILE VEGETALE 
Orientalon 
Tonnes 
2000 
6000 
10000 
6 468 138 Alocaion 
Tonnes 
4000 
4000 
2 587 655 SUCRE 
Orientalon 
Tonnes 
350 
350 
700 
210 338 Alocaton 
Tonnes AUTRE 
Orientalon 
Ecus 
7 760 000 
7 760 000 AJocalon 
Ecus 
7260 000 
7 260 000 2 880 000 
24 473 131 3400000 
5 236 319 «080 000 
29 712 450 
27 153 131| S639 319| 35 792 4So| 
>»*fl 
AJOE TOTALE («n Tonne«) 
AJOE TOTALE («n Ecu«) 1 690 900 
207 884 681 1451480 
178 586 166 42 688 
63 851 835 32638| 2300 
48 684 3541 3 650 000 1000 
1 700 000 74 032 
54 722 580 62 4621 16 835 
46 566 888| 5 053 016 14 885 
4 467 677 78 711 200 76 211 200 356 616 415J 213 207 094 j . 570123 50»! 
TABLEAU U*l 
PROGRAMME 1994 Situation du 4/07/95 
Æmmmmm 
^ 4 ^>\* -^, 
AIDE COMMUNAUTAIRE Dl RECTEETIN DIRECTE <r \ ^ 
0 '£V^--%mv>i; 
TYPE D'AIDE 
AIDE DIRECTE 
AIDE INDIRECTE 
TOTAL GENERAL ORGANISMES 
CICR 
ONG 
UNHCR 
UNRWA 
WFP 
FICR VALEUR ALLOUEE (ECU) 
202 096 945 
368 026 564 
29 712 450 
161 093 786 
10 758 000 
15 490 078 
144 892 250 
6 080 000 
570 123 509 % 
35,45% 
64,55% 
5,21% 
28,26% 
1,89% 
2,72% 
25,41% 
1,07% 
100,00% REPARTITION PAR ORGANISME 
AIDE DIRECTE 
36.45% 
UNHCR 
1,89% 
TABLEAU N#4 
PROGRAMME 1994 SITUATION AU 4707/95 
ALLOCATIONS D'AIDE ALIMENTAIRE DIRECTE ET INDIRECTE; :::&§::*:£:?:i$ 
LETTRES OFFICIELLES - PROGRAMME 1884 
CMRECTE 
AFMOUCALWTftALI 
A/waue oc Liir 
AFRIQUE DE L'OCie»T 
AMERIQUE LA Ta« 
AS« 
com« oe CA«Mcut 
MCOITtMlANNU 
OCEAN «4C4CH 
«AMCL •ENEF 
AWOOLA 
MACAWJ 
MO IAMB IOUC 
BURUNM 
KENYA 
RWANDA 
TAMZANC 
•ENCCAi. 
HONOURA* 
HCAAACUA 
•>EROU 
CrlME 
«ANCLAOCSM 
EWTMRC« 
CTMO*«f 
EOYrn 
TUMSC 
NMCACAlCA* 
CALVERT RafDacMM 
*4C»4012SI 
•4O40I2S« 
MCI40I1M 
•«««eiiM 
•4CS4012SI 
t4C«401K1 
•4CS4O07M 
»4CW012S» 
*4C»40O«02 
•*H*404«4« 
«4C«401«S1 
»4C »40212« 
«0*40212« 
•4C949212« 
«4c*4omt 
«4C«4012S« 
•4CIMII1« 
«4C«*«ir4S 
»4C »400171 
•4CS40M4« 
•4CC40212« 
I1CI101IU 
•4CM007M 
MC 9*0174» DataOadatam 
»4)7/1 ««4 
tuom*** 
«9/12/19*4 
ianm»»4 
2M7/1S44 
17/1 an ««4 
KAK/1M4 
2*4)7/19*4 
MAM/« »M 
too on »»4 
i7nons«4 
1*712/11*4 
19/12/19*4 
i*/i2/i«»4 
2*710/1 »*4 
2»A)7719»4 
22n «ni« 
2*vio/««*4 
oarøi«** 
ItYOS/ltM 
i«/i2/i»«4 
3O/07/1W1 
1t/0*/1»94 
2*/1»/1»»4 Oau L.O. 
nnon »94 
10711/1 »»4 
iwomsss 
ttvotnM« 
2«*>a/i«*4 
imvt««4 
22X1271 Mi 
2»«e/i»»4 
02X17/1 *»4 
0771 Ort »«4 
24/12n t»4 
27/0 VI MS 
2MMIH 
27 »3/1»«* 
04» 171 »»S 
23/12/1 »04 
0*45 vue« 
01 »VI »«4 
nn*n*u 
0*» S/1 MS 
OS/12/1 »*4 
11«7/19*4 
04/01/1 »9« Réf. L.O. 
11213 
21347 
1023 
102« 
1«2tt 
2*7«? 
4430 
112*3 
12*43 
1*44 
24M3 
•311 
44«M 
1312 
117 
2*12» 
«310 
43*0« 
12447 
«30» 
23427 
13415 
111 Ripant! 
31/10Y11*4 
0*t 2/11*4 
244)1/1 «M 
24J01/1««* 
«4/0«/1«S4 
9*71271 »*4 
14XJS/1IIS 
20X>»/1»*4 
17/0*71 »*4 
«7/10/1 ««4 
2*712718*4 
13/04/1 »»S 
2o«4/i m 
03« 2/1 «es 
07/O4/1*M 
1W04/1M4 
22/07/1M4 
2S/0S/1M« 
suoviies 
1*0*711*4 
07/0271»»« CEREALE« 
OuanaM 
NOM 
20 000 
20 000 
2« 909 
«0 000 
29 000 
4«0 
20 000 
22 000 
2SOO0 
13S0 
2900 
M 000 
120 000 
1*000 
»0 00» 
MO00 
100 009 
10000 
«000 
• 3113« Valaw 
3000 000 
3 »00 000 
3000000 
300000» 
• SOC 000 
2(00 000 
41000 
2 700 000 
4400 000 
2 «2« 000 
17« «00 
2*0 000 
S «7« 000 
1*000 000 
1 «M 000 
3(00 000 
1000 000 
19 209 000 
i i«eooo 
«2« 000 
73 S4( 3M LAIT EN POUDRE 
OuartM 
37C 
•30 
M 
1000 
3000 Vataur 
Ml »00 
•SO »00 
10*000 
1400 000 
4*00 000 
Mll| 7 72)3«« •UTTERO*. 
OuantM Vabw HLILB VEGETALE 
OuaraJU 
7«0 
7«0 
2 500 
2SO0 
IM 
1000 
•0 
1300 
1 soo 
1400 
11 M« Valaw 
«00 900 
»00 000 
2000000 
2000 900 
«s*7»o SUCRE 
OuaraM 
2S0 
«00 900 
««•00 
»l»»00 
10H900 
1027 «00 
• 224 3»» IS. Valaw 
7(000 AUTRE fnooorr 
Valaw 
«00 000 
«00000 
1 ISO 900 
«00 000 
4BM0Q9 
73 »M 1 1M2O0 
4*70909 
M009 OUT«.« 
Valaw •UB«TITUTK>N 
Vatow 
4*00000 
1«3O0OO 
100000 
2(00 000 
1I1H1M 200 000 
• 33«««4 SOO 000 
1 SOO 000 
«100 000 
MMM« TRAI«Sf«J»rT 
VaW 
l««3«*0 
1«n«ao 
«mm 
t«3»«W 
*0M«M 
2 »99 MO 
147*30 
»««•«S« 
4 144 «09 
«42« «00 
3 31(009 
N2 4M 
«<24«1 
3 «M 90« 
21 «IT 2M 
TM««« 
itrtM« 
i2*o»«*e 
4*ee«*e 
400*00 
3*4 «M 
7« 124 «*t TOTAL L« 
a—««« 
«•TM 
2#7M 
»•«• 
as» 
M«« 
2* «II* 
124» 
lit«*) Valaw 
1 T« MO 
•mieo 
• «2« 000 
7«7I««0 
M «M MO 
4«0«»0P 
«nzM 
Ù«MSM 
(«10 2O0 
»•08 M «2« 100 
2» »00 
2 MO 4140 000 
«00000 
19(4 4M 
»24» 2*404*1 
37 MO 
124) »M 
»•M 12 47« 000 
«190000 
M«1720t 
tlHMO 
«••M («TtM« 
«••M 
IMOOC 
»•M 
19 009 
• 409 
•M1H 20 «M 000 
M2MI00 
4«M«00 
(MO 000 
1*02 «00 
m M« »44 
•CMftECT« OCR 
EUROMAC 
FC* 
UNHCR 
UNRWA 
VWF-FRO 
tWF-AAM 
wrp-ue KCH007M 
»4HO40344» 
*4C»40I74I 
*4C*4007M 
»4C»40l4t3 
»4CS4012S« 
«4C«40t««t 
•4CM0I2S» 
•4C »40017» 
•4CM007M 
»4CS40O17» 
»4C«40017« 
•4CS400I7S 1 «70471 »»4 
22/07/1994 
2*710711*4 
1(704/11*4 
02X3271 »*4 
2S/D7/1994 
i; 'to/i »«4 
24707711*4 
0*A3271»*4 
1*70Sn«*4 
OW0271M4 
0«/O2/1«94 
0M>2/»»*4 20/0471914 
01/0*71 »94 
04/01/1 »»S 
2«/0 3/1*9* 
01/OS71I94 
01«3/1»*4 
210*711*4 
»2/12/1 »94 
2*0*711*4 
13/04/11*4 
2»««/1»»4 
204X/T»«4 
204X71 ««4 
2*A»/1»»4 11*4$ 
14717 
IM 
1314 
10207 
43*0« 
1772» 
23«9I 
l«2«1 
M47 
12S«3 
U72S 
11*47 
124« 2W0471994 
0»«*/1»«4 
0IX) 271194 
31 A3 VI »94 
««J04V1994 
02X330 994 
»471271 »*4 
15/12/1994 
14/0S/I994 
1*04711*4 
12A7/1IS4 
«»/M/1IS4 
1*0*71 «84 
1 «««71194 
TOTAL INDIRECT« 
TOTAL CENE RAL •S 000 
«0SO9 
14 «00 
•0 000 
200 000 
12000 
10900 
7*00 
12 7(0 
1*0 000 
»0 000 
110000 
• 12 «M 
14314«« 14(24 47« 
7 ••• M1 
«S« «M 
«177 03« 
23413100 
1 3*0 000 
1300000 
»«7 «00 
127(000 
22 440S7S 
«2SO00O 
14 33* SOO 
1*4*37«l« 
17«3M1M t MO 
120 
• 000 
7000 
1 710 
MO 
IM* 
1000 
• 000 
27 331 
32131 1 10« MS 
S«*2t 
«404 11« 
«4*1023 
2 73« 000 
10M0O0 
3 030 720 
1 »00 000 
12 470*00 
4« M« 044 
44SM3S4 i ooo 
110« 
1»M 1 700 000 
170*000 
1 7M0M 4000 
4 SOO 
«00 
• SOO 
12 400 
4SS 
2 042 
7S00 
1000 
(SOO 
3*4«7 
• 14(2 2 M7 «SS 
2 2«« 100 
147 »M 
• 7M2M 
10 401 «M 
ni »oo 
14M(2* 
»240 000 
3*00 000 
4 124 000 
37 342 »0« 
41 4M lit 1200 
1100 
1S00 
1«7 
2 M« 
«000 
1900 
14*35 
14»«» 351 722 
«74 1«« 
41(247 
M 100 
M4 400 
«•00000 
100000 
4 J»2 «77 
4 4(7(77 4100 000 
20*0000 
310« SOO 
34SS00 
(000 000 
7(00000 
î»00000 
3 700 000 
«»00000 
3000 000 
3900 000 
45 114 II« 
• 1 1(1 2«« 300000 
300 090 
• •3* MO • 1MH« 4 (M 31» 
409900 
1« «1*033 
1 2»7 «7« 
14 144)434 
3« 4«! no 
2400 «00 
1«00«0t 
2MM0 
1M2«W 
« «•• tw 
»•04TH 
IM7«M 
Il 744 «2« 
134 212 «M 
213 2*7 «M M000 
«7 2M 
1*12« 
«M »00 
221 «09 
129M 
19 «O* 
1719 
• 222 
1I7M 
203 «0« 
«7 900 
124 «00 
M« 34* T 2*2 4M 
24*0 000 
2» «SOIII 
2 70*710 
44 0*1 044 
M «4« «2« 
3 7MOOO 
1300400 
2M2SO0 
7 7« «M 
I« 4*0 «71 
H «M 128 
24 «17*00 
4« 37« «2« 
3M«M3M 
<M2 4*S| •r*f»M« 
TABLEAU N*8 
PROGRAMME 1994 Situation du 4/07/95 
ÆD ALLOCATIONS DE COFINANCEMENT ET DE STOCKAGE 
COFINANCEMENT 
EURONA© 
EURONAID 
EURONAID Ref Decision 
94C9400175 
94C9400799 
94C9402126 Date Décision 
08/02/1994 
16/05/1994 
19/12/1994 Date L.O. Ref. L.O. 
6349 12/04/1994 
12461 28/06/1994 Réponse 
25/05/1994 
07/07/1994 
TOTAL COFINANCEMENT TOTAL L.O. 
1 000 000 
2000 000 
2000 000 
S 000 000 STOCKAGE 
CATHOLIC RELIEF SERVICES 
CATHOLIC RELIEF SERVICES 
CONCERN 
DEUTSCHE WELTHUNGERHILFE 
DEUTSCHE WELTHUNGERHILFE 
FAO 
HELP • HILFE 2UR SELBSTHILFE 
LUTHERAN WORLD FEDERATION 
MOUSV 
WFP Bénéficiaire 
NIGER 
EL SALVADOR 
ETHIOPIE 
ERITHREE 
ETHIOPIE 
PEROU 
ZIMBABWE 
ERITHREE 
MOZAMBIQUE 
PROJETS TOUS PAYS Ref Décision 
94H9402660 
94H9404441 
94H9404492 
94H94026O0 
94H9403855 
94H9403486 
94H9405810 
94C9401049 
94C9401050 
94H9400801 Date Décision 
13/06/1994 
27/09/1994 
30709/1994 
20/06/1994 
17/08/1994 
25/07/1994 
17/10/1994 
14/03/1994 
10/03/1994 
23/02/1994 Date L.O. 
11949 
18433 
18403 
11771 
15937 
14511 
24357 
4773 
4771 
4617 Ref. L.O. 
21/06/1994 
30/09/1994 
30/09/1994 
20/06/1994 
22/06/1994 
27/07/1994 
16/12/1994 
14/03/1994 
14703/1994 
10/03/1994 Réponse 
10/10/1994 
10/10/1994 
20/06/1994 
11/01/1995 
15/0471994 
05/08/1994 
26/10/1994 
TOTAL STOCKAGE TOTAL L.O. 
