5. 6. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 139/37 
3.4. Ved vurderingen af kontrollens effektivitet fore­
slår Kommissionen Rådet at tage hensyn til den natio­
nale lovgivning vedrørende sanktioner (Bilaget, pkt. 4, 
andet led). ØSU tvivler på, at Kommissionen har juri­
disk belæg for at medtage en sådan bestemmelse. ØSU 
mener ikke, at Kommissionen har ret til at dømme i straffesager; disse henhører under medlemsstaternes 
kompetence og har ikke været genstand for en overfør­
sel af suverænitet. Kommissionen kan opfordre til en 
harmonisering af de aktioner, som beskrives i medlems­
staternes lovgivning. 
Bryssel, den 30. marts 1989. 
Alberto MASPRONE 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
Udtalelse om Kommissionens forslag om fastsættelse af priser for landbrugsprodukter og om 
dertil knyttede foranstaltninger (1989/1990) 
(89/C 139/11) 
Rådet for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 9. februar 1989 under henvisning til 
EØF-traktatens artikel 198 at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse om 
det ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's sektion for landbrug og fiskeri, som udpegede 
Rudolf Schnieders til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 2. marts 1989. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 264. plenarforsamling den 31. marts 1989, 
med 89 stemmer for, 9 stemmer imod og 5 stemmer hverken for eller imod, følgende udtalelse. 
DEL I 
Indledende bemærkninger 
1. ØSU konstaterer, at Kommissionen med sine pris­
forslag for produktionsåret 1989/1990 følger bestræbel­
serne i retning af kontinuitet og sammenhæng i det 
europæiske landbrugs tilpasning til de nye markedsvil­
kår både i EF og på verdensmarkedet. 
2. Denne tilpasningsproces skal — som også inden 
for andre sektorer — finde sted på en socialt acceptabel 
måde. Til dette spørgsmål har ØSU fremsat be­
mærkninger i sine udtalelser af 30. oktober 1985 om 
perspektiverne for den fælles landbrugspolitik (!) og af 
19. november 1987 om gennemførelse af Fællesakten 
på landbrugsområdet (2). 
(!) EFT nr. C 330 af 20. 12. 1985. 
(2) EFTnr. C 356 af 31. 12. 1987. 3. For alle ledsageforanstaltningers vedkommende 
må man sikre, at de gennemføres på afbalanceret vis i 
samtlige medlemsstater. Mange foranstaltninger er ikke 
blevet gennemført i alle medlemsstater, fordi de supple­
rende finansielle midler, som medlemsstaterne skal bi­
drage med, ikke har været til stede i det fornødne 
omfang, eller fordi medlemsstaterne har holdt dem 
tilbage. Dette fører enten til, at producenterne behand­
les forskelligt, eller også opnår man ikke det tilsigtede 
mål (f.eks. mindskelse af produktionen via braklægning 
eller ydelse af kompensation for indkomsttab). ØSU 
opfordrer Kommissionen til at træffe de nødvendige 
foranstaltninger til løsning af disse problemer. 
4. Kommissionens prisforslag skal ses i sammen­
hæng med andre foranstaltninger, som Kommissionen 
har bragt i forslag: landdistrikternes fremtid, landbrug 
og miljøbeskyttelse, Fællesskabets strategi og aktion 
inden for skovbrugssektoren og beskyttelse af naturlige 
og delvis naturlige levesteder samt af vilde dyr og plan-
Nr. C 139/38 De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 6. 89 
ter. ØSU afgiver udtalelse om disse forslag i en nær 
fremtid. De nævnte meddelelser og forslag fra Kommis­
sionen, som kan få konsekvenser for landbrugernes 
og landbefolkningens situation, er desværre ofte ikke 
særlig konkrete. Sektionen opfordrer Kommissionen til 
inden udgangen af 1989 at fremlægge en sammenhæn­
gende fremtidsplan for landbruget og landbefolkningen 
med konkrete, effektive og indbyrdes afstemte foran­
staltninger. 
Generelle bemærkninger 
1. Med Rådets beslutning af 11./12. februar 1988 er 
Fællesskabets finansielle problemer løst for de kommen­
de fem år. Uanset hvad der sker på landbrugs- og 
levnedsmiddelområdet i EF, kan den af Rådet fastlagte 
finansielle ramme ikke overskrides i de næste fem år. 
Med denne beslutning har man tilvejebragt forud­
sætningerne for gennemførelsen af Fællesakten og der­
med for det indre marked i 1993. 
2. Trods denne beslutning står man fortsat over for 
en række uløste problemer på landbrugsområdet. 
a) Der er endnu ikke skabt balance på markederne for 
korn, oliefrø og proteinafgrøder (se også Kommis­
sionens fremstilling). 
b) Uoverensstemmelserne inden for Den almindelige 
overenskomst om Told og Udenrigshandel (GATT) 
er endnu ikke blevet bilagt. 
c) Landbrugernes indkomstsituation er blevet forrin­
get gennem de seneste år, specielt for agerbrugsbe­
drifternes vedkommende^). 
d) Der består fortsat en uløst konflikt mellem yderlige­
re rationalisering og mere miljøvenlig produktion. 
Den tekniske udvikling og den seneste videnskabeli­
ge viden lægger op til øget produktion pr. dyr og 
pr. arealenhed, til øget kapitalanvendelse samt til 
en begrænsning i antallet af ansatte og dermed også 
til en udvidelse af bedrifterne og af de opdyrkede 
arealer. Fra miljøforkæmperne lyder kravet de­
rimod, at der skal drives ekstensivt landbrug i et 
landskab gennemskåret af hegn og hæk, og at så 
mange småbrug som muligt skal bevares. 
e) Den set-aside-ordning, som Rådet vedtog som ledsa­
geforanstaltning, har kun haft ringe succes, dels 
fordi der har været utilstrækkelige finansielle midler 
til rådighed i EF eller i medlemsstaterne, og dels 
fordi foranstaltningerne var frivillige. 
(!) Producentpriserne for »Korn og ris« i EF (11) (med 1980 = 
100 som basis) er reelt faldet med 22% fra 1983 til 1987 
(Kilde: Eurostat, 1/1988, 5B, side 176). Ifølge oplysninger fra 
EF's statistiske kontor er de reale producentpriser for »Korn 
og ris« faldet med yderligere 6,9% i 3. kvartal af 1987 
(ligeledes med 1980 = 100 som basis). f) Der er ikke opnået fremskridt i retning af en fælles 
europæisk valuta. 
3. Rådets beslutninger af 11./12. februar 1988, som 
skulle have til formål at genskabe markedsbalancen og 
dermed stabilisere og forbedre landbrugets indkomster, 
er ikke blevet realiseret i fuldt omfang. En restriktiv 
prispolitik blev gennemført. For næsten alle produkters 
vedkommende indførtes en ordning med stabilisatorer 
og produktionstærskler. 
Følgende er ikke blivet ført ud i livet: 
a) De foranstaltninger til fremme af en generel eksten­
sivering af produktionen eller omstilling til ikke-
overskudsprodukter, som Rådet traf afgørelse om 
for to år side, er stadig ikke sat i kraft. 
b) De supplerende foranstaltninger, som Rådet stillede 
krav om i GATT, og som skulle bremse op for 
importen af substitutionsprodukter, er endnu ikke 
blevet gennemført. Teorien om, at lavere kornpriser 
ville føre til et øget forbrug af korn og til mindsket 
anvendelse af substitutter, har vist sig at bygge på 
en feljslutning. Importpriserne for substitutter har 
fulgt kornpriserne nedad, og importen af kornsub-
stituter er vokset kraftigt siden 1983. 
c) Tanken om at fremme anvendelsen af korn i foder 
er endnu ikke blevet ført ud i livet (se også ØSU's 
udtalelse af 23. februar 1989) (2). 
d) De forslag, som Rådet har udbedt sig med hensyn 
til anvendelsen af landbrugsråstoffer uden for lev­
nedsmiddelindustrien, er endnu ikke kommet på 
bordet. 
e) Den supplerende indkomststøtte, som skulle kom­
pensere for indkomsttabet i forbindelse med den 
restriktive prispolitik, har Rådet indtil nu kun fast­
lagt retningslinjerne for; de pågældende forordnin­
ger er endnu ikke blevet vedtaget. 
