ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE

RESUMÈ AF ANALYSEDOKUMENTET

Ledsagedokument

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

På vej mod en kvalitetsramme for praktikophold Anden fase af høringen af arbejdsmarkedets parter på EU-niveau i henhold til artikel 154 i TEUF

Dette arbejdsdokument sammenfatter analysen vedrørende anden fase i høringen af de europæiske arbejdsmarkedsparter om et eventuelt EU-initiativ om en kvalitetsramme for praktikophold. Høringen vil indhente udtalelser fra de europæiske arbejdsmarkedsparter, jf. artikel 154-155 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), om indholdet af et eventuelt EU-initiativ om dette spørgsmål. Den følger en offentlig høring, der fandt sted fra den 19. april til den 11. juli 2012, og den første fase af høringen af arbejdsmarkedets parter om de mulige retningslinjer for et EU-initiativ, som fandt sted mellem den 11. september og den 23. oktober 2012.

1. Problemstillingen

I øjeblikket kan mere end fem mio. unge i EU under 25 år ikke finde et job: I nogle medlemsstater overstiger ungdomsarbejdsløsheden 50 %. I denne forbindelse er forøgelsen af de unges adgang til arbejdsmarkedet og styrkelsen af overgangen fra uddannelse til arbejde en topprioritet for EU. Praktikophold – defineret som en afgrænset periode af erhvervserfaring i erhvervslivet, offentlige instanser eller nonprofit-institutioner for studerende eller unge, der for nylig har afsluttet deres uddannelse, for at få værdifuld praktisk erfaring i et arbejdsmiljø med henblik på at tage normal beskæftigelse – kan have en afgørende rolle i denne sammenhæng. Praktikophold kan være et springbræt til en mere produktiv karriere, og de kan bidrage til at fremme bæredygtig jobskabelse, nedbringe ungdomsarbejdsløsheden og i sidste ende bidrage til at øge beskæftigelsen, hvilket er en af hovedmålsætningerne i Europa 2020-strategien. Det skal dog bemærkes, at praktikophold – i modsætning til lærlingeuddannelserne – ikke er omfattet af arbejdskontrakter i de fleste medlemsstater, hvilket betyder, at de generelt er mindre reguleret.

Selv om praktikophold har en række fordele, ikke blot for praktikanterne, men også for arbejdsgiverne og samfundet som helhed, er spørgsmålet om effektiviteten og kvaliteten af praktikophold blevet anerkendt af EU-institutionerne. Især praktikophold på det frie marked (hvor ingen anden institution ud over praktikanten og værtsorganisationen er involveret i forberedelsen, tilrettelæggelsen og opfølgningen af praktikopholdet og dets læringsindhold og andre betingelser, hvilket er typisk – men ikke udelukkende – for praktikophold efter dimission), der er den mindst regulerede type praktikophold i de fleste lande, er genstand for særlig opmærksomhed. I 2010 vedtog Europa-Parlamentet en beslutning, der specifikt opfordrer til bedre og sikre praktikophold og til et europæisk kvalitetscharter for praktikophold, der fastsætter minimumsstandarder, for at sikre deres uddannelsesmæssige værdi og undgå udnyttelse. I 2011 planlagde Europa-Kommissionen i forbindelse med sit initiativ "Muligheder for unge" lanceringen af en kvalitetsramme for praktikophold ved udgangen af 2012. I juni 2012 konkluderede Det Europæiske Råd ydermere, at "det er afgørende at tackle ungdomsarbejdsløsheden, navnlig gennem Kommissionens initiativer om ungdomsgarantier og kvalitetsrammen for praktikophold". Afslutningsvis aftalte de europæiske tværsektorielle arbejdsmarkedsparter (BusinessEurope, UEAPME, CEEP og EFS) at "fremme flere og bedre lærlingeuddannelses‑ og praktikopholdskontrakter" og at "sikre de rigtige arbejdsvilkår for at støtte og hilse nyansatte i virksomheden velkommen" som vigtige indsatsområder under deres rammeaftale om rummelige arbejdsmarkeder fra 2010.