72 000 
235 000 
267722 
184 000 
189 000 
400 000 
270 000 
68 000 
55 000 
185 000 
1 902 722 
TABLEAU N*6 
-PROGRAMME 1994 SITUATION AU 4/07/95 
f'>- r*,A, -REPARTITION DES «ALLOCATIONS D'AIDE DIRECTE ET INDIRECTE PAR PAYS] 
PAYS 
AFGHANISTAN 
ALGERIE 
ANGOLA 
ARMENIE 
BANGLADESH 
BELIZE 
B6NIH •,;, s •-;•.-••, 
BHOUTAN 
BOLIVie 
BOTSWANA 
BRESIL 
BURKINA FASO 
BURUNO« 
CAP VERT 
CENTRAFRrQUE 
CHILJ 
CHINE 
COLOMBIE 
COMORES 
CONGO 
COTE D'IVOIRE 
CUBA 
DJIBOUTI 
DOMINIQUE 
EGYPTE 
EL SALVADOR 
EQUATEUR 
ERITHREE 
ETHIOPIE 
GAMBIE 
GHANA 
GUATEMALA 
GUINEE BISSAU 
GUYANE IETAT) 
HAITI 
HONDURAS 
INDE 
JAMAÏQUE 
JORDANIE 
KENYA 
LESOTHO 
LIBAN 
LIBERIA 
MADAGASCAR 
MALAISIE 
MALAWI 
MAU 
MAROC 
MAURITANIE 
MEXIQUE 
MOZAMBIQUE 
NAMIBIE 
NEPAL 
NICARAGUA 
NIGER CEREALES 
Quantité 
Tonne* 
26 «10 
5 331 
105 892 
32130 
180« 
2 024. 
993 
82 
5000 
3000 
1 178 
27500 
500 
326 
1 188 
86 
62 
102 247 
1048 
1485 
91 997 
268 679 
516 
9648 
5 578 
54 
25859 
1350 
1258 
14 015 
33 956 
305 
514 
41263 
12107 
785 
121 236 
1420 
1 419 
19850 
22 274 
9000 
11767 
;:;:: .i-2 «03 Produit 
Ecu« 
3 449 770 
297 615 
15176 390 
3 929 840 
209 985 
232 320 
130 449 
7200 
525 000 
375 000 
103 200 
3 437 500 
34 530 
40 750 
142 560 
4320 
4 320 
10 312 320 
196 943 
86 400 
11 072 093 
29 727 676 
25 920 
«57 400 
1 279 644 
4 280 
1 537 734 
175 500 
101 760 
1 751 875 
5 359 441 
23 664 
28 800 
4 380 400 
1 314 700 
95 625 Transport 
Ecus 
3 348 340 
393 120 
9 214 684 
4 695 643 
170 770 
382 160 
66 295 
15 456 
175 000 
450 000 
102 713 
2 220 626 
50112 
48 900 
233 365 
5066 
6264 
4 067 453 
165 075 
125 280 
10 068 354 
32 308 452 
38 643 
786 465 
532 607 
4803 
2 507 981 
150 082 
85 521 
1 131711 
4 638 155 
17 281 
29 484 
5 207 430 
621 791 
114 750 
15 537 982 14 079 027 
187 816 55 833 
177 375 
2481250 
2 783 700 
1125 000 
1 326 678 
:>: 406 430 114584 
2 039 027 
3 303 095 
1350 000 
940 628 
162 821 LAIT EN POUORE 
Quantité 
Tonne« 
1 735 
674 
60 
250 
30 
338 
360 
645 
833 
646 
300 
15 
45 
39 
436 
15 
60 
270 
195 
782 
1 164 
214 
45 
210 
2020 
175 
784 
300 
630 
780 
15 
30 
165 
245 
435 
15 
163 
1 294 
745 
80 
1 042 Produit 
Ecus 
2 537 845 
1008 466 
94 380 
362 500 
48 000 
540 800 
486 000 
1011 240 
1324 595 
1033 600 
411 690 
20 250 
60750 
62 400 
588 600 
23595 
81000 
364 500 
279 975 
1207 520 
1 842 750 
339 565 
60 750 
263 500 
3 164 320 
277 975 
926 600 
405 000 
850 500 
1105 518 
20 250 
40 500 
239 475 
385 385 
654 150 
23 595 
230 800 
2068 800 
1 135 240 
108 000 
1 653 925 Transport 
Ecus 
512 704 
166 274 
13 606 
60 664 
5295 
59 658 
118801 
226 631 
148 676 
114020 
72 635 
3 533 
21 340 
5 850 
102 678 
4 480 
14 130 
63 585 
37 888 
146 274 
313 297 
60 373 
9168 
49 416 
408 781 
40 234 
138 376 
89 621 
195 756 
134 496 
3 567 
8306 
31 341 
63 457 
166 471 
2 400 
47 141 
202 474 
120 579 
24 858 
204 025 BUTTEROIL 
Quantité 
Tonnes 
248 
18 
479 Produit 
Ecus 
421 600 
30 600 
814 300 Transport 
Ecus 
43 772 
3177 
84 544 HUILE VEGETALE 
Quantité 
Tonnes 
828 
692 
8 673 
1500 
1 
240 
616 
240 
995 
30 
1 400 
105 
15 
100 
255 
15 
375 
301 
165 
3 735 
7 641 
30 
492 
1071 
45 
1615 
80 
435 
15 
1 797 
319 
60 
2545 
180 
60 
15 
1 440 
135 
650 
2 520 
543 Produit 
Ecu« 
498 905 
957 050 
6 752 840 
1050 000 
630 
192 000 
462 000 
192 000 
748 429 
21900 
1027 600 
84 000 
12000 
75000 
204 867 
10 950 
300 000 
231 320 
123 600 
2 769 700 
5 777 100 
24 000 
358 400 
819 000 
32850 
1343 850 
56 000 
333 300 
12000 
1 427 077 
240 000 
45 900 
1 782 850 
134 550 
43 800 
12000 
1 071 450 
98 550 
455 000 
1849 354 
409 600 Transport 
Ecus 
62 897 
150 252 
1 103 165 
22S000 
135 
53 769 
121 044 
75 202 
209 675 
10 411 
175 000 
23 167 
3120 
19 650 
79 793 
3 937 
96 663 
53 469 
26 560 
»64 620 
1 871 671 
6 249 
86 620 
208 326 
12 239 
413582 
14 345 
68 992 
3 242 
295 329 
63 107 
11 360 
387 166 
65 230 
9600 
5 191 
226 083 
21 600 
97 500 
454 514 
130 845 SUCRE 
Quantité 
Tonne* 
1500 
949 
412 
18 
2 
54 
90 
10 
104 
92 
21 
1 242 
1016 
29 
72 
77 
454 
«12 
145 
36 
18 
72 
29 
300 
22 
350 
60 
466 
200 
108 
3« Produit 
Ecu* 
450000 
258 780 
116040 
4 860 
540 
14 900 
24 300 
6 730 
30660 
27 600 
5 820 
355 860 
304860 
8700 
19 440 
22 020 
122580 
165 240-
43 933 
9 720 
4860 
19 440 
«700 
90 000 
7 552 
105 000 
18000 
133 320 
60000 
29160 
9720 Transport 
Ecus 
225000 
229 486 
72783 
3 267 
270 
9333 
19196 
1296 
18096 
13800 
3 691 
260 248 
153 267 
4350 
12 734 
15 738 
86465 
76 885 
24 691 
6534 
3 267 
18 521 
4350 
45 000 
7588 
52 500 
9000 
77 902 
30 000 
14 979 
::;-:*903 AUTRE 
Valeur 
Ecus 
1254 414 
1654 689 
5964 018 
346 000 
1059084 
176679 
100 500 
125 950 
452 002 
6456240 
65000 
6100000 
6 282 
90 000 
77 581 
70009 
15176 
148557 
66 497 
1839 926 
3 286274 
66000 
433 441 
1004 092 
1580 000 
1620651 
2 904 577 
7639 
45 914 
723 376 
77 753 
609 642 
45 346 
190 000 
146 000 
1617 536 
1493 500 
1206 961 
:^::::22«5:265: Transport 
Ecus 
209376 
529 252 
5199310 
69 200 
401496 
44 756 
23 953 
144273 
116 518 
3 678 595 
30 000 
3338 
18000 
94 354 
30 000 
6 807 
35 992 
31 784 
822 018 
1620 243 
13 200 
102 297 
432874 
32 276 
460707 
1 646 164 
6863 
12 957 
400478 
60 422 
244 422 
27 841 
38000 
63 150 
1054 067 
514750 
414 907 
' V>:> 59120 Total 
Produit 
Ecu« 
5 95308» 
S 705 979 
29 017 754 
346 000 
6138164 
1 170 
«55 744 
100 500 
48 000 
1002 800 
1090570 
2349 850 
9 840 595 
2588 200 
440000 
598 890 
9 537 500 
73 092 
»0750 
193150 
•75000 
1 435 206 
136465 
100 496 
11 125 377 
782 555 
1417 520 
17880 329 
39 435 875 
110 670 
1374 000 
5 718 045 
337125 
957 200 
441324» 
2 662 000 
3629 609 
814 300 
•17641» 
9 775 528 
27)303 
369 809 
7 276 873 
2 200 593 
104 325 
16 305 019 
483 518 
177 375 
4 845 050 
166 000 
8 741 246 
98 550 
3133 500 
4 520 153 
:g|::2706l4O Transport 
Ecu« " 
" 
3944«»» 
1 S14 914 
157*«» 
09 200 
533*014 
405 
339 292 
23 953 
-:•:•:« 299 
190 708 
7399J4 
920417 
3871334 
494 020 
•'•••:'..:*sr>«jgQ 
199 535 
2220920 
90103 
••-:-. 7% m 
72 750 
1009« 
553 062 
57293 
27 201 
4 233 713 
291907 
300114 
12129 737 
36 014009 
54 060 
940251 
1292 745 
73014 
141553 
•••:;• •.«*.«* 
392 459 
029001 
»4 544 
:w*-13»*28 
9 912 945 
87051 
91879 
9081798 
932 435 
11*100 
14 380 449 
143594 
114 594 
2332001 
72150 
479372» 
21900 
1 992250 
1950 099 
::::.:::-;:$»*7i4 Général 
Ecus 
9487702 
7520 793 
44*93970 
415 200 
11 477178 
1575 
''::r295 039 
124 453 
93295 
1 183 502 
1900 204 
2 967 297 
13711829 
3050 220 
:.;•:.:•.;.;: «20000 
797 425 
11758120 
133195 
:•:•••••• ,92090 
295 900 
04850 
1989170 
193748 
127 997 
15 359090 
1074 482 
1 717934 
30 009 066 
79449 081 
164 730 
2314291 
« 979 790 
410139 
1099 753 
7923989 
3054 499 
4495270 
999 944 
•2922645 
16 388173 
358 354 
461485 
13338 671 
3133 028 
223425 
30 685 468 
«27110 
291999 
7177051 
238190 
11524 972 
120190 
5125 750 
6 370 239 
3 270854 
TABLEAU N*7 (Page 1 d« 2) 
PROGRAMME 1994 SITUATION AU 4/07/95 
[' REPARTITION DES ALLOCATIONS D'AIDE DJRECTE ET INDIRECTE PAR PAYS , ' T » ; * f ' $ ^J '"- ÏS:8 s r l'^\ 
PAYS 
OUGANDA 
PAKISTAN 
PAPOUASIE NELLE GUINEE 
PARAGUAY 
PEROU 
REPUBLIQUE DOMINICAINE 
RWANDA 
SENEGAL 
SIERRA LEONE 
SOMALIE 
SOUDAN 
SRI LANKA 
SWAZILAND 
TANZANIE 
TCHAD 
THAILANDE 
TOGO 
TUNISIE 
VIETNAM 
WEST BANK » GAZA 
YEMEN NORD I YEMEN SUD 
ZAIRE 
ZAMBIE 
ZIMBABWE 
Grand Total CEREALES 
Quantité 
Tonnes 
19 379 
624 
51 956 
354 
80 532 
5 726 
1 696 
37 864 
4260 
25 021 
4 675 
563 
18 369 
10 244 
12 750 
22 068 
2 045 
7 176 
1 317 639 Produit 
Ecus 
1 996 296 
78 000 
4 965 944 
30 076 
17 791 368 
576 621 
293 700 
6 082 916 
532 500 
2 626 440 
347 744 
72 665 
2290 835 
1 233 036 
1 275 000 
2 960 689 
233 230 
937 541 
164 586 186 Transport 
Ecus 
2 173 630 
93 600 
4 365 072 
49 758 
10 336 730 
309 976 
51 956 
5 835 386 
639 000 
2 316 920 
181 019 
55 659 
1 483 447 
422 621 
1 185 750 
3 602 572 
141 284 
1 116640 
140 586 069 LAIT EN POUDRE 
Quantité 
Tonnes 
1 165 
822 
3 145 
96 
512 
165 
336 
1 307 
502 
289 
120 
3015 
210 
1 966 
205 
32 136 Produit 
Ecus 
1 840 705 
1 315200 
4 516 520 
144 313 
751 200 
226 095 
571 693 
2 039 409 
799 045 
462 400 
182 070 
4 823 595 
330 330 
3 030 720 
286 750 
48 684 354 Transport 
Ecus 
251 132 
1 460 283 
625 138 
26 765 
130 568 
38 184 
51 533 
261 642 
87 288 
51 010 
30 297 
4 454 
39 460 
232 224 
66 925 
7 549 982 BUTTEROIL 
Quantité 
Tonnes 
255 
1 000 Produit 
Ecus 
433 500 
1 700 000 Transport 
Ecus 
45 008 
176 501 HUILE VEGETALE 
Quantité 
Tonnes 
635 
120 
1 
4 140 
75 
3 975 
225 
240 
3 169 
306 
412 
45 
165 
2 042 
510 
510 
315 
1 260 
60 314 Produit 
Ecus 
448 550 
98 000 
350 
3 429 085 
55 800 
3 002 409 
305 841 
192 000 
2 729 836 
214 205 
309 000 
33 900 
120 450 
1 498 828 
382 500 
360 569 
234 150 
1 113 903 
46 566 998 Transport 
Ecus 
102 609 
24 960 
75 
949 378 
18133 
453 043 
37 896 
52 633 
696 009 
46 603 
80 957 
9 790 
35 856 
240 956 
100 215 
76 368 
109 913 
147 911 
10 766 065 SUCRE 
Quantité 
Tonnes 
263 
252 
90 
60 
1 118 
365 
89 
1 
2 948 
450 
75 
145 
426 
14 880 Produit 
Ecus 
170 396 
66 040 
35 206 
30 237 
340 852 
109 500 
25 620 
389 
884 400 
135 000 
22 500 
43 500 
124 020 
4 467 677 Transport 
Ecus 
34 204 
42 161 
22 145 
3996 
169 191 
54 750 
13 710 
103 
442 200 
67 500 
11250 
21 750 
55 080 
2 448 184 AUTRE 
Valeur 
Ecu« 
1 911 061 
17O10 
110000 
2 884 066 
31397 
11 282 124 
500 000 
152 220 
133 635 
2 299 240 
182 600 
637 000 
43 191 
25 967 
3 700 000 
1 773 494 
716 976 
1 398 748 
73 454 475 Transport 
Ecus 
841 350 
9923 
22 000 
991 786 Total 
Produit 
Ecus 
6 367 008 
113010 
188 350 
1315 200 
15 863 855 
, 30870 ,..261561 
3 749 459 
85 228 
88 685 
935 858 
136 950 
300 000 
7 032 
6686 
3000 000 
611540 
222 779 
441360 
30 163 088 32 862 309 
500 000 
1260 777 
1221265 
13 925 753 
292100 
532 500 
4 302310 
771400 
391324 
314 602 
7114430 
1683 816 
10 388 948 
517 500 
5 117 252 
1514 606 
3 574 212 
333 459 690 Transport 
Ecus 
3 402 929 
34 883 
115 675 
1490 283 
6 »73 535 
12954« 
14 991945 
471 284 
248 605 
7 943 094 
191700 
639 000 
2 764 521 
131967 
186154 
102 432 
1487 901 
497 937 
5101 130 
167 715 
4 301 730 
562 651 
1761011 
191 689 869 Général 
Ecus 
0 799 933 
147 993 
304 025 
2 775 483 
22 937190 
367127 
47 594 294 
900000 
1 732 081 
1 470 070 
21 868 847 
483 800 
1 171500 
7 066 831 
903 367 
579 478 
417 034 
9 802 331 
2 181 753 
15 490 078 
685 215 
9 418 982 
2 077 257 
$ 335 223 
531 149 579 
-p 
TABLEAU N*7 (Page 2 de 2) 
PROGRAMME 1994 Situation du.4/07/95 
REPARTITION DES ALLOCATIONSD'AIDE DIRECTE ET tNt^CTEPARPiWS&T^^ 
., PAYS 
APG)HAN»STAN 
AFGHANISTAN Total 
ALGERIE.. 