4.1. En aflastning af markederne gennem set-aside 
kan ikke forventes i 1989 på grund af ordningens ringe 
udnyttelsesgrad i næsten alle medlemsstater. ØSU op­
fordrer Kommissionen til på passende vis at drage om­
sorg for, at set-aside-ordningen udnyttes bedre i alle 
medlemsstater, at iværksættelsen af ekstensiveringsdi-
rektivet fremskyndes, eller at medlemsstaterne som et 
alternativ til braklægning får mulighed for at udnytte 
de pågældende arealer til produktion af råstoffer til 
non-food-formål på de samme favorable vilkår. 
4.2. ØSU henviser til sin udtalelse af 27. oktober 1988 
om landbrugsaspekterne i GATT-forhandlingerne(3). 
Det understreger, at EF-Kommissionen sammen med 
de tredjelande, som har den største eksport af land­
brugsprodukter, bør bidrage til genetableringen af mar-
kedsligevægten på verdensmarkederne. 
(2) EFT nr. C 337 af 31. 12. 1988. 
(3) EFT nr. C 102 af 24. 4. 1989. 
5. 6. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 139/39 
4.3. ØSU har i tidligere udtalelser gjort sig til fortaler 
for indkomststøtte. Det tvivler imidlertid på, at denne 
foranstaltning rent faktisk vil blive ført ud i livet overalt 
i EF, fordi der kræves et så stort medfinansieringsbidrag 
fra medlemsstaterne. ØSU frygter derfor, af de af Rådet 
nu vedtagne retningslinjer for indkomststøtte kun vil 
komme til at afbøde de indkomsttab, som den restrikti­
ve prispolitik (stabilisatorbeslutningerne) har ført med 
sig, for relativt få producenter. 
4.4. ØSU gør opmærksom på, at stabilisatorbe­
slutningerne ikke vil bidrage til en permanent stabilise­
ring af markedsligevægten, og opfordrer derfor Kom­
missionen til at fremlægge forslag til en bedre markeds­
styring specielt for korn og oliefrø. 
4.5. ØSU påpeger, at elle foranstaltninger til ned­
bringelse af overskuddene i vid udstrækning resulterer 
i en cementering af EF-landenes fødevarebalancer. Føl­
gen bliver, at landbrugets produktionspotentiel i stadig 
mindre grad kan udnyttes til fødevareproduktion. Dette 
har foruroligende negative konsekvenser for nogle med­
lemsstaters betalingsbalance, hvilket igen indebærer, at 
der må træffes passende udligningsforanstaltninger på 
EF-plan, samt at gennemførelsen af en fælles økono­
misk og monetær politik må fremskyndes. 
5. EF-Kommissionen erkender selv, at man i det 
forløbne år har kunnet registrere positive udviklingsten­
denser på specielt følgende områder: 
— Der blev i 1988 opnået besparelser i landbrugsudgif­
terne — specielt på mælkemarkedet — hvilket 
frigjorde en margen af disponible ressourcer inden 
for rammerne af budgetdisciplinen. 
— Situationen på verdensmarkedet er blevet bedre. 
Dog er ØSU af den opfattelse, at man endnu ikke 
har opnået en permanent stabilisering på verdens­
markederne for korn og oliefrø. Den aktuelle stabili­
sering kan føres tilbage til helt specielle faktorer, 
herunder tørken i USA. Der er blevet opnået væsent­
lige, permanente besparelser på mælkemarkedet. 
— Der er sket en mærkbar reduktion af landbrugets 
overskudslagre. 
6. ØSU understreger, at man må lægge sig kraftigere 
i selen for at nå til enighed om en fælles europæisk 
valuta. I det mindste må man snarest realisere et euro­
pæisk valutaforbund [alle medlemsstater må knyttes til 
Det europæiske monetære System (EMS)] og et stærkere 
økonomisk samarbejde, således at de monetære udlig­
ningsbeløb bliver overflødige. Så længe betydelige re-
og devalueringer af valutaer ikke forhindres, er det ikke 
forsvarligt af afskaffe det monetære udligningssystem. 7. ØSU gentager sit krav om kvalitetsforbedrende 
foranstaltninger (1). I nogle tilfælde må der fastlægges 
og gennemføres kvalitetsnormer (det gælder f.eks. mæl­
keprodukter), og i andre tilfælde (f.eks. for hård hvede) 
må de eksisterende kvalitetsnormer for landbrugsråva-
rer og forarbejdede produkter forbedres. Sådanne nor­
mer må imidlertid ikke kunne hæmme den frie konkur­
rence eller produktfornyelsen. 
8. EF-bestemmelser for bekæmpelse af svig 
ØSU støtter Kommissionen i enhver bestræbelse, som 
kan hindre svig. Ethvert misbrug må så vidt muligt 
forhindres gennem en målrettet indsats, som specielt 
må indebære en forbedring af Kommissionens kontrol­
beføjelser, ligesom medlemsstaternes medvirken ved 
kontrollen må sikres. 
9. Afbureaukratisering af støtteudbetaling og afgifts­
opkrævning 
ØSU opfordrer Kommissionen til at tage ordningen 
for opkrævning af medansvarsafgifter for korn op til 
revision. I indeværende år har anvendelsen af medans-
varsafgiften krævet et omfattende — overflødigt og 
bekosteligt — administrativt arbejde. ØSU foreslår, at 
medansvarsafgiften hver gang fastsættes i det følgende 
år. 
Samtidig gør ØSU imidlertid Kommissionen opmærk­
som på, at ikke blot landbrugets producenter, men 
også forarbejdnings- og handelsvirksomheder i mange 
tilfælde utilsigtet stemples som bedragere på grund af 
smålige, bureaukratiske forskrifter, som jævnligt får 
endnu en drejning ude i de enkelte medlemsstater. Dette 
skaber en mærkbar uvilje, og EF's anseelse bliver klart 
forringet. ØSU kræver derfor eksakte, tydelige og rea­
listiske forskrifter, som kan forstås og overholdes af 
landbrugerne, levnedsmiddelindustrien og handelsvirk­
somhederne. 
10. I princippet foreslår Kommissionen stort set pri­
serne fastholdt uden ændringer (undtagelser: nedsættel­
ser for sukkerroer, hård hvede, hestebønner og citrus­
frugter), men på grund af de tilknyttede foranstaltninger 
bliver resultatet i realiteten en mærkbar forringelse 
af landbrugspriserne. Dette fald i landbrugspriserne 
kommer oven i den automatiske prisnedsættelse, som 
der allerede er truffet afgørelse om med stabilisatorbe­
slutningerne. 
De budgetmæssige følgevirkninger er relativt beskedne, 
idet de beløber sig til i alt 25 millioner ECU. Virkninger­
ne af disse foranstaltninger til genetablering af markeds-
ligevægten er begrænsede. Gennemførelsen af disse for­
slag vil ikke medføre en styrkelse af EF-Kommissionens 
forhandlingsposition under GATT-forhandlingerne. 
Heller ikke for forbrugerne er der yderligere forbe­
dringer i vente. 
(!) EFT nr. C 356 af 31. 12. 1987, s. 35 og EFT nr. C 175 af 
4. 7. 1988, s. 33. 
Nr. C 139/40 De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 6. 89 
På baggrund af landmændenes forringede indkomstsi­
tuation, specielt for agerbrugsbedrifternes vedkommen­
de, foreslår ØSU, at man undlader at skabe yderligere 
prisfald gennem de tilknyttede foranstaltninger. 
DEL II 
Særlige bemærkninger 
Korn 
Kommissionen foreslår uændrede interventionspriser. 
Dog vil der på grund af stabilisatorbeslutningerne ske 
et prisfald på 3 %. Indikativpriserne skal sættes ned. Via 
tilknyttede foranstaltninger skal interventionsperioden i 
høståret 1989/90 forkortes med en måned og i høståret 
1990/91 med yderligere to måneder. Desuden skal de 
månedlige forhøjelser nedskæres med 25 %. Lagt oven 
i den prisnedsættelse på 3 %, som stabilisatorerne giver 
anledning til, ville dette indebære en reduktion af støtte­
niveauet med yderligere 4-5%. ØSU går imod disse 
forslag. Med de foreslåede forringelser af indikativpri­
serne ville EF tilmed give afkaldt på en del af fælles­
skabspræferencen, uden at man opnår kompensation i 
GATT med hensyn til kornsubstitutter. 
Kommissionens planer om at begrænse antallet af inter-
ventionssteder i EF bør forhindres. Noget sådant ville 
især gå ud over de områder, som ligger langt fra af-
sætningsmarkederne. 
Med det forventede fald i EF's udgifter og de fortsat 
ringe udsigter for anvendelsen af kom uden for fødeva­
reindustrien henstiller ØSU, at basismedansvarsafgiften 
suspenderes for 1989-høsten. 
ØSU minder om, at den sidste år slog til lyd for, at EF 
vender tilbage til den ved forarbejdningen nødvendige 
fugtighedsgrad på 16%. 
ØSU fremhæver, at den højt besungne »kvalitetspoli­
tik helt ignoreres, og anbefaler, at der indføres strengere 
kriterier for intervention (fugtighed, Hagberg-tal, 
askeindhold osv.). 
Hård hvede 
ØSU støtter Kommissionens bestræbelser på at lade 
produktionen af hård hvede være forbeholdt de hertil 
egnede lokaliteter. Den prisnedsættelse på 5,52 %, som 
Kommissionen foreslår, er uacceptabel. Den påtænkte 
forøgelse af arealstøtten er utilstrækkelig og opvejer 
ikke de indkomsttab, som ville blive konsekvensen. Den 
bør svare til de tab, som prisnedsættelsen medfører. 
Ris 
Det er ØSU's opfattelse, at støtten til omstilling til 
indica-sorter bør bibeholdes på det nuværende niveau. Da omstillingsperioden kun har varet to år, er det for 
tidligt at foreslå en nedskæring af støtten, når man 
tillige betænker, at erfaringsgrundlaget er lovende, men 
ikke stort nok. 
ØSU mener, at man bør lette afsætningen af EF-produk-
tionen på det interne marked, enten ved at forhøje 
importafgiften eller ved at yde en præmie for »par­
boiled« ris. 
Sukker 
ØSU går imod den foreslåede nedsættelse af interven­
tions- og mindstepriser. 
Sukkersektoren medfører ingen væsentlige udgifter for 
EF-budgettet. Den finansieres dels af forbrugerne, nem­
lig gennem sukkerpriserne, og dels ved producentafgif­
ter. Planteavlsproducenterne har allerede måttet bære 
væsentlige indkomsttab, når det gælder korn og oliefrø. 
I solidaritet med landmændene bør forbrugerne derfor 
betale uændrede priser. 
Frugt og grønsager 
Beskyttelsen over for tredjelande er forholdvis ringe 
(referenceprissystemet er ikke blevet ændret i årevis, og 
man opererer med et stort importkontingent fra den 
sydlige halvkugle, uden overholdelse af referencepri­
serne). 
Den foreslåede interventionstærskel på 3 % for æbler 
afvises. Branchen frembyder faktisk ingen problemer. 
Importen skaber afsætningsproblemer på æblemarke­
det, og man ville derfor meget hurtigt risikere at over­
skride denne tærskel. ØSU mener, at spørgsmålet bør 
behandles nærmere. 
Indførelse af en rydningspræmie for æbletræer kan kun 
godkendes, hvis der samtidig træffes foranstaltninger 
til fordel for omlægning til produkter, som der er større 
efterspørgsel efter. 
Citrusfrugter 
ØSU mener, at den foreslåede prisnedsættelse på 7,5 % 
for appelsiner og mandariner kan accepteres, såfremt 
alle de tilbagekøbte mængder kan anvendes til forar­
bejdning overalt i Fællesskabet. Dette kræver, at listen 
over sorter bestemt til forarbejdning udvides. 
Satsumas og clementiner bør efter ØSU's mening be­
handles helt anderledes end mandariner og appelsiner. 
Derfor kan en nedsættelse på 7,5 % ikke accepteres for 
citrusfrugter generelt. 
5. 6. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 139/41 
Endelig finder ØSU det nødvendigt, at ikke alle satsu-
mas og clementiner, der går til forarbejdning, anvendes 
til saftfremstilling, men at en del af dem anvendes til 
fremstilling af frugtstykker i sukkerlage. 
Oliefrø 
En yderligere, etapevis indskrænkning af interventions-
perioden og en nedsættelse af de månedlige forhøjelser 
bør, ligesom for kornets vedkommende, stilles i bero. 
Herfor taler ikke mindst, at der i forhold til 1987 er 
opnået store besparelser i omkostningerne ved markeds­
ordningen i oliefrøsektoren, dels som følge af stabilisa­
torbeslutningerne, og dels på grund af prisudviklingen 
på verdensmarkedet. 
ØSU gør opmærksom på, at det for øjeblikket giver 
anledning til problemer på fedtstofmarkedet, at bestem­
melserne i markedsordningen for fedtstoffer anvendes 
særdeles vilkårligt (de »verdensmarkedspriser«, Kom­
missionen baserer sig på, er faktisk umulige at verifice­
re; støtten fastsættes efter tilfældige og uigennemskueli­
ge kriterier). 
ØSU henleder endelig opmærksomheden på, at det er 
af fundamental betydning for markedsforvaltningen, at 
der finder en nøjagtig vurdering af produktionen sted, 
eftersom dette skøn anvendes til at afgøre, om der skal 
pålægges sanktioner eller ej. 
Olivenolie 
Der er nok gjort en del, men der bør gøres endnu 
mere for at øge forbruget af olivenolie for at forbedre 
kostvanerne og fremme bevarelsen af det karakteristiske 
miljø i store områder i EF. 
ØSU mener derfor, at der bør ske en forhøjelse af 
niveauet for produktionsstøtten, at maksimum for små 
producenter bør forhøjes til mindst 500 kg, ledsaget af 
et system af permanent karakter for ydelse af støtte til 
privat oplagring, og at der bør foretages en revision 
af forhøjelserne af interventionsprisen for kvaliteten 
»extra vergine«. 
Tobak 
ØSU gentager endnu engang sit forslag fra 27. januar 
1988 (*), hvorefter man gennem sociostrukturelle foran­
staltninger i mindre udviklede regioner bør bidrage til 
at fjerne skævhederne på tobaksmarkedet. 
(*) EFT nr. C 80 af 28. 3. 1988, s. 28. 
Bryssel, den 31. marts 1989. Vin 
Forslaget om at begrænse overdragelsen af retten til 
genbeplantning hilses velkomment. En nærmere præci­
sering er imidlertid påkrævet. Genbeplantningsretten 
må kun kunne overdrages inden for samme »dyrknings­
område«. 
ØSU henstiller til Kommissionen, Rådet og medlemssta­
terne at gøre, hvad de kan for at modvirke kriminalise­
ringen af et mådeholdent forbrug af god vin, som er 
uden negative virkninger for helbredet. 
Markfrø 
Kommissionen foreslår en nedsættelse af støtten til 
foderplantefrø. Eftersom støtten til markfrø fastsættes 
efter en toårig cyklus — som det er påkrævet af hensyn 
til planlægningen af flerårige planters formering — må 
der foretages en passende forhøjelse for produktionsåre­
ne 1990/1991-1991/1992 for at gøre EF-markfrøproduk-
tionen mere konkurrencedygtig. 