Kvalitetsproblemer

Undersøgelser og analyser viser, at kvalitetsproblemerne i forbindelse med praktikophold oftest er forbundet med manglende læringsindhold, manglende eller utilstrækkelig løn/godtgørelse og utilfredsstillende arbejdsvilkår. Et yderligere problem – i vid udstrækning forbundet med de førnævnte – er den lave mobilitet blandt praktikanter inden for EU.

Vigtige kvalitetsaspekter identificeret i praktikopholdsundersøgelsen[1] Et praktikophold af god kvalitet bør gøre det muligt for praktikanten at få praktiske færdigheder, der er tilpasset behovene på arbejdsmarkedet og komplementære til praktikantens teoretiske studier med henblik på at øge praktikantens beskæftigelsesegnethed. Et praktikophold af god kvalitet bør baseres på en aftale mellem praktikanten og værtsorganisationen. Praktikopholdsaftalen bør omfatte følgende elementer: · Mål, indhold og overvågning: Praktikophold bør gøre det muligt for praktikanten at få praktiske færdigheder som supplement til vedkommendes teoretiske studier. Ifølge retningslinjerne skal undervisningsindholdet sikres ved at udpege en personlig supervisor eller mentor i værtsorganisationen til hver praktikant. · Varighed: Praktikophold på det frie marked bør typisk ikke være længere end seks måneder. Obligatorisk faglig uddannelse efter dimission af læger, advokater, lærere og lignende er undtaget, idet disse praktikophold ofte er stærkt reguleret. · Løn/godtgørelse: Hvis der er tale om en gensidig fordel for både værtsorganisationen og praktikanten i form af overførsel af viden og læring, kan et ulønnet praktikophold være relevant. Dermed bør kvalitetsretningslinjerne kun fastsætte, at den skriftlige praktikopholdsaftale tydeligt skal specificere hvilken eventuel løn og godtgørelse, der tilbydes. · Bestemmelser om social sikring: Socialsikringsbestemmelserne må klarlægges mellem praktikanten og arbejdsgiveren. Dette omfatter sygeforsikring og ulykkesforsikring på arbejdspladsen.

Utilstrækkeligt læringsindhold kan betyde, at værtsorganisationen ikke yder (nok) undervisning til praktikanten for at forklare arbejdet/opgaverne osv., eller ikke sikrer en mentor. Det sker tit i forbindelse med praktikophold, hvor praktikanterne skal udføre rutinearbejde.

En anden gruppe bekymringer vedrører manglende eller ringe godtgørelsesniveau. En undersøgelse fra European Youth Forum viser, at kun 25 % af praktikanterne modtog en løn, der var høj nok til at dække leveomkostningerne. Manglende godtgørelse forklarer betænkelighederne ved lige adgang og rejser spørgsmål om, hvorvidt arbejdsgiverne anvender praktikophold som en form for ubetalt beskæftigelse, hvor "billigere" praktikanter anvendes til job på laveste lønniveau og/eller andre ubesatte stillinger i stedet for normalt personale. Det er dog vigtigt at bemærke, at spørgsmål om løn/godtgørelse skal behandles på medlemsstatsplan eller af arbejdsmarkedets parter, idet EU's traktater ikke giver noget retsgrundlag for en EU-indsats på dette område (se også punkt 4 – Retsgrundlag og nærhedsprincippet).

En tredje gruppe af problemer vedrører arbejdsvilkårene, bortset fra godtgørelse, som f.eks. lange arbejdstider, ringe arbejdsvilkår, manglende dækning af sundheds‑ eller erhvervsrisici, manglende klarhed om de gældende retsforskrifter, rimelighedsaspekter osv.

Endelig dækker en fjerde gruppe af betænkeligheder med hensyn til integrationen af EU's arbejdsmarked den lave grad af mobilitet for praktikanter inden for EU. Dette har væsentlige negative konsekvenser for integrationen af EU's arbejdsmarkeder og forhindrer de unge, som bor i lande med et dårligt udbud af praktikophold, i at nyde godt af bedre muligheder i EU's indre marked.