ALGERIE Total 
ANGOLA 
ANGOLA Total 
ARMENIE 
ARMENIE Total 
BANGLADESH 
BANGLADESH Total 
BELIZE 
BELIZE Total 
BENIN 
BENIN Total 
BHOUTAN 
BHOUTAN Total 
BOttVrE 
BOLIVIE Total 
BOTSWANA 
BOTSWANA Total 
BRESIL 
BRESIL Tola! 
BURKINA FASO 
BURKINA FASO Total 
BURUNDI 
BURUNDI Total 
CAP VERT 
CAP VERT Total 
CENTRAFRIQUE 
CENTRAFRIQUE Total 
CHILI 
CHILI Toraf 
CHINE 
CHINE Total 
COLOMBIE 
COLOMBIE Total 
COMORES 
COMORES Total 
CONGO 
CONGO Total 
COTE OTVOIRE 
COTE D'IVOIRE Total 
CUBA •••'.",;: ORGANISME 
OCR 
EURONAIO 
WFP-PRO 
EURONAID 
UNHCR 
WFP-PRO 
DIRECTE 
OCR 
EURONAID 
WFP-RAIU 
UNHCR 
EURONAIO 
UNHCR 
WFP-PRO 
UNHCR 
EURONAID 
WfP-REG 
WPP-REG 
WPP-REG 
WFP-REG 
EURONAID 
EURONAID 
WFP-REG 
DIRECTE 
OCR 
EURONAIO 
UNHCR 
WFP-RAIU 
WFP-REG 
DIRECTE 
WFP-REG 
WFP-PRO 
EURONAID 
DIRECTE 
WFPrREG 
EURONAID 
EURONAID 
UNHCR 
WFP-REG 
EURONAID 
WFP-REG CEREALES 
Quantité 
Tonnes 
«060 
21850 
26 910 
4 920 
411 
«331 
80 000 
5 769 
«623 
11500 
105 «92 
4 136 
28 000 
32 136 
1908 
1 »o* 
2 024 
2 024 
993 
«93 
82 
•2 
5 000 
«000 
3000 
3000 
1 178 
1 17« 
27 500 
27 S00 
506 
soe 
326 
32« 
1 188 Produit 
Ecus 
716 620 
2 731250 
3 44« 770 
246 240 
51 375 
297*16 
12 000 000 
919 867 
819 023 
1 437 500 
18 17« 390 
429 840 
3500 000 
3 929 940 
209 985 
209 MS 
232 320 
232 320 
130 449 
136 449 
7200 
7 200 
525 000 
S2S000 
375 000 
376 000 
103 200 
103 200 
3 437 500 
3 437 S00 
34 560 
34 S60 
40 750 
40 750 
142 560 Transport 
Ecus 
70840 
3 277 500 
3 341340 
331 470 
61660 
393 120 
5600 000 
458 636 
1 431 048 
1 725 000 
9 214 «94 
495 643 
4200 000 
4 69S643 
170 770 
170 770 
382 160 
382 160 
66 295 
••295 
15 456 
1S456 
176000 
175 000 
450 000 
450 000 
102 713 
102 713 
2 220 626 
2 220 «26 
50 112 
50112 
48 900 
4« »00 
233 365 LAIT EN POUDRE 
Quantité 
Tonne* 
1635 
100 
1 736 
674 
«74 
60 
•0 
150 
»00 
250 
30 
30 
336 
339 
360 
360 
645 
646 
180 
500 
153 
933 
646 
«46 
300 
300 
15 
15 
45 
45 
39 
3« 
436 Produit 
Ecu« 
2 377 845 
160 000 
2 S37 «46 
1008 466 
1 009 466 
94 380 
94 380 
202 500 
160 000 
3«2 500 
46 000 
49 000 
540 800 
540 900 
466 000 
4(6 000 
1011 240 
1 011 240 
279 795 
800 000 
244 800 
1 324 695 
1 033 600 
1 033 600 
411690 
411 690 
20 250 
20 250 
60 750 
•0 750 
62 400 
«2 400 
588 600 Transport 
Ecus 
497 704 
15 000 
612 704 
166 274 
166 274 
13 606 
13 606 
43 014 
17 650 
60*64 
S 295 
5 295 
59 658 
69 «5« 
118801 
11« «01 
226 631 
224*31 
46 671 
75 000 
27 005 
14* «76 
114 020 
114 020 
72 635 
72 635 
3 533 
3 633 
21 340 
21 340 
5 850 
6(50 
102 678 BUTTEROIL 
Quantité 
Tonnes 
248 ProduK 
Ecus 
421 600 Transport 
Ecus HUILE VEGETALE 
Quantité 
Tonnes 
603 
225 
829 
240 
452 
•92 
6500 
673 
1500 
9*73 
1500 
1 600 
1 
1 
240 
240 
616 
•1< 
240 
240 
105 
890 
996 
30 
30 
1400 
1400 
105 
106 
15 
16 
too 
100 
255 
43772I ProduK 
Ecus 
334 655 
164 250 
499 909 
187 800 
789 250 
•• : • ' 
967 060 
5 200 000 
502 840 
1050 000 
• 762 940 
1050 000 
1060 000 
630 
•30 
192 000 
192 000 
462 000 
462 000 
192 000 
192 000 
78 929 
667 500 
74« 429 
21900 
21 900 
1027 600 
1 027«00 
84 000 
94 000 
12 000 
12 000 
75 000 
76 000 
204 867 Transport 
Ecus 
16 884 
46 013 
•2 897 
82 377 
67 875 
160 262 
715000 
163 169 
225 000 
1 103 165 
225 000 
»6 000 
135 
136 
53 769 
63 7«» 
121 044 
121 044 
75 202 
76 202 
34 790 
174 885 
209(76 
10 411 
10411 
175 000 
176 000 
23 187 
23 187 
3 120 
3 120 
19 650 
19*50 
79 793 SUCRE 
Quantité ProduK 
Tonnes 
1500 
1 600 
849 
100 
«49 
262 
160 
412 
18 
•::: 18 
2 
2 
54 
64 
90 
90 
10 
10 
18 
86 
104 Ecus 
' ' 
490000 
480 000 
228 760 
30 000 
269 790 
68 040 
46 000 
11*040 
4860 
4 980 
540 
! 640 
14 580 
14 6*0 
24 300 
24 300 
6730 
• 730 
4860 
25 800 
30*60 Transport 
Ecu« 
225000 
226 000 
214 486 
15 000 
229 49« 
48 783 
24 000 
72 7*3 
3 267 
3 2*7 
270 
: 270 
9 333 
9 333 
19 198 
19 199 
1298 
1 298 
5 196 
12 900 
1*09* 
I : AUTRE 
Valeur 
Ecus 
200 000 
1 264 414 
370939 
1208 000 
76050 
1 «64 «99 
3890 000 
637 651 
79*867 
487 500 
• 9*4 019 
346 000 
34« 000 
22 584 
370000 
666 500 
106*094 
176 679 
17* «7* 
100500 
100 600 
125 950 
12* 950 
92 002 
360 000 
452 602 
7 700000 
298740 
487 900 
• 45* 240 
65 000 
•5 000 
6 100 000 
• 100 000 
9 282 
• 282 
90 000 
90 000 
77 581 Transport 
Ecus 
98 376 
190 000 
20*37« 
292952 
241600 
35100 
•2*262 
1760 000 
168 31« 
3034 994 
225 000 
6 1M310 
69 200 
•9 200 
10 998 
74 0001 
316 500 
40149* 
44 756 
44 75* 
23 953 
23 953 
144 273 
144 273 
30 718 
85 800 
11*618 
3400 000 
93999 
229000 
3 «71 696 
30 000 
30 000 
3 338 
3 33* 
18 000 
1*000 
94 354 .• . : -'A i 
T-is* J' 
ProduK 
Ecus 
" 
2107 960 
194 290 
338.1290 
• •S3 099 
" MfW 
2 218 929 
• •'•'79 090 
t 7M 979 
21060000 
1 757 518 
»197230 
3023 000 
29 917764 
346 000 
34« 000 
951664 
370000 
5 218 500 
«13» 1*4 
1 170 
1170 
795 744 
180009 
•66 744 
W050Ô1 
100 600 
44000 
4*000 
1002 80? 
1002*00 
1060 570: 
1 0*0*70 
1319350 
1027 500 
2 34« 860 
7 700000 
296740 
313 799 
900 000 
513 300 
244 800 
9*40 696 
1952600 
1033 600 
2 6M2O0 
440 000 
440 000 
598 890 
6*9 990 
6 100 000 
3 437 900 
9 637 600 
73 092 
73 092 
60 750 
•0 760 
193 150 
1*3 150 
75 000 
76 000 
1 013 606 
421600 Traneport, 
Ecus 
•-••^MO-JOO 
49 013 
3992900 
3 844*13 
1379 999 
4C1129 
38*00 
1 914 914 
•079 000 
929 092 
4944 264 
2 199 000 
1*74« 21« 
99 200 
••:: «9209 
923 614 
74000 
4 741900 
• 339 914 
406 
406 
321942 
17990 
339 292 
23993 
23 9*3 
9299 
• 29* 
180 702 
190 702 
739 834 
73* «34 
399 732 
290 6*6 
«20 417 
3400000 
".-'-'•' 93 999 
77 734 
79009 
237 900 
•::--27009 
3 971 234 
390000 
114 020 
:>W.-:-:444 020 
480 000 
490 000 
198 535 
19* »35 
2220829 
2 220 «2« 
«0103 
•0103 
21340 
21349 
72750 
72 7M 
19 950 
1*M0 
: : 5io loo 
43 772 Générai 
Ecu« 
2293 989 
210263 
7033 750 
9 497 702 
«799093 
2 819 790 
111150 
7120 7*3 
20125000 
'2 384 470 
: v »031900 
6222 000 
44 7*2*70 
415 200 
416 200 
1 075 178 
" '444000 
9998 000 
1l477t7» 
1675 
1*79 
1 117 366 
177 950 
1 29*03* 
124453 
124 4*3 
S3299 
•3 29« 
1 1*3 902 
1 1*3*02 
1*00 204 
1 »00 204 
1*79 06? 
126*1*5 
2*47 2*7 
11100000 
322339 
3914*9 
979 000 
751200 
271905 
13 711 *2* 
1902600 
1 147 620 
:: 90*0 220 
920 000 
920 000 
797 425 
797426 
6100 000 
5958 126 
1176*12« 
133 195 
133 196 
62 090 
12 0*0 
265 900 
2*6*00 
94850 
94*60 
1523 798 
485 372 
TABLEAU N*8 (1 d« 4) 
PROGRAMME 1994 Situation du 4/07/95 
REPARTITION DES ALLOCATIONS D'AIOE DJRECTE ET INDIRECTE PAR PAYS ET ORGANISME 
PAYS 
CUBA Total 
DJIBOUTI 
DJIBOUTI Total 
DOMINIQUE 
DOMINIQUE Total 
EGYPTE :.:•:;• 
. EGYPTE Total 
EL SALVADOR 
EL SALVADOR Total 
EQUATEUR 
EQUATEUR Total 
ERITHREE 
ERITHREE Total 
ETHIOPIE 
ETHIOPIE Total 
GAM8IE 
GAMBIE Total 
GHANA •.?" 