ØSU opfordrer Kommissionen til at træffe egnede for­
anstaltninger for at fremme forskningen i kvalitets­
markfrø. 
Proteinafgrøder 
ØSU understreger nødvendigheden af at foretage en 
passende differentiering mellem ærter og hestebønner 
under hensyn til disse afgrøders forskellige indholds­
stoffer og anvendelsesmuligheder. Under alle omstæn­
digheder er den kraftige reduktion på 5,6% af mini­
mumsprisen for hestebønner ikke rimelig. 
Mælk 
De ændringer i markedsordningen for mejeriprodukter, 
som indtil nu er blevet foretaget, indebærer på mellem­
lang sigt en besparelse på EF-budgettet i størrelsesorde­
nen 2,5 til 3 milliarden ECU. Producenterne har bidraget 
til disse besparelser gennem drastiske tilpasningsforan­
staltninger. Den nuværende støtte til anvendelse af 
skummetmælkspulver i foder bør derfor bibeholdes. 
Der må imidlertid drages omsorg for, at denne støtte 
til foderbrug ikke bringer forsyningen af konsummarke­
det i fare. I betragtning af markedssituationen bør man 
ophæve den midlertidige suspension af 1,5 % af referen­
cemængderne og suspendere medansvarsafgiften, idet 
producenterne ved overskridelse af garantimængderne 
risikerer at få fradraget op til 100 %. 
Alberto MASPRONE 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
Nr. C 139/42 De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 6. 89 
BILAG 
til Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse 
(Art. 43, stk. 4 i forretningsordene) 
Forkastede ændringsforslag 
Følgende ændringsforslag blev forkastet under debatten: 
Punkt 4.4 
Følgende nye punktum tilføjes: 
»Man bør nu alvorligt overveje straks at gennemføre effektive ordninger til styring af udbuddet; for 
kornsektorens vedkommende kunne en obligatorisk set-aside-ordning være løsningen.« 
Begrundelse 
Den nuværende politik med at presse priserne, suppleret med en frivillig set-aside-ordning, kan kun skabe en 
bedre markedsbalance på meget lang sigt. Indtil da vil følgevirkningerne af drastiske indkomsttab skabe 
uacceptable politiske, sociale og miljømæssige problemer. En effektiv kontrol med produktionen kunne også 
bane vejen for en mere velordnet international handel. 
Resultat af afstemningen 
36 stemte for, 44 stemte imod, 11 stemte hverken for eller imod. 
Citrusfrugter 
Første afsnit læses således: 
»ØSU kan ikke acceptere den foreslåede prisnedsættelse på 7,5% for appelsiner og mandariner og mener 
samtidig, at ...« 
Resultat af afstemningen 
23 stemte for, 34 stemte imod, 21 stemte hverken for eller imod. 
Udtalelse om forslaget til Rådets direktiv om ændring af direktiv 78/660/EØF om årsregnska­
ber og direktiv 83/349/EØF om konsoliderede regnskaber for så vidt angår undtagelser til 
fordel for små og mellemstore selskaber, og for så vidt angår opstilling og offentliggørelse 
af regnskaber i ECU (J) 
(89/C 139/12) 
Rådet for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 4. november 1988 under henvisning 
til EØF-traktatens artikel 54 at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse 
om det ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's sektion for industri, handel, håndværk og 
tjenesteydelser, som udpegede Graham Speirs til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 
1. marts 1989. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 264. plenarforsamling (mødet den 31. marts 
1989), med 50 stemmer for, 11 stemmer imod, mens 1 stemte hverken for eller imod, følgende 
udtalelse (afstemming med navneangivelse). 
Med forbehold af de efterfølgende særlige bemærknin­
ger kan ØSU godkende den foreslåede ændring af det 
(') EFT nr. C 287 af 11. 11. 1988, s. 5. syvende direktiv. ØSU bakker helt op om Kommissio­
nens idé om at mindske de administrative byrder for 
små og mellemstore virksomheder (SMV), men mener 
dog, at den foreslåede ændring af det fjerde selskabsdi-