2. Høring af interessenter

Offentlig høring og høring af arbejdsmarkedets parter i Europa

Den offentlige høring resulterede i mere end 250 svar. Fagforeningerne samt ngo'erne, ungdomsorganisationerne, uddannelsesinstitutionerne, de organer, der har med tværnationale praktikophold at gøre, og de fleste individuelle respondenter godkender i stor udstrækning Kommissionens analyse, definition af de vigtigste elementer i praktikophold af god kvalitet, problemstilling og målsætninger og støtter generelt Kommissionens initiativ på dette område (nogle efterlyser en bindende retsakt, mens andre foretrækker ikke-bindende henstillinger), mens arbejdsgiverorganisationerne samt handels‑ og industrikamrene – selv om de anerkender den positive rolle, som praktikophold spiller i overgangen fra skole til arbejde og i kompetenceudvikling – indtog en mere skeptisk holdning og udtrykte betænkeligheder i forbindelse med, om spørgsmål om løn og social beskyttelse kan dækkes i denne sammenhæng, og nogle satte yderligere spørgsmålstegn ved behovet for et EU-initiativ.

Både arbejdsgiverorganisationerne og medlemsstaterne henviste til behovet for at gøre rammen tilstrækkeligt fleksibel til, at mange forskellige nationale systemer og praksisser kan tages i betragtning. Modstanderne af en EU-indsats fremførte, at mindstekravene til praktikophold ikke bør fastsættes på EU-plan, fordi EU ikke har kompetencen, navnlig hvad gælder spørgsmålet om løn. Der blev desuden udtrykt betænkeligheder omkring praktikordninger, der bliver overbebyrdet med for mange retlige eller administrative procedurer, som kan afholde virksomhederne fra at ansætte praktikanter og dermed fratage de unge mulighederne for værdifuld erhvervserfaring. Udtalelserne om omfanget af et eventuelt initiativ var forskelligartede, især med hensyn til muligheden for at begrænse anvendelsesområdet til praktikophold på "det frie marked".

Svarene på den første fase af høringen af arbejdsmarkedets parter i Europa har bekræftet ovennævnte holdninger uden at tilføje nogen nye elementer.

3. Initiativets mål

De generelle målsætninger for et initiativ på dette område er

1) at lette overgangen fra skole til arbejde

Praktikophold af høj kvalitet bidrager til at forbedre de unges beskæftigelsesegnethed. Praktikophold som en form for adgang til arbejdsmarkedet for universitetsuddannede bør være et springbræt i skridtet mod normal beskæftigelse, sikre en hurtig stigning i arbejdstagernes produktivitet og bidrage til at reducere usikre ansættelsesforhold. Målet bør derfor være at øge antallet af praktikophold af god kvalitet og mindske omfanget af praktikophold af dårlig kvalitet og misbrug.

2) at fremme mobiliteten for at mindske uoverensstemmelser i det europæiske arbejdsmarked

For at nedbringe den strukturelle arbejdsløshed bør fremme af de studerendes og af arbejdstagernes geografiske mobilitet inden for EU trappes op på grund af uoverensstemmelserne mellem krævede færdigheder og udbud/efterspørgsel på arbejdsmarkedet. Udvikling af tværnationale praktikophold er et vigtigt redskab i den forbindelse. Fremtidige praktikanter, som overvejer at tage på et praktikophold i en anden medlemsstat, bør have en klar henvisning til kontrol af kvalitetskriterier og bør ikke afskrækkes på grund af usikkerhed omkring administrative formaliteter, retlige betænkeligheder eller kontraktlige forpligtelser.

Med henblik på at opfylde disse generelle mål er følgende specifikke mål blevet fastsat:

At forbedre kvaliteten af praktikophold i EU.

De operationelle mål vil være

1) at tilskynde til værtsorganisationerne til at tilbyde praktikophold med læringsindhold af god kvalitet og anstændige arbejdsvilkår, og de skal være et godt springbræt for at komme ind på arbejdsmarkedet.

2) at øge gennemsigtigheden og kvaliteten af oplysninger om praktikophold.

4. Retsgrundlag og nærhedsprincippet

Ifølge artikel 153 i TEUF skal Unionen støtte og supplere medlemsstaternes aktiviteter inden for bl.a. arbejdsvilkår, social sikring og social beskyttelse af arbejdstagerne og også integration af personer, der er udstødt fra arbejdsmarkedet samt bekæmpelse af social udstødelse. I henhold til artikel 153, stk. 2, litra b), i TEUF kan Europa-Parlamentet og Rådet vedtage direktiver vedrørende beskæftigelse og socialpolitik.