GHANA Total 
GUATEMALA 
GUATEMALA Total 
GUINEE BISSAU 
GUINEE SISSAU Total 
GUYANE (ETAT) 
GUYANE (ETAT) Total 
HAITI 
HAITI Total 
HONDURAS 
HONDURAS Total 
INDE 
INDE Total 
JAMAÏQUE 
JAMAÏQUE Total 
JORDANIE 
JORDANIE Total 
KENYA ' 
KENYA Tota» 
LESOTHO 
..,,.,.......,,.,,. :•,.._.,, .;;.... ORGANISME 
EURONAIO 
WFP-PRO 
EURONAID 
DIRECTE 
EURONAIO 
EURONAIO 
UNHCR 
EURONAID 
WFP-REG 
DIRECTE 
EURONAID 
WFP-RAKJ 
WFP-RÇG 
DIRECTE 
EURONAIO 
F1CR--' : ' 
UNHCR 
WFP-PRO 
WFP-RAIU 
WFP-REG 
EURONAIO 
EURONAID 
UNHCR 
WFP-RAHJ 
WFP-REG 
EURONAID 
WFP-REG 
EURONAIO 
WFP-RAIU 
WFP-REG 
WFP-REG 
EURONAID 
04RECTE 
EURONAIO 
WFP-REG 
WFP-REG 
EURONAID 
WFP-REG 
DIRECTE 
OCR 
EURONAID 
WFP-PRO 
EURONAID 
WFP-REG CEREALES 
Quantité 
Tonnes 
1 19* 
86 
86 
62 
(2 
100 000 
2 247 
102 24T 
1048 
1 041 
1 465 
1 4*6 
18000 
61 997 
10000 
2000 
«1 »87 
130 000 
73 634 
12 000 
10 000 
10 000 
33 245 
268 87» 
518 
518 
648 
5000 
(«41 
5 578 
5 57« 
54 
54 
25 859 
25(5» 
1 350 
1 350 
1 258 
1 26* ProduK 
Ecus 
142 560 
4 320 
4 320 
4 320 
4 320 
10 200 000 
112 320 
10 312 320 
198 943 
1*8 943 
86 400 
•6 400 
1 890 000 
7 682 093 
1 250 000 
250 000 
11 072 093 
118OÇ0O0 
9 302 751 
1380 000 
1250 000 
1 250 000 
4 745 125 
29 727 »7* 
25 920 
25 820 
32 400 
625 000 
•67 400 
1 279 844 
1 27» «44 
4 280 
4 2*0 
1 537 734 
1 637 734 
175 500 
176 600 
1Q1 760 
101 760 
I 
14 015 
14 015 
20 000 1 751 676 
1 751 *75 
2 700 000 
13 966; 2 659 441 
! 33 95«! 6 358 441 
305 23 664 Transport 
Ecus 
233 365 
5066 
5 066 
6264 
• 264 
4000000 
67 453 
4 067 463 
165 075 
166 075 
125 280 
126 280 
720 000 
7 686 864 
1 500 000 
161 500 
10 068 364 
13 675 000 
10 194 469 
2 400 000 
1 500 000 
1 500 000 
2 838 983 
32 308 462 
38 643 
38 643 
36 465 
750 000 
78« 465 
532 607 
632 607 
4803 
4*03 
2 507 961 
2 507 981 
150 082 
160 082 
85521 
86 621 
1131711 
1 131 711 
3200000 
1438155 
4*3*165 LAIT EN POUDRE 
Quantité 
Tonnes 
436 
15 
15 
60 
60 
270 
270 
196 
196 
266 
527 
782 
480 
684 
1 164 
105 
109 
214 
45 
46 
210 
210 
1 020 
1 000 
2 020 
75 
100 
17J 
784 
784 
300 
300 
630 
630 
780 
780 
15 
15 
30 
30 
17 2611 
;;-:;••::• ,| ProduK 
Ecus 
588 600 
23 595 
23 596 
81 000 
81 000 
364 500 
364 600 
279 975 
278 876 
364 320 
843 200 
1 207 620 
748 350 
1 094 400 
1 842 760 
165 165 
174 400 
339 666 
60 750 
60 750 
263 600 
283 600 
1 564 320 
1600 000 
3 164 320 
117 975 
160 000 
277 975 
926 600 
926 600 
405 000 
406 000 
850 500 
850 600 
1 105 51« 
1 106 618 
20 250 
20 250 
40 500 
40 600 Transport 
Ecus 
102 678 
4 480 
4 480 
14 130 
14 130 
63 585 
63 585 
37 688 
37 888 
53 258 
93 016 
14« 274 
210 697 
102 600 
313 297 
44 023 
16 350 
«0 373 
* 168 
« 168 
49 416 
49416 
232 281 
176 600 
408 781 
22 584 
17650 
40 234 
138 376 
138 376 
69 821 
«8 821 
195 756 
195 75« 
134 496 
134 496 
3 567 
3 667 
«306 
6306 BUTTEROIL 
Quantité 
Tonnes 
248 
18 
18 
479 
478 Produit 
Ecu« 
421 600 Transport 
Ecus 
43 772 
! 
30 600 
30(00 
814 300 
814 300 3 177 
3 177 
64 544 
•4 644 HUILE VEGETALE 
Quant« 
Tonnes 
255 
15 
15 
375 
376 
300 
1 
301 
165 
1*5 
2735 
1 000 
3 735 
4 605 
1250 
1000 
786 
7*41 
30 
30 
212 
280 
492 
1071 
1 071 
45 
« 45 
1815 
1 816 
80 
80 
435 
435 
15 
16 
1000 
497 
300 
1797 
15 
304 ProduK 
Ecus 
204 86.7 
10 960 
10 950 
: • ••"•• • 
300 000 
300 000 
230 650 
770 
231 320 
123 600 
123 600 
2 069 700 
700 000 
2 769 700 
3 612 600 
875 000 
700 000 
589 500 
6 777 100 
24 000 
24 000 
148 400 
210 000 
358 400 
819 000 
818 000 
32 850 
32 850 
1 343 850 
1 343 950 
: 56 000 
56 000 
333 300 
333 300 
12 000 
12 000 
800 000 
417 077 
210 000 
1 427 077 
12 000 
228OOO Transport 
Ecus 
79 793 
3 937 
3 937 
'/.:: 
66 683 
MM3 
53 304 
165 
63 469 
28 560 
28 660 
514 820 
160 000 
««4 820 
1 378 722 
187 500 
150 000 
154 449 
1 871 «71 
6 249 
«249 
31 800 
55 020 
««820 
206 326 
208 326 
12 239 
12 238 
413 582 
413 682 
14 345 
14 346 
69 992 
•8 992 
3 242 
3 242 
160 000 
90 329 
45 000 
296 329 
3 371 
:::'::'-:*»l39 SUCRE 
Quantité 
Tonnes 
92 
92 
• "": •' 
,,..,.—*" 
16 
3 
21 
558 
684 
1 242 
18 
1000 
1 018 
29 
29 
72 
72 
36 
41 
77 
454 
464 
612 
912 
40 
105 
14« ProduK 
Ecus 
27 600 
27 600 
4860 
960 
6 820 
150 660 
206 200 
355 8(0 
4860 
300 000 
304 860 
6 700 
8 700 
19 440 
16 440 
9 720 
12 300 
22 020 
122 580 
122 580 
165 240 
166 240 
I?«** 
31 500 
43 933 Transport 
Ecus 
13 800 
13 800 
3 211 
480 
3 691 
157 648 
102 600 
260 248 
3 267 
190 000 
153 267 
4 360 
4360 
12 734 
12 734 
9588 
6 ISO 
16 738 
86 465 
8« 4*5 
'•: 78 «85 
7* *86 
8 941 
15 750 
24 691 AUTRE 
Valeur 
Ecus 
77 6*1 
70 000 
70*00 
15 17« 
15 17« 
14*567 
14*667 
68 497 
•4 497 
1 839 926 
1 »3* «2* 
1566 774 
16 000 
1212 500 
500 000 
3 2*« 274 
V 
66 000 
«6 000 
433 441 
433 441 
1 004 082 
1 004 082 
1 580 000 
1 580 000 
330 851 
1 590 000 
1 920 861 
t 
1 166 200 
145 689 
392 «86 
1200 000 
2 904 677 
7 «39 Transport 
Ecus 
94 3S4 
30000 
30 000 
'•«807 
«907 
36 992 
36 992 
31784 
31 7*4 
822018 
•22 018 
866 643 
3600 
525000 
225 000 
1 «20 243 
13 200 
13 200 
102 297 
102 297 
432 874 
432 874 
32276 
32 276 
81 757 
376 950 
460 707 
764 000 
337 164 
525 000 
1646 184 
«663 Total 
ProduK 
Ecus 
1436 20« 
3« 665 
97 «0Ù 
136 466 
IOO49I5 
100 4M 
10 209000 
925 377 
11126377 
780 «29 
17)0 
792 666 
574320 
843 200 
1 41742« 
1 890 000 
12 490 72» 
3 249 600 
250000 
17 ««0 32» 
11800000 
14 641 150 
1380000 
192 400 
3 637 500 
2 450 000 
6334 «25 
39 436 «76 
1W670 
110 «70 
319 900 
66 000 
762100 
210 000 
1 374 000 
4 11« 045 
1600 000 
6 71*04« 
164 825 
12 300 
100000 
337 12« 
997200 
957 200 
4 413 249 
4 413 24« 
2 662 000 
2*62 000 
2036669 
1590 000 
3 626 669 
814 300 
•14 300 
32 250 
1751 «15 
1 7*4 128 
4 666 200 
145 689 
3 522139 
1 441500 
• 776 52» 
43 303 
228000 Transport 
Ecus 
SS3942 
13 483 
. .:#:<43«00 
•7 2*3 
-;:,;:::-:::;:27'201 
27 241 
: 4 000 000 
233 713 
4233713 
291262 
291907 
207098 
«3 01« 
••••.•:•• 300 114 
720 000 
0392O37 
1859 200 
161900 
12 12« 737 
13 675000 
12 4*6 124 
2 400000 
1*960 
2362900 
1*75 000 
2 993432 
3* 014 00« 
54&60 
«4 0«0 
86 641 
13 200 
786 150 
55 020 
»40 7*1 
1086 245 
! 176500 
1 2(2 746 
49214 
• 190 
•:::>:si:»7«50 
73 014 
:::::::;-m*W 
141 S83 
3910723 
3 (10 723 
^:::S:::392459 
3*2 46* 
449 651 
37« 950 
^••01 
84 544 
•4644 
«809 
1131711 
1 13* «20 
4144000 
1 «82 «99 
585 750 
'X « «12 (4* 
27 315 
wmwm Général 
Ecus 
194M170 
62 348 
T41400 
193 74* 
127907 
127 *»7 
14200000 
1 199 090 
19 369 090 
1072 087 
2 375 
1 074 4«2 
781416 
936 216 
1717*34 
2 610 000 
21982766 
5104 800 
411 900 
30 00*0«« 
25975000 
27 129 274 
3780000 
212 360 
«000000 
4325 000 
8328057 
76 44« «81 
164 730 
1(4 730 
401 781 
79 200 
1566 260 
265 020 
2 314 281 
5202 290 
1776 500 
« »71 790 
214 039 
1»450 
477 650 
419 139 
1099753 
1 09« 753 
7923969 
7 »23 949 
3064 459 
3 064 459 
2 486 320 
196« 960 
4 466 270 
698 »44 
«•«•44 
39 059 
2881586 
2 922*45 
• «10 200 
145 «89 
9 405 034 
2 027 250 
1* 3*8 173 
70 618 
297 736 
TABLEAU N*0 (2 d« 4) 
PROGRAMME 1994 Situation du 4/07/96 
REPARTITION DES ALLOCATIONS D'AIDE DIRECTE ET WDJREÇTE PAR P^YS ET 
*?.«* *• ' ' ' ' S. // .• ? ' '<"•' {<' ( / :*,s*,~,i F "V'WVZ *"'•?*•£$$' Wfâmm 
PAYS 
LESOTHO Total 
LIBAN;; 
LIBAN Total 
LIBERIA•,••!,: 
LIBERIA Total 
MADAGASCAR 
MADAGASCAR Total 
MALAISIE 
MALAISIE Total 
MALAWI < : 
MALAWI Total 
MALI 
MALI Total 
MAROC 
MAROC Total 
MAURITANIE 
MAURITANIE Total 
MEXIQUE 
MEXIQUE Total 
MOZAMBIQUE 
MOZAMBIQUE Total 
NAMIBIE 
NAMIBIE tot«1 
NEPAL 
NEPAL Total 
NICARAGUA:; V';;;;. 
