[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 18.10.2006

KOM(2006) 604 endelig

2006/0197 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING

om oprettelse af Det Europæiske Teknologiske Institut

(forelagt af Kommissionen) {SEC(2006) 1313}{SEC(2006) 1314}

BEGRUNDELSE

BAGGRUNDEN FOR FORSLAGET

Generel baggrund

Forbedring af forbindelsen og synergieffekterne mellem innovation, forskning og uddannelse, som er de vigtigste drivkræfter bag den globale vidensøkonomi, er af afgørende betydning for at styrke EU's erhvervsliv, herunder servicesektoren, og at skabe beskæftigelse og bæredygtig vækst i EU.

Men Europa har endnu ikke bygget bro over innovationskløften og integreret de tre elementer – uddannelse, forskning og innovation - som vidensamfundet skal bygge på. Der er bred enighed om, at EU's største svaghed på innovationsområdet er den begrænsede evne til at omsætte resultater på vidensområdet kommercielt. Derudover har de fleste medlemsstater, om end i forskellig grad, vanskeligt ved at fremme en innovations- og iværksætterkultur inden for forskning og uddannelse, at udvikle en kritisk masse af menneskelige, økonomiske og fysiske ressourcer på videns- og innovationsområdet og at belønne gode resultater og ekspertise således, at de dygtigste akademikere og forskere tiltrækkes. Global konkurrence fra traditionelle konkurrenter og de nye økonomier i Asien udgør en stor trussel mod Europas tiltrækningskraft som et vidensområde og lægger alvorlige hindringer i vejen for vores evne til at styrke Fællesskabets erhvervslivs videnskabelige og teknologiske grundlag og til at mobilisere dets innovationspotentiale.

I EU er der bred enighed om behovet for at skride til handling hurtigt for at udvikle betingelser, der fremmer en bedre udnyttelse af de forretningsmuligheder, som politikkerne på innovations- og vidensområdet giver, som en nøgle til stærkere og varig vækst. Inden for rammerne af den reviderede Lissabon-strategi er innovations-, forsknings- og uddannelsesaktiviteter, som er drivkræfterne bag konkurrenceevnen, derfor blevet placeret højt på dagsordenen for vækst og beskæftigelse. Inden for rammerne af den reviderede strategi for vækst og beskæftigelse er der blevet iværksat betydningsfulde initiativer på både nationalt plan og EU-plan for at styrke innovation og forbindelsen mellem videregående uddannelse, forskningssektoren og erhvervslivet.

Der er dog stadig uudnyttede muligheder. For at bygge bro over innovationskløften mellem EU og de største konkurrenter må vi fremme yderligere integration af de tre elementer, som vidensamfundet skal bygge på, på en måde, hvor elementerne styrker hinanden gensidigt.

Medlemsstaterne bærer det primære ansvar for at opretholde et stærkt erhvervs- og konkurrencegrundlag i EU, samtidig med at de fremmer innovation og større og bedre investeringer i forskning og uddannelse. På grund af karakteren og omfanget af udfordringen på innovationsområdet vil tiltag på europæisk plan dog sandsynligvis skabe en merværdi, som ikke kan opnås med separate tiltag i medlemsstaterne. Der er således en fællesskabsdimension, der supplerer, fremmer og koordinerer medlemsstaternes politikker og tiltag.

Der er en klar merværdi i at fremme innovation på fællesskabsplan inden for kritiske områder gennem etablering af ekspertisebaserede, strategiske langvarige partnerskaber mellem alle aktører, der beskæftiger sig med de tre elementer, som vidensamfundet skal bygge på. Et sådant initiativ vil give de europæiske virksomheder mulighed for at få et nyt forhold til uddannelses- og forskningssektoren. Det vil også give en innovationsorienteret kritisk masse i verdensklasse på EU-plan inden for nøgleområderne og mulighed for opbygning af et godt omdømme og tiltrækningskraft på verdensplan.

Begrundelse for forslaget

Kommissionens formand, José Manuel Barroso, fremsatte i februar 2005 i forbindelse med midtvejsevalueringen af Lissabon-strategien tanken om at oprette et europæisk teknologisk institut (ETI). ETI skulle ses som et af elementerne i en omfattende strategi for mobilisering af viden og innovation som en nøgle til vækst og beskæftigelse. Det ville være et konkret udtryk for EU's engagement i at skabe et miljø, hvor der lægges stor vægt på innovation og ekspertise på højt niveau i EU.

Kommissionen gennemførte en proces for overvejelser og en bred høring, som mundede ud i udarbejdelsen af en første meddelelse den 22. februar 2006[1]. I konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 23.-24. marts 2006 blev det anerkendt, at ETI vil være et betydningsfuldt skridt i retning af at skabe den sammenhæng mellem videregående uddannelse, forskning og innovation, som mangler på nuværende tidspunkt, og Kommissionen blev opfordret til at fremsætte et forslag til yderligere tiltag

Den 8. juni 2006[2] forelagde Kommissionen endnu en meddelelse, som i stort omfang tog hensyn til resultaterne af høringsprocessen og kastede lys over en række specifikke emner vedrørende den foreslåede struktur og drift af ETI.

På Det Europæiske Råds møde den 15.-16. juni 2006 bekræftede stats- og regeringscheferne, at et europæisk teknologisk institut, som samarbejder med eksisterende nationale institutioner, vil være et betydningsfuldt skridt i retning af at skabe den sammenhæng mellem videregående uddannelse, forskning og innovation, som mangler på nuværende tidspunkt. Instituttet skal suppleres med andre aktioner, der forbedrer netværk og synergieffekter mellem fremragende forsknings- og innovationsmiljøer i Europa.

Det Europæiske Råd opfordrede Kommissionen til at udarbejde et formelt forslag om oprettelse af instituttet, som skal forelægges i efteråret 2006, efter høring af Det Europæiske Forskningsråd, medlemsstaterne og de berørte parter.

Som følge af sin analyse og omfattende høringer af forskningsverdenen og den akademiske verden samt medlemsstaterne konkluderede Kommissionen, at i en europæisk sammenhæng vil det bedste udgangspunkt være oprettelse af netværk med henblik på at skabe et ETI, som er baseret på reelt integrerede partnerskaber.

Forslagets formål og hovedindhold

ETI vil bidrage til at forbedre medlemsstaternes konkurrencegrundlag gennem inddragelse af partnerorganisationer i integrerede innovations-, forsknings- og uddannelsesaktiviteter på højeste internationale niveau. Det vil blive et integreret element i en omfattende fællesskabsstrategi, der har til formål at støtte initiativer på videns- og innovationsområdet, som gennemføres med henblik på opfyldelse af Lissabon-målene.

ETI vil fremme innovation gennem tværfaglig strategisk forskning og uddannelse inden for områder, som er af særlig økonomisk eller samfundsmæssig interesse, og ved at udnytte sine resultater på vidensområdet til fordel for EU. Det vil opbygge en "kritisk masse" af menneskelige og fysiske ressourcer inden for disse vidensområder og således tiltrække og bevare investeringer fra den private sektor i innovation, uddannelse og F&U samt studerende på masterniveau, ph.d.-kandidater og forskere på alle karrieretrin fra både videnskabssektoren og erhvervslivet.

ETI vil blive et symbol på det integrerede europæiske innovations-, forsknings- og uddannelsesområde og skabe innovationer på områder, som er af særlig økonomisk eller samfundsmæssig interesse. Det er hensigten, at ETI skal være et referencegrundlag for forvaltning af innovation gennem fremme af nye samarbejdsformer mellem den type partnerorganisationer, som beskæftiger sig med de tre elementer, som vidensamfundet skal bygge på, samt for modernisering af videregående uddannelsesinstitutioner og forskningsinstitutioner i EU både direkte gennem sine aktiviteter og resultater og indirekte gennem sin styring.

ETI tager også sigte på at skabe et godt omdømme på verdensplan og et attraktivt miljø for de største talenter i hele verden. Deltagelse i dets videns- og innovationssamfund vil være åben for partnerorganisationer, studerende og forskere fra lande uden for EU. Derudover vil tredjelande være berettiget til at deltage i ETI's arbejde. Gennem fremme af dets tiltrækningskraft på verdensplan vil ETI blive et flagskib for ekspertisebaseret innovation på verdensplan.

ETI vil blive baseret på en ny innovativ styringsmodel med to niveauer, som kombinerer bottom up-selvstændighed og fleksibilitet, når det giver strategisk top down-vejledning, koordinerer, iværksætter og fremmer dialogen samt spreder resultater og god praksis. ETI's aktiviteter vil blive gennemført inden for rammerne af videns- og innovationssamfund (VIS'er). Disse, som er baseret på, men er mere vidtrækkende end en tilgang med oprettelse af netværk, planlægges som integrerede partnerskaber eller joint ventures (uanset deres faktiske retlige form) mellem den private sektor, forskningssektoren og fremragende grupper fra forskningsmiljøer og universiteter, hvis menneskelige, økonomiske og fysiske ressourcer samles for at fremme produktion, spredning og udnyttelse af nye vidensprodukter. For at øge graden af integration skal VIS'erne indgå i de mest moderne forskningsnetværk og infrastrukturer for databehandling. En bestyrelse bestående af prominente medlemmer med dokumenteret erfaring fra erhvervsliv, forskning og uddannelse vil bære ansvaret for ETI's strategiske beslutninger, herunder fastlæggelsen af de strategiske områder, inden for hvilke der skal oprettes VIS'er, udvælgelse af VIS'er og den overordnede koordinering og evaluering af deres aktiviteter. Forbindelserne mellem ETI's organer og VIS'erne vil blive baseret på aftaler, som fastsætter VIS'ernes rettigheder og forpligtelser, sikrer et tilstrækkeligt koordinationsniveau og beskriver ordningerne for overvågning og evaluering af VIS'ernes aktiviteter og resultater.

Passende forvaltning og en afbalanceret fordeling af intellektuelle ejendomsrettigheder er endnu en absolut nødvendig betingelse for innovation: uden en fornuftig anvendelse og forvaltning af opfindelser findes der ikke noget reelt incitament til at investere i innovation. ETI vil fastlægge retningslinjer for forvaltning af intellektuelle ejendomsrettigheder, som vil forbedre EU's innovationskapacitet, muliggøre, at intellektuelle ejendomsrettigheder under passende betingelser kan anvendes til formål vedrørende forskning og innovation, sikre ETI og partnerne, herunder enkeltpersoner, VIS'erne og partnerorganisationerne, passende incitamenter og sørge for et specifikt incitament til opnåelse af spin-offs og forretningsmæssige succeser.

