Erasmus+ er EU-programmet, som støtter tiltag inden for uddannelse og erhvervsuddannelse, ungdom og idræt. Med et budget på 16,45 mia. EUR for perioden 2014-2020 . sigter programmet mod at give 4 millioner mennesker muligheden for at opnå kompetencer og udvikle sig personligt, socialt og fagligt gennem studier, uddannelse, arbejdserfaringer eller frivilligt arbejde i udlandet overalt i verden. Det sigter mod at fremme forbedringer af kvalitet, innovationsekspertise og internationalisering ved organisationer, der er aktive inden for uddannelse og erhvervsuddannelse, ungdom og idræt. Erasmus+ hjælper også europæiske lande med at modernisere og forbedre deres uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer samt deres politikker vedrørende ungdom og idræt ved at styrke deres rolle som drivkræfter for vækst, beskæftigelse, konkurrenceevne, innovation og social samhørighed yderligere.

Denne midtvejsevalueringsrapport af Erasmus+-programmet, herunder evalueringen af den langsigtede virkning af de foregående programmer, forelægges i henhold til artikel 21 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1288/2013 og ledsages af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SWD), som indeholder al dokumentation. Den bygger på nationale rapporter, der er indsendt af programlandene, en evalueringsrapport fra en ekstern uafhængig kontrahent, andre evaluerede undersøgelser, erfaringer fra forvaltning af programmet og over en million svar fra alle interesserede parter. Den vurderer fremskridtene i forbindelse med at gennemføre Erasmus+ i perioden 2014-2016 i alle deltagende lande inden den fulde budgetforhøjelse. Den undersøger også den langsigtede indvirkning af syv foregående programmer fra perioden 2007-2013 (efterfølgende evaluering), herunder i partnerlande.

Erasmus+ er godt på vej til at nå sine resultatindikatorer, som er fastsat i retsgrundlaget, idet 1,8 millioner personer inden for en periode på mindre end tre år har deltaget i mobilitetsaktiviteter, og flere end 240 000 organisationer er involveret i samarbejdsprojekter. Under hensyntagen til referencegrundlaget for evalueringen finansierede de programmer, der evalueres, læringsmobilitet for flere end 4,3 millioner unge og flere end 880 000 fagfolk mellem 2007 og 2016. Derudover drog mange flere personer fordel af samarbejdsprojekter, som omfattede 940 000 deltagende organisationer.

Generelt set viser evalueringen, at interessenter og offentligheden sætter meget stor pris på Erasmus+. Resultaterne af denne evaluering viser, som angivet i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene (SWD), at alle de programmer, der er blevet evalueret, er yderst effektive. Deres europæiske merværdi er uomtvistelig. Derudover ses Erasmus+ som værende mere sammenhængende, relevant og kun delvist mere effektivt end de foregående programmer. På baggrund af forslag i de nationale rapporter og under hensyntagen til anbefalingerne fra den eksterne konsulent foreslås det at tilpasse gennemførelsen af det nuværende program for at hjælpe med at nå dets fulde potentiale inden 2020, og der overvejes forslag til forbedringer med henblik på et efterfølgende program.

Effektivitet

Evalueringen viste, at både dets interessenter samt den brede offentlighed sætter stor pris på Erasmus+, og de angiver programmet som værende EU's tredje mest positive resultat. Programmets støttemodtagere angiver en tilfredshedsgrad på over 90 %.

For lærende (studerende, lærlinge, frivillige, unge osv.) havde de evaluerede programmer, og de fortsætter med at have, en positiv effekt på erhvervelsen af færdigheder og kompetencer, hvorved beskæftigelsesegnetheden og iværksætterkulturen fremmes og overgangen fra uddannelse til beskæftigelse forkortes (13 % bedre sammenlignet med personer, som ikke tog del i Erasmus+ eller de foregående programmer). Evalueringen angiver, at Erasmus+ fremmer viljen til at arbejde og studere i udlandet (+ 31 %) og udviklingen af fremmedsprogskundskaber (7 % bedre i test af færdigheder), at det påvirker personers positive opfattelse af værdien af at lære som et led i deres faglige og personlige udvikling (+ 8 %), og at det endda forbedrer studerendes fuldførelsesgrader (+ 2 %).