NICARAGUA Total 
NIGER 
NIGER Total 
OUGANDA' 
OUGANDA Total 
PAKISTAN 
PAKISTAN Total 
PAPOUASIE NELLE GUINEE 
PAPOUASIE NELLE GUINEE Total 
PARAGUAY 
PARAGUAY Total 
PEROU 
PEROU Total 
REPUBLIQUE DOMINICAINE 
REPUBLIQUE DOMINICAINE Total 
RWANDA :: ORGANISME 
EURONAID 
OCR 
EURONAIO 
WFP-PRO 
OIRECTE 
EURONAID 
WFP-REG 
UNHCR 
DIRECTE 
EURONAID 
FrCR 
WFP-PRO 
EURONAID 
UNHCR 
WFP-REG 
UNHCR 
WFP-PRO 
WFP-REG 
WFP-PRO 
DIRECTE 
EURONAID 
WFP-PRO 
WFP-REG 
EURONAID 
UNHCR 
WFP-PRO 
DIRECTE 
EURONAID 
EURONAID 
WFP-REG 
EURONAIO 
UNHCR 
WFP-PRO 
WFP-REG 
EURONAID 
UNHCR 
WFP-REG 
DIRECTE 
EURONAID 
EURONAIO 
DIRECTE CEREALES 
Quantité 
Tonnes 
306 
514 
614 
10 367 
30 896 
41 263 
10000 
2 107 
12 107 
765 
765 
70 000 
2500 
10 000 
38 736 
121 236 
1420 
1 420 
1 41« 
1419 
6300 
13 550 
19 150 
480 
1 794 
20 000 
22 274 
9000 
»000 
2000 
9 767 
11 7*7 
2 403 
2 403 
8611 
5 768 
5000 
1*37» 
624 
(24 
35 000 
16 956 
51 (56 
364 J 
354 
22 000 ProduK 
Ecus 
23(64 
28 800 
2*800 
51*400 
3 862 000 
4 3*0 400 
1 150 000 
164 700 
1 314 700 
96 625 
95 625 
9 «00 000 
295 982 
1 300 000 
4 542 000 
15 537 982 
187 816 
1(7*1* 
177 375 
177 376 
767 500 
1 693 750 
2 4*1 250 
48 000 
235 700 
2600 000 
2 7*3 700 
1 125 000 
1 126 000 
260000 
1 066 678 
1 32« 67( 
406 43ÔI 
40(430 
660 296 
721 000 
625 000 
1 »96 296 
76 000 
7(000 
3 675 000] 
t 290 944 Transport 
Ecus 
17 2*1 
29 484 
2*484 
573 030 
4 634 400 
S 207 430 
400 000 
221 791 
«21 781 
114 750 
114 750 
7000 000 
268 627 
1000 000 
5 810 400 
14 079 027 
95 833 
66 933 
114 684 
114 6*4 
»45 000 
1094 027 
2 03* 027 
44 640 
268 455 
3000 000 
3 303 095 
1350 000 
1 360 000 
222 344 
718 464 
940*28 
162 821 
182 821 
568 430 
665 200 
750 000 
2 173 630 
93 600 
83 600 
2800 000 
1565 072 
4K5 844I 4 366 072 
30 076 j 49 758 
30 07«| 4*76* LAIT EN POUDRE 
Quantité 
Tonnea 
165 
165 
245 
245 
435 
435 
15 
16 
120 
43 
163 
976 
316 
1294 
370 
165 
210 
746 
80 
80 
120 
922 
1 042 
615 
550 
1 165 
822 
822 
1000 
2 145 
3 145 
96 
9« 
4 400 000| 6 535 000l ProduK 
Ecus 
239 475 
239 476 
385 385 
3*5 385 
654 150 
654 150 
23 595 
23 586 
162 000 
68800 
230 800 
1664 600 
504 000 
2 068 800 
569 800 
229 440 
336 000 
1 136 240 
108 000 
108 000 
178 725 
1 475 2O0 
1 653 926 
960 705 
880 000 
1 940 70S 
1315 200 
1315 200 
1 400 000 
3 116 520 
4 616 520 
«44 318 
144 318 Transport 
Ecus 
31341 
31 341 
63 457 
63 467 
166 471 
166 471 
2 400 
2 400 
40 691 
6 450 
47 141 
146 700 
65 774 
202 474 
43 660 
39 654 
37 065 
120 57» 
24 858 
24 989 
41 291 
162 734 
204 025 
154 057 
97 075 
261 132 
1 460 283 
1 460 283 
120 000 
505 138 
625 138 
26 785 
2*7*5 BUTTEROIL 
Quantité 
Tonnes ProduK 
Ecus Transport 
Ecus HUILE VEGETALE 
Quantité 
Tonnes 
31* 
60 
«0 
45 
2500 
2 645 
180 
1*0 
60 
«0 
15 
16 
' 185 
255 
800 
200 
1440 
135 
136 
650 
650 
1300 
1220 
2 620 
240 
303 
643 
135 
500 
•35 
120 
120 
1 
1 
1500 
2 640 
4 140 
75 
76 ProduK 
Ecus 
240 000 
45 900 
45 900 
32 850 
1750 000 
1 7*2 »50 
134 550 
134 660 
43 800 
43*00 
12 000 
12 000 
135 790 
225 660 
960000 
150 000 
1 07t 450 
98 550 
99 560 
465 000 
465 000 
910 000 
939 364 
1 949 354 
182 550 
227 250 
409*00 
98 550 
350 000 
44*550 
96 000 
•6 000 
350 
350 
1095 000 
2 334 065 
3 429 0*6 
55 800 
66*00 Transport 
Ecus 
«3 107 
11360 
11 360 
12 166 
375 000 
'387 166 
65 230 
66 230 
9600 
• •00 
6 191 
11*1 
21630 
46 953 
120000 
39 300 
22*063 
21600 
21 «00 
97 500 
•7 600 
234 569 
219 945 
464 614 
71 306 
59 540 
130 845 
27 609 
75 0O0 
102*09 
24 960 
24 960 
75 
75 
180 000 
76* 378 
949 37* 
18 133 
1*133 
•-•-. I ,:::-: SUCRE 
Quant*« 
Tonne» 
36 
3« 
18 
1« 
72 
. 72 
29 
2* 
300 
300 
22 
22 
350 
360 
60 
•0 
250 
216 
46« 
200 
200 
108 
10» 
36 
36 
263 
263 
252 
262 ProduK 
Ecu« 
9 720 
9 720 
:.:'::" 4860 
4««0 
19 440 
19 440 
. 9700 
• 700 
' 
90 000 
90 000 
7 952 
7M2 
106 000 
105 000 
16 000 
19 000 
75 000 
58 320 
133 320 
60000 
«0 000 
29 160 
29 160 
9 720 
• 720 
170 399 
170 39« 
68 040 
••040 Transport 
Ecu* 
6534 
• 634 
3297 
3 2(7 
18 521 
1*521 
4 350 
4 350 
45 000 
4S000 
7588 
7 6** 
52 500 
62 600 
9000 
9000 
37 500 
40 402 
77 902 
30000 
30 000 
14 979 
14 979 
7 903 
7 903 
34 204 
34204 
42161 
42 161 
•-I'- • -:*-: -•-• AUTRE 
Valeur 
Ecu« 
7 «3« 
46914 
45*14 
137 490 
285 688 
300 000 
723 37* 
«8 793 
9 000 
77 763 
-
179 642 
430 000 
«09 «42 
45 348 
46 34« 
190 000 
190 000 
148 000 
14« 900 
587 436 
800 000 
230 100 
1 «17 «3« 
500 000 
993 500 
1 493 500 
200000 
1006 961 
120* 9*1 
20« 266 
16000 
22« 2«« 
«90 061 
1 181000 
240 000 
19110*1 
17 010 
17 010 
110 000 
110000 
2200 000 
684066 
2*14 0«« 
31387 
313*7 
6000000 Transport 
Ecu« 
• «43 
12957 
12 957 
12000 
163 478 
229 000 
400 47« 
6» 277 
2145 
•0 422 
" -
... 64 422 
180 000 
244 422 
27 841 
27 «41 
38000 
3(000 
93 150 
•3 160 
399 22« 
600000 
54 841 
1064 067 
100 000 
414 750 
614 790 
«0990 
334 217 
414 907 
54 830 
4290 
«•120 
215 650 
568 500 
57 200 
841 350 
9 923 
9 923 
22 000 
22000 
500 000 
491 786 
991 786 
30 870 
30 870 
1890800 Total 
ProduK, 
Ecu« 
171363 
96990« 
3*9 908 
; ÎW #90 
1227 383 
5 912 000 
7 27« «73 
1190000 
1041993 
9000 
2 200(93 
104 329 
104 328 
9 100 000 
543 019 
1300000 
5362 000 
1« 30601« 
414 716 
99000 
4*3 CI« 
r 177 376 
177 37« 
1794 800 
892 500 
2197790 
4 «46 060 
166000 
1M000 
«26 590 
1336 556 
3860000 
716 100 
«74124« 
9« 950 
9*660 
500 000 
2633500 
«133 600 
:::.:'1:478 090 
3 042 153 
4 «20163 
985 690 
1720450 
2 70« 140 
2 370009 
721000 
2196 000 
1 120 000 
«347 00« 
113 0Ï0 
113 010 
188 350 
18« 360 
1315 200 
131(200 
8 370 000 
7 493695 
1SH3 666 
291581 
2«1 681 
10 400000 ^•"•wl'. 
' Ecus •". • 
-•.•• — 
«7011 
«* «79 
•1«7« 
•ï:::.' VttOOO 
919399 
5 234400 
• 0*179« 
4000« 
530 290 
'•':'::'' •Aïtm 
932 43« Général 
Ecu. 
»•8 964 
::::.;4«1i485 
4414*6 
:•:•:;::•: JJJrø 
2042 781 
H146 4O0 
13 33**71 
1990000 
1971983 
-.ï:0-1l:*49 
1133 02* 
:•' t19.10O ;S'.: :o:223429 
119100 
7 000000 
345049 
1000900 
6035 400 
14 3é0449 
137144 
"'«490 
143*94 
./: :t*4*94 
114 »«4 
194 700 
967 900 
1 14« «01 
2 332M1 
72190 
72150 
147430 
784 890 
3720000 
131208 
4 7*3 72* 
21900 
21 «00 
100000 
1892290 
1 992 299 
•\-::œm. 
1287 029 
1*00«M 
338150 
229994 
M4 714 
989950 
865 200 
1393 500 
154 275 
3 402*2« 
34 883 
34 1(3 
115 675 
115(7« 
1460 263 
1 4*0 283 
3600 000 
3 373939 
« 673 63« 
129 54« 
126 «4« 
«429 «00 223 426 
18100000 
99» 068 
•::;:;::2:300«oo 
11397 400 
S* «•« 44« 
991860 
"'".'.":'79290 
•27110 
:': : i.'2»1999 
291969 
1939900 
1 »90 000 
3 347351 
7177 861 
23» 150 
231160 
97« 220 
2 121 446 
7980000 
»47 308 
11 624172 
120150 
120150 
•00 000 
4 929790 
»12« 78« 
•::::;2o*94«i 
4 320 77« 
»370239 
1323(40 
1947014 
» 27« 454 
•«::J36«998 
1599 200 
3549900 
1 274 275 
4 7«« 933 
147 893 
147 «93 
304 029 
304 026 
2 77S 483 
277» 493 
11970 000 
10 867 190 
22(37190 
387127 
3(7 127 
16825 600 
TABLEAU NI (3 d« 4) 
PROGRAMME 1994 Situation du 4/07/95 
REPARTITION DES ALLOCATIONS D'AIDE DIRECTE ET INDIRECTE PAR PAYS ET ORGANISME %&1 i&ffi:'*Wffi&'i 
'""'"V I "* 
PAYS 
RWANDA Total 
SENEGAL 
SENEGAL Total 
SIERRA LEONE 
SIERRA LEONE Total 
SOMALIE 
SOMALIE Total 
SOUDAN 
SOUDAN Total 
SRI LANKA : 
SRI LANKA Total 
SWAZILAND 
SWAZILAND Total 
TANZANIE:..:::-::: 
TANZANIE Total 
TCHAD 
TCHAD Total 
THAILANDE 
THAILANDE Total 
TOGO 
TOGO Total 
TUNISIE ; 
TUNISIE Total 
VIETNAM :; 
VIETNAM Total 
WEST BANK «GAZA 
WEST BANK « GAZA Total 
YEMEN NORO 9 YEMEN SUD ORGANISME 
CICR 
EURONAIO 
UNHCR 
WFP-RAKJ 
DIRECTE 
EURONAIO 
EURONAID 
WFP-RAIU 
CICR 
EURONAID 
UNHCR 
WFP-PRO 
WFP-RAIU 
WFP-REG 
WFP-PRO 
WFP-RAIU 
OIRECTE 
EURONAIO 
UNHCR 
WFP-RAIU 
WFP-REG 
WFP-REG 
EURONAIO 
EURONAIO 
DIRECTE 
EURONAID 
WFP-REG 
EURONAIO 
UNRWA 
WFP-PRO 
WFP-REG 
YEMEN NORO « YEMEN SUO Total 
ZAIRE 
ZAIRE Total 
ZAMBIE .... 
ZAMBIE Total 
ZIMBABWE 
ZIMBABWE Total 
Grand Total CICR 
EURONAID 
WFP-PRO 
WFP-RAIU 
EURONAID 
UNHCR 
WFP-PRO 
WFP-REG 
EURONAID 
WFP-PRO CEREALES 
Quantité 
Tonnes 
52 232 
6300 
«0 532 
5 726 
S 72« 
1 696 
1 ••* 
300 
37 664 
37 8*4 
4260 
4 260 
26 000 
21 
25 021 
4 675 
4(76 
563 
563 
:'••:•.-.•• 
98 
18 271 
1*368 
10 244 
10 244 
12 750 
12 750 
1 636 
11 192 
9 240 
22 068 
2 039 
6 
2 045 
435 
6 741 
7 176 
1 317 639 ProduK 
Ecus 
12861 201 
630167 
i 
17 791 368 
576 621 
676 621 
293 700 
283 700 
43 026 
6 039 890 
6 0*2*16 
532 500 
•32 600 
2 625 000 
1 440 
2 626 440 
347 744 
347 744 
72 665 
72 665 
6960 
2 283 675 
2 290 836 
1233 036 
1 233 036 
1275 000 
1 275 000 
82 862 
1 722 827 
1 155 000 
2 »60 688 
232 480 
750 
233 230 
94 916 
842 625 
937 541 Transport 
Ecus 
3 000 947 
800 763 
10 33*730 
309 976 
309 976 
51958 
51 958 
23 860 
5811 636 
S 835 38« 
639 000 
«3« 000 
2315000 
1 920 
2 316 920 
161019 
181 018 
55 659 
55 859 
8064 
1475 383 
1 483 447 
422 621 
422 621 
1 185 750 
1 185 750 
59 552 
2 157 020 
1386 000 
3 602 672 
140 384 
900 
141 2*4 
105 490 
1011 150 
1 119*40 
164 586 186] 140 586 068 LAIT EN POUDRE 
Quantité 
Tonnes 
272 
240 
512 
165 
1*5 
20 
316 
33* 
225 
261 
821 
1 307 
30 
80 
392 
502 
269 
289 
120 
120 
3000 
15 
3 015 
210 
210 
1968 
1 »68 
165 
40 
206 
32 136 ProduK 
Ecus 
367 200 
384 000 
761 200 
226 095 
226 096 
66 093 
505 600 
571 693 
308 209 
417 600 
1 313 600 
2 039 409 
«3 845 
128 000 
627 200 
799 045 
462 400 
462 400 
182 070 
182 070 
4800 000 
23 595 
4 823 595 
330330 
330 330 
3 030 720 
3 030 720 
222 750 
64 000 
286 790 
48 684 354 Transport 
Ecus 
94 668 
36 000 
130 568 
3« 154 
38 184 
4 133 
47 400 
61 633 
68 760 
39 160 
153 732 
261 «42 
6 100 
12000 
69 188 
67 288 
51 010 
61 010 
30 297 
30 297 
4 464 
4 454 
39 460 
36 460 
232 224 
232 224 
6Q92S 
6000 
66 825 
7 549 982 BUTTEROIL 
Quantité 
Tonnes 
255 
255 
1 000 ProduK 
Ecus 
433 500 
433 500 
1 700 000 Transport 
Ecus 
45 008 
45 008 
178 501 HUILE VEGETALE 
QuantKé 
Tonnes 
3 004 
471 
500 
3 875 
225 
226 
240 
240 
2 070 
1099 
3 168 
18 
288 
306 ProduK 
Ecus 
2 253 000 
399 409 
350 000 
3 002 408 
305 641 
SOS 841 
192 000 
192 000 
1 905 586 
824 250 
2 729 836 
12 605 
201 600 
214 205 
412; 309000 
412 308000 
45 
45 
165 
166 
2 042 
2 042 
510 
610 
10 
500 
510 
315 
315 
1 260 
1 260 
60 314 33 900 
33 800 
120 450 
120 450 
1 498 828 
1 498 828 
382 500 
392 500 
10 569 
350 000 
360 569 
: 234 150 
234 150 
1 113 903 
1 113 903 
46 666 998 Transport 
Ecus 
210 280 
167 763 
75 000 
453 043 
37 896 
37 886 
52 633 
»2 633 
480 065 
215 964 
696 009 
3 403 
43 200 
46 603 
80 957 
80 967 
9 790 
9 790 
! 39 866 
35 866 
240 956 
240 856 
100 215 
100 215 
1368 
75000 
76 368 
109 913 
109 913 
147 911 
147 911 SUCRE 
Quantité 
Tonnes 
90 
90 
60 
60 
60 
1058 
1 11« 
365 
365 
36 
53 
88 
1 
1 
2 948 
2 949 
450 
460 
75 
76 
146 
145 
126 
300 
426 
10 766 0661 14 880 ProduK 
Ecus 
36 206 
•:' -.'.'. 36 209 
. 