Alternativt kan Rådet i henhold til artikel 292 i TEUF vedtage henstillinger på grundlag af et forslag fra Kommissionen. Lovgivningen om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen betragter praktikanter og lærlinge som omfattet af direktivernes anvendelsesområde på grundlag af rammedirektivet fra 1989, hvis grundlag er artikel 153 i TEUF.

Det bør imidlertid bemærkes, at artikel 153 i TEUF ikke finder anvendelse på løn (artikel 153, stk. 5, i TEUF). Heraf følger, at problemer i forbindelse med lav praktikantgodtgørelse skal behandles på et andet plan, navnlig af medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter.

Mobilitet inden for almen uddannelse og erhvervsuddannelse udgør et centralt mål i EU's uddannelsespolitik og er en integreret del af den frie bevægelighed for personer ifølge artikel 45 i TEUF – en grundlæggende frihed, som er nedfældet i traktaten.

Nærhedsprincippet

Generelt set er de mange forskellige situationer mellem medlemsstaterne, eller meget forskellige sociale præferencer, argumenter til fordel for decentraliserede løsninger, da de kan skræddersys til nationale og selv lokale behov og præferencer. I forbindelse med praktikophold synes forskellen mellem arbejdsmarkedsinstitutionerne dog ikke at spille en stor rolle, da karakteren af de klager og betænkeligheder, der gøres gældende, er meget ens overalt, og kvalitetsproblemer i praktikophold er hyppige selv i de medlemsstater, hvor de unges situation på arbejdsmarkedet er mere gunstig.

Desuden ville en løsning for hele EU give flere operationelle fordele.

1) De hidtil vedtagne eller foreslåede retningslinjer for kvalitet ser generelt ud til at være meget lig hinanden, uanset hvilken organisation der udarbejder dem. Dette tyder på, at der ikke er noget stort behov for tilpasning af kvalitetsstandarder til lokale forhold.

2) En løsning for hele EU vil indebære klare fordele i form af mobilitet for praktikanter inden for EU. De unge får lettere ved at acceptere et praktikophold i et andet land, hvis der er en standard eller harmoniserede regler, som giver dem en klar viden om, hvad de kan forvente i et andet land. Større mobilitet for praktikanter vil bidrage til at skabe et mere integreret EU-arbejdsmarked gennem bedre matchning og bæredygtig jobskabelse.

3) Erfaringerne viser, at på grund af samordningsproblemer vil defineringen af internationalt anerkendte kvalitetsstandarder gå hurtigere, hvis supranationale institutioner koordinerer og støtter. EU er bedst egnet til dette, da der tilsyneladende kun tages små eller ingen skridt hen mod spontan udvikling af internationale kvalitetsstandarder.

Gennem et initiativ på dette område kan EU helt konkret hjælpe medlemsstaterne med at opfylde beskæftigelsesretningslinje nr. 8 i Europa 2020-strategien. At yde medlemsstaterne vejledning, som er operationel, og som let kan gennemføres på nationalt niveau, synes endnu mere nyttig på grund af krisens alvor og tidligere forsinkelser i forbindelse med håndteringen af praktikopholdsproblemer. Det er også helt i tråd med ånden i det europæiske semester.

Trods hyppige opfordringer til fremme af praktikophold af høj kvalitet har indsatsen fra medlemsstaternes side været mangelfuld, og de lovgivningsmæssige rammer forbliver generelt opsplittet og utilfredsstillende.

De traditionelle europæiske fremgangsmåde for beskæftigelsesstrategi kan bruges til at tilskynde medlemsstaterne til at reformere praktikopholdsordninger, men ville føre til en større differentiering i de nye rammer end instrumenter som f.eks. henstillinger eller lovgivning, der fastsætter indholdet af praktikopholdsordninger. Dette vil være suboptimalt, navnlig hvad angår behovet for at fjerne de eksisterende hindringer for mobilitet for praktikanter.

Endelig synes en EU-løsning at være en forudsætning for, at Eures kan udvides til lærlingeuddannelser og praktikophold, som ønsket af Det Europæiske Råd. Dette er nødvendigt for at undgå risikoen for, at den støtte, der leveres via Eures, gives til praktikophold af dårlig kvalitet, som ikke hjælper med at lette overgangen fra skole til arbejde.

5. Muligheder for en EU-indsats

Med hensyn til arbejdsmarkedsparternes autonomi er ingen mulige indsatser/løsninger blevet udelukket på nuværende tidspunkt, ligesom overvejelserne ikke er begrænset til bestemte typer praktikophold. Der kan træffes foranstaltninger, afhængigt af typen af praktikophold, på forskellige niveauer, der involverer forskellige aktører og forskellige værktøjer. F.eks. kunne EU:

· forbedre gennemsigtigheden af lovgivningen for praktikophold gennem lettere tilgængelige oplysninger

· fremme frivillige initiativer fra interessenter (værtsorganisationer, arbejdsmarkedets parter mv.) for at forbedre kvaliteten af praktikophold, f.eks. gennem oprettelse af kvalitetsmærker

· iværksætte foranstaltninger under den europæiske beskæftigelsesstrategi for at tilskynde medlemsstaterne til at forbedre kvaliteten af praktikophold

· indføre ikke-bindende retsakter (henstillinger eller retningslinjer) eller

· indføre bindende lovgivning.

Anvendelsesområde og foranstaltninger

Markedssvigt i leveringen af kvalitet kan generelt tackles på to måder, enten ved at forbedre kvaliteten og tilgængeligheden af oplysninger på markedet eller ved at indføre kvalitetsstandarder. Begge tilgange kan øge effektiviteten af praktikophold for at sikre en god overgang fra skole til arbejde. I det følgende undersøges en række foranstaltninger på grundlag af den første eller den anden metode.

Praktikophold på det frie marked synes at være en indlysende kandidat til initiativer, men der findes alternativer: Foranstaltningernes anvendelsesområde kan begrænses til at gælde for grænseoverskridende praktikophold eller for praktikophold af en periode på over tre måneder.

Arbejdsmarkedets parter ønsker måske at overveje en eller flere af nedenstående foranstaltninger, der kræver forskellige indsatsniveauer fra EU-institutionerne. Flere af disse foranstaltninger kunne samles. Analysen af konsekvenserne er på nuværende tidspunkt kun vejledende og vil blive uddybet i en kommende konsekvensanalyse.

i) Intet initiativ på EU-niveau (referencescenariet)

Beskrivelse: Kommissionen vil fortsætte med at forfølge målet om at forbedre de unges mobilitet og overgang til arbejdsmarkedet uden noget specifikt instrument/redskab, der fokuserer på praktikophold. Praktikopholdsundersøgelsen giver et første overblik over medlemsstaternes praktikopholdsordninger og skaber grundlag for mere gennemsigtighed i ordningerne.

Diskussion: Selv om det er muligt, at der er andre nationale initiativer til forbedring af kvaliteten af praktikophold, kunne den samlede andel af praktikophold af dårlig kvalitet nemt øges: Krisen kan få virksomhederne til at reducere antallet af nye ansættelser, som er en af de vigtigste grunde til at tilbyde praktikpladser af høj kvalitet, og nye arbejdssøgende kan nedjustere deres forventninger i overensstemmelse hermed.

ii) Etablering af et oplysningswebsted

Beskrivelse: Oprettelsen af et websted med en gennemgang af et praktikophold (med regelmæssigt ajourførte oplysninger om praktikopholdsbetingelser og de retlige rammer i hver medlemsstat) vil udgøre en tilgang uden ny lovgivning for at øge tilgængeligheden af generelle oplysninger om praktikophold. Som en dristigere mulighed kunne webstedet også tillade, at praktikanter giver feedback om deres individuelle praktikopholdserfaringer ved en værtsorganisation, hvilket ændrer karakteren af oplysningerne fra rent generelle for specifikke.

Diskussion: Et veludformet, brugervenligt websted vil gøre det lettere at få adgang til oplysninger om national lovgivning om praktikophold og udbuddet af forskellige typer praktikophold i medlemsstaterne. Dette ville reducere søgeomkostningerne for praktikanter, kan forbedre matchningen og kan også have en positiv virkning på forøgelsen af udbuddet af kandidater til grænseoverskridende praktikophold.

Selv om der ikke er nogen efterlevelsesomkostninger for medlemsstaterne eller værtsorganisationerne, vil der være visse budgetmæssige konsekvenser for den organisation, der har ansvar for webstedet.

Dette redskab afhjælper en del af problemet med manglende oplysninger, dvs. manglende generelle oplysninger om standarder, men giver ingen oplysninger om kvaliteten af specifikke praktikophold, der udbydes. Selv om virkningerne af denne løsningsmodel er positive for kvaliteten af praktikophold, er de dog beskedne. Muligheden for at tillade praktikanterne at give en vurdering eller bedømmelse af deres praktikophold vil i stedet skabe et forholdsvis stærkt incitament for værterne til at forbedre kvaliteten af deres praktikophold, da deres omdømme ville drage fordel af at blive bedømt som en udbyder af praktikophold af høj kvalitet.

iii) Kvalitetsmærke for praktikophold

Beskrivelse: Et sæt kvalitetsprincipper for praktikophold kunne udarbejdes i samarbejde med arbejdsmarkedets parter og kunne give retningslinjer for kvaliteten af praktikopholdets format og læringsindhold (se de kvalitetselementer, der er identificeret i praktikopholdsundersøgelsen). Virksomheder, uddannelsesinstitutioner, arbejdsformidlinger og/eller andre relevante aktører ville frivilligt forpligte sig til at respektere retningslinjerne for praktikanter og kunne til gengæld markedsføre sig selv som "fair over for praktikanter" eller lignende. Et kvalitetsmærke for praktikophold kan også omfatte en forpligtelse fra værtsorganisationen om løn og social sikkerhed. Det er desuden muligt at iværksætte et specifikt kvalitetsmærke i visse sektorer.

For at sikre minimale efterlevelsesomkostninger kunne kvalitetsmærket gives til alle de organisationer, der vil forpligte sig til at overholde det uden forudgående inspektion eller screening. Et vist antal behørigt begrundede klager kunne føre til inddragelse af kvalitetsmærket. En sådan let administration vil gøre det muligt for de berørte virksomheder eller for et mindre eksternt kontor at forvalte kvalitetsmærket.

Diskussion: Denne løsning kan tilskynde og vejlede værtsorganisationerne ved at etablere en kvalitetsreference, mens dens frivillige karakter sikrer, at det er acceptabelt for værtsorganisationerne. Det er et skridt i at fremskaffe et positivt incitament for vedtagelse, da en af bevæggrundene for organisationer i at tilbyde praktikophold er at forbedre deres omdømme, som vil kunne styrkes gennem et kvalitetsmærke. Denne mulighed kan også stimulere grænseoverskridende praktikophold.

Den frivillige karakter af forpligtelsen synes at sikre, at de administrative forpligtelser, der påhviler virksomhederne, ville være acceptable. Der er dog en risiko for, at kun få organisationer ansøger om kvalitetsmærket, især eftersom den nuværende efterspørgsel på praktikophold er større end udbuddet. Dertil kommer, at mange af dem, der ansøger, sandsynligvis vil være dem, der allerede tilbyder praktikophold af høj kvalitet.

iv) Europæisk kvalitetsramme for praktikophold

Beskrivelse: Denne foranstaltning vil bestå i en aftale mellem arbejdsmarkedets parter eller et forslag fra Kommissionen om de kvalitetselementer, der skal gennemføres af medlemsstaterne i national praksis og/eller det nationale retssystem. Kvalitetsrammen kunne omfatte de elementer, der er angivet i praktikopholdsundersøgelsen, der giver klare anførelser til praktikanter om mål, indhold og overvågning, varighed, godtgørelse og socialsikring.

Diskussion: Fordelen ved denne løsning er, at kvalitetsrammen vil være den samme i alle (deltagende) medlemsstater. Dette ville derfor afhjælpe de negative konsekvenser af de forskellige forordninger om udvikling af den internationale mobilitet.

De kortlagte elementer i undersøgelsen kunne suppleres af en begrænsning af successive praktikophold og/eller med et krav om at registrere praktikophold. Lignende foranstaltninger er blevet vedtaget i visse medlemsstater. Ved at begrænse gentagelsen af praktikophold af samme person i samme organisation eller, mere ambitiøst, at foreskrive, at værtsorganisationerne, på mellemlang sigt, skal ansætte en vis (begrænset) procentdel af deres praktikanter, ville problemet med, at de unge er nødt til at tage på flere praktikophold, før de finder normal beskæftigelse, blive afhjulpet. Der findes allerede instrumenter, der ligner en kvalitetsramme, i EU (f.eks. "UK Code of Best Practice for Quality Internships").

Samlet set kunne en kvalitetsramme, der er godkendt på europæisk og nationalt plan, forventes at skabe en rimelig forbedring af kvaliteten og gennemsigtigheden af praktikophold på mellemlang sigt. En begrænsning af successive praktikophold kan være med til effektivt at begrænse erstatningsrisici. Endvidere ville en obligatorisk registrering af praktikophold kunne skabe bedre statistikker om praktikophold og støtte en effektiv håndhævelse af rettighederne. Med hensyn til indflydelsen på tilgængeligheden af praktikophold ville denne løsning omfatte en vis risiko for, at nogle arbejdsgivere afholder sig fra i fremtiden at levere praktikophold, fordi de sandsynligvis er klar over, at de praktikophold, de hidtil har udbudt, ikke var af god kvalitet.

Mens de fleste af omkostningerne ved denne løsningsmodel ville skulle dækkes af værtsorganisationerne, ville efterlevelsesomkostningerne hovedsageligt være forbundet med at sikre et ordentligt læringsindhold. De værtsorganisationer, der allerede oplyser om læringsindholdet, ville blot skulle anføre de nødvendige formaliteter ved at opstille læringsmål og andre af de væsentligste kendetegn ved praktikophold på papir. Dermed kan mindskelsen af udbudte praktikophold blive væsentligt begrænset, hvis den ekstra arbejdsbyrde for de virksomheder, der overholder bestemmelserne, er meddelt som overskuelig.

Et vigtigt spørgsmål er imidlertid stadig indvirkningens effektivitet på praktikophold af dårlig kvalitet, da lovgivningsmæssige løsninger fungerer dårligst i medlemsstater med svage håndhævelsessystemer. Hvad angår proportionaliteten kan kvalitetsrammen for praktikophold bidrage til at nå de fastsatte mål, mens en indsats på EU-niveau ikke står i misforhold.

6. Endelig oversigt

De ovenfor skitserede løsningsmodeller og varianter heraf kan kombineres på forskellig vis.

Nedenstående tabel sammenfatter de handlingsmuligheder, der er fremført ovenfor, hvad angår mulige virkninger og efterlevelsesomkostninger.

Løsningsmodel || Frivillig (V)/ blød lovgivning (SL)/ lovgivnings­mæssig løsning (R) || Mulig indvirkning på kvaliteten af praktikophold || Indvirkning på behovet for praktikophold (D = indenlandske, CB = grænseover­skridende) || Indvirkning på efterlevelses­omkostningerne for virksomhederne = indvirkning på udbuddet af praktikophold || Indvirkning på efterlevelses­omkostningerne for SMV'erne || Fleksibel løsning

Oplysnings­websted for praktikanter || ikke relevant || 0 || D: 0 CB: + || 0 || 0 || Ja

Kvalitetsmærke || V/SL || 0/+ || D: + CB: ++ || 0 || 0 || Rimelig

Kvalitetsmærke + løn || V/SL || 0/+ || D: + CB: ++/+++ || 0/(-) || 0(-) || Rimelig

Kvalitetsramme for praktikophold || (R) || ++ || D: ++ CB: ++/+++ || 0/(-) || -/-- || Nej

Kvalitetsramme for lange, grænseover­skridende praktikophold || (R) || +/++ || D: ++ CB: ++/+++ || 0/(-) || -/-- || Nej

Tegnforklaring:

0 : ingen eller ubetydelig indvirkning

(+)/(-): svag positiv (negativ), men usikker indvirkning

+ / -: mulig positiv/negativ indvirkning

++ / -- : sandsynlig positiv/negativ indvirkning

+++/--- : meget sandsynlig positiv/negativ indvirkning

[1] "Study on a comprehensive overview of traineeship arrangements in the EU Member States", Europa-Kommissionen (2012), i det følgende benævnt "praktikopholdsundersøgelsen".