Der er også dokumentation for et bidrag til et mere sammenhængende EU. Erasmus+ fremmer en positiv social/samfundsmæssig adfærd og en følelse af at være "europæer" (+ 19 % sammenlignet med ikke-deltagere). Det rækker ud til dårligt stillede unge (11,5 % af det samlede antal af deltagere i Erasmus+) i højere grad end de foregående programmer eller sammenlignelige nationale ordninger. Dog peger evalueringen på, at der er behov for at gøre mere for at række ud til de mest sårbare i samfundet samt at lette mindre organisationers deltagelse.

·Inden for rammerne af opbygningen af det nuværende program frem til 2020 vil Europa-Kommissionen øge sin indsats for at gøre Erasmus+ mere tilgængeligt for personer, der kommer fra dårligt stillede miljøer, eller som har særlige behov. Den vil gøre en indsats for at lette skolers og andre mindre aktørers deltagelse i programmet. ·Efter 2020 vil Kommissionen overveje, hvordan den inkluderende dimension kan fremmes i alle nye programmer ved en øget integration af dårligt stillede og sårbare grupper i uddannelse samt ungdoms- og idrætsaktiviteter.

For fagfolk (lærere, undervisere, ungdomsarbejdere, personale osv.) omsættes deltagelsen til faglig udvikling — især i form af større muligheder for netværkssamarbejde (+ 22 procentpoint) og større anvendelse af digitale ressourcer (+ 5 procentpoint) — kombineret med en stærkere tilknytning til Europa (+ 6 procentpoint).

For deltagende organisationer (skoler, universiteter, udbydere af erhvervsuddannelser og voksenuddannelser osv.) er de forventede ændringer gradvise og forskellige i intensitet på tværs af sektorerne i programmet. Det er nødvendigt med en fortsat deltagelse for en mere dybdegående omstilling. Men evalueringen viser, at programmet har en tydelig "europæiserende" effekt.

Selv om det er knap så synligt, bekræfter evalueringen også, at de evaluerede programmer havde en indvirkning på udformningen og gennemførelsen af politikker vedrørende uddannelse, ungdom og idræt, særligt i tilfælde af videregående uddannelser, hvor det pågældende budget var stort nok eller havde en indirekte indvirkning ved at finansiere det politiske samarbejde mellem myndigheder. På længere sigt har programmerne fremkaldt en opfattelse i Europa af, at læringsmobilitet giver fordele for den enkelte, og at læringsresultater herfra generelt set bliver valideret og anerkendt. De evaluerede programmer har også været vigtige for EU's globale rækkevidde, særligt i forbindelse med at lette anerkendelsen af kvalifikationer mellem Europa og partnerlande.

De systemiske virkninger modsvares af fremskridtene i forbindelse med formidling af resultaterne af de finansierede projekter takket være en enkelt dedikeret platform. Dokumentationen for, at projektresultaterne anvendes af politiske beslutningstagere er dog ikke altid tydelig, dette gør sig især gældende, hvis beslutningstagerne ikke er engageret i projektet fra begyndelsen.

·For at fremme den politiske indvirkning vil Kommissionen overveje yderligere metoder til at fremme indvirkninger på systemniveau og strømline vellykkede projektresultater på nationalt plan mere effektivt. ·I forbindelse med forberedelsen af fremtidige programmer vil Kommissionen undersøge mulighederne for udvikling og finansiering i en større skala (særligt med støtte fra de europæiske struktur- og investeringsfonde) af de vellykkede Erasmus+-projekter, som har potentiale til at udløse strukturreformer på nationalt plan.

Alt i alt har evalueringen vist, at Erasmus+ midtvejs har nået eller overgået de fleste indikatorer, som er fastsat i dets retsgrundlag. Efterspørgslen er langt større end finansieringen, der er til rådighed. Uden at foregribe den næste flerårige finansielle ramme bekræftede evalueringen programmets kapacitet til at absorbere en generel budgetforhøjelse fremover. Hvis der kommer en budgetforhøjelse, foreslås det, at den nuværende fordeling mellem programmets sektorer kunne tilpasses med henblik på at styrke de sektorer, for hvilke en budgetforhøjelse ville udgøre den mest effektive gevinst, hvad angår indvirkningen. Skoleuddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsaktiviteter, hvor programmernes indvirkning blev dokumenteret, om end i et mindre omfang end for videregående uddannelser grundet mindre budgetbevillinger, blev identificeret som havende stort potentiale for udvidet deltagelse i Erasmus+-aktiviteter i de kommende år.