30 237 
30 237 
23 452 
317 400 
340 852 
109 500 
109 500 
9 720 
15 900 
25 620 
389 
389 
884 400 
884 400 
136 000 
136 000 
22 500 
22 600 
43500 
43 600 
34 020 
90000 
124 020 
4 467 677 Transport 
Ecus 
22 145 
22 146 
3996 
3 88« 
10 491 
158 700 
168 191 
54 750 
64 750 
y- •• 
5 760 
7 950 
13 710 
103 
103 
442 200 
442 200 
67 500 
«7 500 
11250 
11 250 
21760 
21750 
10 080 
46000 
65 080 
2 44*184 AUTRE 
Valeur 
Ecus 
4 310 833 
«71291 
11 282 124 
600000 
600 000 
152 220 
162 220 
133 639 
133*3» 
240 695 
1526 046 
45 000 
487 500 
2 29» 240 
162 600 
182 600 
637 000 
637 000 
43 191 
43 191 
26967 
29 967 
3 700 000 
3 700 000 
126 274 
1246 720 
400900 
1 773 494 
w'22,'676 
244 300 
450 000 
71« »7« 
1 396 748 
1 39« 749 
73 454 47« Transport 
Ecus 
1085 825 
772 834 
3 749 459 
86228 
•6 228 
«8685 
•8 686 
14 568 
651290 
45000 
225 000 
635 858 
136960 
136 950 
300 000 
300 000 
7 032 
7 032 
«686 
6M6 
3000000 
3000 000 
5 650 
388 390 
217 500 
«11 540 
9179 
106 350 
107 250 
222 779 
441 380 
441 380 
30 163 068 Total 
ProduK 
Ecus 
19 425 034 
2303279 
384 000 
390000 
32 842 30« 
900000 
«00 000 
1 260777 
12*0 777 
715969" 
505 600 
1 221 2*6 
283 721 
9 803162 
417 600 
362400 
487 500 
2 571 360 
13*25 753 
292 100 
292 100 
532 500 
632 500 
2625000 
67 610 
143 900 
838 600 
627 200 
4 302 310 
771400 
771 400 
391 324 
391 324 
314 602 
314*02 
4900000 
30 599 
2 293979 
7 114 430 
1693618 
1 6*3 81« 
10 388 948 
10 388 846 
T 139000 
382 500 
917 500 
209 136 
2980116 
22 500 
1905 500 
6 117 252 
712 066 
64 750 
267 800 
450 000 
1 814 «0« 
2 641587 
932629 
3 674 212 
339 459 690 Transpart 
Ecu« 
4 297 052 
1 »58093 
3« 000 
7500* 
14 «91 946 
471284 
4712*4 
:,:.V:::-201 405 
47 400 
24« 90« 
38 41« 
7 022132 
39 150 
203700 
226 000 
«14 694 
7 943 0*4 
191700 
191700 
639000 
«39 000 
2319000 
17 183 
19990 
343 200 
-- 69 184 
2 7*4 (21 
131 «67 
131 M7 
188 154 
1M154 
102*32 
102 432 
12 91« 
1475 3*3 
1447*01 
497037 
497 937 
5101130 
( 101 130 
«7900 
100 215 
1«7 71* 
65 202 
2 940.770 
11290 
1 67« 500 
4 301730 
320 «Qt 
• 900 
128 100 
107 250 
642 «CI 
704 »CI 
1096150 
1 781 011 
181 88« 88* Général 
Ecu« 
23 722 086 
«161368 
420000 
:•'••,-: 429O0Ô 
47 964 264 
900000 
900 000 
1732061 
1 732 0*1 
; 017070 
993 000 
1470070 
322 13» 
16825314 
456 750 
666100 
712 500 
2909044 
21 M» «47 
4*3 «00 
4*3 »00 
1 •»71.900 
1 171 »00 
4 940000 
•4 793 
183 «50 
1 1*1 »00 
«86 384 
7 0«« »31 
903 367 
903 347 
579 478 
67« 47« 
417 034 
417 034 
4 800000 
43073 
3 769266 
9 «02 331 
21*1793 
2191 7«» 
15 490078 
16490 079 
202 900 
482 715 
«86 216 
274 338 
9526 894 
33 750 
3984000 
• 41» »»2 
1032 467 
71650 
415 900 
597 290 
2077267 
334« 448 
•'M 999775 
133(223 
»31 148 57« 
TABLEAU NI (4 d« 4) 
PROGRAMME 1994 Sanation du 4/07/83 
:«E»tARTJTK>N OES ALLOCAUCNS D'AIDC ALIMENTAIRE DIRECTE €TJND«ECTEF4I?RÊG!QN: *%4 ^i.-.H^-J NW^^i#r %Kj 
3 
J RSOKM 
AFRIOUE AUSTRALE 
AFRIOUE AUSTRAL« Tata] 
AFRIOUE CENTRALE 
AFRIQUE CENTRAL« Total 
AFRIQUE OS VEST 
AFRIQUE OECE«T To<4» 
AFRIOUE OE L'OUEST 
AFRIQUE OC L'OUEST Tata« 
AMERIOUC LATINE 
AMERIQUE LATIN« Total 
ASIE 
ASC Total 
CARAISES 
CARAÏBES Total 
CORNE DE L'AFRIQUE 
CORNE DE L'AFRIOUE Total 
MEOITERRANNEE 
MEOITERRANNEE Total 
OCEAN IMOIEN RAYS 
ANGOLA 
BOTSWANA 
LESOTHO 
MALAWI 
M02AM6IOOE 
NAMIBIE 
SWAZILAND 
ZIMBABWE 
CENTRAFRrOVE 
CONGO 
ZAIRE".'. 
»URUNOI 
KENYA 
OUGANDA 
RWANDA 
TANZANIE 
ZAMBIE 
lENM 
COTECTVOIRE 
GHANA 
GUINEE »ISSAU 
LISERIA 
SENEGAL 
SIERRA LEONE 
TOGO 
BOUVJ« 
BRESIL 
CHtll 
COLOMBIE, 
CUBA 
El SALVADOR 
EOUATEUH 
GUATEMALA 
HONOURAS 
MEXIOUE 
NICARAGUA 
PARAGUAY 
PEROU 
AFGHANISTAN 
ARMENIE 
BANGLADESH 
BHOUTAN 
CM»*» 
INDE 
NEPAL 
PAKISTAN 
SW LANKA 
THAILANDE 
VIETNAM 
YEMEN NORO t YEMEN SUD 
BELIZE 
OOMTNtOUE 
GUYANE (ETAT) 
HAITI 
JAMA/ODE 
R,EPU*LKXK DOMINICAINE 
DJIBOUTI . 
ERITHREE 
ETHIOPIE 
SOMALIE 
SOUDAN 
ALGERIE 
EGYPTE 
JOROANIË 
LIBAN 
MAROC 
TUNISIE 
WEST BANK « GAZA 
COMORES 
MADAGASCAR CEREAL«« 
OuanaM 
Tonna» 
106 MI 
SOS 
12123« 
22 274 
42«0 
an 
2«« «43 
sooo 
92« 
»OM 
»9*4 
«2 
33 »S« 
16 37» 
•0 652 
26 021 
2 04« 
llllli 
ItKM 
6*4« 
«4 
41 »3 
ira 
M3 
>S««2 
2 014 
« ITS 
»0« 
««M 
«04* 
1486 
S 87« 
1950 
«1 7«7 
«its« 
710*« 
M «10 
3213« 
27 600 
1 2S* 
• 000 
4(7« 
10 244 
»11 72J 
«2 
2SS48 
354 
2» 275 
«« «1M7 
2«« «7» 
1 SM 
97*44 
40» 522 
f 331 
102 247 
I4 01S 
«14 
1411 
use» 
12 7SO 
1*4*49 
«2 107 Pro** 
Ecu» 
)>17«3«0 
29 ««4 
ISS37SS2 
2 719 700 
«32 SOO 
»37 »41 
»4 1«« 777 
»75 000 
40 750 
inotn 
3»7«43« 
7200 
«351441 
1 *S4 2M 
«7 7S1 3«4) 
2 «2« 44« 
799 290 
2t«i3*rs 
20« »M 
(«7 400 
42«0 
4 9*0 400 
«7« «2« 
72 *»S 
S 1«« 99« 
292 920 
109 200 
94S«0 
142 i«0 
1M*49 
M 4M 
127« «44 
17(800 
1 93 <7« 
4 M« «44 
«S4IS4« 
9 449 770 
9«2« «40 
9 497 »09 
101 7«0 
1 12S000 
947 744 
1239 09« 
> «9«94SS« 
4 920 
1 «37 794 
M «7« 
1 372 «3« 
4 320 
110T2 0S3 
2» 727 «7» 
2S3 700 
«0*2*1« 
47 1M»«i 
2*7««« 
10312320 
1 78» «7S 
2**00 
177 97* 
2 290*3« 
1271000 
1« 199*2* 
1 914 700 Transport 
Ecu« 
• 714 ««4 
«72*1 
14 07« 027 
3 903 084 
•9*000 
1 11**40 
2« 94* 727 
4M 000 
4» »00 
9 »02 S72 
4 1*t«72 
11464 
4 »3« ISS 
2 173(30 
10 334 730 
2 31« »20 
141 2S4 
«••2Î17S 
170 770 
7W46S 
4*03 
6 207 430 
30* »76 
«S «S» 
• 939 1«3 
»42 1S0 
102 713 
SO 112 
133 MS 
1M075 
12*2*0 
532*07 
ISO 0*2 
»40*2* 
4 M« 072 
7 »4 7 7*4 
3 94*940 
4 «M «49 
2 220 «2« 
M 52« 
1350 000 
11101* 
422 «21 
11 9*9 77« 
«2S4 
2 »07 Ml 
4» 754 
2 944 003 
8 0S« 
iooe«3&4 
92 90« 4S2 
8I*S* 
SI3S9M 
4*2**2«* 
3*3 120 
4 0«7 4S3 
« 131 71« 
2*484 
1USS4 
14*3 447 
1 1*5 760 
• 405 S4* 
»21 7S1 LAIT EN POUDRE 
OuaraM 
Tonna» 
«74 
99« 
t« 
745 
« 772 
M 
9* 
193 
30 
t t«t 
»12 
»02 
20* 
3 247 
260 
210 
17«. 
24S 
1«S 
120 
1 1*9 
90 
»SO 
300 
1» 
43« 
ISS 
7*2 
2 020 
«90 
•0 
«22 
3 14« 
1115 
«0 
7*0 
210. 
1054) 
M 
7»« 
900 
M 
« 24* 
1» 
1 1«4 
214 
99« 
1907 
9*94 
«73« 
270 
16 
186 
3 015 
1»S8 
7««* 
" !.' «s 
436 PYOOU* 
Ecu. 
1 0O*4«S 
S40SOC 
23 5*6 
1 13$ 240 
2 701 «0« 
«2 400 
• 2 400 
1 324 566 
40 600 
(«40 7QS 
761 200 
7»» 046 
2«6 7S0 
i«42 7«i 
9*2 600 
2*3 500 
277 »7» 
315 3*5 
726 095 
1*2 070 
1 717 925 
4(000 
a« ooo 
411 *S0 
2O2S0 
S«* «00 
27**71 
1 207 620 
9 1S4 920 
«60 600 
10*000 
1 516 200 
4 616 620 
12 »M 57» 
*4 9«0 
1 106 SI« 
330 330 
163« US 
• 1000 
»2« «00 
406 000 
144 91« 
155»*«i 
23 586 
1 «42 760 
39» 6«« 
$71 »99 
2-03» 409 
4*17 «12 
2 697 «45 
344 500 
20 250 
238 476 
4 123 $86 
3 03Q 720 
11 «1« 3*6 
«0 750 
•54 160 Transport 
Ecu» 
1M274 
5» «6« 
2 400 
120 67» 
341111 
ItSO 
»1» 
14» *7( 
190« 
251 192 
190 66* 
»7 268 
64*26 
••2 t«3 
«0««4 
4*41« 
40 234 
•9 457 
9*1*4 
30 2S7 
212 252 
6295 
11**01 
72 «9« 
3 533 
102 «7« 
37 «M 
14*274 
40*7*1 
186 764 
24*6« 
1 460 2*3 
«2613« 
3 241 «2« 
«9*0« 
194 4M 
3» 4«0 
117 642 
14 130 
19« 97« 
«•«21 
2« m 
24» 112 
4 4*0 
313 297 
•0 373 
$1539 
2«<S42 
•»« 925 
«12 704 
«3 696 
9 5S7 
31 341 
4 464 
232 224 
•47*75 
2« 940 
1M471 BUTTERO«. 
Ouanot« 
Tonnas 
24« 
24« 
1* 
479 
4*7 
255 
255 Rio** 
Ecu» 
4ji«oe 
421 «OS 
90 SOO 
(14 300 
(44*00 
433 500 
433 90« Transport 
Ecu» 
4STO 
43 772 
3 177 
«4 544 
«7 72« 
46 009 
45 M* HUILE VEGETALE 
OuanM« 
Tonna» 
• «7! 
«1« 
311 
« 1440 
«3* 
1*60 
«2 909 
• 
5)0 
5«« 
» t 797 
•35 
9 »75 
»o* 
916 
TfrSt 
240 
100 
4«2 
46 
2(45 
226 
46 
91*2 
2*0 
«0« 
«S 
25« 
901 
1«» 
1071 
•0 
26» 
4140 
»»•2 
•2« 
i »00 
496 
»60 
120 
l«S 
(«0 
4 2M 
1 
. **'»" 
...74 
«•*« )« »796 
7 641 
240 
31«» 
«4 »M 
«92 
975 
16 
M 
.:: • 204* 
3 «M 
180 Prodi* 
Ecu» 
«752 «40 
462 000 
240 000 
49*00 
«071450 
M 660 
11*3*09 
• 7*2 643 
:• 
MO 54» 
946 54» 
21 »00 
« 427 077 
44)660 
3 002 409 
»14 206 
294 160 
5 34SM1 
182 000 
75 000 
36« 400 
32*60 
1 7*2 «50 
906*41 
99 »00 
2 7MM« 
1*2000 
•4 000 
12000 
204 M7 
291920 
129*00 
•KOOO 
»4 000 
1»4»3«4 
3 42S0M 
7 M« 22« 
4M SOS 
i ose »s* 
933 900 
455 000 
MOM 
120460 
9(2 6M 
1SM1S8 
«90 
1343«*) 
«6«00 
1 4M 2M 
10 960 
2 7*< 7M 
»777 1» 
1*2 0M 
2 7}« «M 
««47*SM 
957060 
9M0M 
12 0M 
46 9M 
«4M «2* 
2 »19 77« 
' \j^y.^'}i^ 
194 560 Tran »part 
Ecv. 
