Sammendrag Det finske retssystem er fortsat kendetegnet ved en meget høj grad af opfattet uafhængighed. Den nyligt oprettede nationale domstolsforvaltning er blevet fuldt operationel og har ud over at udføre sine almindelige opgaver bistået domstolene med deres reaktion på covid-19-pandemien. Reformen af den nationale anklagemyndighed har bidraget til at øge anklagemyndighedens effektivitet ved at muliggøre centralisering, udvikling af ensartet praksis, bedre samarbejde og en mere jævn fordeling af ressourcer. Myndighederne er ved at gennemføre flere projekter for at forbedre digitaliseringen af retssystemet og gøre retshjælpsordningen mere tilgængelig. Finland opfattes fortsat som et af de mindst korrupte lande i EU og resten af verden. Den 27. maj 2021 blev der vedtaget en særlig omfattende regeringsstrategi til bekæmpelse af korruption. Strategien har til formål at styrke bekæmpelsen af korruption, herunder gennem afklaring af ansvar, bevidstgørelse og forebyggelse, forbedring af gennemsigtigheden og effektiviteten af lovgivningen om bekæmpelse af korruption samt relevant forskning. Selv om myndighederne lægger stor vægt på bekæmpelse af økonomisk kriminalitet og har taget skridt til at bekæmpe bestikkelse i udlandet, er afsløring og retsforfølgelse af sidstnævnte fortsat en udfordring. Lobbyvirksomhed er i øjeblikket stadig ureguleret, men regeringen er i færd med at udarbejde lovgivning, der skal sikre et åbenhedsregister. Der drøftes også lovgivningsmæssige initiativer for at løse svingdørsproblematikken mellem den offentlige forvaltning og private interesser. Et revideret system for indberetning af aktiver for offentligt ansatte er under drøftelse, og forslaget om at regulere beskyttelsen af whistleblowere i en ny selvstændig lov forventes at træde i kraft inden udgangen af 2021. Finland har generelt et frit og beskyttet miljø for journalister og mediefolk. Den vigtigste medietilsynsmyndighed, det finske agentur for transport og kommunikation, opfattes som retfærdig og gennemsigtig, men dens økonomiske situation er fortsat udfordrende. Der er vedtaget specifik lovgivning, der forpligter udbydere af medietjenester til at gøre oplysninger om deres ejerforhold offentligt tilgængelige. Der er nedsat en forberedende arbejdsgruppe med henblik på yderligere at udvide den forfatningssikrede adgang til dokumenter ved at håndhæve overholdelsen og behandle flere oplysninger. Regeringen planlægger også ændringer i straffeloven for at lette retsforfølgelsen af ulovlige trusler og angreb på sårbare ofre, såsom freelancejournalister. For at imødegå hadefuld tale rettet mod kvindelige journalister er regeringen ved at forberede en anden ændring af straffeloven med henblik på at tilføje køn blandt de motiver, der ligger til grund for at øge straffen for (enhver) forbrydelse. Regeringen overvejer desuden en permanent støttemekanisme til støtte for journalistik i Finland ud over en midlertidig støtteordning, der specifikt var knyttet til covid-19-pandemien. Regeringen har vedtaget en handlingsplan for bedre lovgivning, der har til formål at forbedre lovgivningens kvalitet, planlægning og gennemsigtighed. De fleste af de foranstaltninger, der blev truffet i forbindelse med covid-19-pandemien, blev vedtaget på grundlag af almindelig lovgivning. I de tilfælde, hvor der blev gjort brug af nødbeføjelser, var Parlamentets godkendelse og forudgående kontrol af forfatningsmæssigheden påkrævet. Reformprocessen med henblik på at præcisere justitskanslerens og ombudsmandens opgaver, som er to centrale uafhængige myndigheder, der er involveret i beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder, støttes af begge myndigheder og skal efter planen forelægges for parlamentet i efteråret 2021. Et nyt rådgivende udvalg for civilsamfundspolitik, en platform, der har fremmet et frugtbart samspil mellem offentlige myndigheder og civilsamfundet, vil blive valgt i efteråret 2021.



I.Retssystemet

Det finske retsvæsen består af de almindelige domstole med 20 distriktsdomstole, fem appeldomstole og den øverste domstol, og forvaltningsdomstole med seks regionale forvaltningsdomstole og den øverste forvaltningsdomstol. Der er tre domstole med særlig kompetence . Den uafhængige nationale domstolsforvaltning er ansvarlig for forvaltning af domstolene, herunder administration af budgetter, bygninger og IKT-systemer . Det uafhængige dommerudnævnelsesudvalg udarbejder forslag til udnævnelser af dommere til regeringen, mens forslag til dommere til den øverste domstol og den øverste forvaltningsdomstol kommer fra disse domstole selv . Dommere udnævnes formelt af republikkens præsident . Den nationale anklagemyndighed er en uafhængig statslig myndighed , der ledes af en rigsadvokat, som udpeges af præsidenten efter forslag fra justitsministeriet og kan afskediges eller suspenderes af regeringen . Det finske advokatsamfund er et uafhængigt organ, der har til opgave at føre tilsyn med advokaters faglige aktiviteter. Disciplinærsager mod advokater føres af disciplinærrådet, som er et uafhængigt tilsynsorgan, der fungerer sammen med det finske advokatsamfund . Finland deltager i Den Europæiske Anklagemyndighed.

Uafhængighed

Det finske retssystem er kendetegnet ved en meget høj grad af opfattet uafhængighed. Domstolenes og dommernes uafhængighed opfattes som meget høj, idet 83 % af den brede offentlighed og 86 % af virksomhederne opfatter den som "rimelig god" eller "meget god" . Niveauet har konstant været meget højt for både den brede offentlighed og virksomhederne siden 2016. For så vidt angår den brede offentlighed, er den steget støt frem til 2019, og for så vidt angår virksomheder er den steget i de seneste to år.

Den nationale domstolsforvaltning blev operationel i januar 2020 og har etableret sig som en vigtig institution, der letter domstolenes arbejde. Efter oprettelsen i januar 2020, jf. rapporten om retsstatssituationen 2020, har den nationale domstolsforvaltning, som er et nyt uafhængigt organ med ansvar for domstolsforvaltningen , i sit første år etableret sig selv ved at opbygge sine egne strukturer og konsolidere sine procedurer. Samtidig har den udført sine faste opgaver i forbindelse med varetagelsen af alle domstoles centrale administrative funktioner og tilrettelæggelsen af uddannelse af dommere i samarbejde med uddannelsesnævnet for retsområdet . Den har kommunikeret aktivt med domstolene og gjort det lettere at afholde regelmæssige møder med ledelsen ved alle domstole med henblik på at vurdere deres behov. Interessenterne oplyser, at den nationale domstolsforvaltning spillede en aktiv rolle med hensyn til at støtte domstolene . Oprettelsen har gjort det muligt for domstolene at koncentrere deres ressourcer om centrale opgaver og har yderligere styrket retsvæsenets uafhængighed .

Kvalitet

Reformen af anklagemyndigheden er begyndt at give resultater i form af øget effektivitet og specialisering. Pr. september 2019 blev rigsadvokatens kontor og elleve lokale anklagemyndigheder lagt sammen til én fælles national anklagemyndighed . Omstruktureringen har muliggjort centralisering og udvikling af ensartede nationale praksisser for retsforfølgelse, bedre samarbejde inden for anklagemyndigheden og en mere jævn fordeling af ressourcer . Den gav også mulighed for større specialisering af anklagere . Dette førte til en forbedring af effektiviteten, hvilket bl.a. fremgår af en stigning i antallet af sager, der løses pr. anklager . Reformen har også betydning for bekæmpelsen af korruption (se afsnit II). Anklagemyndigheden rapporterede om et efterslæb af sager, der delvis var forårsaget af covid-19-pandemien, og modtog yderligere midler, som skulle bidrage til at løse dette efterslæb .

Myndighederne er i færd med at gennemføre flere projekter for at forbedre digitaliseringen af retssystemet. Et nyt sagsstyringssystem for forvaltnings- og specialdomstolene, der er udarbejdet i samarbejde med dommere, blev færdiggjort i december 2020 og er blevet indført i alle de respektive domstole, selv om der er opstået nogle tekniske spørgsmål. Systemet giver bl.a. brugerne mulighed for at indgive søgsmål, få forkyndt dokumenter og kontrollere sagens status online. Det gør det også muligt at udarbejde domme i et maskinlæsbart format. Et lignende sagsstyringssystem for almindelige domstole er under udvikling og forventes at være færdigt inden udgangen af 2022. Ved udgangen af 2020 færdiggjorde justitsministeriet desuden et system, der giver mulighed for automatisk anonymisering og anmærkning af afgørelser truffet af domstole og andre myndigheder, hvilket forventes at øge den elektroniske tilgængelighed af dokumenter . Justitsministeriet er derudover i færd med at udvikle et nyt rapporteringsværktøj, der skal anvendes af domstole og andre myndigheder, hvilket bør øge anvendeligheden af indsamlede oplysninger .

Myndighederne bestilte projekter for at gøre retshjælpsordningen mere tilgængelig. Omkostningerne ved retssager anses i gennemsnit for at være høje, hvilket kan hindre adgangen til domstolsprøvelse, navnlig i tilfælde af mellemindkomstgrupper . I forlængelse af regeringens program for undersøgelse af muligheden for at hæve indkomstgrænserne for retshjælp med henblik på at forbedre adgangen til retshjælp for mellemindkomstmodtagere iværksatte justitsministeriet i juni 2020 et forskningsprojekt med henblik på at undersøge adgangen til retshjælp . Justitsministeriet har også iværksat et projekt for at undersøge mulighederne for at oprette en central national myndighed for retshjælp og værgemål. Den nye myndighed vil centralisere forvaltningen af retshjælp for at sikre, at den ydes på en tilstrækkelig og ensartet måde i hele landet . De forberedelser til en tilkalderetshjælp, der blev iværksat i 2019 , er sat i bero, mens myndighederne sætter sig ind i finansieringsmulighederne .

Den nationale domstolsforvaltning fortsatte med aktivt at støtte domstolene under covid-19-pandemien. Siden begyndelsen af covid-19-pandemien har den nationale domstolsforvaltning gjort en særlig indsats for at bistå domstolene i deres reaktion på pandemien . Agenturet ydede bistand i forbindelse med krisekommunikation, offentliggjorde en vejledning om brug af fjernforbindelser i retssager og sørgede for IT-udstyr . De regelmæssige møder med ledelsen ved domstolene (se ovenfor) gav dem mulighed for at drøfte metoder til at behandle konkrete spørgsmål og dele deres erfaringer med kolleger.

Effektivitet

Retssystemet fungerer fortsat effektivt. Retssystemet ligger på et gennemsnitligt niveau, når det drejer sig om den tid, det tager at afgøre tvister i både civil-, handels- og forvaltningsretlige sager. Gennemførelsesprocenten for den første kategori er faldet en smule siden 2016, men er stadig på 100 % , mens gennemførelsesprocenten for forvaltningsretlige sager er faldet fra 112 % i 2016 til 100 % i 2019 . Antallet af verserende sager er særlig lavt for tvister i civil- og handelsretlige sager og gennemsnitligt for forvaltningsretlige sager, hvilket viser, at retssystemet generelt håndterer sagsmængden godt . Selv om domstolene generelt har formået at fortsætte deres aktiviteter under covid-19-pandemien, har interessenterne rapporteret om forsinkelser i retssager, og nogle domstole behandler nu et efterslæb af sager.

II.Ramme for bekæmpelse af korruption

Finland har ikke noget særligt agentur til bekæmpelse af korruption, og ansvaret for bekæmpelse af korruption er delt mellem forskellige myndigheder og organer. Disse omfatter bl.a. justitsministeriet, finansministeriet, politiet, skatteforvaltningen, konkurrence- og forbrugermyndigheden, den parlamentariske ombudsmand og justitskansleren. Justitsministeriets strafferetlige afdeling fører fortsat tilsyn med indsatsen for at forebygge korruption og koordinerer netværket til bekæmpelse af korruption, der består af repræsentanter for de relevante ministerier, politiet, anklagemyndigheden, erhvervslivet og ikkestatslige organisationer.