Uddannelse vil blive en komponent af afgørende betydning for ETI, da uddannelse ofte er det element, som står svagest blandt de tre elementer, som vidensamfundet skal bygge på. Inden for rammerne af en global og åben vidensøkonomi vil ETI fremme udvikling af kurser og ph.d.-programmer, som integrerer iværksætterkultur, og dette vil være et af kendetegnene ved instituttets uddannelser. Hvis ETI skal blive en succes, skal dets "mærke" være meget synligt i forbindelse med udstedelsen af eksamensbeviser. Det forventes, at det i de fleste tilfælde vil være partneruniversiteter, der udsteder eksamensbeviser, men medlemsstaterne kan dog også ønske at uddelegere beføjelserne til at udstede eksamensbeviser til andre partnere i et VIS eller til et VIS som helhed. Medlemsstaterne skal samarbejde om anerkendelse af ETI's uddannelser og eksamensbeviser, og ETI vil søge at støtte denne proces.

Eksisterende initiativer og den europæiske merværdi forbundet med ETI

Medlemsstaterne har det primære ansvar for uddannelses-, forsknings- og innovationspolitikker. Der er markante forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til deres tilgang til innovation, og mange positive nationale initiativer og tiltag bør støttes og videreføres. Karakteren og omfanget af udfordringen på innovationsområdet tyder dog på, at tiltag på europæisk plan sandsynligvis vil skabe yderligere fordele, som ikke kan opnås med separate tiltag i medlemsstaterne.

Fællesskabet har da også støttet medlemsstaternes indsats for bedre innovation og integration af de tre elementer, som vidensamfundet skal bygge på. Inden for rammerne af Lissabon-strategien fremmer Kommissionen udveksling af politikmodeller, som har til formål at fastlægge bedste praksis og at stimulere udarbejdelse af bedre politikker, som skal løse problemerne vedrørende innovationskløften. Der er blevet iværksat en række forskellige programmer vedrørende de tre elementer, som vidensamfundet skal bygge på. Under disse programmer gives der økonomisk støtte for at bidrage til, at universiteterne i EU, forskningscentre, virksomheder og andre aktører, der beskæftiger sig med de tre elementer, som vidensamfundet skal bygge på, kan maksimere deres bidrag til strategien for vækst og beskæftigelse. EU har iværksat en række fællesskabsprogrammer, som direkte eller indirekte støtter forskellige aspekter af de tre elementer, som vidensamfundet skal bygge på, herunder f.eks. det syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling, programmet for konkurrenceevne og innovation, det integrerede program for livslang uddannelse og strukturfondene.

Hidtil har intet EU-initiativ dog fuldt ud, med fuldstændig integration og på en måde, hvor elementerne gensidigt forstærker hinanden, behandlet alle tre elementer, som vidensamfundet skal bygge på; de eksisterende instrumenter vedrører ét eller højst to af de tre elementer, som vidensamfundet skal bygge på, og indsatsen består normalt af støtte til udviklingen på nationalt plan. Hidtil har intet EU-initiativ fremmet udviklingen af en institution på EU-plan, som er i verdensklasse, med henblik på at opnå den nødvendige ekspertise inden for forskning, uddannelse og innovation og kritisk masse inden for specifikke indsatsområder. Der er stadig et stort uudnyttet potentiale på dette område.

F.eks. vil det syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling være det vigtigste finansielle redskab for EU's støtte til forsknings- og udviklingsaktiviteter inden for alle videnskabelige fag. Det Europæiske Forskningsråd er en ny støttemekanisme under rammeprogrammet og har til formål at øge kvalitetsniveauet inden for EU's frontlinjeforskning ved hjælp af støtte til den bedste forskerinitierede forskning. Ekspertisenettene er tværnationale projekter med deltagelse af flere partnere, der samler de vigtigste aktører i Europa, som fokuserer på en varig integration af forskningskapaciteten inden for et givet forskningsområde. De europæiske teknologiplatforme er grupper af berørte parter fra navnlig erhvervslivet og forskningsmiljøet, som sammen uformelt definerer en strategisk forskningsdagsorden for en række strategisk vigtige spørgsmål af stor samfundsmæssig relevans. De foreslåede fælles teknologiinitiativer vil være særlige retlige enheder, som etableres i et begrænset antal tilfælde med henblik på at mobilisere storstilede offentlige og private investeringer og betydelige forskningsressourcer. De to sidstnævnte initiativer fokuserer dog på at samle partnere fra erhvervslivet og forskningsmiljøet om fastlæggelsen og gennemførelsen af strategiske forskningsdagsordener, uden at uddannelse udgør en større komponent.

Programmet for konkurrenceevne og innovation samler navnlig foranstaltninger til fordel for innovation og SMV'er. Det bidrager blandt andet til finansiering af nystartede virksomheder og støttetjenester for innovation, herunder tjenester for tværnational videns- og teknologioverførsel, samt en lang række innovationsspecifikke initiativer som f.eks. net af klynger, sektorspecifikke offentlig-private partnerskaber og aktiviteter vedrørende politisk koordination af nationale og regionale programmer. Det omfatter dog ikke kriterier og aktiviteter vedrørende ekspertisebaseret forskning og uddannelse.

Det integrerede program for livslang uddannelse vil navnlig inden for rammerne af Lissabon-målene behandle vigtige behov for modernisering og tilpasning af medlemsstaternes uddannelsessystemer. Det vil også give en merværdi for de enkelte borgere, der deltager i foranstaltningerne vedrørende mobilitet og andre former for samarbejde. Programmet vedrører dog ikke desto mindre kun uddannelseselementet blandt de tre elementer, som vidensamfundet skal bygge på.

Sluttelig bør den nye generation af programmer for økonomisk og social samhørighed søge at øremærke betydelige ressourcer til investeringer i de vigtigste drivkræfter bag vækst og beskæftigelse. Disse programmer er dog ikke primært ekspertisebaserede, idet hvert land eller hver region naturligvis vil fastlægge policy mixet på baggrund af karakteren og omfanget af sine strukturelle mangler og konkurrencemæssige fordele.

For at bygge bro over innovationskløften mellem EU og de vigtigste konkurrenter vil det være nødvendigt at støtte tværfaglige strategiske partnerskaber, som er baseret på fremragende resultater på EU-plan, mellem aktører, der beskæftiger sig med alle de tre elementer, som vidensamfundet skal bygge på. Det europæiske teknologiske institut (ETI) skal være en aktør i verdensklasse inden for sit felt og fungere som et flagskib, der giver inspiration til, at andre europæiske aktører opnår bedre resultater, og at der oprettes netværk blandt aktører, der beskæftiger sig med de tre elementer, som vidensamfundet skal bygge på. Det kan således supplere eksisterende politiske initiativer på EU-plan og nationalt plan og finansielle instrumenter, som skal bygge bro over innovationskløften mellem EU og de største konkurrenter.

HØRING AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSE

Høring af interesserede parter

Kommissionen har gennemført en omfattende høring af eksperter, offentligheden, medlemsstaterne og de berørte parter i Europa, herunder det videnskabelige råd under Det Europæiske Forskningsråd. Med henblik på at drøfte ETI's mål og struktur blev der tilrettelagt tre ekspertmøder i sommeren 2005. Der blev gennemført en offentlig høring fra den 15. september til den 15. november 2005. Der blev indsendt mere end 740 bidrag, herunder udtalelser, fra både enkeltpersoner og organisationer. Medlemsstaterne og de berørte parter er blevet hørt inden for rammerne af tre møderunder i henholdsvis april, maj og september 2006. Hvad angår de berørte parter, deltog i gennemsnit 40 europadækkende organisationer, som repræsenterer forsknings- og uddannelsessektoren og erhvervslivet.

I forbindelse med høringerne viste der sig at være bred enighed om Kommissionens baggrundsanalyse og om behovet for en samordnet indsats for at forbedre Fællesskabets og medlemsstaternes konkurrenceevne. Høringen kastede lys over en række emner vedrørende den foreslåede struktur for ETI, herunder navnlig bestyrelsens karakter og rolle, VIS'ernes arbejde, ETI's personales status, partnernes incitamenter til at deltage i ETI og de eksamensbeviser, der udstedes af ETI. Mere specifikt har en række eksperter argumenteret for, at erhvervslivet skal inddrages i betydeligt omfang fra begyndelsen, og navnlig for at efterspørgslen skal være afgørende for fastlæggelsen af de områder, inden for hvilke VIS'erne skal støttes. De har understreget betydningen af en uafhængig bestyrelse for ETI og behovet for en sammensætning med en passende balance mellem medlemmer fra den akademiske verden/forskningssektoren og fra erhvervslivet.

Ekspertbistand

Der er i udstrakt grad blevet gjort brug af Kommissionens interne analyser af videns-, innovations- og uddannelsesspørgsmål samt rapporter udarbejdet af uafhængige eksperter, navnlig ekspertgrupperne inden for forskning, udvikling og innovation, og eksterne konsulenter.

Konsekvensanalyse

Fem valgmuligheder er blevet undersøgt grundigt inden for rammerne af konsekvensanalysen vedrørende ETI's oprettelse og drift. I forbindelse med tre af de fem valgmuligheder blev ETI betragtet som en aktør på innovations- og vidensområdet, der gennemfører aktiviteter inden for innovation, forskning og uddannelse. Der er dog forskelle med hensyn til graden af centralisering og valget af top down- eller bottom up-organisationsmodel. I forbindelse med den fjerde valgmulighed blev ETI betragtet som et finansierende-blåsemplende ETI, mens der i forbindelse med den femte valgmulighed blev analyseret en løsning, der indebærer status quo.

Valgmuligheden, hvor der skabes en selvstændig organisation, der samler de bedste ressourcer på fællesskabsplan og koordinerer dem inden for et sæt fleksible rammer bestående af tværfaglige VIS'er, det såkaldte "integrerede ETI", foretrækkes. Denne valgmulighed sigter mod at skabe balance mellem en række potentielt modstridende behov: behovet for koordinering for at sikre synergieffekter og strategisk orientering kombineret med den selvstændighed, som VIS'erne kræver for at være fleksible og levere resultater, behovet for tilstrækkelig uafhængighed af eksterne faktorer, til at EIT kan følge sin egen dagsorden, samtidig med at det er tilstrækkeligt tiltrækkende for partnerorganisationer, og sluttelig behovet for at eksperimentere med nye måder, hvorpå nye forsknings-, uddannelses- og innovationstiltag kan integreres og suppleres med eksisterende god praksis.

Som en ny organisation vil ETI også kunne eksperimentere med nye organisations- og styringsmodeller, som integrerer innovation, uddannelse og forskning, og således inddrage virksomhederne fuldt ud i strategiske partnerskaber; det kan skabe et dynamisk arbejdsmiljø, som belønner ekspertise og således tiltrækker de største talenter på verdensplan. Som en åben struktur med fokus på enkeltpersoner og grupper frem for institutioner vil det kunne inddrage ekspertise på alle niveauer og fra alle organisationer med en europæisk dimension. Det vil muliggøre, at der skabes en kritisk masse af fremragende ressourcer, idet det samler de bedste af de allerede eksisterende ressourcer og reagerer på de strategiske langsigtede udfordringer inden for tværfaglige områder af potentiel økonomisk og samfundsmæssig interesse for Europa.

Da det vil være baseret på partnerorganisationer i VIS'er, maksimerer det samtidigt gennemslagskraften på EU-plan. Det er ikke kun disse organisationer, som får mulighed for at påvirke og deltage i innovations-, forsknings- og uddannelsesaktiviteter på højeste plan og med en europæisk dimension, da enkeltpersoner også vil stå for spredning af de eksempler på bedste praksis, der udvikles inden for rammerne af ETI, hvorved de kommer til at bidrage til tilpasning af partnerorganisationernes dagsordener.

FORSLAGETS RETLIGE ASPEKTER

Resumé af forslaget

Forslaget er et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Teknologiske Institut.

Retsgrundlag

Artikel 157, stk. 3, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab udgør retsgrundlaget for denne forordning. I henhold til artikel 157, stk. 3, kan Rådet efter proceduren i traktatens artikel 251 og efter høring af Det Økonomiske og Sociale Udvalg træffe beslutning om specifikke foranstaltninger til støtte for medlemsstaternes aktioner med henblik på bedre udnyttelse af det industrielle potentiale forbundet med innovation, forskning og teknologisk udvikling.

Subsidiaritets- og proportionalitetsprincippet

I overensstemmelse med retsgrundlaget vil forslaget vedrøre de udfordringer, der er blevet udpeget, på proportioneret vis og i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet. Mens medlemsstaterne bærer hovedansvaret for at fremme innovation, vil forslaget om oprettelse af ETI supplere medlemsstaternes indsats for at forbedre konkurrenceevnen gennem a) udvikling af en ny styringsmodel for samarbejde inden for innovations-, forsknings- og uddannelsesaktiviteter på højeste internationale plan, hvorved de industrielle og forretningsmæssige muligheder forbundet med de tre elementer, som vidensamfundet skal bygge på, fremmes, og b) fokusering på aktiviteter, som kræver ressourcer af et omfang og en kvalitet, som det er vanskeligt for de enkelte medlemsstater at tilvejebringe, og hvor værdien af de integrerede aktiviteter øges som følge af medlemsstaternes tværnationale tilgang.

I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet går bestemmelserne i denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå de tilstræbte mål. Den administrative byrde, der påhviler ETI, er blevet begrænset til, hvad der kræves, for at Kommissionen kan varetage sit ansvar for gennemførelsen af Fællesskabets budget.

Reguleringsmiddel/reguleringsform

Forslaget bør udformes som en forordning. Valget af en forordning er et udtryk for, at teksten skaber rettigheder og forpligtelser for ETI og VIS'erne, hvis partnere ikke er kendte på nuværende tidspunkt.

BUDGETMÆSSIGE KONSEKVENSER

ETI's og videns- og innovationssamfundenes (VIS'ernes) aktiviteter vil blive finansieret via en række forskellige kilder:

1. Eksterne kilder, herunder:

2. medlemsstater og regionale eller lokale myndigheder

3. private kilder (selskaber, venturekapital og banker, herunder EIB)

4. indtægter fra instituttets egne aktiviteter (f.eks. intellektuelle ejendomsrettigheder)

5. ressourcer i form af donationer til ETI.

6. Ikke-tildelte midler, som ETI og VIS'erne tildeles direkte over Fællesskabets budget, og som ligger under loftet for underudgiftsområde 1a, og via strukturfondene samt via deltagelse i det syvende rammeprogram, programmet for livslang uddannelse og programmet for konkurrenceevne og innovation i overensstemmelse med de almindelige procedurer.

De ressourcer, som tilflyder ETI direkte, vil blive anvendt til i) finansiering af VIS'erne gennem en ekspertisebaseret konkurrenceproces og i overensstemmelse med kriterier, der fastsættes af ETI's bestyrelse, ii) finansiering af ETI's driftsudgifter eller iii) supplement til ETI's midler i form af donationer.

De ressourcer, som tilflyder VIS'erne direkte , skal tiltrækkes af VIS'erne og/eller deres partnerorganisationer, herunder gennem de almindelige procedurer, der gælder for fællesskabsprogrammer og strukturfondene. De vil udgøre et element i VIS'ernes tilbud i forbindelse med den konkurrenceproces, der vedrører opnåelse af ressourcer fra ETI, eller kunne tiltrækkes, når et VIS er blevet tildelt sådanne ressourcer.

De specifikke ordninger for finansiering af ETI og VIS'erne vil dog uden tvivl ændre sig med tiden. Kommissionen forventer, at ETI vil kræve opstartsfinansiering over Fællesskabets budget, men det vil stadig være målet at maksimere bidragene fra eksterne kilder på mellemlang sigt. Der skal dog være balance mellem de ressourcer, der tilflyder VIS'erne direkte, herunder fra fællesskabsprogrammer, og det direkte bidrag til ETI under Fællesskabets budget.

Det ambitionsniveau, som forslaget indebærer, medfører at ETI's og VIS'ernes samlede udgifter kan anslås til ca. 2,3671 mia. EUR i perioden 2007-2013. Dette beløb kan enten komme fra finansiering over Fællesskabets budget, direkte eller indirekte gennem fællesskabsprogrammer eller fra andre eksterne kilder.

Kommissionen har været i regelmæssig kontakt med den private sektor og mener, at der er en stor interesse for ETI, som kan udnyttes. Der kan f.eks. opnås bloktilskud som supplement til ETI's midler i form af donationer. I praksis vil ETI's og VIS'ernes evne til at tiltrække finansiering fra eksterne kilder (navnlig virksomheder) afhænge af, at der foreligger en troværdig forretningsplan. To faktorer er af afgørende betydning: i) VIS'ernes evne til at tiltrække de mest moderne virksomheder, de bedste universiteter og forskningshold og ii) det omfang, hvori Fællesskabet selv offentligt tilkendegiver sin tillid til projektet ved at forpligte sig til yde et stort økonomisk bidrag til opstarten af processen og viser åbenhed over for, at der på et senere tidspunkt kan tilflyde andre former for bidrag enten direkte til ETI eller til VIS'erne. På dette grundlag kan der skabes en god cirkel.

Hvad angår midlerne fra Fællesskabet , bemærker Kommissionen, at der ikke findes særlige bestemmelser vedrørende ETI i de nye lovforslag, som er omfattet af forhandlingerne om den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning. Kommissionen foreslår derfor at bruge en del af de ikke-tildelte midler, som ligger under loftet for underudgiftsområde 1A, til direkte finansiering af ETI med et beløb på op til 308,7 mio. EUR. Samtidigt vil Kommissionen fortsat undersøge muligheden for at finde supplerende ressourcer, herunder om nødvendigt med henvisning til bestemmelserne i den interinstitutionelle aftale.

Bidrag til VIS'erne eller deres partnerorganisationer direkte fra det syvende rammeprogram, programmet for livslang uddannelse, programmet for konkurrenceevne og innovation og strukturfondene i overensstemmelse med deres respektive procedurer er en mulighed og forventes at udgøre en betydelig del af finansieringen. På grundlag af de første erfaringer og i det omfang, at sådanne bidrag skønnes nødvendige og ikke kan opnås i medfør af de eksisterende retsgrundlag, vil der, når det bliver aktuelt, blive taget stilling til et forslag til de nødvendige ændringer.

Strukturfondene kan muligvis spille en betydningsfuld rolle for partnerskaber med deltagelse af støtteberettigede medlemsstater, regioner, byer eller andre støttemodtagere, da mange udgifts- og investeringstyper er støtteberettigede under strukturfondene, da de vedrører de prioriterede områder under Lissabon-strategien, der er blevet gjort til genstand for øremærkning.

Hvad angår eksterne ressourcer , forventes der samfinansiering fra partnerne i VIS'erne, eller at disse kan tiltrække ressourcer. Derudover kunne en betydelig del af investeringerne i forbedring af de faciliteter, som VIS'erne anvender, dækkes ved hjælp af direkte bidrag fra medlemsstaterne og regionale eller lokale myndigheder eller ved hjælp af lån, herunder fra EIB.

YDERLIGERE OPLYSNINGER

Revisionsklausul

Forslaget omfatter en revisionsklausul, som indebærer, at Kommissionen skal rapportere om gennemførelsen af ETI-forordningen og eventuelt fremsætte forslag til ændringer efter fem år og derefter hvert fjerde år.

Fleksibilitet

ETI's specifikke karakter og målsætninger kræver, at dets udformning og drift er præget af en høj grad af fleksibilitet. Navnlig skal det sikres, at man undgår unødvendige, komplicerede bestemmelser, som kan underminere instituttets innovationspotentiale og medføre overdrevent og uønsket bureaukrati i organisationen og ved udvælgelsen og gennemførelsen af dets aktiviteter.

Personale

ETI vil selv have et meget begrænset antal ansatte, som anslås at blive på højst 60 og vil bestå af lige dele videnskabeligt personale med en rådgivende rolle og støttepersonale, når instituttet er fuldt operationelt. Der vil være tale om personale, der ansættes af ETI på tidsbegrænsede kontrakter i overensstemmelse med ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne. Medlemsstaterne og den private sektor kan også udstationere personale hos ETI. Bestyrelsen vil vedtage de bestemmelser, som er nødvendige for, at udstationerede eksperter kan arbejde for ETI.

2006/0197 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING

om oprettelse af Det Europæiske Teknologiske Institut

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 157, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Kommissionen[3],

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[4],

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget[5],

efter proceduren i traktatens artikel 251[6], og

ud fra følgende betragtninger:

7. I Lissabon-strategien for vækst og beskæftigelse understreges behovet for at udvikle forhold, som tiltrækker investeringer i viden og innovation i Europa, med henblik på at styrke konkurrenceevnen, væksten og beskæftigelsen i EU.

8. Medlemsstaterne bærer hovedansvaret for at opretholde et solidt europæisk industri-, konkurrence- og innovationsgrundlag. Karakteren og omfanget af udfordringen på innovationsområdet i EU nødvendiggør dog, at der også gøres en indsats på fællesskabsplan.

9. Fællesskabet bør støtte fremme af innovation, navnlig gennem det syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling, programmet for konkurrenceevne og innovation, det integrerede program for livslang uddannelse og strukturfondene.

10. Der er behov for et nyt fællesskabsinitiativ, i det følgende benævnt "Det Europæiske Teknologiske Institut (ETI)", for at supplere eksisterende fællesskabspolitikker og -initiativer og nationale politikker og initiativer gennem fremme af integration af de tre elementer, som vidensamfundet skal bygge på (innovation, forskning og uddannelse) i hele EU.

11. På Det Europæiske Råds møde i juni 2006 blev Kommissionen opfordret til at udarbejde et formelt forslag til oprettelse af ETI med henblik på forelæggelse i efteråret 2006.

12. ETI bør have til formål at bidrage til udviklingen af Fællesskabets og medlemsstaternes innovationskapacitet gennem gennemførelse af uddannelses-, forsknings- og innovationsaktiviteter på højeste niveau.

13. ETI bør gennem sin bestyrelse pege på strategiske langsigtede udfordringer for innovation i Europa, navnlig inden for tværfaglige områder, herunder også dem, der allerede er blevet udpeget på europæisk plan, og bør sikre en gennemsigtig og ekspertisebaseret udvælgelsesproces for videns- og innovationssamfundene (i det følgende benævnt "VIS'er") inden for disse områder; sammensætningen af ETI's bestyrelse bør sikre en ligelig fordeling af medlemmer fra erhvervslivet og den akademiske verden/forskningssektoren.

14. For at bidrage til forbedring af konkurrenceevnen og at styrke den europæiske økonomis tiltrækningskraft på internationalt plan bør ETI kunne tiltrække partnerorganisationer, forskere og studerende fra hele verden og samarbejde med organisationer i tredjelande.

15. ETI bør primært arbejde på grundlag af ekspertisebaserede, langsigtede strategiske partnerskaber inden for tværfaglige områder, som potentielt er af afgørende økonomisk og samfundsmæssig interesse for Europa. Partnerskaberne udvælges af ETI's bestyrelse og kaldes VIS'er. Forbindelserne mellem ETI og VIS'erne baseres på aftaler, som fastsætter VIS'ernes rettigheder og forpligtelser, sikrer et tilstrækkeligt koordinationsniveau og beskriver ordningerne for overvågning og evaluering af VIS'ernes aktiviteter og resultater.

16. Der er behov for at støtte uddannelse som et integreret element, som dog ofte mangler i dag, af en omfattende innovationsstrategi. Aftalen mellem ETI og VIS'erne bør indeholde bestemmelser om, at de uddannelser, som VIS'erne gennemfører, og de eksamensbeviser, som de udsteder, er ETI-uddannelser og –eksamensbeviser. ETI bør fremme anerkendelse af ETI-uddannelser og –eksamensbeviser i medlemsstaterne. Alle disse aktiviteter bør gennemføres uden indskrænkelse af bestemmelserne i direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer[7].

17. ETI bør fastlægge retningslinjer for forvaltning af intellektuelle ejendomsrettigheder, som fremmer brugen af intellektuelle ejendomsrettigheder under passende forhold, herunder ved hjælp af licenser, og tilvejebringe passende incitamenter for ETI og partnerne, herunder enkeltpersoner, VIS'erne og partnerorganisationerne samt for opnåelse af spin-offs og forretningsmæssig udnyttelse. Reglerne for Fællesskabets rammeprogrammer for forskning og udvikling finder anvendelse på de aktiviteter, som modtager støtte under disse programmer.

18. Der skal fastsættes passende bestemmelser med henblik på at garantere ETI's pålidelighed og gennemsigtighed. Der fastsættes passende regler for ETI's drift i dets vedtægter.

19. For at sikre driftsmæssig uafhængighed og selvstændighed bør ETI selv administrere sit budget, og indtægterne bør omfatte et bidrag fra Fællesskabet og bidrag fra medlemsstaterne og private organisationer, nationale eller internationale organer eller institutioner samt indtægter skabt ved ETI's egne aktiviteter eller i form af donationer. ETI bør søge at tiltrække et stadig større finansielt bidrag fra private organisationer.

20. Fællesskabets budgetprocedure bør gælde for så vidt angår EF-tilskuddet og enhver støtte, som ydes over Den Europæiske Unions almindelige budget.

21. I denne forordning fastlægges der for perioden 2008-2013 en finansieringsramme, der udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden som omhandlet i pkt. 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning.

22. ETI er et organ, som Fællesskaberne opretter i medfør af artikel 185, stk. 1, i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget[8] og de finansielle bestemmelser bør tilpasses i overensstemmelse hermed.

23. Bestyrelsen bør vedtage et løbende treårigt arbejdsprogram, hvis komplementaritet med andre fællesskabspolitikker og –instrumenter bør undersøges af Kommissionen, og udarbejde en årsrapport med et komplet årsregnskab, der skal sendes til Kommissionen og forelægges Europa-Parlamentet, Rådet og Revisionsretten.

24. Det vil være hensigtsmæssigt at berettige Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen til at afgive en udtalelse om ETI's arbejdsprogram og dets årsrapport, herunder årsregnskabet.

25. Det vil være hensigtsmæssigt at revidere ETI's drift med jævne mellemrum.

26. Da målene for den påtænkte handling ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne og derfor på grund af handlingens omfang og tværnationale element bedre kan gennemføres på fællesskabsplan, kan Fællesskabet træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går forordningen ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Emne

Herved oprettes Det Europæiske Teknologiske Institut (i det følgende benævnt "ETI").

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning anvendes følgende definitioner:

27. "Innovation" er den proces og resultaterne af den proces, hvorigennem nye ideer udvikles som reaktion på samfundsmæssige eller økonomiske krav og skaber nye produkter, tjenester eller forretningsmodeller, som på vellykket vis indføres på et eksisterende marked eller kan skabe nye markeder.

28. "Videns- og innovationssamfund (VIS)" er et joint venture mellem partnerorganisationer (uanset deres faktiske retlige form), som af ETI udvælges og udpeges til at gennemføre innovations-, forsknings- og uddannelsesaktiviteter på højeste plan inden for et specifikt område.

29. "Universitet" er enhver type videregående uddannelsesinstitution, som udbyder anerkendte uddannelser på universitetsniveau, uanset den nationale betegnelse.

30. "Forskningsorganisation" er enhver form for offentlig eller privat retlig enhed, som har forskning eller teknologisk udvikling som en af sine hovedmålsætninger.

31. "Partnerorganisation" er enhver organisation, som indgår i et VIS, og omfatter navnlig universiteter, forskningsorganisationer, offentlige eller private selskaber, finansieringsinstitutioner, regionale og lokale myndigheder samt fonde.

32. "Partnerskab" er en gruppe af potentielle partnerorganisationer, der er gået sammen for at ansøge om at blive et VIS.

Artikel 3

Mål

ETI's mål er at bidrage til den industrielle konkurrenceevne gennem styrkelse af medlemsstaternes og Fællesskabets innovationskapacitet. Det opnår dette ved at inddrage og integrere innovation, forskning og uddannelse på højeste niveau.

Artikel 4

Opgaver

33. For at nå dette mål skal ETI:

34. udpege strategiske langsigtede udfordringer, som potentielt er af afgørende økonomisk og samfundsmæssig interesse for Europa, og som sandsynligvis kan skabe den største merværdi på innovationsområdet på lang sigt

35. fastsætte sine egne prioriteringer blandt disse udfordringer og udvælge de områder, det vil gøre til genstand for initiativer og investering af ressourcer

36. øge kendskabet til ETI blandt potentielle partnerorganisationer

37. udvælge og udpege VIS'er inden for de prioriterede områder og fastlægge deres rettigheder og forpligtelser inden for rammerne af en aftale, give dem støtte af et passende omfang, anvende passende foranstaltninger til kvalitetskontrol, løbende overvåge og med jævne mellemrum evaluere deres aktiviteter og sikre en passende koordination mellem dem

38. mobilisere de nødvendige midler fra offentlige og private kilder og anvende sine ressourcer i overensstemmelse med nærværende forordning. Det skal navnlig søge at tilvejebringe en stigende andel af midlerne på sit budget fra private kilder og egne ressourcer

39. fremme anerkendelse af ETI-grader og –eksamensbeviser i medlemsstaterne.

40. Der kan oprettes en fond (i det følgende benævnt "ETI-fonden"), navnlig på ETI's initiativ, med det specifikke formål at fremme og støtte ETI's aktiviteter.

ETI kan bidrage med op til 3 % af sit årsbudget til en sådan fond.

Artikel 5

Videns- og innovationssamfundene

41. Videns- og innovationssamfundene skal navnlig gennemføre:

42. innovationsaktiviteter og investeringer, der fuldt ud integrerer forsknings- og uddannelsesdimensionen, og i den forbindelse fremme spredning og udnyttelse af resultaterne

43. frontlinjeforskning inden for områder af afgørende økonomisk og samfundsmæssig interesse for Det Europæiske Fællesskab og med et stort innovationspotentiale

44. uddannelsesaktiviteter på master- og ph.d.-niveau, herunder udvikling af innovationsrelaterede kvalifikationer og forbedring af ledelses- og iværksætterkvalifikationerne

45. spredning af bedste praksis, herunder navnlig vedrørende styring af innovationsorienterede organisationer og udvikling af samarbejde eller partnerskaber mellem uddannelses- og forskningssektoren og erhvervslivet.

46. ETI udvælger de partnerskaber, der skal være VIS'er, på grundlag af en konkurrenceproces, der er åben og gennemsigtig og omfatter offentliggørelse af detaljerede specifikationer og betingelser.

I forbindelse med udvælgelsen af partnerskaber tages der navnlig hensyn til:

47. partnerskabets nuværende og potentielle innovationskapacitet samt dets ekspertise inden for uddannelse og forskning

48. dets evne til at nå de mål, som ETI har fastsat

49. de finansielle bidrag eller bidrag i naturalier, som VIS'et modtager

50. dokumentationen for innovationspotentiale, herunder en plan for forvaltning af de intellektuelle ejendomsrettigheder, som er passende for den pågældende sektor og i overensstemmelse med ETI's principper og retningslinjer for forvaltning af intellektuelle ejendomsrettigheder.

Ved udvælgelsen tages der også hensyn til:

51. en operationel struktur, som giver sikkerhed for engagement i ETI og dets mål

52. evnen til at sikre et dynamisk, fleksibelt og attraktivt arbejdsmiljø, som belønner både enkeltpersoners og gruppers resultater inden for innovation, forskning og uddannelse

53. det grundlag, hvorpå graderne konfereres og eksamensbeviserne tildeles, herunder ordninger, som tager hensyn til Fællesskabets politik vedrørende det europæiske område for videregående uddannelse, navnlig hvad angår forenelighed, gennemsigtighed, anerkendelse og kvalitet af uddannelserne og eksamensbeviserne

54. partnerskabets evne til at tilpasse sig og tage hensyn til ændringer inden for dets område eller af innovationslandskabet.

55. VIS'ernes ressourcer kommer fra offentlige eller private kilder. De kan omfatte særlige bidrag, som kommer fra og/eller kanaliseres gennem ETI, og bidrag fra partnerorganisationerne.

56. Partnerskaberne kan omfatte partnerorganisationer fra tredjelande, som kan bidrage positivt til VIS'ernes målsætninger.

Artikel 6

Uddannelser og eksamensbeviser

57. Aftalen mellem ETI og VIS'erne skal bestemme, at i de fag og på de områder, hvor VIS'erne gennemfører studie-, forsknings- og innovationsaktiviteter, er de grader, der opnås inden for rammerne af VIS'erne, og de eksamensbeviser, der udstedes af disse, ETI-grader og –eksamensbeviser.

58. ETI opfordrer partnerorganisationerne til at gennemføre fælles uddannelsesforløb og udstede fælles eksamensbeviser, som afspejler VIS'ernes integrerede karakter. Der kan dog også konfereres grader og udstedes eksamensbeviser af en, to eller flere institutioner.

59. Medlemsstaterne samarbejder om anerkendelse af ETI's grader og eksamensbeviser.

Artikel 7

ETI's uafhængighed og overensstemmelse med foranstaltninger, der gennemføres af Fællesskabet og medlemsstaterne eller på mellemstatsligt plan

60. ETI gennemfører sine aktiviteter uafhængigt af nationale myndigheder og eksternt pres. Det varetager den daglige drift uafhængigt af Fællesskabets institutioner. Medlemmerne af ETI's organer træffer de nødvendige forholdsregler for at undgå interessekonflikter mellem deres arbejde for ETI og tidligere eller parallelle aktiviteter.

61. ETI's aktiviteter er i overensstemmelse med andre aktioner på fællesskabsplan, navnlig inden for innovation, forskning og uddannelse.

62. ETI tager endvidere passende hensyn til politikker og initiativer på nationalt og mellemstatsligt plan.

Artikel 8

ETI's organer

63. ETI har følgende organer:

64. En bestyrelse bestående af medlemmer på højt plan med erfaring fra erhvervslivet, forskning og uddannelse, som bærer ansvaret for at lede og evaluere ETI's og VIS'ernes aktiviteter og for alle andre strategiske beslutninger.

65. Et forretningsudvalg, som står for driften af ETI og træffer de beslutninger, der er nødvendige mellem bestyrelsens møder.

66. En direktør, som over for bestyrelsen er ansvarlig for den administrative og finansielle forvaltning af ETI og er ETI's repræsentant i retlig henseende.

67. Et revisionsudvalg, som rådgiver bestyrelsen og direktøren om ETI's finansielle og administrative forvaltning og kontrolstrukturer, om karakteren af de finansielle forbindelser med VIS'erne og om andre emner, som bestyrelsen måtte udbede sig rådgivning om.

68. Kommissionen kan udpege observatører, der skal deltage i bestyrelsens, forretningsudvalgets og revisionsudvalgets møder.

Artikel 9

Forvaltning af intellektuelle ejendomsrettigheder

69. ETI fastlægger og offentliggør sine principper og retningslinjer for forvaltning af intellektuelle ejendomsrettigheder. De skal:

70. bidrage til EU's innovationskapacitet

71. tage hensyn til de særlige forhold i den pågældende sektor

72. fremme brugen af intellektuelle ejendomsrettigheder til forsknings- og innovationsformål under passende betingelser, herunder navnlig ved at fastlægge, hvordan intellektuelle ejendomsrettigheder deles mellem ETI og partnerne

73. sikre ETI og partnerne, herunder enkeltpersoner, VIS'erne og partnerorganisationerne, passende incitamenter

74. sørge for et specifikt incitament for opnåelse af spin-offs og forretningsmæssige succeser.

75. Partnerorganisationerne skal i deres ansøgning dokumentere, at de er et VIS, og i overensstemmelse med de principper og retningslinjer, der er omhandlet i stk. 1, have indgået en aftale om følgende:

76. ejendomsret til samt forvaltning og beskyttelse af forsknings- og udviklingsresultaterne og andre resultater

77. adgang til ovennævnte resultater og den knowhow, som allerede fandtes på forhånd

78. deling af omkostninger og indtægter under passende hensyntagen til de forskellige partnerorganisationers bidrag

79. specifikke bestemmelser, bonusordninger eller incitamenter, der skal fremme udvikling og brug af forsknings- og udviklingsresultater og andre resultater, herunder spin-offs, der opstår som følge af brugen af ovennævnte resultater.

Artikel 10

Retlig status

80. ETI har status som juridisk person. Det har i hver medlemsstat den mest udstrakte retsevne, som tillægges juridiske personer i henhold til national ret. Det kan blandt andet erhverve og afhænde materielle eller immaterielle aktiver og optræde som part i retssager.

81. Protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter gælder for ETI.

Artikel 11

Ansvar

82. ETI har eneansvaret for at opfylde sine forpligtelser.

83. For ETI's ansvar i kontraktforhold gælder de relevante kontraktretlige bestemmelser og den lovgivning, der finder anvendelse på den pågældende kontrakt.

De aftaler, som ETI indgår, skal bestemme, at De Europæiske Fællesskabers Domstol har kompetencen til at afgøre tvister.

84. For så vidt angår ansvar uden for kontraktforhold, skal ETI i overensstemmelse med de almindelige retsgrundsætninger, der er fælles for medlemsstaternes retssystemer, erstatte skader forvoldt af ETI eller af dets ansatte under udøvelsen af deres hverv.

EF-Domstolen har kompetencen til at træffe afgørelse i tvister vedrørende sådanne skadeserstatninger.

85. ETI's udbetalinger som følge af et erstatningsansvar som omhandlet i stk. 2 og 3 samt omkostninger og udgifter i denne forbindelse anses for udgifter for ETI og dækkes af ETI's ressourcer.

Artikel 12

Gennemsigtighed og adgang til dokumenter

86. ETI påser, at der er en høj grad af åbenhed omkring udførelsen af dets aktiviteter.

87. ETI offentliggør hurtigst muligt:

88. sin forretningsorden

89. sit løbende treårige arbejdsprogram og sin årlige aktivitetsrapport.

90. Når ETI modtager fortrolige oplysninger med en velbegrundet anmodning om fortrolig behandling, videregiver det ikke sådanne oplysninger til tredjemand, idet dette dog ikke indskrænker anvendelsen af stk. 4 og 5.

91. Medlemmerne af ETI's organer er underlagt det fortrolighedskrav, der er omhandlet i traktatens artikel 287.

De oplysninger, som ETI indsamler i overensstemmelse med nærværende forordning, er omfattet af bestemmelserne i forordning (EF) nr. 45/2001[9].

92. Forordning (EF) nr. 1049/2001[10] finder anvendelse på ETI's dokumenter. Bestyrelsen vedtager inden for en frist på seks måneder fra ETI's oprettelse de nærmere bestemmelser om, hvordan nævnte forordning i praksis skal finde anvendelse

Artikel 13

Ressourcer

93. EIT finansieres navnlig gennem:

94. bidrag fra EU's budget

95. bidrag fra medlemsstaterne eller disses offentlige myndigheder

96. bidrag fra virksomheder eller private organisationer

97. testamentariske gaver, donationer og bidrag fra enkeltpersoner, institutioner, fonde eller andre nationale organer

98. indtægter fra ETI's egne aktiviteter og resultater eller kapitaloverførsler, herunder kapitaloverførsler, der forvaltes af ETI-fonden eller hidrører fra intellektuelle ejendomsrettigheder

99. bidrag fra tredjelande og internationale organer eller institutioner.

Ovennævnte kan omfatte bidrag i naturalier.

100. ETI kan ansøge om bistand fra Fællesskabet, og sådan bistand kan kanaliseres gennem ETI, navnlig inden for rammerne af fællesskabsprogrammer og -finansiering. I sådanne tilfælde gives der ikke bistand til aktiviteter, der allerede finansieres over Fællesskabets budget.

Artikel 14

Programmer og ansvarlighed

101. EIT vedtager:

102. et løbende treårigt arbejdsprogram med en redegørelse for de vigtigste prioriterede områder og de planlagte initiativer, herunder et skøn over finansieringsbehovet og –kilderne. Bestyrelsen forelægger udkastet til arbejdsprogrammet for Kommissionen. Kommissionen afgiver inden for en frist på tre måneder udtalelse om dets komplementaritet med andre fællesskabspolitikker og –instrumenter. Hvis Kommissionen gør indsigelse, reviderer bestyrelsen programmet og vedtager det med passende ændringer

103. en årsrapport senest den 30. juni hvert år. Årsberetningen indeholder en redegørelse for de aktiviteter, ETI har gennemført det foregående år, en vurdering af resultaterne i forhold til målsætningerne og tidsplanen samt en redegørelse for risiciene ved de gennemførte foranstaltninger og for ETI's anvendelse af ressourcerne og dets generelle drift. Den omfatter et komplet revideret årsregnskab.

104. Det løbende treårige arbejdsprogram og årsrapporten sendes til Kommissionen, som forelægger dem for Europa-Parlamentet, Rådet og Revisionsretten

105. Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen kan afgive udtalelse til ETI's bestyrelse om alle emner, som er omfattet af det løbende treårige arbejdsprogram. Hvis en sådan udtalelse rettes til ETI, svarer bestyrelsen inden for en frist på tre måneder, idet den anfører eventuelle tilpasninger af sine prioriteringer og planlagte aktiviteter.

Artikel 15

Evaluering af ETI

106. ETI sikrer, at dets aktiviteter, herunder de aktiviteter, der forvaltes af VIS'erne, underkastes løbende overvågning og periodisk uafhængig evaluering for at sikre resultater af højeste kvalitet såvel som den mest effektive udnyttelse af ressourcerne. Resultaterne af evalueringen offentliggøres.

107. Senest fem år efter datoen for vedtagelse af nærværende forordning og derefter hver fjerde år offentliggør Kommissionen en evaluering af ETI. Denne baseres på en uafhængig ekstern evaluering og omfatter en undersøgelse af, hvordan ETI udfører sine opgaver. Den dækker alle ETI's og VIS'ernes aktiviteter og omfatter en undersøgelse af effektiviteten, bæredygtigheden og relevansen af de aktiviteter, der gennemføres, og af disses sammenhæng med Fællesskabets politikker. I evalueringen tages der hensyn til de synspunkter, som de berørte aktører på både europæisk og nationalt plan har tilkendegivet.

108. Bestyrelsen tager i forbindelse med ETI's programmer og aktiviteter et passende hensyn til resultaterne af evalueringerne.

Artikel 16

Budgetmæssige forpligtelser

Den vejledende finansieringsramme for gennemførelsen af nærværende forordning i den periode på seks år, som løber fra den 1. januar 2008, fastsættes til 308,7 mio. EUR. De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for de grænser, som finansieringsrammen sætter.

Artikel 17

Udarbejdelse og vedtagelse af årsbudgettet

109. ETI's udgifter omfatter udgifter til personale, administration og infrastruktur og driftsudgifter.

110. Regnskabsåret følger kalenderåret.

111. Direktøren udarbejder et overslag over ETI's indtægter og udgifter for det følgende regnskabsår og forelægger det for bestyrelsen.

112. Indtægter og udgifter skal balancere.

113. Bestyrelsen vedtager udkastet til overslaget samt det foreløbige, løbende treårige arbejdsprogram og fremsender begge til Kommissionen senest den 31. marts.

114. På grundlag af overslaget anfører Kommissionen i det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget de beløb, som den finder påkrævet i forbindelse med de tilskud, der skal ydes over det almindelige budget

115. Budgetmyndigheden fastsætter bevillingerne i form af tilskud til ETI.

116. Bestyrelsen vedtager ETI's budget, som bliver endeligt, når Den Europæiske Unions almindelige budget er endeligt vedtaget Om nødvendigt tilpasses det i overensstemmelse hermed.

117. Enhver betydelig ændring af budgettet foretages efter samme procedure.

Artikel 18

Gennemførelse af og kontrol med budgettet

118. ETI vedtager sine finansielle bestemmelser i overensstemmelse med artikel 185, stk. 1, i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002. Der tages passende hensyn til behovet for tilstrækkelig driftsmæssig fleksibilitet til at sætte ETI i stand til at nå sine mål og tiltrække og bevare partnere fra den private sektor.

119. Direktøren gennemfører ETI's budget.

120. ETI's årsregnskab konsolideres med Kommissionens årsregnskab.

121. Europa-Parlamentet meddeler efter henstilling fra Rådet senest den 30. april n+2 ETI's direktør decharge for gennemførelsen af ETI's budget for år n og meddeler ligeledes bestyrelsen decharge for fonden for år n.

Artikel 19

Beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser

122. Med henblik på at bekæmpe svig, korruption og andre ulovlige aktiviteter finder Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999[11] fuldt ud anvendelse på ETI.

123. ETI tiltræder den interinstitutionelle aftale af 25. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Kommissionen for Det Europæiske Fællesskab om de interne undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)[12]. Bestyrelsen formaliserer denne tiltrædelse og vedtager de bestemmelser, der er nødvendige for at lette gennemførelsen af OLAF's interne undersøgelser.

124. Alle ETI's afgørelser og alle kontrakter, det indgår, fastsætter udtrykkeligt, at OLAF og Revisionsretten kan foretage undersøgelser på stedet af dokumenter hos alle kontrahenter og underkontrahenter, der har modtaget midler fra Fællesskabet, også i de endelige modtageres lokaler.

125. De bestemmelser, der er fastsat i stk. 1, 2, og 3, finder tilsvarende anvendelse på ETI-fonden.

Artikel 20

Revisionsklausul

Fem år efter vedtagelsen af nærværende forordning og derefter hvert fjerde år aflægger Kommissionen beretning til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af nærværende forordning og ETI's drift og fremsætter eventuelt passende forslag til ændring af nærværende forordning.

I Kommissionens beretning tages der hensyn til de årsrapporter fra bestyrelsen, der er omhandlet i artikel 14, og de eksterne evalueringer, der er omhandlet i artikel 15.

Artikel 21

Vedtægter

ETI's vedtægter, jf. bilaget, vedtages.

Artikel 22

Ikrafttrædelsesdato

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Rådets vegne

Formand

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

BILAG

Vedtægter for Det Europæiske Teknologiske Institut

Artikel 1

Bestyrelsens sammensætning

126. Bestyrelsen består af medlemmer, der udnævnes under hensyntagen til en ligelig fordeling af medlemmer med erfaring fra erhvervslivet og medlemmer med erfaring fra den akademiske verden/forskningssektoren (i det følgende benævnt "udnævnte medlemmer"), såvel som medlemmer, der udvælges af og blandt ETI's og VIS'ernes personale, der beskæftiger sig med innovation, forskning samt teknisk og administrativt arbejde, studerende og ph.d.-studerende (i det følgende benævnt "repræsentative medlemmer").

127. Der er 15 udnævnte medlemmer. De udnævnes for en seksårig periode, der ikke kan forlænges. De udnævnes af Kommissionen efter indstilling fra et indstillingsudvalg. Dette indstillingsudvalg består af fire uafhængige eksperter på højt niveau, som udnævnes af Kommissionen.

128. Kommissionen tager hensyn til fordelingen mellem medlemmer med erfaring fra den akademiske verden/forskningssektoren og medlemmer med erfaring fra erhvervslivet samt kønsfordelingen og en vurdering af innovations-, forsknings- og uddannelsesmiljøerne i hele EU.

129. En tredjedel af de udnævnte medlemmer udskiftes hvert andet år. De medlemmer, hvis mandatperiode udløber henholdsvis to og fire år efter udnævnelsen af den første bestyrelse, findes ved lodtrækning.

130. Der er fire repræsentative medlemmer. De udnævnes for en treårig periode, der kan forlænges en gang. Deres mandat ophører, hvis de forlader ETI eller et VIS. De bliver i resten af mandatperioden erstattet på grundlag af samme proces.

131. Bestyrelsen godkender vilkårene og betingelserne for valg og erstatning af de "repræsentative medlemmer" på grundlag af en indstilling fra direktøren, før det første VIS påbegynder sit arbejde. Denne mekanisme sikrer en passende repræsentation af mangfoldigheden og tager hensyn til ETI's og VIS'ernes udvikling.

132. Hvis et medlem af bestyrelsen ikke er i stand til at fuldføre sit mandat, udnævnes eller udpeges en suppleant til fuldførelse af mandatet på grundlag af samme procedure som det medlem, der er blevet ude af stand til at fuldføre sit mandat.

Artikel 2

Bestyrelsens ansvar

133. Medlemmerne af bestyrelsen varetager ETI's interesser, idet de fremmer instituttets mål og arbejde og sikrer dets identitet og sammenhæng i arbejdet.

134. Bestyrelsen skal navnlig:

135. godkende ETI's strategi, som den fremgår af det løbende treårige arbejdsprogram, budgettet, årsregnskabet og resultatopgørelsen samt den årlige aktivitetsrapport, på grundlag af et forslag fra direktøren

136. fastlægge de områder, inden for hvilke der skal oprettes VIS'er

137. vedtage strenge, gennemsigtige og brugervenlige procedurer for udvælgelse af VIS'erne; disse procedurer omfatter ekstern ekspertevaluering og dækker forholdet mellem ETI og VIS'erne

138. udvælge og udnævne et partnerskab til et VIS eller trække udnævnelsen tilbage om nødvendigt

139. sikre løbende evaluering af VIS'ernes aktiviteter

140. vedtage sin egen samt forretningsudvalgets og revisionsudvalgets forretningsorden

141. med Kommissionens samtykke fastsætte passende honorarer for bestyrelsens, forretningsudvalgets og revisionsudvalgets medlemmer; disse honorarer fastsættes på grundlag af tilsvarende honorarer i medlemsstaterne

142. vedtage en procedure for udvælgelse af forretningsudvalgets og revisionsudvalgets medlemmer samt af direktøren

143. udnævne direktøren, regnskabsføreren samt forretningsudvalgets og revisionsudvalgets medlemmer

144. om nødvendigt nedsætte rådgivningsgrupper, eventuelt i en på forhånd fastlagt periode

145. promovere ETI på verdensplan med henblik på at øge dets tiltrækningskraft og gøre det til en "international aktør" inden for fremragende uddannelse, forskning og innovation

146. vedtage en adfærdskodeks vedrørende interessekonflikter

147. fastlægge principper og retningslinjer for forvaltning af intellektuelle ejendomsrettigheder.

148. Bestyrelsen kan uddelegere specifikke opgaver til forretningsudvalget.

149. Bestyrelsen vælger formanden blandt de udnævnte medlemmer. Formandens mandatperiode er på tre år og kan forlænges en gang.

Artikel 3

Bestyrelsens arbejde

150. Bestyrelsen træffer beslutninger ved almindeligt flertal blandt det samlede antal medlemmer.

Beslutninger, der vedrører artikel 2, stk. 2, litra a), b), c), d) og i), og stk. 4 i nærværende vedtægter kræver dog et flertal på to tredjedele af det samlede antal medlemmer.

151. Bestyrelsen holder ordinært møde mindst tre gange om året, og derudover kan formanden indkalde til ekstraordinære møder på eget initiativ, eller hvis mindst en tredjedel af medlemmerne begærer et møde.

152. Som en overgangsbestemmelse består bestyrelsen udelukkende af udnævnte medlemmer, indtil der kan vælges repræsentative medlemmer, når det første VIS er blevet oprettet.

Artikel 4

Forretningsudvalget

153. Forretningsudvalget består af fem medlemmer, herunder bestyrelsesformanden, som også er formand for forretningsudvalget.

De fire øvrige medlemmer udvælges af bestyrelsen blandt de udnævnte medlemmer.

154. Forretningsudvalget mødes regelmæssigt på formandens eller direktørens begæring.

155. Forretningsudvalget træffer beslutninger ved almindeligt flertal blandt det samlede antal forretningsudvalgsmedlemmer.

156. Forretningsudvalget

157. forbereder bestyrelsens møder

158. overvåger gennemførelsen af ETI's løbende treårige arbejdsprogram

159. overvåger udvælgelsesproceduren for VIS'er

160. træffer beslutninger, som bestyrelsen har uddelegeret til det.

Artikel 5

Direktøren

161. Direktøren er en person med ekspertise og et godt omdømme inden for de områder, som ETI beskæftiger sig med. Pågældende udnævnes af bestyrelsen til en mandatperiode på fire år. Bestyrelsen kan forlænge mandatperioden med fire år én gang, hvis den anser det for at være i ETI's interesse.

162. Direktøren varetager den daglige ledelse af ETI og repræsenterer instituttet i retlig henseende. Direktøren er ansvarlig over for bestyrelsen og aflægger løbende rapport til denne om udviklingen inden for ETI's aktiviteter.

163. Direktøren skal navnlig:

164. støtte bestyrelsen og forretningsudvalget i deres arbejde og sørge for sekretariatsbistand i forbindelse med deres møder

165. udarbejde det strategi- og budgetudkast, som via forretningsudvalget skal forelæggs bestyrelsen

166. forvalte udvælgelsesprocessen for VIS'er og sikre, at processens forskellige faser er præget af gennemsigtighed og objektivitet

167. tilrettelægge og forvalte ETI's aktiviteter

168. være ansvarlig for administrative og finansielle spørgsmål, herunder gennemførelsen af ETI's budget. I den forbindelse tager direktøren et passende hensyn til revisionsudvalgets rådgivning

169. være ansvarlig for alle personalespørgsmål

170. udarbejde udkastet til det løbende treårige arbejdsprogram og årsrapporten om ETI's aktiviteter og forelægge begge for bestyrelsen

171. forelægge revisionsudvalget det udkast til et årsregnskab og en resultatopgørelse, som via forretningsudvalget efterfølgende forelægges bestyrelsen

172. påse, at ETI's forpligtelser i henhold til kontrakter og aftaler, som det indgår, overholdes

173. forsyne forretningsudvalget og bestyrelsen med alle de oplysninger, som er nødvendige for udførelsen af deres arbejde.

Artikel 6

Revisionsudvalget

174. Revisionsudvalget består af fem medlemmer, som bestyrelsen efter høring af Kommissionen udnævner til en mandatperiode på fire år blandt eksterne rådgivere med relevant ekspertise inden for revision og finanskontrol af akademiske institutioner samt forsknings- og erhvervsorganisationer.

175. Revisionsudvalget udfører sine opgaver helt uafhængigt af ETI's andre organer.

176. Revisionsudvalget vælger selv sin formand.

177. Revisionsudvalget reviderer de foreløbige regnskaber og formulerer henstillinger til bestyrelsen og direktøren.

178. De funktioner, som Kommissionens interne revisor pålægges i medfør af artikel 185, stk. 3, i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002, varetages under revisionsudvalgets ansvar, og revisionsudvalget fastsætter passende bestemmelser herfor.

Artikel 7

ETI's personale

179. ETI's personale ansættes direkte af ETI på tidsbegrænsede kontrakter. Ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne finder anvendelse på direktøren og ETI's personale.

180. Medlemsstaterne eller andre arbejdsgivere kan udstationere eksperter hos ETI i en begrænset periode.

Bestyrelsen vedtager bestemmelser, som sætter medlemsstaternes eller andre arbejdsgiveres udstationerede eksperter i stand til at arbejde for ETI, og fastlægger deres rettigheder og forpligtelser.

181. ETI udøver de beføjelser til at indgå kontrakter med personale, som det er blevet tildelt.

182. Det kan af enhver ansat kræves, at denne delvis eller fuldstændigt godtgør en skade, som ETI har lidt på grund af alvorlige personlige fejl, som den ansatte måtte have begået ved udøvelsen eller i forbindelse med udøvelsen af sin funktion.

Artikel 8

Principper for tilrettelæggelse og forvaltning af videns- og innovationssamfundene

183. Bestyrelsen vedtager et sæt retningslinjer, som indeholder bestemmelser om betingelserne og vilkårene for aftalerne med VIS'erne og om finansiering, overvågning og evaluering af deres aktiviteter. Retningslinjerne offentliggøres, før udvælgelsesprocessen for VIS'er påbegyndes.

184. Bestyrelsen fastsætter navnlig retningslinjer for:

185. overvågning og evaluering af VIS'erne og ETI's deltagelse i deres styring

186. integration af forretningsdimensionen i forsknings- og uddannelsesaktiviteterne, herunder planlægning og gennemførelse af uddannelsesaktiviteterne og forsknings- og udviklingsarbejdet og personalets og de studerendes/forskernes mobilitet mellem erhvervssektoren og den akademiske verden/forskningssektoren, uddannelsesindhold, som tager hensyn til forretnings-, forvaltnings- og innovationsrelaterede spørgsmål, partnernes adkomst til resultaterne og indtægterne fra disse og spredning af resultater og god praksis til organisationer, som ikke er partnere, herunder små og mellemstore virksomheder

187. sikring af, at læseplaner og intern praksis fremmer iværksætter- og innovationskultur.

188. Inden for rammerne af deres aftale med ETI har VIS'erne betydelig frihed til at fastlægge deres interne organisation og detaljerne vedrørende deres dagsorden og arbejdsmetoder.

Artikel 9

Principper for evaluering og overvågning af videns- og innovationssamfundene

ETI tilrettelægger løbende overvågning og periodiske uafhængige evalueringer af hvert enkelt VIS's resultater. Disse evalueringer er baseret på god administrativ praksis og en resultatorienteret tilgang, og overflødige formelle og proceduremæssige aspekter undgås.

Artikel 10

Varighed, opretholdelse og opløsning af et videns- og innovationssamfund

189. Alt afhængigt af resultaterne af de periodiske evalueringer og de særlige forhold inden for bestemte områder består et VIS normalt i en periode på 7-15 år.

190. Bestyrelsen kan undtagelsesvis beslutte at forlænge den periode, der oprindeligt er fastsat for opretholdelse af et givet VIS, hvis det er den mest hensigtsmæssige måde til opnåelse af dets mål.

191. Hvis der i forbindelse med evalueringerne af et givent VIS konstateres utilfredsstillende resultater, træffer bestyrelsen passende foranstaltninger, herunder reduktion, ændring eller bortfald af den økonomiske støtte eller opsigelse af aftalen.

Artikel 11

Gennemførelse af og kontrol med budgettet

192. Senest den 1. marts efter det afsluttede regnskabsår sender ETI's regnskabsfører instituttets foreløbige årsregnskab ledsaget af en beretning om budgetforvaltningen og den økonomiske forvaltning i regnskabsåret til revisionsudvalget, Kommissionens regnskabsfører og Revisionsretten.

193. Ved modtagelsen af revisionsudvalgets og Revisionsrettens bemærkninger om ETI's foreløbige årsregnskab opstiller direktøren instituttets endelige årsregnskab, som har har det personlige ansvar for, og sender det til bestyrelsen med henblik på udtalelse.

194. Bestyrelsen afgiver udtalelse om ETI's endelige årsregnskab.

195. Senest den 1. juli det efterfølgende år sender direktøren det endelige årsregnskab sammen med bestyrelsens udtalelse til Kommissionen, Revisionsretten, Europa-Parlamentet og Rådet.

196. Direktøren sender senest den 30. september Revisionsretten et svar på dennes bemærkninger. Han sender også dette svar til bestyrelsen.

Artikel 12

Nedlæggelse af ETI

Hvis ETI nedlægges, sker afviklingen under Kommissionens overvågning i overensstemmelse med de gældende regler. Aftalerne med VIS'erne og retsakten om oprettelse af ETI-fonden skal indeholde passende bestemmelser om en sådan situation.

FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET

FORSLAGETS BETEGNELSE

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING

om oprettelse af Det Europæiske Teknologiske Institut

ABM/ABB-RAMME

Politikområder og dermed forbundne aktiviteter:

Underudgiftsområde 1a: Konkurrenceevne med henblik på vækst og beskæftigelse

BUDGETPOSTER

Budgetposternes nummer og tekst (aktionsposter og dermed forbundne poster vedrørende teknisk og administrativ bistand (tidl. B ..A-poster)):

02 02 10 "Det Europæiske Teknologiske Institut"

02 02 10 01 "Ledelsesstruktur "

02 02 10 02 "ETI-aktiviteter, navnlig videns- og informationssamfund, stipendier og forbedring af innovations- /forsknings- /uddannelseskapaciteten".

Foranstaltningens og de finansielle virkningers varighed:

Start i 2008 på ubestemt tid (en revisionsklausul foreskriver en revision af forordningen hvert femte år).

Den finansielle virkning på EU's almindelige budget for 2008-2013 bliver på 308,7 mio. EUR (driftsudgifter) i perioden 2008-2013.

Budgetoplysninger:

Budget-post | Udgifternes art | Nye | EFTA-bidrag | Bidrag fra ansøgerlandene | Udgifts-område i de finansielle overslag |

02021001 02021002 | IOU IOU | Opdelte Opdelte | JA JA | NEJ NEJ | JA JA | Udgifts-område 1a Udgifts-område 1a. |

SAMMENFATNING AF RESSOURCERNE

Finansielle ressourcer

Sammenfatning af forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB)

De første linjer i tabellen viser, hvilke bevillinger der tages af de midler, som ligger under loftet for udgiftsområde 1a.

i mio. EUR (3 decimaler)

Personaleressourcer i alt | 5,5 | 5,5 | 3 | 3 | 3 | 3 |

SÆRLIGE FORHOLD OG MÅL

Behov, der skal dækkes på kort eller lang sigt

197. Jf. konsekvensvurdering og begrundelse.

Merværdien af Fællesskabets engagement og forslagets sammenhæng med andre finansielle instrumenter og eventuel synergi

Jf. konsekvensvurdering og begrundelse.

Forslagets mål, forventede resultater og øvrige indikatorer set i forbindelse med ABM-rammen

Jf. konsekvensvurdering og begrundelse.

I løbet af den periode, som de kommende finansielle overslag (2007-2013) dækker, er ETI's operationelle mål at etablere 6 videns- og innovationssamfund (VIS'er) og en ledelsesstruktur til koordinering af det overordnede system. VIS'erne vil gennemføre innovations-, forsknings- og undervisningsaktiviteter ved at inddrage bidrag fra partnerorganisationer.

For så vidt angår skønnene, bygger forslaget på den antagelse, at et VIS, når det er fuldt operationelt, kunne have en medarbejderstab på 1000: omkring 100 akademikere, 300 forskere og 600 teknikere og hjælpeansatte. Et VIS ville til enhver tid have 600 studerende på masterniveau og 400 ph.d.-kandidater.

Ledelsesstrukturen ville blive af begrænset omfang og i tidens løb komme til at omfatte i alt 30 videnskabelige og overordnede medarbejdere og 30 hjælpeansatte.

Indikatorer:

Eftersom innovations- og forskningsaktiviteter skal have pågået et vist stykke tid, før de giver resultater, vil der i den indledende periode med etablering af ETI blive gjort udstrakt brug af inputindikatorer, som f.eks. antallet af etablerede videnssamfund sammenlignet med forretningsplanen, gennemførelsen af budgettet for så vidt angår målene (% af anvendte midler), procentdel af finansielt bidrag, der ikke hidrører fra Kommissionens kilder, og antal og stigning i antallet af studerende på masters- og ph.d.-niveau.

På lang sigt bør disse indikatorer suppleres med et sæt resultatorienterede indikatorer, som f.eks. det faktiske antal og udviklingen i antallet af patenter i EU og indkomst i forbindelse med intellektuelle ejendomsrettigheder (andel af ETI's samlede budget), antal kontrakter med erhvervslivet og omfattede beløb, startløn for nyansatte akademikere (masters og ph.d.) og den tid, det i gennemsnit tager en nyuddannet akademiker (masters og ph.d.) at finde et job.

Gennemførelsesmetode (vejledende)

( Central forvaltning

( Direkte af Kommissionen

( Indirekte ved delegation til:

( Forvaltningsorganer

X Organer oprettet af Fællesskaberne, jf. artikel 185 i finansforordningen

( Nationale offentlige organer eller public service-organer

( Fælles eller decentral forvaltning

( med medlemsstaterne

( med tredjelande

( Fælles forvaltning med internationale organisationer (angiv nærmere)

Relevante bemærkninger:

ETI bliver et organ, der oprettes af Fællesskaberne, jf. artikel 185 i finansforordningen, men det bliver ikke et "agentur" i dette ords almindeligt accepterede betydning. Dets interne regler (f.eks. i finansielle og personalemæssige spørgsmål) skal afspejle dets mål og behov for tilstrækkelig operationel fleksibilitet med henblik på at være attraktiv for sine partnere fra erhvervslivet og den akademiske verden/forskningssektoren.

OVERVÅGNING OG EVALUERING

Der er blevet gennemført en udvidet konsekvensanalyse, som eksterne konsulenter lagde grunden til i sommeren 2006, og som integrerer kravene til en konsekvensanalyse og en forudgående evaluering. Resultaterne heraf fremgår af konsekvensanalyserapporten.

ETI's aktiviteter underkastes løbende overvågning og periodisk uafhængig evaluering for at sikre resultater af højeste kvalitet såvel som den mest effektive udnyttelse af ressourcerne. Bestyrelsen fastlægger, hvordan man sikrer en egnet evaluering.

Senest fem år efter datoen for vedtagelse af ETI-forordningen og derefter hvert fjerde år gennemfører Kommissionen desuden en uafhængig ekstern evaluering af ETI's aktiviteter, som omfatter en undersøgelse af, hvordan ETI udfører sine opgaver. Den dækker alle ETI's og VIS'ernes aktiviteter og omfatter en undersøgelse af effektiviteten og relevansen af de aktiviteter, der gennemføres, og af disses sammenhæng med Fællesskabets politikker.

FORHOLDSREGLER MOD SVIG

Ifølge retsakten skal Kommissionen have ret til at sikre, at Fællesskabets finansielle interesser beskyttes på passende vis. Alle ETI's afgørelser og alle kontrakter, det indgår, fastsætter udtrykkelig, at OLAF og Revisionsretten kan foretage undersøgelser på stedet af dokumenter hos alle kontrahenter og underkontrahenter, der har modtaget midler fra Fællesskabet, også i de endelige modtageres lokaler. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) har ret til at foretage interne undersøgelser i ETI-organerne, og bestyrelsen vedtager de nødvendige foranstaltninger for at bistå OLAF med at gennemføre interne undersøgelser.

RESSOURCER

Finansielle omkostninger og ressourcer i forbindelse med forslagets mål (scenarie med 6 VIS'er i 2013)

Omkostninger | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | I alt |

ETI's ledelsesstruktur | 2 900 | 5 800 | 8 700 | 8 700 | 8 700 | 8 700 | 43 500 |

Videns- og innovationssamfund | 0,000 | 0,000 | 220 800 | 303 600 | 441 600 | 662 400 | 1 628 400 |

Stipendier til studerende på masters- og ph.d.-niveau | 0,000 | 0,000 | 5 600 | 20 600 | 45 200 | 73 800 | 145 200 |

Forbedring af innovations-, forsknings- og uddannelseskapaciteten | 0,000 | 0,000 | 100 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 550 000 |

Samlede omkostninger | 2 900 | 5 800 | 335 100 | 482 900 | 645 500 | 894 900 | 2 367 100 |

Ressourcer |

Lokale myndigheder og medlemsstater, virksomheder, EIB-lån, venturekapital (direkte til VIS'erne eller direkte til ETI afhængigt af kilden) | 0,000 | 0,000 | 47 080 | 113 040 | 133 740 | 233 100 | 526 960 |

Fællesskabsbudget (programmer: FP7, CIP, LLL, strukturfondene: EFRU, ESF) (direkte til VIS'erne)[14] | 238 020 | 309 860 | 436 760 | 546 800 | 1 531 440 |

Fællesskabsbudget (ikke-tildelte midler, underudgiftsområde 1a (direkte til EIT) | 2 900 | 5 800 | 50 000 | 60 000 | 75 000 | 115 000 | 308 700 |

Ressourcer i alt | 2 900 | 5 800 | 335 100 | 482 900 | 645 500 | 894 900 | 2 367 100 |

Administrative udgifter

Personaleressourcer – antal og type

Stillingstyper | Personale til forvaltning af foranstaltningen ved brug af yderligere ressourcer (antal stillinger/fuldtidsækvivalenter) |

År 2008 | År 2009 | År 2010 | År 2011 | År 2012 | År 2013 |

Tjeneste-mænd eller midlertidigt ansatte[15] (XX 01 01) | A*/AD | 4 | 4 | 2 | 2 | 2 | 2 |

B*, C*/AST | 1,5 | 1,5 | 1 | 1 | 1 | 1 |

Personale[16], der finansieres over art. XX 01 02 |

Andet personale[17], der finansieres over art. XX 01 04/05 |

I ALT | 5,5 | 5,5 | 3 | 3 | 3 | 3 |

Behovene vedrørende personaleressourcer og administrationsudgifter dækkes af bevillingen til det forvaltende generaldirektorat, inden for rammerne af den årlige bevillingsprocedure.

Opgavebeskrivelse

Kommissionens tjenestegrene udfører to hovedkategorier af opgaver:

- i år 2008 og 2009 koncentrerer de sig om at støtte etableringen af ETI's centrale ledelsesstruktur og udarbejde dets interne regler (finansielle regler, personalemæssige regler osv.). De vil også bistå udpegningsudvalget med at udpege de kommende bestyrelsesmedlemmer.

- når ETI og de første VIS'er er etableret, koncentrerer Kommissionen sig om overvågningen af ETI (budgetspørgsmål, årsrapporter, flerårig evaluering), jf. retsakten.

Kilde til personaleressourcer (vedtægtsomfattede)

( Stillinger, der i øjeblikket er afsat til forvaltningen af programmet, og som skal erstattes eller forlænges

X Stillinger, der er forhåndsallokeret i forbindelse med APS/FBF-proceduren for år 2007 - 2 stillinger

X Stillinger, hvorom der skal ansøges i forbindelse med den næste APS/FBF-procedure - 2 stillinger

X Stillinger, som skal omfordeles under anvendelse af eksisterende ressourcer inden for den pågældende tjeneste (intern omfordeling) - 1,5 stilling

( Stillinger, der er nødvendige i år n, men ikke forudset i APS/FBF-proceduren for det pågældende år

Udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet

i mio. EUR (3 decimaler)

Arten af personaleressourcer | År 2008 | År 2009 | År 2010 | År 2011 | År 2012 | År 2013 |

Tjenestemænd og midlertidigt ansatte (XX 01 01) | 0,594 | 0,594 | 0,324 | 0,324 | 0,324 | 0,324 |

Personale finansieret over artikel XX 01 02 (hjælpeansatte, nationale eksperter, kontraktansatte osv.) (oplys budgetpost) |

Samlede udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IKKE medtaget i referencebeløbet) | 0,594 | 0,594 | 0,324 | 0,324 | 0,324 | 0,324 |

*Referenceomkostninger: 108 000 EUR pr. år

Andre administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet

i mio. EUR (3 decimaler)

År 2008 | År 2009 | År 2010 | År 2011 | År 2012 | År 2013 | I ALT |

XX 01 02 11 01 – Tjenesterejser | 0,100 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,350 |

XX 01 02 11 02 – Møder og konferencer | 0,200 | 0,200 |

XX 01 02 11 03 - Udvalg | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

XX 01 02 11 04 – Undersøgelser og høringer | 0,500 | 0,500 |

XX 01 02 11 05 - Informationssystemer | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Andre forvaltningsudgifter i alt (XX 01 02 11) | 0,300 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,550 | 0,050 | 1 050 |

Andre udgifter af administrativ karakter (angiv hvilke, herunder budgetpost) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Administrative udgifter i alt, undtagen udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IKKE medtaget i referencebeløbet) | 0,300 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,550 | 0,050 | 1 050 |

[1] KOM(2006) 77 endelig.

[2] KOM(2006) 276 endelig.

[3] EUT C […] af […], s. […].

[4] EUT C […] af […], s. […].

[5] EUT C […] af […], s. […].

[6] EFT C 325 af 24.12.2002.

[7] Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer, EUT L 255 af 30.9.2005.

[8] EFT L 248 af 16.9.2002, s.1.

[9] EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

[10] EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43.

[11] EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1.

[12] EFT L 136 af 31.5.1999, s. 15.

[13] Jf. punkt 19 og 24 i den interinstitutionelle aftale.

[14] Tildelt i overensstemmelse med de respektive programprocedurer.

[15] Udgifter, der IKKE er medtaget i referencebeløbet.

[16] Udgifter, der IKKE er medtaget i referencebeløbet.

[17] Udgifter, der er medtaget i referencebeløbet.