1 «03«« 
121044 
«»«07 
««M 
22« M9 »UCR« 
Ouanau) 
Tanna« 
4«ï 
9M 
4M 
21 «00 
147 811 
«»Mil» 
7« M» 
7*34» 
10411 
2*6 32» 
102 «M 
453 043 
4« «09 
10« »13 
««17 »OS 
«9 7«» 
T«S$0 
M «20 
»2 29« 
M7 1M 
97 »M 
»7*0 
(«7 93« 
75 202 
23 ««7 
»120 
7» 799 
«9 46« 
2» 54« 
20(92« 
14 94» 
464 514 
94S37S 
«M7(«4 
«JM7 
22« MO 
MM2 
97500 
24 9S0 
9S*M 
100 21» 
«1542» 
13« 
419 6(2 
1«1SS 
431 «M 
3 »37 
«84 120 
«•7« «71 
52 «33 
«84 OM 
3 2«*7* 
«60 262 
MM3 
9 242 
11 360 
240 8M 
472 413 
M 290 42« 
«»M 
75 
76 
«94 
146 
269 
»0 
m 
146 
»M 
«4 
2« 
77 
11 
17« 
«0 
V 
72 
SO 
IM 
262 
M3 
«600 
1» 
«12 
. 2M 
«s«: 
« 
4M 
314« 
2 
4»4 
45« 
•J 
1242 
1 01« 
M 
t «1« 
3 53« 
94» 
M 
2 94« 
3 »3» 
72 Pro** 
Ecu» 
««•04« 
90 000 
133 320 
124 020 
4(3 »M 
22 500 
22 »M 
»640 
49*39 
«70 9M 
36ÎO« 
»«20 
49 500 
34*317 
14 690 
«7M 
»020 
4M0 
»««(( 
24 900 
»«20 
1(440 
1(000 
2» «M 
M 040 
«M 7M 
450000 
. :.4««c 
'• . •.:• 
«H 240 
BOOM 
>-:,\':'18»*00 
9M 
19« OM 
•24 »»( 
«40 
1Ï7S89 
«29 «20 
•<:-:> »7 600 
9(6 MO 
304 MO 
90 237 
MO «52 
4 «5« 40» 
26« 7*0 
«720 
(«4 4M 
« «62 M« 
.'• :::::':': 
«•440 Transport 
Ecu» 
72 7*9 
46Q00 
77*02 AUTRE 
Valaw 
Ecu« 
»»•4 9U 
7«M 
«0»«43 
««17 83« 
650*0 19M74* 
151715 
«1 2S0 
t«2M 
»»OM 
24 ««1 
34 204 
22 «46 
«710 
2)750 
134 »M 
1399 
4 960 
«6 7M 
»2«7 
32 Mt 
ItIM 
3«»1 
12 734 
»000 
«4 «79 
42 ««1 
10« 7*3 
225 000 
3247 
: -71 «M 
90000 
'•'•*« 7«0 
«03 
«7SM 
4»»SM 
270 
M4M 
»6 735 
19 «M 
260 24« 
«S» 2*7 
3»M 
1«9 ««« 
•MM2 
229 4M 
(694 
442 200 
(7( 22« 
«a 62i »H7U3 
•5000 
80 000 
1773 494 
«17» 4M 
«45* »M 
2 »04 »77 
1 «1« M1 
11 2*2 «24 
«37 900 
71**7« 
M ««7 «7« 
«7« «7« 
MMO 
723 97« 
500 «00 
162 220 
2«»» 
«•44 244 
126 »60 
• 2*2 
TtM« 
M 4*7 
433441 
«MOOM 
14*000 
4 1«* M« 
J*«« 
» 32» 77» 
12S4414 
94« OM 
10580*4 
100 600 
«too 000 
1(20 Ml 
14*3 600 
«7010 
:.-••:•!: 1«î«00 
431(1 
12 51716« 
1*17« 
1'884.88? 
; 31387 
1»50M5 
70 OM 
1(3« «2« 
32M274 
139 «95 
2 299 240 
T 62» »79 
1 «64 «M 
14« 5(7 
46114 
»700 0« 
S 94* 4M 
77 7S9 Transport 
Ecu» 
«4M 310 
. ..-.• . .• 
«MS 
244 421 
10S4M7 
4419*0 
• »94 »42 
MOK 
KOM 
«14 540 
»»•54» 
3 «7» MS 
1*4« 1*4 Tata« -
*•*«',„, 
*m.:. 
2» 917 >«< 
.'*«**•* 
2*1»«! 
«•»oièu 
• 741344 
"^«•/t*. 
«331« 
ï»74*1j 
»7S413M 
'•v'440M< 
1«3«M 
!.« 41.7,2*3. 
»7M442 
•:-''• tmïin 
»77« «M 
«4« »SO (947«M 
9 74» 4M 
9MM0 
222 779 
1« 4M 347 
44 7M 
19 200 
4M 47« 
M 22« 
•••••::•««*• 
SM 94* 
144 27» 
9 93« 
«43*4 
31 7*4 
102 2*7 
»2 27« 
«9 160 
414 «07 
M17M 
« «7* 115 
20*97« 
«9 200 
40« 4M 
29*63 
4M 707 
«44 7*0 
«923 
.Ï.IMMO 
70» 
1 »32 M* 
«807 
492 874 
30*70 
47« 551 
30 0M 
•22 011 
««20 243 
M MS 
«96 «M 
9 4M «M 
«29 262 
95 M2 
12 M7 
.•:.••'.•• : 
9OM0OO 
3 57« M« 32M2 3M 
4 902911 
4 «14 «M 
«4 »41344 
M« 744 
•••••::.::ÏT*»v« 
1374 «M 
•••:::.:-:*8T«J* 
7 »7« »7» 
«MON 
4 2M777 
314 «82 
41 »M 424 
44) «M 
IBM «7« 
«MMf 
7» 0*2 
«4942M 
7»2«M 
i ««?»*» 
«71« 04« 
2 ««2 OM 
1M0M 
4 «2« «U 
131» TOC 
1«M9«S« 
96 »M »M 
«M30M 
3M0M TiamtaR 
E«w 
««74« 21« 
:„: t«*»; 
«T0«1 
«4 »M 44« 
4783 72« 
• -:-.»-w 
•MOM 
•:>::-.'-S»*1-*1» 
VM4 79« 
4M 4« 
7Ï7M 
4381790 
4 «M 4M 
••'•'•'-• i«7ii»4 
• ««2 »4« 
W: :'*4W»2( 
14 Ml M6 
••'••:««4*ai 
M2M1 
3« «M «1» 
*M 2«: 
•••••.•••••••t-:«*« 
«40»! 
••.•••ï'.:::7J.«t4 
• M17M 
4712*4 
««492 
IN7 711 
»2M 
7MS94 
«M»3» 
M 103 
«•»MI 
2»IM7 
»0»«<4 
« 242 746 
M» 4«» 
7J1S0 
«MOOM 
«4M 2*3 
«ST369S 
14 4M M* 
3 »44 «19 
M 200 
:, 8»881*4 :.:.V«M*»44 
4« «M 
«537 «M: 
3(2« «M 
• ••/V»»««*: 
4 «9 0«« 
•^mmi M4 324 
••.•:'»«•». *<« 
t«7«M 
31939172 
447« 
: l|M 4M, 
M7 2M 
.>:44«»24« 
«14 300 
: 2»i»»v 
• 547 M» 
:•':•: :::.-:.1S*««« 
17 «M 32» 
»43* »7» 
12212M 
1»«»7«? 
72 9M4«7 
»70S »7» 
44 «2« 977 
t 7*4 »2* 
M« M« 
•7737« 
7114 430 
:1i»>*»4» 
»WW 
:.:;::::•:::•;:: 1 :!:••• : M 7» 
M 4221 22MM3 3» Ml 
'"••«j»'«* 
DIN1 
(WW 
34 Mî 
::::;.::::;::1»1700 
«M 164 
::;::.:':4«"»37, 
1*7 715 
ISSMMt 
40« 
•i::.::;-*::;» «B». 
141 «S3 
»»1072» 
«4 «44 
:'.;:: «»«M 
1 M« «72 
:::-o:-.-::\»7*«» 
1112« 797 
M 84« »M 
24» (0$ 
7M30M 
M Ml «2» 
1(44144 
4 293 71» 
1«M«20 
«1(7» 
«14 «M 
IM7M4 
> «40« 19« 
«3 »»2 33« 
,x:.:':::,*1 340 
•3243« Ganan« 
««*• 
44 7« «70 
41«3 602 
SM 964 
MM« 4M 
14 «24 «72 
v120 tvo 
4 474(00 
«33*22» 
M «4113» 
:•:':': ::.:«JO0M 
MS »M 
• 4««M2 
MM4M1 
«3741 »2« 
U3M171 
»7M»»9 
47 664 264 
'7M«*»1 
»077 257 
MSM177 
12M034 
••••:•• •.•:•:*« 880 
î »<4 2«1 
4«C49* 
1S9344 «71 
«O0M0 
1 797 Mt 
417 094 
M)«l«4> 
*»2»6 
1»M2u4 
7»7 425 
19» IM 
1 M» 17» 
1(74 4(7 
«717(94 
• »71 7*0 
»06446« 
23*160 
« »9 29* 
2 776 ««9 
22 «37 «M 
4«*1»6M 
»497 702 
41» 200 
1147717» 
424 469 
44 7M1M 
4 4M 270 
»1»7M 
147 M9 
,•:;.:::,••» «09 
»7» 47« 
"••: :n«<7»» 
«M 21« 
HU1I1I 
1(75 
«7 »»7 
10M76) 
7 «29 M» 
«M «44 
M7 427 
1« 497 Mi 
:':••••:: 19» 74« 
300M0M 
7» 448 Ml 
4 470070 
21 »M «47 
47* Ml 411 
7820 7*9 
IC9M0M 
2*22*4« 
4*1486 
»81 M* 
• «02 991 
«5 4M 07» 
M M« M« 
;: 82 0» 
» «93 02« 
TABLEAU N*»<1 MX) 
PROGRAMME 1994 Situation du 4/07r»3 
V. REPARTITION DESi AVOCATIONS D'AIDE ALIMENTAIRE DIRECTE ET :lNDWECT&«?AR;REQ|QN:!i j 
REGION 
OCEAN INDIEH Total 
PACIFIOUE 
PACIFIQUE Total 
SAHEl 
SAHÇL Total 
Grand Total PAH 
MALAISIE 
PAPOUASIE NELLE GUINEE 
BURKINA FASO 
CAP VERT 
GAMBIE 
MALI 
MAURITANIE 
NIGER 
TCHAO CEREALES 
Ou armé 
Tonnas 
12 107 Pro** 
Ecus Transport 
EcJs ' 
«314 7001 »21761 
76$: 86625' 114760 
«24 j 7t000l »3 600 
1 31» 173 523 20(350 
»83 ' 190 449: 66 295 
6000J 525000 175000 
51»| 25920) 38643 
1420| 1 «7 816 55133 
1»»50i 24(1250: 2038027 
2 403 406 430. 162 «21 
! ! 30U4 3 756 115 2 537 611 
131763»' 164 516 11« 140 514 06» LAJT EN POUDRE 
OuanU» 
Tonnai 
4(0 Pro** 
Ecus 
714 »00 
645 j 1 011 240 
»46 1033 600 
461 60 750 
163 230 100 
1294J 2 068(00 
1042. 1653 925 
219] 462 4M 
4 124! 6 521515 
32 1361 416(4 354 Transport 
Ecus 
««7111 
226 631 
114 020 
• 168 
47 141 
202 474 
204 025 
51010 
• 54 46» 
7 54(812 BUTT6ROM. 
Ou »nu« 
Tonnst Pro** 
Ecu» Transport 
Ecus 
i I 
] 
i 
I 
1 1 
10001 1700 0001 176 501 HUILE VEGETALE 
Ouanoté 
Tonnai 
«•0 
1 
1 
895 
1400 
30 
15 
543 
412 
3 3»S 
• 0 314 Pro** 
Ecus 
134 550 
350 
35« 
74« 429 
1 027 600 
24 OM 
12 000 
408 8M 
308 000 
2 52» «2» Transport 
Ecus 
•5 794 
7« 
79 
209(75 
175 OM 
(24« 
61(1 
130(45 
•0 857 
«07(17 
4« $•••»•! 10 766 065 SUCRE 
Ouanot« J 
Tonnas 
72 
28 
21 
10 
22 
360 
36 
411 
14 (10 Pro** 
Ecu» 
«•440 
• 7M 
(70S 
«730 
7 552 
105 0M 
8 720 
12» 002 Transport 
Ecus 
1(921 
4 360 
4 35» 
12M 
7 5M 
62 5M 
7 903 
(»2»» 
4 467 6771 144(1(4 AUTRE 
Valaur 
Ecus 
77 753 
«100M 
««0 000 
452 M2 
45 348 
180 9M 
226 265 
»13 »13 Transport 
Ecus 
»8 422 
22 0M 
22 000 
116518 
27 841 
38 0M 
58 120 
241 478 
73 454 4751 30I63 0M Tatal 
Pro** 
Ecu» 
1 261 949 
104 925 
1M960 
1*2 »79 
2 94« »SO 
2M«2M 
110*70 
4(3 51» 
4 84» 050 
2 7M 140 
77» 4M 
«3(4» 12« Transport 
Ecus 
•59 77» 
1U100 
It» «76 
194 775 
»20417 
464 020 
»4 060 
143 594 
2 332 Ml 
664 714 
131 M7 
«31(773 
336 45» »»71 11161(111 G4r>4ral 
Ecus 
3 21511« 
223 425 
304 025 
917 450 
2 M7 267 
3 050 220 
164 730 
(27 110 
7177 051 
3 270 (64 
»03 367 
11166 56« 
53114*37» 
V (^ 
TABLEAU N*8 (2 *• 21 
PROGRAMME 1994 Situation du 4/07/95 
SYNTHESE DES ALLOCATIONS Q'MDE ALIM^T«AIR^^^ 
PAR REGION ET PAR ZONE GÉOG&W >,,;> 
£ REGIONS 
AFRIQUE AUSTRALE 
AFRIQUE CENTRALE 
AFRIQUE DE L'EST 
AFRIQUE DE L'OUEST 
AMERIQUE LATINE 
ASIE 
CARAÏBES 
CORNE DE L'AFRIQUE 
MEDITERRANNEE 
OCEAN INDIEN 
PACIFIQUE 
SAHEL Valeur Allouée (ECU) 
95 142 139 
10 804 882 
96 568 277 
20 101 842 
49 819 696 
46 931 818 
10 437 965 
128 991 412 
50 648 381 
3 215 118 
527 450 
18 160 599 17.91% 
2.00% 
18,18% 
3.78% 
9,38% 
8.84% 
1.97% 
24,29% 
9,54% 
0.61% 
0,10% 
3,42% REPARTITION AIDE ALLOUEE PAR REGIONS 
AFRIQUE AUSTRALE 
17,81« Af RIOUE CENTRALE 
2.00« 
OCEAN mOIEN 
0.(1« 
MEDITERRANNEE 
S.64« 
CORNE DE LAFRIOUE 
24,29% AFRIOUE OE L'EST 
18,18% 
AFRIQUE DE L OUEST 
1,78% 
AMERIQUE LATINE 
t.36% 
CARAÏBES 
1,(7% 
ZONE GEOGRAPHIQUE 
AMERIQUE LATINE 
ASIE 
MEDITERRANNEE 
PAYS ACP 
TOTAL GENERAL Valeur Allouée (ECU) 
49 819 696 
47 155 243 
50 648 381 
383 526 259 
531 149 679 9,38% 
8,88% 
9,54% 
72,21% 
100,00% REPARTITION PAR ZONE GEOGRAPHIQUE 
AMERIQUE LATHE 
MEDITERRANNEE 
B.54% 
TABLEAU IT10 
PROGRAMME 1994 Situation du 4/07/95 
^ REPARTITION DES ALLOCATIONS D'AIDE ALIMENTAIRE DIRECTE ET INDIRECTE PAR REGION 
(AVEC REPARTITION PAR ORGANISME) 
tf REGIONS 
AFRIQUE AUSTRALE 
AFRIQUE CENTRALE 
AFRIQUE DE L'EST 
AFRIQUE DE L'OUEST 
AMERIQUE LATINE 
ASIE 
CARAÏBES 
CORNE DE L'AFRIQUE 
MEDITERRANNEE 
OCEAN INDIEN 
PACIFIQUE 
SAHEL 
Grand Total MONTANTS ALLOUES 
TOTAL 
95 142 139 
10 604 882 
96 668 277 
20 101 842 
49 819 696 
46 931 818 
10 437 965 
128 991 412 
50 648 381 
3215118 
527 450 
18 160 599 
531 149 579 % 
17,91% 
2,00% 
18.18% 
3.78% 
9,38% 
8,84% 
1,97% 
24,29% 
9,54% 
0,61% 
0.10% 
3,42% 
100,00% AIDE DIRECTE 
46 201 220 
43 676 000 
500 000 
17 064 920 
6 100 000 
28 285 000 
19000 000 
1 550 000 
1 902 600 
164 279 740 V. 
28.12% 
26,59% 
0,30% 
10,39% 
3,71% 
17,22% 
11,57% 
0,94% 
1,16% 
100,00V. AIDE INDIRECTE 
CICR 
2 384 470 
274 338 ONG 
14 578 230 
5 526 894 
24 190 110 | 14 435 099 
149 490 j 5 925 082 
| 26 507 385 
2 253 689 
322 139 
29 574 236 6 680 885 
8 438 793 
66 806 772 
6 492 600 
1 653 973 
3 719 512 
160 765 225 UNHCR 
265 900 
3 116 700 
79 200 
2 375 
1 459 200 
1 575 
669 100 
2 619 750 
527 450 
2 014 750 
10 756 000 FICR 
2 300 000 
3 780 000 
6 080 000 UNRWA 
15 490 078 
15 490 078 WFP 
29 678 219 
4 537 750 
11 150 368 
13 448 070 
6 245 016 
30 438 044 
1 997 597 
29 128 401 
7 045 953 
11 145 
10 523 737 
144 204 300 TOTAL 
48 940 919 
10 604 882 
52 892 277 
19 601 842 
32 754 776 
40 831 818 
10 437 965 
100 706 412 
31 648 381 
1 665 118 
527 450 
16 257 999 
366 869 839 % 
13.34% 
2.89% 
14,42% 
5,34% 
8,93% 
11,13% 
2,85% 
27,45% 
8,63% 
0,45% 
0,14% 
4,43% 
100,00% 
TABLEAU ISM1 
PROGRAMME 1994 Situation du 4/07/95 
V-REPARTITION DES ALLOCATIONS D'AIDE ALIMENTAIRE DIRECTE ET INDIRECTE, W^ 
PAR ZONE GEOGRAPHIQUE , > ;:—^~- « è 
REGIONS 
AMERIQUE LATINE 
ASIE 
MEDITERRANNEE 
PAYS ACP 
|Grand Total TOTAL 
49 819 696 
47 155 243 
50 648 381 
383 526 259 
531 149 579 % 
9,38% 
8,88% 
9,54% 
72,21% 
100,00% AIDE OIRECTE 
17 064 920 
6100 000 
19000 000 
122 114 820 
164 279 740 % 
10,39% 
3,71% 
11,57% 
74,33% CICR 
2 253 689 
27 320 547 ONG 
26 507 385 
6 680 885 
6 492 600 
121 084 355 MONTANTS ALLOUES 
UNHCR 
2 375 
1 682 625 
2 619 750 
6 451 250 
100,00%| 29 574 2361 160 765 2251 10 756 000 FICR 
6 080 000 
6 080 000 UNRWA 
15 490 078 
15 490 078 WFP 
6 245 016 
30 438 044 
7 045 953 
100 475 287 
144 204 300 TOTAL 
32 754 776 
41 055 243 
. 31 648 381 
261 411 439 
366 869 839 % 
8,93% 
11,19% 
8,63% 
71,25% 
100,00% 
tf REPARTITION AMERIQUE LATINE 
AIDE DIRECTE 
34.25% 
REPARTITION MEDITERRANNEE 
AIDE DIRECTE 
36.51 S REPARTITION ASIE 
AIDE DIRECTE 
12.94% CICR 
78*ONC 
14,17« 
REPARTITION PAYS ACP 
FICR 
1.59% 
UNHCR 
1.63% 
i» TABLEAU N'12 
PROGRAMME 1994 Situation du 4/07/96 
CLASSEMENT DES PAYS PAR MONTANT ALLOUE 
) 
POSITION 
1 
2 
3 
4 
S 
C 
7 
S 
S 
10 
11 
12 
13 
14 
15 
16 
17 
18 
19 
20 
TOTAUX PAYS 
ETHIOPIE 
RWANDA 
ANGOLA 
MALAWI 
ERITHREE 
PEROU 
SOUDAN 
KENYA 
WEST BANK &. GAZA 
EGYPTE 
BURUNDI 
LIBERIA 
CHINE 
MOZAMBIQUE 
BANGLADESH 
OUGANDA 
AFGHANISTAN 
ZAIRE 
TUNISIE 
HAITI TOTAL ALLOUE 
75 449 681 
47 554 254 
44 762 970 
30 565 46« 
20 009 066 
22 837 190 
21 868 847 
',5 388 173 
15 490 078 
15 359 090 
13 711 829 
13 338 671 
11 758 126 
11 524 972 
11 477 178 
9 769 933 
9 497 702 
9 418982 
8 60? 331 
7 923 969 
427 428S10 % 
14,20% 
8,95% 
8.43% 
5.78% 
5,65% 
4,30% 
4,12% 
3,09% 
2,92% 
2,89% 
2,58% 
2,51% 
2,21% 
2,17% 
2,16% 
1,84% 
1,79% 
1.77% 
1,62% 
1.49% 
80,47% POSITION 
21 
22 
23 
24 
25 
26 
27 
28 
29 
30 
31 
32 
33 
34 
35 
36 
37 
38 
39 
40 PAYS 
ALGERIE 
MAURITANIE 
TANZANIE 
GUATEMALA 
NICARAGUA 
ZIMBABWE 
NEPAL 
INDE 
NIGER 
MADAGASCAR 
HONDURAS 
CAP VERT 
BURKINA FASO 
JORDANIE 
PARAGUAY 
GHANA 
VIETNAM 
ZAMBIE 
CUBA 
BRESIL TOTAL ALLOUE 
7 520 793 
7 177 051 
7 066 831 
6 978 790 
6 370 239 
5 335 223 
5 125 750 
4 455 270 
3 270 854 
3 133 028 
3 054 459 
3 050 220 
2 967 267 
2 922 645 
2 775 483 
2 314 251 
2 181 753 
2 077 257 
1 989 170 
1 800 204 
81 566 538 % 
1.42% 
1,35% 
1.33% 
1,31% 
1,20% 
1,00% 
0,97% 
0.84% 
0,62% 
0,59% 
0,58% 
0,57% 
0,56% 
0,55% 
0.52% 
0,44% 
0,41% 
0,39% 
0,37% 
0,34% 
15,36% POSITION 
41 
42 
43 
44 
45 
46 
47 
48 
49 
50 
51 
52 
53 
54 
55 
56 
57 
58 
59 
60 PAYS 
SIERRA LEONE 
EQUATEUR 
SOMALIE 
BENIN 
BOTSWANA 
SWAZILAND 
GUYANE (ETAT) 
EL SALVADOR 
CENTRAFRIQUE 
TCHAD 
JAMAJQUE 
CHILI 
YEMEN NORO & Y 
MALI 
THAILANDE 
SENEGAL 
SRI LANKA 
LIBAN 
TOGO 
ARMENIE TOTAL ALLOUE 
1 732 061 
1 717 634 
1 470 070 
1 295 036 
1 183 502 
1 171 500 
1 098 753 
1 074 462 
920 000 
903 367 
898 844 
797 425 
685 215 
627 110 
579 478 
500 000 
483 800 
461 485 
417 034 
415200 
18 431 976 % 
0.33% 
0,32% 
0.28% 
0,24% 
0.22% 
0,22% 
0,21% 
0,20% 
0.17% 
0,17% 
0.17% 
0.15% 
0,13% 
0,12% 
0,11% 
0,09% 
0,09% 
0,09% 
0,08% 
0,08% 
3.47% POSITION 
61 
62 
(3 
64 
65 
66 
67 
68 
69 
70 
71 
72 
73 
74 
75 
76 
77 
78 
79 PAYS 
GUINEE BISSAU 
REPUBLIQUE DOMINICAINE 
LESOTHO 
PAPOUASIE NELLE GUINEE 
MAROC 
CONGO 
MEXIQUE 
MALAJSIE 
DJIBOUTI 
GAMBIE 
PAKISTAN 
COLOMBIE 
DOMINIQUE 
BHOUTAN 
NAMIBIE 
COTE D'IVOIRE 
COMORES 
BOLIVIE 
BELIZE 
TOTAL GENERAL TOTAL ALLOUE 
410 139 
387127 
358 354 
304 025 
291959 
265 900 
238150 
223 425 
193 748 
164 730 
147 893 
133195 
127 697 
124 453 
120 150 
94 650 
82 090 
53 295 
1575 
3 722 555 
531 149 579 % 
0,08% 
0,07% 
0,07% 
0,06% 
0,05% 
0,05% 
0,04% 
0,04% 
0,04% 
0,03% 
0,03% 
0,03% 
0,02% 
0,02% 
0,02% 
0,02% 
0,02% 
0,01% 
0,00% 
0,70% 
100,00% 
TABLEAU N*13 
PROGRAMME 1994 Situation du 11/08/95 
éiïîÛÎIÎJééàémHïiiààià I ' f I 
TYPE 
OE 
MOBILISATION 
Marché Européen 
Actions Triangulaires 
Grand Total CEREALES | 
Quantité 
Tonnes 
762 298 
430 402 
1 192 699 Valeur 
Ecus 
105 168 752 
62 049 780 
167 218 532 % 
Tonnes 
63,91% 
36.09% 
100.00% % I 
Ecus I 
| 
62.89% J 
37.11%I 
100,00%| TYPE 
DE 
MOBILISATION 
. 
Marché Européen 
Actions Triangulaires 
(Grand Total LAIT EN POUDRE 
Quantité 
Tonnes 
28 709 
260 
28 969 Valeur 
Ecus 
46 388164 
419 346 
46 807 510 % 
Tonnes 
99,10% 
0,90% 
100.00% % 
Ecus 
99.10% 
0,90% 
100,00% 
TYPE 
DE 
MOBILISATION 
Marché Européen 
Actions Triangulaires 
JGrand Total BUTTEROtL 
Quantité 
Tonnes 
752 
752 Valeur 
Ecus 
1 276 465 
1 276 465 % 
Tonnes 
100.00% 
0.00% 
100,00% % 
Ecus 
100.00% 
0.00% 
100.00% TYPE 
DE 
MOBILISATION 
(Marché Européen 
.Actions Triangulaires 
iGrand Total HUILE VEGETALE 
Quantité 
Tonnes 
42 294 
11226 
53 520 Valeur 
Ecus 
31 257 641 
6 591 692 
37 849 332 % 
Tonnes 
79.02% 
20.98% 
100,00% Ecus 
82.58% 
17.42% 
100,00% 
TYPE 
DE 
MOBILISATION 
Marché Européen 
jActions Triangulaires 
(Grand Total SUCRE 
Quantité 
Tonnes 
13 477 
1241 
14 718 Valeur 
Ecus 
4 624 618 
375 813 
5 000 431 % 
Tonnes 
91.57% 
8.43% 
100,00% % 
Ecus 
92,48% 
7.52%| 
100.00%j TYPE 
DE 
MOBILISATION 
(Marché Européen Valeur 
Ecus 
6 496 339 Ecus 
12.81% 
87,19% 
TYPE 
DE 
MOBILISATION 
Marché Européen 
Actions Triangulaires 
Grand Total TOTAL 
Quantité 
Tonnes 
847 530 
443 129 
1 290 659 Valeur 
Ecus 
195 211 979 
113 637 127 
308 849 106 % 
Tonnes 
65.67% 
34.33% 
100.00% % 
Ecus I 
63.21% 
36.79%j 
100,00%J 
REPARTITION DE L'AIDE PAR TYPE DE MOBILISATION 
Actions Comparaison en Tonnes 
Triangulaires 
34% BIPARTITION DE L'AIDE PAR TYPE DE MOBILISATION 
Comparaison en Ecus 
TABLEAU IM°13 
•** 
23 
ISSN 0254-1459 
KOM(95) 452 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 11 
Katalognummer : CB-CO-95-494-DA-C 
ISBN 92-77-93892-7 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg