it * it 
it it 
it * 
ir it 
*6* KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 14.2.1996 
KOM(96) 44 endelig udg. 
VOL I 
KOMMISSIONENS FORSLAG 
om fastsættelse af priser for landbrugsprodukter 
og dertil knyttede foranstaltninger (1996-1997) 
BIND I 
Begrundelse 

Kommissionen forelægger hermed sine forslag til landbrugspriser og hertil knyttede 
foranstaltninger for produktionsåret 1996/97 Teksten består af tre dele: 
BIND I 
BIND II 
BIND III: Begrundelse 
Budgetmæssige virkninger 
Retsakter 
Bind I - indhold 
Indledning 
A. Oversigt 
I. Den generelle økonomiske situation 
II. Landbrugets situation i 1995 
III. Agromonetære foranstaltninger og budget 
IV Udsigterne på mellemlang sigt for en række landbrugs­
produkter 
V. Prisforslag og ledsageforanstaltninger 
B. Begrundelse pr. produkt 
1. Markafgrøder 
2. Korn 
3. Proteinafgrøder og hørfrø 
4. Bælgplanter 
5. Ris 
6. Sukker 
7. Olivenolie 
8. Spindplanter 
9. Vin 
10. Frugt og grøntsager 
11. Mælk og mejeriprodukter 
12. Oksekød 
13. Fåre- og gedekød 
14. Svinekød 
15. Tobak Side 
C. Bilag 
I. Rapport om undersøgelsen af sektoren for proteinafgrøder og hør 
bortset fra spi ndhør 
II. Rapporter om visse aspekter af oksekøds- og farekødssektoren 
D Tabeller 
1. Prisforslag for de forskellige landbrugsprodukter i ECU X 
2. Stabilisatorer og produktionstærskler X 
3. Udviklingen i de økonomiske indekser X 
INDLEDNING 
Politikken med stabile priser og støtteniveauer, som er blevet fulgt siden 1992-reformen, 
blev videreført ved dette års prisfastsættelse 
I sektoren for markafgrøder blev priser og støtteniveauer fastsat i 1992 på ubestemt tid, 
og der kræves ingen nye beslutninger nu. For andre sektorers vedkommende foreslås 
uændrede priser og støtteniveauer i denne pakke. 
De stabile støtteniveauer indebærer dog ikke nogen stagnerende politik. I de sektorer, der 
var omfattet af reformen i 1992, foreslås to vigtige forenklinger, nemlig en 
standardisering af satserne for jordudtagning inden for og uden for omdriften og 
indførelse af en enkelt handyrpræmie i stedet for det nuværende system med to årlige 
præmier. Kommissionen bringer i erindring, at den for nylig også har foreslået en 
forenkling af den særlige præmie til producenter af hård hvede i de traditionelle 
produktionsregioner. 
Denne prispakke bør også ses i sammenhæng med den løbende reformering af de 
sektorer, der ikke er omfattet af 1992-beslutningerne. En ny markedsordning for ris blev 
vedtaget i december, og Rådet er nået langt i drøftelserne af reformen af 
markedsordningen for frugt og grøntsager. Kommissionen har med tilfredshed bemærket, 
at det italienske formandskab har til hensigt at genoptage drøftelserne af den foreslåede 
reform af markedsordningen for vin, og den har til hensigt at fremsætte forslag om en 
reform af ordningen for olivenolie i nær fremtid. 
Et af målene for denne pakke, der er baseret på stabilitet med visse forenklinger, er at 
bidrage til at bekæmpe spild og svig og til at opnå en sund finansiel forvaltning. 
Kommissionen opfordrer indtrængende Rådet til at respektere, at dette mål er af største 
vigtighed. 
A OVERSIGT 
1. Den generelle økonomiske situation 
Efter det forholdsvis kraftige opsving i den økonomiske vækst i 1994 (2,8%) kunne der 
konstateres en tilsvarende vækstrate i økonomien i EU i 1995, som ifølge de seneste 
officielle skøn kan sættes til 2,7%. Der er dog tegn på aftagende vækst i nogle af de 
vigtigste økonomier i årets anden halvdel (f.cks. Tyskland og Frankrig), som kan føre til 
en revision af 1995-tallel i nedadgående retning Der forventes stadig fornyet vækst i 
anden halvdel af 1996, som resulterer i 2,6% for året som helhed. For 1997 forventes der 
et yderligere (beskedent) opsving i væksten. 
Der forventes en mere gradvis stigning i det private forbrug fremhjulpet af stigende 
beskæftigelse og moderate stigninger i reallønningerne. Der forventes en nedgang i 
ledighedsprocenten fra gennemsnitlig 10,7% i 1995 til 10,3% i 1996 og lige under 10% 
i 1997. Inflationen skulle fortsat være lav i 1996 (3,0%) og falde yderligere til 2,7% i 
1997 på grund af en ret svag vækst og mådehold, hvad angår forhøjelser aflønningerne. 
2. Landbrugets situation i 1995 
I 1995 blev den sidste del af 1992-reformen gennemført. Forbedringen af den økonomiske 
situation i landbruget i EU fortsatte og blev yderligere styrket. Medens vejrforholdene for 
landbruget var nogenlunde tilfredsstillende i 1995 i de fleste områder i Den Europæiske 
Union, var landbrugerne i en stor del af Spanien og Portugal udsat for usædvanligt høje 
temperaturer og tørke for fjerde år i træk. 
De vigligs le landbrugsmarkeder 
EU's kornproduktion i 1995 anslås til ca. 175 mio. t, en smule mere end de 172 mio. 
t i 1994. Udvidelsen af kornarealet på lidt over 2% som følge af en indskrænkning af 
jordudtagningen på 3% og en omlægning fra oliefrø til korn (på grund af en overskridelse 
af basisarealet for oliefrø) blev til dels opvejet af et fald i udbyttet (Spanien og Portugal). 
I modsætning hertil steg udbyttet i andre medlemsstater væsentligt, især i Nordeuropa. 
Til at begynde med afspejlede markedspriserne, omend med forsinkelse, de nedsættelser 
af interventionspriserne, der blev vedtaget som led i reformen. Senere blev disse prisfald 
dog reduceret på nogle markeder, for visse landes vedkommende som følge af flere på 
hinanden følgende devalueringer af visse grønne kurser eller reduktionen af overskuddene 
efter produktionsnedgangen og den omfattende afvikling af interventionslagrene og på 
grund af andre faktorer (høstens kvalitet, mængder, som producenter, 
producentorganisationer mv. holdt tilbage fra markedet, forbedring af priserne på det 
internationale marked osv). F eks. var prisen for blød hvede ved udgangen af december 
1995 23% højere end interventionsprisen i Rouen og 48% højere i Milano Der forventes 
en tilbagegang på 10% i jordudtagningen inden for og uden for omdriften, og en dæmpet 
prisudvikling på verdensmarkedet vil i nogen grad rette op på denne situation. 
Der var i 1995 tale om en generel indskrænkning af oliefrøarealet i forhold til det 
foregående år som følge af en nedsættelse af godtgørelsen i 1994/95 efter overskridelsen 
af det maksimale garantiareal i visse medlemsstater. Tilbagegangen i de tilsåede arealer 
var særligt stor for oliefrø til konsum (ca. - 8% i gennemsnit). Nedgangen blev dog delvis 
opvejet af en betydelig udvidelse af arealerne med oliefrø til non-foodanvendelse (en 
stigning på 57% i forhold til 1994 for oliefrø under ét og over 70% for raps). 
Den samlede produktion af oliefrø (konsum og nonfood) forventes at andrage 12,3 mio. 
t i 1995, en smule mindre end forrige år. Produktionen af oliefrø til nonfood-anvendelse 
skulle stige fra 1,4 til 2,2 mio. t, en stigning på knap 60% på et år. 
Efter et kraftigt fald i 1994 steg sukkerproduktionen en smule i 1995 (+ 3,6% i 
gennemsnit for Den Europæiske Union som helhed) som følge af en lille udvidelse af 
sukkerroearealerne og lille stigning i sukkerudbyttet, som dog er mindre end stigningen 
i 1993. 
EU's vinhøst i 1995, som foreløbig er blevet anslået til 150 mio. hl, ligger omkring dette 
niveau for tredje år i træk, hvilket er betydeligt mindre end i 1992 eller endog i 1993, 
hvor høsten var forholdsvis beskeden. Produktionen er faldet i de fleste af 
producentlandene på grund af dårlige vejrforhold og i visse tilfælde indskrænkningen af 
de tilplantede arealer. Disse faktorer i forening kombineret med, at overskud, der havde 
ophobet sig i tidligere år, ikke længere skulle destilleres, har resulteret i, at der har været 
nogenlunde ligevægt på markedet i de senere år, hvilket har haft positiv indvirkning på 
priserne (der bliver ingen obligatorisk destillation i 1995/96). I størstedelen af 
producentlandene var priserne for rødvin i national valuta ved udgangen af december 
betydeligt højere, end de var på samme tid året før (+ 48% i Italien, + 6% i Frankrig og 
» 9% i Spanien). 
Mælkeproduktionen i 1995 forventes at være steget en smule i forhold til det foregående 
år (+ 0,5%) som følge af en stigning i mælkeudbyttet til trods for en nedgang i 
malkekvægsbestanden. Mælkeindvejningerne forventes at være næsten uændrede i forhold 
til året før for Den Europæiske Union som helhed. De senere års nedgang i 
smørproduktionen fortsatte i 1995 (- 40 000 t i forhold til 1994). Smørproduktionen er 
således faldet med ca. 450 000 t siden begyndelsen af 1990'erne. I modsætning hertil 
stiger osteproduktionen fortsat (+ 2,1% i 1995 sammenlignet med 1994) som følge af 
stigende forbrug. Nedgangen i smørproduktionen sammen med den næsten fuldstændige 
afvikling af de offentlige interventionslagre har presset priserne på smørmarkedet i vejret. 
I næsten alle medlemsstaterne lå priserne over interventionsprisen ved udgangen af 
september 1995. I løbet af 1995 steg smørpriserne gennemsnitligt med ca. 9%, bl.a. på 
grund af indvirkningen fra en række positive faktorer på verdensmarkedet (lavere 
produktion i nogle eksportlande og stigende efterspørgsel i nogle importlande m.v.). 
Efter flere år med cyklisk nedgang gik oksekødsproduktionen ind i cyklens opadgående 
fase i 1995. I 1996 forventes den at stige med ca. 1,9% efter en stigning på 2,7% i 1995 
og en nedgang på over 4% i 1994. 
I overensstemmelse med de beslutninger, der blev truffet i 1992, blev 
interventionspriserne for oksekød nedsat med 6,2% i begyndelsen af juli 1993, med 5,3% 
i begyndelsen af juli 1994 og med 5,6% i begyndelsen af juli 1995. Disse institutionelle 
prisnedsættelser slog til dels igennem i markedspriserne. Den faktiske nedgang var dog 
som regel mindre end nedgangen i de institutionelle priser på grund af faldet i 
produktionen i de senere år og den store reduktion af interventionslagrene. Priserne i 
national valuta er også blevet yderligere påvirket af de monetære tilpasninger siden 
september 1992. Med opsvinget i produktionen faldt priserne i første halvdel af 1995, 
inden de atter indvandt noget af det tabte terræn i efteråret. I de fleste tilfælde holdt 
priserne sig over det niveau, hvor der kan afholdes licitation med henblik på 
interventionsopkøb, og i de få tilfælde, hvor der blev afholdt licitationer med henblik på 
interventionsopkøb, blev der ikke foretaget opkøb. 
I 1995 forventes produktionen af svinekød at være en smule mindre end året før (- 0,6%) 
på linje med nedgangen i svinebestanden i Den Europæiske Union som helhed. Som følge 
deraf steg priserne for svinekød svagt året igennem, når man ser bort fra nedgangen i maj 
og juni. I december 1995 lå de i gennemsnit 11% over priserne året før. Produktionen 
falder måske en smule i 1996, men der kan forventes et opsving henimod årets udgang. 
I 1995 steg produktionen af fjerkræ med ca. 2,9% efter en tilsvarende stigning året før. 
Denne vækst forventes at fortsætte i langsommere tempo i 1996. Priserne i begyndelsen 
af 1995 var væsentligt lavere end priserne i 1994, men i december 1995 var prisniveauet 
nogenlunde det samme som året før. 
Den lille nedgang i produktionen af fårekød og gedekød i 1994 (- 0,8%) blev til en lille 
stigning i 1995 (0,3%). Der forventes dog atter en lille tilbagegang i produktionen 
(- 0,9%) i 1996. Priserne i ECU ved udgangen af december 1995 var i gennemsnit 10% 
lavere end samme tid året før. 
Producentpriser 
Det anslås, at indekset for nominelle producentpriser for alle landbrugsprodukter steg med 
gennemsnitlig 2,7% for EUR-15 i 1995 og 3,4% for EUR-12 sammenlignet med det 
foregående år. Dette svarer til en nedgang på henholdsvis 0,3% og 1,1% i faste priser. 
Man bør i denne sammenhæng huske på, at støttepriserne for visse produkter (navnlig 
korn og oksekød) er steget hvert år siden 1993, og at producenterne i stedet har fået 
stigende godtgørelser, som der ikke tages hensyn til i producentprisindekset. 
Sammenlignet med 1994 steg producentprisindekset for vegetabilske produkter i faste 
priser med gennemsnitlig 1,5% (2,0% for EUR-12). Situationen er dog meget forskellig 
fra det ene produkt til det andet. I kornsektoren forblev producentpriserne i faste priser 
mere eller mindre uændrede (- 0,7% i gennemsnit), for friske grøntsager faldt de 
gennemsnitlig 4,4%, medens nedgangen var på over 5% for oliefrø. Derimod steg 
kartoffel priserne med næsten 8% i faste priser, vinpriserne med over 10%, priserne for 
frisk frugt 3,7% og priserne for oliven og olivenolie 9,4%. 
Udviklingen i producentpriserne var generelt set mindre tilfredsstillende for de animalske 
produkters vedkommende. I faste priser faldt de gennemsnitlig 3,6% med nedgange på 
hele 12,5% for æg, 9,5% for fjerkræ, 8,4% for kvæg og 5,5% for får og geder. Den 
eneste animalske sektor i EUR-15, der udviste en stigende tendens, var svinekød med 
prisstigninger på gennemsnitlig 3,5% i faste priser. 
I 1995 udviste det generelle producentprisindeks i faste priser en stigende tendens i 
Spanien (•»- 1,5%), Italien ( i 1,5%) og Det Forenede Kongerige (+ 3,1%) og en faldende 
tendens i Belgien (- 4,5%), Tyskland (- 3,6%), Luxembourg (- 4,4%), Nederlandene (-
4,2%) og tillige i Sverige (- 4,1%), Østrig (- 23,6%) og Finland (- 26,6%). 
Landbrugsindkomster 
Der forventes en stigning i indkomsterne i 1995 i den vegetabilske sektor (korn, vin, 
olivenolie, frugt). 
Den animalske produktion, navnlig æg og fjerkræ, får og geder og kvægbrug, er kommet 
under et vist pres. I kvæg-, fåre- og gedesektoren er den negative virkning af nedgangen 
i producentpriserne dog stort set blevet opvejet afstigningen i præmierne. Omvendt blev 
produktionen af svinekød stadig mere rentabel i 1995, da producentpriserne steg. 
I modsætning til 1994, hvor alle EU-12-medlemsstaterne registrerede en stigning i 
landbrugsindkomsten i faste priser, var 1995 præget af store udsving medlemsstaterne 
imellem. Fem medlemsstater, nemlig Grækenland, Spanien, Portugal, Nederlandene og 
Belgien, havde en nedgang i landbrugsindkomsten fra - 9,8% i Belgien til - 1,7% i 
Grækenland. I alle fem lande registreredes der stor vækst i indkomsten i 1994. 
De andre EU-12-medlemsstater registrerede stigninger i landbrugsindkomsten i andet år 
i træk fra Det Forenede Kongerige (+ 16,6%) og Danmark (+ 10,5%) til Tyskland 
(+3,0%) og Irland () 1,6%). 
Indkomstudviklingen var uensartet i de tre nye medlemsstater. I Østrig var indkomsten 
stort set uændret, medens Sverige registrerede den største EU-15-stigning på 25,7% efter 
en nedgang på 21,3% i 1994. Indkomsten i Finland faldt 7,5% i 1995 efter en mindre 
nedgang (- 1,7%) i 1994. 
3. Agromonetære foranstaltninger og budget 
Det beløb, der udgør 1996-retningslinjen for EUGFL, Garantisektionen, er på 40 828 mio. 
ECU, hvilket er 2 844 mio. ECU højere end 1994-beløbet. Ca. 1 000 mio. ECU af denne 
stigning skyldes integrationen af den fulde indvirkning af Unionens udvidelse på dens 
BNI. Den øvrige del afstigningen afspejler hovedsagelig væksten i BNI for Unionen som 
helhed og udviklingen i BNI-deflatoren. Budgetvirkningen af kursjusteringen inden for 
EtMS mellem september 1992 og maj 1993 kan anslås til I 746 mio. ECU. 
Ved 1996-budgettet er der også taget hensyn til beslutningen i juni 1995, om at man for 
en række medlemsstater med opskrevne valutaer ville opretholde de 
landbrugsomregningskurser, der anvendes på bestemte former for direkte støtte, på 
uændret størrelse, og at man ville give aftagende udligningsstøtte til producenterne for 
indkomsttab, der skyldtes fald i omregningskurserne for andre foranstaltninger. 
For at gøre en sammenligning lettere, er alle beløb i dette bind udtrykt i "nye" ECU, også 
hvor beløbene refererer til perioden før 1. februar 1995, dvs. før den dato, hvor switch 
over-mekanismen blev afskaffet. 
4. Udsigterne på mellemlang sigt for en række landbrugsprodukter 
To hovedfaktorer vil på mellemlang sigt fortsat øve indflydelse på udviklingen på 
landbrugsmarkederne i EU: den nye politiske ramme, der følger af reformen af den fælles 
landbrugspolitik, og anvendelsen af GATT-aftalen. 
Hvis der forudsættes en stort set uændret fælles landbrugspolitik, kan følgende generelt 
anføres om udsigterne for korn, oliefrø samt husdyr- og mejeriprodukter. 
For korn berøres arealet af, hvor stor jordudtagningen er. Hvis den nuværende 
standardsats for udtagning (15% for udtagning inden for omdrift og 20% uden for 
omdrift) blev anvendt for produktionsåret 1997/98, ville kornarealet udgøre ca. 32 mio. 
ha. Inden for kornarterne forventes hvede at stige på bekostning af byg, mens arealet for 
de andre kornarter stort set vil forblive uændret. Udbytterne forventes fortsat at udvise 
den langsommere årlige stigning, der er konstateret siden 1980'erne, hvilket vil betyde en 
samlet kornproduktion på henved 190 mio. t ved år 2000. Kornforbruget forventes at 
genfinde den udvikling, der kunne iagttages i reformens første år, forudsat at 
verdenspriserne på korn falder fra det nuværende niveau, der historisk set er højt, og 
dermed fremmer en justering af priserne på det indre marked i retning af 
interventionsprisniveauet. 
For arealet med oliefrø, der bestemmes af det maksimale garantiareal og ordningen med 
støttenedsættelse i de medlemsstater, der er med til at skabe produktionsoverskud, kan det 
forventes, at det kommer til at ligge nogenlunde fast på 5,3 mio. ha ved år 2000. 
Eftersom udbytterne øges meget langsommere end tidligere, vil produktionen af oliefrø 
ved slutningen af dette årti kun blive en smule højere end den nuværende 
normal produktion. Mængden af oliekager, der er bestemt til husdyrbruget og produceret 
af oliefrø på nonfoodarealer, nærmer sig den grænse, der er fastsat i Blair House-aftalen. 
Denne grænse vil derfor blive mærkbar for produktionen af oliefrø, medmindre der kan 
findes andre anvendelsesformer for oliekager 
For oksekød gik produktionen ind i den cykliske opsvingsfase i 1995. Imidlertid er den 
nuværende produktion mindre, end den har været ved de foregående opsvingsfaser, 
hvilket hovedsagelig skyldes, at bestanden er blevet stærkt reduceret i Tyskland. Den 
nuværende cykliske udvikling forventes at nå sit øvre punkt i 1997. Der er dog fortsat en 
række usikkerhedsfaktorer i sektoren, især hvad forbruget angår. Det er ikke urealistisk 
at tro, at forbruget undergår en stabilisering på grund af indkomststigninger, og at den 
tiltagende konkurrenceevne for andre kødtyper, især fjerkrækød, herved udlignes. Men 
udviklingsforløbet kan blive et andet, hvis indkomststigningerne udebliver, eller såfremt 
betænkeligheder af sundhedsmæssig art opstår eller intensiveres. Ud fra en mere 
optimistisk hypotese vil markcdsligevægten på mellemlang sigt blive bevaret med de 
nuværende markedspriser, men der må forventes betydeligt lavere priser, hvis 
produktionsbegrænsningen svækkes eller efterspørgslen falder. 
Forbruget af svinekød og især af fjerkrækød vil sandsynligvis fortsat stige i den 
kommende tid, skønt prisniveauet til en vis grad bestemmes af de vedvarende høje 
verdenspriser på korn. Eftersom produktionen i disse sektorer især styres af 
efterspørgslen, må den forventes at afpasse sig efter forbruget på det indre marked og 
eksportmulighederne (som er påvirket af GATT-forpligtelserne). Hvis El>kornpriserne 
forbliver nær verdensmarkedsniveauet, vil der være mulighed for eksport uden 
restitutioner, i det mindste for nogle produkter. 
For mælk skulle kvoteordningen sikre stabil produktion. Der forventes en let stigning i 
det interne, ikke subventionerede forbrug, især som følge af en stigning i forbruget af 
friske produkter og ost. Udviklingen vil imidlertid blive næsten fuldt udlignet af det 
vedvarende fald i smørforbruget. For sektoren som helhed vil udbuddet fortsat overstige 
efterspørgslen i betydelig grad. Det afhænger i høj grad af udviklingen i forbruget, om 
8 
Unionen kan gå GATT-perioden til ende, uden at der skal foretages nye 
k votenedskæri nger 
5. Prisforslag og ledsageforanstaltninger 
I 1995/96 blev det støtteprisniveau, som blev vedtaget i 1992, anvendt for første gang i 
fuldt omfang. Den totale virkning, især i kornsektoren, kan imidlertid ikke vurderes 
fuldstændigt, fordi markedspriserne af konjunkturårsager lå klart over støtteprisniveauet. 
Erfaringerne fra 1995/96 giver dog ingen anledning til at tro, at der er behov for 
ændringer på nuværende stadium. I forhold til 1992-reformen er denne prispakke generelt 
udtryk for kontinuitet, idet der dog foreslås nogle forenklinger. 
Forenklingerne gælder dels jordudtagning, hvor der foreslås en enkelt sats for udtagning 
inden for og uden for omdrift, dels oksekød, hvor der foreslås en enhedspræmie for unge 
tyre i stedet for de nuværende to. 
Der foreslås 18% som enhedssats for jordudtagning. Herved afspejles det forhold, at der 
med den nuværende ordning med forskellige satser for udtagning inden for omdrift og 
uden for omdrift (normalt 15% inden for og 20% uden for omdrift) har producenterne 
valgt at lade over 50% af de berørte arealer udtage uden omdrift. Det må understreges, 
at de 18% ligesom de nuværende 15% og 20% er tal, der danner udgangspunkt for de 
afgørelser, ved hvilke Rådet under usædvanlige forhold kan fastsætte en lavere eller 
højere sats. Kommissionen agter at fremlægge et forslag om 1997-udtagningssatsen i juli 
1996, hvis høstoplysningerne begrunder en afvigelse fra den normale sats. 
Enhedspræmien for tyre er af en sådan størrelse, at den gør det muligt at opretholde det 
eksisterende støtteniveau uændret for sektoren som helhed. 
For tobak, som også var en del af 1992-pakken, forelægger Kommissionen en rapport i 
april. For 1996/97 er der allerede fremlagt forslag om kvoter, og det foreslås nu, at 
præmierne forbliver af uændret størrelse 
Der foreslås også en videreførelse i andre sektorer, men for vin samt frugt og grøntsager, 
hvor der allerede er reformforslag til drøftelse i Rådet, fremlægges forslagene som 
midlertidige foranstaltninger, så de nuværende ordninger fortsat kan virke, indtil de 
ajourføres, når reform afgørelserne træffes Det samme gælder for olivenoliesektoren, hvor 
der fremlægges forslag i nærmeste fremtid. 
For bomuld, som der blev indført en ændret ordning for sidste år, foreslås der en teknisk 
justering, så forskuddet kan beregnes og udbetales lettere, hvilket vil øge den andel af 
støtten, der kan udbetales inden produktionsårets udgang. 
Hvad angår bælgplanter (kikærter, linser og vikker), udvides den nuværende støtteordning, 
og det maksimale garantiareal øges; Rådet anmodede om dette som led i sine afgørelser 
af december 1993 om anvendelsen af Blair House-aftalen om oliefrø. 
Som foregrebet i 1994/95-prisforslagene foreslås det for hør, at der indføres et maksimalt 
garantiareal (MGA). Samtidig foreslås det, at der fastsættes en vis differentiering mellem 
traditionelle og ikke traditionelle produktionsteknikker, så det undgås, at MGA-ordningen 
får en uforholdsmæssig stærk indvirkning på den ene eller den anden af de to sektordele. 
For mejerisektoren er der ikke foreslået ændringer, hvis der ses bort fra nogle rent 
tekniske anliggender. Det må dog noteres, at denne grad af stabilitet ikke kan forventes 
at vare evigt. Næste år må der indledes drøftelser om en mere langsigtet pris- og 
kvotepolitik, eftersom den nuværende kvoteordning nærmer sig sit udløb, og de 
toldnedsættelser, der blev vedtaget som led i GATT-aftalen, begynder at få mærkbare 
virkninger. 
For svinekød betød de ændringer i basispris og standardkvalitet, der blev vedtaget sidste 
år, at markedssituationen bedre kunne vurderes; den forbedredes markant i 1995/96. 
Derfor foreslås der ingen ændringer nu. For fårekød videreføres basisordningen for 
støtteniveau uændret, men der foreslås nye bestemmelser om privat oplagring, så der med 
kort frist kan iværksættes foranstaltninger på specifikke markeder. 
Hvad angår de foranstaltninger, der er betinget af rentesatserne (månedlige forhøjelser af 
interventionspriserne for korn og ris og lagerrefusionen for sukker), foreslås der 
nedsættelser, som afspejler den generelle udviklingstendens for disse satser. For de 
månedlige forhøjelser for korn er der foretaget en yderligere nedsættelse til udligning af 
det forhold, at nogle af de nedsættelser, som Kommissionen har foreslået siden 1992, kun 
er blevet vedtaget af Rådet delvis, hvilket har medført, at der har været en for stærk 
tilskyndelse til at tilbageholde korn i høstårets første del. 
Som bilag I til prisforslagene forelægger Kommissionen den rapport om proteinafgrøder 
og hørfrø, som Rådet anmodede om i sine konklusioner vedrørende sidste års prispakke. 
Som bilag II forelægger Kommissionen en rapport om handyrpræmien for oksekød, 
sæsonpræmien samt de undtagelser fra de normale bestemmelser om husdyrpræmierne, 
der anvendes for de nye tyske delstater. Forslaget om en enhedspræmie for tyre 
udspringer af denne rapport. Andre forslag med udgangspunkt i rapporten er, at den 
eksisterende sæsonpræmie udvides på let afvigende betingelser, og at der åbnes mulighed 
for, at medlemsstater, der har sæsonbestemte problemer i forbindelse med 
oksekødsproduktionen, kan graduere den anden studepræmie under forhold, hvor 
kriterierne for normal sæsonpræmie ikke er opfyldt. For de nye tyske delstater videreføres 
de nuværende undtagelser for fårekød i betragtning af den lave produktion. Derimod 
foreslås det for oksekød, at EU-reglerne nu anvendes fuldt ud. 
10 
B BEGRUNDELSE PR PRODUKT 
1. Markafgrøder 
1.1 Jordudtagning 
Da satsen for jordudtagning for produktionsåret 1996/97 blev fastsat, anmodede 
Rådet Kommissionen om, at den overvejede muligheden for at fremlægge et 
forslag om en ændring af forordning (EØF) nr. 1765/92, så der blev fastsat en 
enhedssats, der kunne tjene som generel regel for jordudtagningen fremover. 
En enhedssats vil betyde en væsentlig forenkling af bestemmelserne, men den 
risikerer at svække produktionsstyringen, hvis den ikke afpasses efter den sats, der 
blev vedtaget sammen med reformen, dvs. 15% udtagning med omdrift. For 
øjeblikket kan producenterne vælge en anden udtagning end udtagning inden for 
omdrift, hvis de udtager yderligere 5% for at kompensere for den manglende 
omdrift. Dette supplement er reduceret til 3% i Det Forenede Kongerige og 
Danmark. I betragtning af disse bestemmelser samt udvikl i ngsprognoserne for 
kornproduktionen pr. år 2000 og denne produktions afsætningsmuligheder er det 
naturligt, at der fastsættes en enkelt basissats for jordudtagning, svarende til de 
nuværende basissatser. Siden reformens begyndelse har producenterne haft tendens 
til at foretage en forlægning fra udtagning med omdrift over mod udtagning uden 
omdrift, selv om der i sidstnævnte tilfælde er et krav om supplerende 
jordudtagning, allerede i 1995 blev således over halvdelen af 
jordudtagningsforpligtelsen i Unionen opfyldt ved udtagning uden for omdrift. For 
at tage hensyn til denne situation og for at opnå en enhedssats, der har samme 
virkning som de differentierede satser, foreslår Kommissionen, at der fastlægges 
en enhedssats for jordudtagning på 18%. 
Hvad angår satsen for produktionsåret 1997/98, dvs. for udsåning i efteråret 1996 
og foråret 1997, vil Kommissionen om fornødent fremlægge forslag allerede i juli 
1996, idet den bl a. baserer sig på prognoserne for EU-høsten 1996 og 
markedsudviklingen 
1.2 Eftersom den pligtige udtagningssats bliver den samme for alle medlemsstaterne, 
bør det med henblik på sammenhæng fastsættes, at der i tilfælde af overførsel af 
udtagning mellem landbrugere gælder en enkelt tillægssats på 3%. 
2. Korn 
2.1 Priser og godtgørelser 
I 1995/96, som var sidste fase i interventionsprisens nedsættelse, blev anvendelsen 
af den endelige reformordning indledt. Fra dette høstår og fremefter gælder den 
interventionspris og de godtgørelser, som blev vedtaget i 1992. For en ordens 
skyld skal det anføres, at den fælles interventionspris for alle kornarter er på 
119,19 ECU/t, og at godtgørelsen er på 54,34 ECU/t/ha, idet det historiske 
kornudbytte som fastsat i regional i seringspl anen lægges til grund. 
2 2 Månedlige forhøjelser 
Interventionspriscn for korn undergår en månedlig forhøjelse, som for høståret 
1995/96 er på 1,3 ECU/t/måned fra november til maj; den månedlige forhøjelse 
for maj anvendes også for juni. 
Kommissionen foreslår, at disse bestemmelser videreføres uændret, og at kun 
størrelsen af den månedlige forhøjelse justeres. 
De nedsættelser af den månedlige forhøjelse, som Kommissionen har foreslået 
som led i prispakkerne siden reformen, er ikke blevet fuldt gennemført af Rådet. 
Følgen har været mærkbar på markedet, hvor man har kunnet konstatere, at der 
har været en for stærk tilskyndelse til at tilbageholde kornet ved høstårets 
begyndelse og at udsætte markedsføringen. Den månedlige forhøjelse bør derfor 
sænkes til den størrelse, der er optimal for en flydende afsætning af høsten hele 
høståret igennem Endvidere er rentesatserne faldende, og udsigterne på 
mellemlang sigt viser samme tendens. På denne baggrund foreslår Kommissionen, 
at den månedlige forhøjelse fastsættes til 1,10 ECU/t/måned. 
3. Proteinafgrøder og hørfrø 
Bilag I til denne begrundelse udgør den rapport, som Rådet har anmodet om. 
Rapporten viser, at en ændring i betalingsordningen for støtten til disse afgrøder 
ikke vil forbedre ligevægten mellem markafgrøderne. 
4. Bælgplanter 
4.1 Ordningen for bælgplanter blev indført i 1989 ved Rådets forordning (EØF) nr. 
762/89; sigtet var at opretholde dyrkningen af disse afgrøder, som er af 
økonomisk interesse for EU. Ordningen udløber ved udgangen af produktionsåret 
1995/96. 
4.2 Da Rådet i december 1993 vedtog den forordning, der gennemførte Blair House­
aftalen om oliefrø, fremsatte det følgende erklæring: "Rådet bifalder, at 
Kommissionen gradvis vil styrke de nuværende støtteordninger for producenter af 
afgrøder som f.eks. linser, kikærter og vikker for at nå det mål, at disse produkter 
på mellemlang sigt skal dyrkes på yderligere 280 000 ha i Spanien. I de år, hvor 
dette mål nås, vil støtten blive nedsat med samme procentsats som den, hvormed 
målet overskrides." Således markerede Rådet sit ønske om fortsat at støtte disse 
produkter og endog at fastsætte en vis forøgelse af det dyrkede areal, så der kan 
tilvejebringes et alternativ til produktionen af solsikkefrø, især i de dele af 
Unionen, hvor disse afgrøder traditionelt tegner sig for en del af det dyrkede areal. 
4.3 Derfor foreslår Kommissionen en justeret ordning, der bevarer hovedbestanddelene 
i den nuværende (maksimalt garantiareal (MGA) og hektarstøtte), og som bringer 
bestemmelserne om disse afgrøder mere på linje med nogle af aspekterne af 
ordningen for markafgrøder (justering af støtten i løbet af det igangværende 
produktionsår, hvis MGA overskrides), ligesom der tages hensyn til kompromiset 
af december 1993. Kommissionen har realiseret støttebestanddelen af kompromiset 
ved at forhøje støtten til 157 ECU/ha i 1994/95 og til 181 ECU/ha i 1995/96. 
12 
4.4 Kommissionen foreslår nu, at det maksimale garantiareal (MGA) udvides til 
400 000 ha, og at støtten fastsættes til den nuværende størrelse på 181 ECU/ha. 
Overskrides MGA i et produktionsår, foretages der en tilsvarende nedsættelse af 
støtten i samme produktionsår. 
5. Ris 
5 1 Priser 
Interventionspriserne for uafskallet ris for produktionsårene 1996/97 til 1999/2000 
blev fastsat ved Rådets forordning om reformen af den fælles markedsordning. For 
produktionsåret 1996/97 blev interventionsprisen fastsat til 351 ECU/t. En 
nedsættelse på 15% over tre år resulterer i en pris på 298,35 ECU/t for 
produktionsåret 1999/2000. 
5.2 Månedlige forhøjelser 
Fra produktionsåret 1996/97 løber interventionsperioden fra 1. april til 31. juli. I 
denne periode omfattes interventionsprisen af fire månedlige forhøjelser. Den 
månedlige forhøjelse for juli gælder også for august. 
I betragtning af udviklingen i rentesatserne foreslås det at fastsætte den månedlige 
forhøjelse til 2,06 ECU/t. 
6. Sukker 
6.1 Kommissionen foreslår, at basisprisen for sukkerroer, interventionsprisen for hvidt 
sukker og forarbejdningsmargenen fastfryses. 
Forslaget gælder basisprisen for sukkerroer og minimumspriserne for A-sukkerroer 
og B-sukkerroer, der fastsættes definitivt i forhold til loftet over 
basisproduktionsafgiften og B-afgiften, idet der dog kan ske en senere forhøjelse 
af loftet i henhold til artikel 28 i forordning (EØF) nr. 1785/81. 
6.2 Kommisisonen foreslår, at refusionen af lageromkostningerne nedsættes fra 0,45 
ECU/100 kg/måned til 0,41 ECU/100 kg/måned i betragtning af det faldende 
renteniveau i EU 
13 
PRISFORSLAG 1996/97 - SUKKER 
1. Basispris for sukkerroer 
2. Minimumspris for A-sukkerroer (1) 
3. Minimumspris for B-sukkerroer (2) 
4 Interventionspris for hvidt sukker 
5. Indikativpris for hvidt sukker 
6. Interventionspris for råsukker 
7 Månedlig refusion af 
1 agerom kostni ngerne Enhed 
t 
t 
t 
100 kg 
100 kg 
100 kg 
100 kg Priser 
1996/97 
(ECU) 
47,67 
46,72 
32,42 
63,19 
66,50 
52,37 
0,45 Forslag 
1996/97 
(ECU) 
47,67 
46,72 
32,42 
63,19 
66,50 
52,37 
0,41 Ændring 
% 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
- 8,9 
(1) 98% af basisprisen for sukkerroer. 
(2) 68% af basisprisen for sukkerroer, jf. dog artikel 28, stk. 5, i forordning (EØF) 
nr. 1785/81. 
7. Olivenolie 
71 Priser 1996/97 
Kommissionen agter i nær fremtid at foreslå en større reform af ordningen. Da der 
råder usikkerhed om tidsplanen for fremlæggelse af forslagene, og om Rådet kan 
træffe beslutning om den reviderede ordning så betids, at den kan anvendes fra 
produktionsåret 1996/97, foreslås det som en sikkerhedsforanstaltning at fastholde 
de nuværende priser og støtteniveauer. 
De priser og støtteniveauer, der foreslås for produktionsåret 1996/97, er angivet 
i tabellen nedenfor. I samme tabel er tallene for 1994/95 og 1995/96 angivet til 
sammenligning. 
Tilknyttede foranstaltninger 
7 2 Den svingende produktion, der er karakteristisk for dette produkt, kan undertiden 
resultere i en mangelsituation på markedet og meget høje priser. For at dække 
efterspørgslen ved en forøget import foreslås det at bemyndige Kommissionen til 
delvis eller helt at suspendere tolden i den fælles toldtarif, når markedsprisen for 
olivenolie er betydelig højere end interventionsprisen. 
7.3 Der foreslås desuden mindre tilpasninger i forbrugerstøtteordningen som følge af 
gennemførelsen af Uruguay-rundens aftaler. Tilpasningerne omfatter bl.a. 
afskaffelsen af kravet om, at olivenolie, der støttes, skal være produceret i 
Fællesskabet, og af forpligtelsen for importører af olivenolie (med undtagelse af 
olivenolie, der indføres fra Tunesien under den kvote, der er omfattet af en særlig 
ordning) til at stille en sikkerhed svarende til den forbrugerstøtte, der skal ydes 
for den indførte mængde. 
14 
Tilpasningerne er en følge af, at et beløb svarende til den sikkerhed, der skal 
stilles, indregnes i den fælles toldtarif. Tilpasningerne skal senest træde i kraft den 
I. juli 1996, når de overgangsforanstaltninger, der blev vedtaget ved Rådets 
forordning (EF) nr. 3290/94, udløber. 
Prisforslag for olivenolie 
ECU/100 kg 
PRIS ELLER STØTTE 
1. Producentindikativpris 
2. Interventionspris 
3. Repræsentativ markedspris 
4. Produktionsstøtte 
5. Produktionsstøtte til olivendyrkere, 
hvis gennemsnitlige produktion er på 
under 500 kg 
6. Forbrugerstøtte 
7. Procentdel, der tilbageholdes i 
produktionsstøtten til 
- kvalitetsforbedring 
- støtte til producentorganisationer 
og foreninger heraf 
8. Procentdel, der tilbageholdes i 
forbruger støtten til 
- støtte til salgsfr. foranstaltninger 
- støtte til handelsorganisationer 1994/95 
383, 77 
191, 92 
229, 50 
142, 20 
151, 48 
12, 07 
1, 40% 
0, 80% 
0 % 
5, 50% 1995/96 
383, 77 
186, 17 
229, 50 
142, 20 
151, 48 
12, 07 
1, 40% 
0, 80% 
0 % 
5, 50% 1996/97 
383, 77 
186, 17 
229, 50 
142, 20 
151, 48 
12, 07 
1, 40% 
0, 80% 
0 % 
5, 50% 
15 
8. Spindplanter 
Bomuld 
8.1 Bomuldsordningen blev ændret sidste år, og derfor foreslås der ingen større 
ændringer i år: priserne, den nationale garantimængde for hver medlemsstat og 
dermed den maksimale garantimængde blev alle fastsat for en periode på fem år. 
8 2 For at fastlægge størrelsen af forskuddet i begyndelsen af produktionsåret 1995/96 
var det dog nødvendigt at foretage en forsigtig vurdering både af produktionens 
størrelse og verdensmarkedspriserne. Dette blev gjort for at sikre, at forskuddet 
ikke overstiger den samlede betaling For at undgå, at disse to ukendte faktorer 
skal anslås på forhånd, foreslår Kommissionen at ændre Rådets grundforordning 
for at indføre et variabelt forskud. Forskuddet vil blive baseret på forskellen 
mellem et foreløbigt skøn over indikativprisen og den konstaterede daglige 
verdensmarkedspris. Det foreløbige skøn over indikativprisen vil svare til 
indikativprisen, nedsat med et foreløbigt nedslag. Nedslaget vil følge af 
anvendelsen af MGM-stabilisatorer, som produktionsskønnene viser vil blive 
nødvendig. Produktionsskønnene skal dog i denne forbindelse forhøjes med 15% 
for at opnå en sikkerhedsmargen, der skal sikre, at støtteforskudsbetal i ngerne ikke 
overstiger de endelige støttebetalinger. Den endelige betaling, der skal foretages, 
så snart de endelige produktionstal foreligger, vil således blive et enhedsbeløb 
svarende til forskellen mellem det foreløbige nedslag og dets definitive størrelse. 
Desuden skabte den nuværende ordning, ifølge hvilken støtten kan forudfastsættes, 
konkurrenceforvridning mellem de erhvervsdrivende. Derfor og for at forenkle 
ordningens forvaltning foreslår Kommissionen, at det fastsættes, at 
støtteansøgningen skal indgives den samme dag, som bomulden anbringes under 
kontrol. 
Spindhør 
8.3 Spindhør støttes med en hektarstøtte, hvoraf en del tilbageholdes for at finansiere 
salgsfremstød for hørprodukter. 
Efter flere år med et betydeligt produktionsoverskud har hørmarkedet i de seneste 
år været i rimelig balance, men forventes nu igen at blive præget af overskud. 
I nogen tid har Kommissionen efter omhyggeligt at have overvåget udviklingen 
i denne afgrøde i prispakkerne advaret om, at der kan være behov for at foreslå 
en måde at begrænse det tilsåede areal på, f.eks. ved et maksimalt garantiareal. 
På grund af ønsket om større stabilitet på hørmarkedet og i de tilsåede arealer 
foreslås der fra produktionsåret 1996/97 en ordning med et maksimalt EF-
garantiareal (MGA), baseret på gennemsnitsareal erne i de sidste tre år (81 500 ha). 
I tilfælde af overskridelse af dette areal nedsættes støtten for det pågældende 
produktionsår (1% for hver overskridelse på 1% af MGA). 
8.4 Det tilsåede areal er i de seneste år steget mere i de nye dyrkningslande (især 
Spanien og UK) end i de traditionelle lande (især Frankrig, Belgien og 
Nederlandene). 
På de nye arealer er dyrkningsteknikken mere koncentreret om frøudbyttet, medens 
fibrenes udbytte og kvalitet er lavere, hovedsagelig fordi afgrøden mere høstes ved 
afskæring end ved ruskning (oprykning med rod), men også fordi hørren sås 
mindre tæt. Den mere traditionelle og intensive dyrkningsmetode fører til højere 
produktionsomkostninger med investeringer i specialiserede høstmaskiner og 
skætningsanlæg 
For at undgå, at MG A-ordningen uforholdsmæssigt rammer producenter, der 
anvender den traditionelle produktionsteknik, foreslås det fra produktionsåret 
1997/98 at indføre et nedslag i støtten til producenter, der høster deres afgrøder 
ved afskæring i stedet for ruskning (oprykning med rod). Ved fastlæggelsen af 
nedslaget, som Kommissionen skal fastsætte efter forvaltningskomitéproceduren, 
skal der tages hensyn til de forskellige variable omkostninger ved de to 
produktionsteknikker og forskellen i produktionens værdi såvel som til 
nødvendigheden af at undgå, at utraditionelle producenter også investerer i 
traditionel intensiv produktionsteknik, hvilket vil forøge produktionen af hørfibre 
og dermed risikoen for markedsuligevægt. Det nye nedslag skal erstatte det 
nuværende nedslag, der er knyttet til frøudbyttet, og som ikke længere er berettiget 
i betragtning af den nye høstteknik (rødning) på de traditionelle arealer. Dette vil 
forenkle medlemsstaternes kontrol på stedet efter høsten. 
8.5 Den nye ordning vil blive revideret efter tre års erfaring især for at kontrollere, om 
man har nået målsætningen, der går ud på at forbedre kontrollen med det tilsåede 
areal, samtidig med at der opretholdes en rimelig balance mellem traditionel og 
mindre intensiv produktionsteknik. 
8.6 For produktionsåret 1996/97 foreslår Kommissionen at opretholde det nuværende 
støtteniveau og det nuværende beløb, der tilbageholdes til finansiering af 
salgsfremstød, nemlig henholdsvis 935,65 ECU (før støttenedslag) og 53,64 ECU 
pr. ha. 
Hamp 
8.7 I betragtning af den nuværende og forventede markedssituation for hamp og det 
støtteniveau, der er foreslået for spindhør, mener Kommissionen, at arealerne med 
hamp kan holdes på deres nuværende niveau ved fastholde støtten på 774,74 
ECU/ha for produktionsåret 1996/97. 
Silkeorme 
8.8 Silkeormeavl praktiseres kun i få områder af Fællesskabet og er omfattet af et 
enhedsstøttebeløb pr. kasse. I betragtning af de fordele, som nogle avlere har 
opnået ved store devalueringer af deres lands valuta, foreslår Kommissionen at 
bibeholde støttebeløbet på samme niveau som sidste år, dvs. 133,32 ECU. 
17 
9. Vin 
9 I Siden maj 1994 har Kommissionen ibrelagt Rådet og Europa-Parlamentet forslaget 
til omlægning af den fælles markedsordning for vin med henblik på fastsættelsen 
af nye regler for denne sektor. Bl a overflødiggør de foreslåede foranstaltninger 
fastsættelsen af oricnteringspriser. Det bliver måske derfor ikke nødvendigt med 
et forslag i prispakken. Da Rådet imidlertid ikke kan vedtage de foreslåede 
foranstaltninger i deres nuværende form og eventuelt ikke kan nå at træffe 
beslutning i rette tid til, at omlægningen kan få virkning fra produktionsåret 
1996/97, synes det fornuftigt at forlænge de forskellige bestemmelser i den 
nuværende vinordning for at sikre, at den om nødvendigt fortsat kan fungere som 
nu 
9.2 Kommissionen foreslår derfor, at orienteringspriserne for produktionsåret 1995/96 
videreføres i produktionsåret 1996/97. 
9.3 I afventning af iværksættelsen af den nye fælles markedsordning for vin foreslås 
det, at der for produktionsåret 1996/97 foretages en forlængelse af visse af EF-
lovgivningens frister for forelæggelse afrapporter om svovldioxidindholdet i vin, 
mousserende vin og hedvin. 
For andre rapporters vedkommende gælder følgende: 
rapporten om foranstaltninger, der tager sigte på at sidestille 
producentsammenslutninger med producenter i forbindelse med kontrakter 
om obligatorisk destillation: Forlængelsen af den pågældende frist, der 
vedrører forordning (EØF) nr. 2046/89, vil blive behandlet i forbindelse 
med et separat forslag om ændring af denne forordning 
forbindelsen mellem strukturforanstaltninger og obligatorisk destillation vil 
blive uden betydning, hvis omlægningens administrative retningslinjer 
vedtages. Det foreslås derfor, at kravet om aflevering af denne rapport 
bortfalder 
hvad angår rapporterne om tilsætning og om afgrænsning af vi naviszoner, 
har fremlæggelsen af et arbejdsdokument og omlægningsforslaget gjort dem 
overflødige, da Kommissionen allerede har draget sine konklusioner på disse 
to områder. De undersøgelser, som Kommissionen har benyttet til at 
udarbejde sit forslag, er nu til rådighed, og de er blevet videresendt til 
Rådet. 
Det er også blevet foreslået at forlænge visse frister vedrørende markedsstyringen, 
nemlig: 
de regler for beregning af, hvor store mængder der skal destilleres i hvert 
vindyrkningsområde (ensartet procentdel og referenceproduktionsår), der 
blev vedtaget efter Dublin-kompromiset, og som blev udskudt indtil den 31. 
august 1996, såvel som den dispensation, der blev givet til en særlig 
anvendelse af ordningen med obligatoriske destillation i Grækenland 
fristen, der er fastsat for forsøgsperioden for visse afsyringsmetoder og som 
er ved at udløbe 
den periode, i hvilken en del af støtten til forarbejdning af druemost til 
druesaft kan anvendes til salgskampagner til fremme af forbruget af 
druesaft; fristen blev allerede sidste år forlænget til den 31. august 1996. 
9.4 Hvad angår Spaniens problemer vedrørende muligheden for at blande hvidvin og 
rødvin (Mezcla) og markedsføre vin med et lavere syreindhold end det, der er 
fastsat for resten af EU, foreslås det, at de under den forrige prispakke vedtagne 
foranstaltninger videreføres i endnu et produktionsår. Det foreslås også, at der 
fastsættes samme undtagelse for syreindholdet i Portugal som den, der er 
indrømmet. 
9.5 De gældende regler om forbud mod nyplantning og EF's rydningsstøtteordning 
udløber i indeværende produktionsår I afventning af en beslutning vedrørende en 
række foranstaltninger, der er foreslået under omlægningen, foreslås der en etårig 
forlængelse af den nuværende ordning 
9.6 Der foreslås også en specifik dispensation til visse særlige vine (vin, der 
fremstilles af druer med gråskimmel) i Det Forenede Kongerige med hensyn til det 
maksimale svovldioxidindhold. For netop denne kategori af vin bør 
maksimumsindholdet forhøjes til 300 mg/l (det samme som for tilsvarende 
produkter i andre regioner). 
Følgende bør bemærkes: 
med hensyn til udvidelsen af fristen for omstrukturering vedrørende 
hybridvinsorter på Madeira og Azorerne, vil Kommissionen forelægge Rådet 
et passende forslag som led i den ændring, den vil foreslå af forordning 
(EØF) nr 1600/92 om særlige foranstaltninger forvisse landbrugsprodukter 
til fordel for Azorerne og Madeira 
der vil snarest muligt blive fremlagt ændringer af de generelle 
desti 11 ati on sregl er vedrørende det proportionelle forhold mellem 
overtrædelser og sanktioner. 
9.7 Fortegnelse over vindyrkningsarcaler 
Uden at foregribe resultatet af drøftelserne i Rådet om omlægningen af den fælles 
markedsordning for vin vil den kommende forvaltning af denne markedsordning 
sandsynligvis omfatte en fortegnelse, der bl a. gør det muligt at vide, hvilke arealer 
der er tilplantet med vin 
På baggrund af erfaringerne fra og arbejdet med udarbejdelsen af fortegnelser over 
vindyrkningsarealer i de berørte medlemsstater foreslår Kommissionen en 
udskydelse af fristen for udarbejdelsen af en forenklet fortegnelse over 
vindyrkningsarealer (grafisk referencegrundlag) til den 31. december 1998 i stedet 
for den 3 I. december 1996, der var blevet vedtaget i forbindelse med den forrige 
prispakke. 
10. Frugt og grøntsager 
Basis- og opkøbspriser 
Ifølge artikel 16 i Rådets forordning (EØF) ni. 1035/72 om den fælles markedsordning 
for frugt og grøntsager skal Kommissionen hvert år foreslå en basispris og en opkøbspris 
for de produkter, der er anført i bilag II til nævnte forordning, dvs. blomkål, abrikoser, 
ncktariner, ferskner, citroner, tomater, auberginer, pærer, spisedruer, æbler, satsumas, 
mandariner, klementiner og appelsiner 
l afventning af en radsafgørelse om Cn omlægning af de fælles markedsordninger for 
henholdsvis frugt og grøntsager og forarbejdede frugt- og grøntsagsprodukter foreslår 
Kommissionen at bibeholde de nuværende basis- og opkøbspriser. Den vil drage følgerne 
af eventuelle overskridelser af interventionstærsklerne, når de endelige tilbagekøb i 
produktionsåret 1995/96 er fastslået. 
11. Mælk og mejeriprodukter 
11.1 Idet der synes at være en ret god balance på markedet for mejeriprodukter, er det 
i år ikke nødvendigt at justere hverken prisniveauer eller kvoter. Det bør imidlertid 
understreges, at markedsstabiliteten stadig er usikker og tilslører, at der er et 
strukturelt overskud, der konsekvent nødvendiggør storstilede interventioner i form 
af støttede, særlige anvendelsesformål. Ydermere vil GATT-bestemmelsernes 
gradvise anvendelse lægge et stadig større pres på sektoren. 
1 12 Siden 1992 har Rådet som led i reformen af den fælles landbrugspolitik og i 
forbindelse med kornprisfaldet fastsat indikativprisen og interventionspriserne for 
perioden fra den 1 juli til den 30 juni. Det synes hensigtsmæssigt at fortsætte 
denne praksis, og af hensyn til ensartetheden foreslår Kommissionen også, at 
mejeriåret starter samtidig med den periode, priserne fastsættes for. 
11.3 Inden for rammerne af forhandlingerne i Uruguay-rundens regi er der blevet 
indgået visse bilaterale aftaler med henblik på arrangementer, under hvilke 
Unionen skal spille en mere aktiv rolle med hensyn til styringen af tredjelandenes 
indrømmelser I Ivad angår de foranstaltninger, der skal sikre, at fordelen ved disse 
arrangementer bliver størst mulig, har erfaringerne vist, at Kommissionen mangler 
et passende retsgrundlag til at sikre, at disse indrømmelser administreres på den 
mest enkle og effektive måde Kommissionen ønsker derfor at indføje en ad hoc-
bestemmelse i grundforordningen for at løse dette problem. 
12. Oksekød 
12.1 Priser 
Hvad interventionsprisen angår, foreslår Kommissionen en opretholdelse af 
beløbet på 347,5 ECU/100 kg slagtet vægt for handyr af kvalitet R3. 
Der skal ikke fastsættes nogen anden pris, idet Rådet har afskaffet pligten til at 
fastsætte en årlig orientcringspris (aftale i Uruguay-rundens regi). 
20 
Hvad angår den periode, der er omfattet af produktionsåret, foreslås det at ændre 
de normale datoer, således at det i stedet begynder den 1. juli fra 1996 og 
fremover; del næste produktionsår begynder derfor den 1.7 1996 og slutter den 
30.6 1997 i stedet for henholdsvis den 1.4 1996 og den 30.3.1997 efter de 
gældende regler (artikel 4 i Rådets forordning nr. 805/68). 
12.2 Præmier (tilknyttede foranstaltninger) 
Som følge af reformen af den fælles landbrugspolitik i oksekødssektoren har 
Kommissionen iværksat en undersøgelse af visse foranstaltninger, der blev indført 
under den nye præmieordning for oksekød. I bilag II til denne begrundelse findes 
et dokument med titlen "Rapport om okse- og farekødssektorerne", der behandler 
følgende spørgsmål: 
fordelingen af de regionale lofter for den særlige præmie for handyr i 
medlemsstaterne på baggrund af udviklingen i produktionsstrukturerne efter 
reformen 
sæsonpræmiens virkninger 
anvendelsen på de nye delstaters område af de bestemmelser, der gælder for 
resten af EU, og 
situationen på oksekødsmarkedet på baggrund af udviklingen i sektoren og 
anvendelsen af GATT-aftalerne 
Som resultat af denne gennemgang foreslås det 
a) at afskaffe præmien for den anden aldersgruppe for ukastrerede handyr, 
medens den enhedspræmie, der følger for denne type dyr, forhøjes med 
14%. Enhedspræmiens procentforhøjelse hidrører fra besparelserne som 
følge af afskaffelsen af den anden aldersgruppepræmie og er dermed neutral 
i budgetmæssig henseende 
b) at opretholde sæsonpræmien med en lidt lavere sæsonslagtekoefficient end 
nu, men med beregning af denne koefficient under hensyntagen til det 
samlede antal unge kastrerede dyr, der slagtes i Irland og Nordirland (der 
begge især nyder godt af denne foranstaltning). Det foreslås også, at der 
skabes mulighed for at give et alternativt incitament til velordnet afsætning, 
der finansieres gennem el fradrag fra anden tranche af handyrpræmien og 
anvendes, når kriteriet for udbetaling af sæsonpræmien ikke længere er 
opfyldt 
c) og endelig at afslå den anmodning, som Tyskland har fremsat for de nye 
delstater 
1) om forlængelse af visse undtagelser fra reglerne om anvendelsen af 
ammekopræmien 
2) om dispensation fra grænsen på 90 dyr i forbindelse med 
handyrpræmien. 
21 
13. Fåre- og gedekød 
13.1 Priser 
De institutionelle priser for produktionsåret 1996 blev allerede fastsat i prispakken 
for 1995/96. 
For produktionsåret 1997 foreslår Kommissionen, at basisprisen forbliver på det 
niveau, der allerede blev besluttet for 1996. Kommissionen foreslår også, at 
sæsonreguleringen af basisprisen forbliver uændret. 
13.2 Tilknyttede foranstaltninger: Fremskyndet iværksættelse af foranstaltningerne for 
privat oplagring 
På nuværende tidspunkt kan størrelsen af den støtte, der ydes til privat oplagring, 
fastsættes for et bestemt noteringsområde (efter forvaltningskomitéproceduren) dels 
ved licitation, dels ved forudfastsættelse af en fast støttesats. Hvis imidlertid 
markedsprisen (i EU eller i det pågældende noteringsområde) falder til under 70% 
af basisprisen, hvilket synes at blive reglen, bliver den eneste tilladte procedure 
herefter proceduren med fastsættelse af støttebeløbet for privat oplagring ved 
licitation. 
I løbet af produktionsåret 1995 stod Kommissionen over for særlige anmodninger 
om privat oplagring med henblik på en hurtig aflastning af markedet i visse af 
årets perioder, hvor der især var vanskeligheder (f.eks. i Irland, Sverige og 
Finland). I en situation, hvor licitationsproceduren er blevet den eneste tilladte, kan 
der gribes forholdsvis effektivt ind på markedet, men med en væsentlig 
forsinkelse, hvilket skyldes, at der først på et forvaltningskomitémøde skal træffes 
beslutning om et udbud, hvorefter der på endnu et forvaltningskomitémøde 
fastsættes minimumsstøtteniveau. For at effektivisere foranstaltningerne for privat 
oplagring, når et hurtigt indgreb er nødvendigt (et brat markedsprisfald i et bestemt 
noteringsområde eller Kommissionens godkendelse af et bestemt, men begrænset 
indgreb), foreslår Kommissionen en ændring afgrundforordningen, der på ethvert 
prisniveau giver mulighed for at fastsætte betingelserne for privat oplagring ved 
anvendelse af en procedure med forudfastsættelse af støttebeløbet 
(licitationsproceduren skal dog fortsat anvendes i de fleste tilfælde). På denne 
baggrund kan forvaltningskomitéen om nødvendigt uden unødige forsinkelser 
træffe beslutning på ét enkelt møde om størrelsen af den støtte, der anses for 
passende, og om den maksimumsmængde, det kan accepteres at oplagre inden for 
en bestemt tidsfrist. 
13.3 Som det fremgår af konklusionerne i den rapport, der findes i bilag II, foreslås 
det at udvide den dispensation, som de nye tyske delstater har fået med hensyn til 
anvendelsen af maksimumsantallet af moderfårspræmier. 
22 
14. Svinekød 
14.1 I henhold til grundforordningen for svinekød skal der fastsættes en basispris, som 
hovedsagelig skal angive, hvor priserne skal ligge, for at der er ligevægt på 
markedet, dvs. som skal bidrage til at stabilisere markedspriserne uden dog at 
medføre strukturbetingede overskud. Basisprisens eneste praktiske formål er at 
udløse eventuelle foranstaltninger med henblik på privat oplagring. Sådanne 
foranstaltninger kan iværksættes, når den gennemsnitlige markedspris i EU falder 
til under 103% af basisprisen Basisprisen gælder fra den 1. juli til den 30. juni. 
14.2 For perioden fra juli 1995 til juni 1996 er basisprisen for slagtekroppe af 
standardkvalitet fastsat til I 509,39 ECU/t. 
14.3 Efter en nedsættelse i både 1994/95 og 1995/96 er basisprisen nu på et niveau, der 
udgør et fornuftigt skøn for ligevægtspunktet vedrørende udbud og efterspørgsel. 
Det foreslås derfor at holde basisprisen uændret på 1 509,39 ECU/t. 
14.4 Den standardkvalitet, basisprisen refererer til, blev i 1995/96 ændret fra klasse U 
til klasse E. Klasse E repræsenterer kvaliteten af flertallet af de svin, der slagtes 
i EF, og bør forblive uændret 
Definitionen på standardkvalitet bør være: 
a) slagtekroppe med en vægt fra 60 kg til under 120 kg: klasse E 
b) slagtekroppe med en vægt på 120 kg til 180 kg: klasse R. 
15. Tobak 
15.1 Den fælles markedsordning fungerer nu fuldt ud efter omlægningen i 1992. 
15.2 Hvad angår fastsættelsen af garantitærsklerne, har Rådet anmodet Kommissionen 
om at fremsætte sine forslag på et tidligt stadium - forud for prispakken - således 
at tobaksproducenterne kender deres rettigheder forud for beplantningssæsonen. 
Derfor er forslagene vedrørende 1996- og 1997-høsten allerede forelagt Rådet, og 
der forventes en beslutning inden udgangen af februar måned. Forslagene går 
hovedsagelig ud på at videreføre situationen fra 1995. 
15.3 Hvad præmierne angår, viser erfaringerne fra de sidste tre produktionsår, at det 
nuværende niveau også bør opretholdes i 1996/97. Produktionen er nemlig med 
få undtagelser næsten nået op på garanti tærsklerne som følge af 
markedssituationen og især efterspørgsel staldet for visse sorter. 
15.4 Det bør bemærkes, at Kommissionen inden den 1. april 1996 vil fremlægge en 
række forslag vedrørende tobaksordninuens fremtid. Disse forslag vedrører kun 
1998-høsten og efterfølgende høster. Det synes derfor logisk at adskille drøftelsen 
heraf fra prisfastsættelsen 
23 
BILAG I 
Rapport om undersøgelsen af sektoren for proteinafgrøder og hør bortset 
fra spindhør 
I sine konklusioner af 22. juni 1995 om prispakken for 1995/96 anmodede Rådet om at 
få undersøgt, om iværksættelsen af artikel 15, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 1765/92 
(ordningen for olieafgrøder) med henblik på sektoren for proteinafgrøder og hør, bortset 
fra spindhør, ville føre til opretholdelse af ligevægten mellem markafgrøderne. 
1. Proteinafgrøder (ærter, bønner, hestebønner og sødlupiner) 
/./ A7''vproduktion 
Det højeste tilsåningsniveau inden reformen blev nået i 1987, hvor det tilsåede 
areal var på I 327 000 ha. Med indførelsen af en maksimal garantimængde i 1988 
stabiliserede arealerne sig på mellem 1,2 og 1,3 mio. ha. De nåede et nyt 
højdepunkt (I 373 000 ha) i 1993, som var det første år efter reformen af den 
fælles landbrugspolitik. I 1995 reduceredes arealet for EF-12 til 1 141 000 ha. 
I de tre vigtigste "traditionelle" producentmedlemsstater, dvs. Frankrig, Det 
Forenede Kongerige og Danmark, udviklede arealerne sig parallelt. Derimod 
øgedes de i Tyskland, navnlig i de nye delstater, og i Spanien. I Italien er arealet 
gradvis skrumpet ind siden 1986. I 1995 var det på 39 000 ha. 
Der har været en pæn stigning i udbyttet indtil begyndelsen af 90'erne, ikke blot 
på grund af forædling og forbedrede dyrkningsmetoder, men også på grund af den 
gradvise omlægning af produktionen fra bønner og hestebønner til ærter, samt på 
grund af koncentrationen af produktionen i Frankrig, hvor udbyttet er størst. 11994 
og 1995 udviste udbyttet en faldende tendens som følge af formindskelsen af 
arealerne i de "traditionelle" producentmedlemsstater og forøgelsen af arealet i 
Spanien, hvor udbyttet kun er ca. 1 t/ha. 
Der kan således noteres en stigende tendens i EF's produktion indtil 1993 og en 
begyndende nedgang i 1994 og 1995 Med andre ord: Efter en fase præget af 
intensivering, specialisering og koncentration i de mest produktive regioner 
(perioden 1988-1993) kan der nu noteres en vis fremgang i de mindre produktive 
regioner. 
Detaljerne i udviklingen i EF's produktion er vist i tabel I. 
24 
Statistik over proteinafgrøderne 
So 
>\ AREALER MED ÆRTER, BØNNER OG SØDLUPINER (1 000 ha) 
1986/87 
1987/88 
1988/89 
1989/90 
1990/91 
1991/92 
1992/93 
1993/94 
1994/95 D11 
63 
102 
89 
68 
46 
36 
30 
1995/96(e) D16 
64 
48 
47 
89 
76 
120 DK 
142 
201 
147 
123 
115 
99 
118 
121 
106 
76 FRA 
313 
474 
548 
656 
715 
667 
715 
753 
679 
581 UK 
152 
211 
261 
214 
216 
203 
208 
244 
229 
191 ESP 
69 
65 
50 
52 
42 
34 
30 
30 
114 
116 ITA 
173 
164 
119 
119 
113 
114 
103 
93 
80 
39 andre 
59 
110 
80 
57 
26 
22 
37 
43 
21 
19 EUR-12 
971 
1327 
1294 
1289 
1291 
1187 EUR-12+ 
1309 
1199 
1257 
1373 
1304 
1142 EUR-15 
1329 
1436 
1360 
1183 
UDBYTTE AF ÆRTER, BØNNER OG SØDLUPINER (t/ha) 
1986/87 
1987/88 
1988/89 
1989/90 
1990/91 
1991/92 
1992/93 
1993/94 
1994/95 D11 
3,60 
3,26 
3,60 
3,50 
3,59 
3,69 
3,63 
1995/96(e) D16 
3,34 
3,40 
2,94 
3,26 
3,20 
3,20 DK 
3,62 
2.62 
3,45 
3,86 
4,79 
4,21 
2,58 
3,77 
3,60 
3,61 FRA 
3.82 
4,06 
4,76 
4,47 
5,15 
4,79 
4,61 
5,06 
5,06 
4,79 UK 
3.82 
2.70 
3,67 
3,40 
3,76 
3,43 
3,39 
3,87 
3,17 
2,93 ESP 
0,84 
0,98 
1,18 
1,15 
1,21 
1,41 
1,27 
1,00 
0,95 
0,57 ITA 
1,31 
1,38 
1,26 
1,25 
1,32 
1,83 
1,78 
1,57 
1,64 
1,63 andre 
3,22 
2.31 
2,74 
2,70 
2,73 
1,59 
2,23 
2,61 
3,71 
2,83 EUR-12 
3,08 
2,94 
3,73 
3,67 
4,28 
4,02 EUR-12+ 
4,26 
4,00 
3,78 
4,22 
3,91 
3,66 EUR-15 
3,63 
PRODUKTION AF ÆRTER, BØNNER OG SØDLUPINER (1 000 t) 
1986/87 
1987/88 
1988/89 
1989/90 
1990/91 
1991/92 
1992/93 
1993/94 
1994/95 D11 
227 
333 
320 
238 
165 
133 
109 
1995/96(e) D16 
214 
163 
138 
290 
242 
383 DK 
514 
527 
507 
475 
551 
417 
305 
456 
380 
274 FRA 
1196 
1925 
2608 
2931 
3681 
3198 
3293 
3811 
3433 
2784 UK 
580 
570 
959 
727 
812 
697 
706 
944 
724 
560 ESP 
58 
64 
59 
60 
51 
48 
38 
30 
108 
66 ITA 
226 
227 
150 
149 
149 
209 
183 
146 
131 
64 andre 
190 
254 
219 
154 
71 
35 
83 
112 
77 
53 EUR-12 
2991 
3900 
4822 
4734 
5529 
4767 
4716 EUR-12+ 
5578 
4797 
4746 
5789 
5095 
4184 EUR-15 
4301 
1.2 Proteinafgr oderne og reformen af den fælles landbrugspolitik 
Støtteordningen for proteinafgrøderne blev i 1992 integreret i ordningen for markafgrøder. 
Hektarstøtten for proteinafgrøder er på 78,49 ECU/t, multipliceret med det regionale 
referenceudbytte af korn. Dette støtteniveau blev indført allerede fra det første år efter 
reformen samtidig med, at støttepriserne blev afskaffet. 
Sideløbende hermed blev interventionspriserne for korn sænket i tre etaper, og støtten 
blev tilpasset i overensstemmelse hermed: henholdsvis 30,19 ECU, 42,26 ECU og 
54,34 ECU pr. tons traditionelt udbytte. 
Da overgangsforanstaltningerne for henholdsvis proteinafgrøder og korn var forskellige 
var det første overgangssår 1993/94 særdeles gunstigt for proteinafgrøderne, som 
øjeblikkeligt nåede op på det endelige støtteniveau. Derimod måtte det forventes, at 
dyrkningen af proteinafgrøderne, når ordningen først var indarbejdet, ville blive mindre 
fordelagtig i forhold til det første overgangsår, idet støtten var blevet fastsat til et sådant 
niveau, at der ved overgangsperiodens slutning kunne opnås nogenlunde ligevægt mellem 
indtægterne af de to typer afgrøder. 
Denne hypotese bekræftes af en sammenlignende undersøgelse af rentabiliteten for 
proteinafgrøder og korn i to produktionszoner (et fransk departement og East Anglia). 
Undersøgelsen gav følgende resultater. 
før reformen var rentabiliteten for proteinafgrøder lidt højere end rentabiliteten for 
korn 
i perioden 1993/94 faldt de samlede indtægter for korn, mens de steg for 
proteinafgrøderne, hvorved rentabilitetsforskellen øgedes i proteinafgrødernes favør 
i 1994/95 ændredes situationen, og rentabiliteten for korn var lidt højere end 
rentabiliteten for proteinafgrøderne, idet markedsprisen for proteinafgrøder faldt mere 
end markedsprisen for korn 
i 1995/96 er indtægterne for de to afgrøder atter steget på grund af de høje 
markedspriser for de to afgrøder. Men dyrkningen af proteinafgrøder er fortsat mindre 
rentabel end dyrkningen af korn. Indtægtsforskellen er blevet øget i 1995/96 - på en 
måde, som ikke kunne forudses på udsåningstidspunktet - som følge af de stabile 
kornpriser, som skyldes de særlige markedsvilkår i 1995/96. 
26 
Endvidere fremgår det af nedenstående tabel, at de tilsåede arealer i EF i 1995/1996 
fortsat ligger over normalen, som kan defineres som gennemsnittet af arealerne før 
reformen (1 265 000 ha i perioden 1988-1991), minus den procentdel, der er udtaget. 
1993/1994 
1994/1995 
1995/1996 Jordudlagning i % 
15 
15 
12 Tærskel i lui 
1 075 000 
1 075 000 
1 113 000 Tilsået areal 
1 373 000 
1 304 000 
1 142 000 Forskel i % 
+ 28 
+ 21 
+ 2,6 
1.3 Konklusion 
1 betragtning af de sædvanlige virkninger af udtagningen af landbrugsarealer og under 
hensyntagen til den ekstensivering, der har fundet sted, er den nylige reduktion af 
arealerne med proteinafgrøder ikke alarmerende på EF-plan. Denne udvikling forstærkes 
desuden af konjunkturbestemte forhold, hvoraf det høje prisniveau for korn er det 
vigtigste. Kommissionen er overbevist om, at det vil være muligt at bevare en 
tilfredsstillende ligevægt mellem markafgrøderne i og med, at markedsprisen for 
foderkorn har nærmet sig interventionsprisen. Den finder det derfor ikke nødvendigt at 
ændre den nuværende ordning for proteinafgrøder. Kommissionen vil dog fortsat følge 
udviklingen i arealet med proteinafgrøder og vil fremsætte relevante forslag, hvis det 
findes berettiget. 
2 Hør bortset fra spindhør 
2. / A7'''v produktion 
I midten af 70'erne udgjorde EU's areal 30 000 ha. Dernæst blev det reduceret til 5 000 
ha, hvorefter det øgedes til 265 000 ha henimod slutningen af 80'erne og begyndelsen af 
90'erne. Arealet (EF-12) i produktionsåret 1995/96 anslås til 120 693 ha. 
Det gennemsnitlige udbytte kan opgøres til 1,7 t/ha; tallet kan dog svinge kraftigt 
afhængigt af de enkelte år og/eller de enkelte regioner. 
Verdensmarkedsprisen for oliehør er ustabil: 380 ECU/t i 1984, 130 ECU/t i 1992 og 
200-210 ECU/ti 1994 og 1995. 
2.2 Hor, bortset fra spindhor, og reformen af den fælles landbrugspolitik 
I henhold til de første EF-bestemmelser om hør, bortset fra spindhør, blev der ydet støtte 
svarende til forskellen mellem den af Rådet fastsatte målpris og en af Kommissionen 
fastslået gennemsnitlig verdensmarkedspris. Hertil kom i 1993 bestemmelsen om et 
maksimalt garantiareal på 266 000 ha. 
27 
Men siden 1994/95 har hør, bortset fra spindhør, været fuldstændig integreret i ordningen 
for markafgrøder Hektargodtgørelscn er på 105,1 ECU/t, multipliceret med det 
kornudbytte, der er fastsat i regionaliseringsplanerne. Basisarealet for markafgrøder blev 
øget med 63 000 ha (gennemsnit af arealet med hør, bortset fra spindhør, i årene 1989, 
1990 og 1991). Endvidere falder denne afgrøde under visse omstændigheder ind under 
ordningen med støtte til markfrø, som er fastsat til 224,6 ECU/t. 
2.3 Konklusion 
Undersøgelsen af rentabiliteten af hør, bortset fra spindhør, viser, at der ikke er nogen 
problemer med rentabiliteten i forhold til andre markafgrøder, navnlig raps. 
Kommissionen er derfor af den opfattelse, at det ikke er nødvendigt at ændre den 
nuværende ordning for hør, bortset fra spindhør. 
28 
BIFAG II 
RAPPORTER OM VISSE ASPEKTER AF OKSEKØDS- OG 
FAREKØDSSEKTOREN 
INDLEDNING 
I. UDVIKLINGEN PÅ OKSEKØDSMARKEDET 
A. Tre år efter reformens gennemførelse 
B. Markedssituationen på kort og mellemlang sigt 
a. Produktion 
b. Import 
c. Eksport 
d. Forbrug 
e. Udviklingen generelt 
II SPECIFIKKE SPØRGSMÅL. SOM DER ER ØNSKET EN RAPPORT OM 
A. Den særlige handyrpræmie 
a. Regionale lofter 
b. Præmien for tyre i anden aldersgruppe 
B. Udligningspræmicn 
C. Kvoteordningerne for oksekød og fårekød i de nye delstater i Tyskland 
a. Kvoteordningerne for oksekød 
b. Kvoteordningen for får 
BILAG 
I. EU-markedspriscr - tyre og stude (1991-1995) 
II. Sammenligning mellem oksekød R3 og svinekroppe klasse U 
III. Ammekopræmier i medlemsstaterne (1992-1994) 
IV. Handel med tredjelande (oksekød) - import 
V. Handel med tredjelande (oksekød) - eksport 
VI. Forsyningsbalance og udsigter på kort/mellemlang sigt - oksekød 
VII. Særlige handyrpræmier i medlemsstaterne (1992-1995) 
VIII. Særlige handyrpræmier og produktion i medlemsstaterne 
IX. Udligningspræmie 
X. Præmier i Tyskland - oksekødssektoren 
XI. Ansøgninger om moderfårpræmier i Tyskland (1989-1995) 
a°\ c. 
RAPPORTER OM VISSE ASPEKTER AF 
OKSEKØDS- OG FAREKØDSSEKTOREN 
INDLEDNING 
Da 1992-reformen af oksekøds- og farekødssektoren blev vedtaget, fastsatte Rådet i 
grundforordningen for oksekødssektoren, forordning (EØF) nr. 805/68, følgende 
bestemmelser om rapporter, der skulle udarbejdes et par år efter reformens gennemførelse. 
en rapport om virkningerne af udligningspræmien i oksekødssektoren sammen med 
de relevante forslag (artikel 4c i grundforordningen) 
en rapport med forslag om anvendelsen i de nye tyske delstater af de 
kvotebestemmelser for oksekød og fårekød, der gælder i resten af Unionen [artikel 
4k i forordning (EØF) nr. 805/68 og artikel 5c i grundforordningen for 
farekødssektoren, forordning (EØF) nr. 3013/89]. 
Endvidere anmodede Rådet ved fastsættelsen af priser for 1994/95 Kommissionen om at 
undersøge og om nødvendigt fremsætte forslag om det regionale loft over den særlige 
handyrpræmie i medlemsstaterne inden den 31. december 1994. Kommissionen fremsatte 
ingen forslag inden nævnte dato, især fordi den ikke havde modtaget oplysninger om 
1993-betal i ngerne og ikke havde nogen andre oplysninger, der viste, at et forslag var 
nødvendigt. 
Endelig erklærede Kommissionen sig på rådsmødet i september 1995 parat til at foretage 
en gennemgang af præmieordningerne under hensyn til udviklingen i oksekødssektoren 
og anvendelsen af GATT-aftalerne og at foreslå de fornødne tilpasninger. 
Ud over at forelægge de krævede rapporter benytter Kommissionen lejligheden til at tage 
nogle andre spørgsmål op, såsom prisudviklingen, virkningerne af de forhøjede præmier, 
virkningen af den anden præmie for ukastrerede dyr og de foranstaltninger, der er truffet 
for at styre produktionen. 
3d 
I UDVIKLINGEN PÅ OKSEKØDSMARKEDET 
A. Tre år efter reformens gennemførelse 
1. I november 1993 forelagde Kommissionen Rådet en rapport om markedsudsigterne 
for oksekød og interventionsordmngen [KOM(93)601 endelig udg.], hvori følgende 
blev sagt om markedsudviklingen indtil efteråret 1993: 
Efter stigningen i produktionen i 1990 og 1991, hvor den nåede op på 8,7 mio. 
t, er produktionen faldet i løbet af 1992 og 1993 til 8,4 mio. ti 1992 og 8 mio. 
t i 1993. Denne produktionsnedgang blev først og fremmest tilskrevet følgende 
faktorer: 
- den omstændighed, at oksekødsproduktionen er af cyklisk art. Produktionen 
toppede i 1991 og udviste en faldende tendens i 1993 
- i 1992, som var referenceåret for præmiekvoterne, holdt producenterne dyrene 
tilbage for at øge deres kvote 
- begrænsningen af importen af kalve til 425 000 dyr om året 
- den øgede eksport af levende slagtemodent kvæg. 
1 den efterfølgende tid faldt produktionen dog mere end forventet i rapporten af 
november 1993, nemlig til 7,7 og 7,4 mio. t i henholdsvis 1993 og 1994. Ud over 
den nedgang, der skyldes de ovennævnte faktorer, har faldet i det samlede antal køer 
i Unionen fra 33,4 mio. dyr i 1991 til 31,8 mio. dyr i 1993 også bidraget kraftigt til 
den yderligere nedgang i oksekødsproduktionen. 
2. Denne store produktionsnedgang havde følgende indvirkning på markedet: 
- Priserne var stabile, en smule under end 80% af interventionsprisen i 1992, indtil 
juli 1993. Derpå faldt de absolutte priser noget, men på grund af de tre planlagte 
nedsættelser af interventionsprisen på 5% (som forudset i 1992-reformen og 
udlignet ved en forhøjelse af præmierne) lå priserne fortsat en hel del over 80% 
af interventionsprisen indtil maj 1995 (se figuren i bilag I). 
- Denne prisudvikling gjorde det muligt for Kommissionen at foretage en gradvis 
nedsættelse af interventionsopkøbspriserne og derved gøre intervention mindre 
attraktiv for slagterierne. Den vægtgrænse for slagtekroppe, der tilbydes til 
intervention, som Kommissionen indførte i 1992 for at mindske salget til 
intervention af store slagtekroppe, som der er ringe efterspørgsel efter, havde en 
yderligere omend lille indvirkning på denne udvikling, fordi de mængder, der 
blev tilbudt til intervention, allerede var begyndt at aftage støt. Med de faste 
markedspriser, der har kunnet registreres, er der ikke indgået flere tilbud til 
intervention siden efteråret 1993. 
31 
1992-reformen omfattede bl.a nedsættelser af interventionspriserne for oksekød 
med udligning, der hovedsagelig tog sigte på ekstensiv produktion, dels af hensyn 
til nedgangen i omkostningerne ved ekstensiv produktion som følge affaldet i 
kornpriserne, dels for at bevare konkurrenceevnen for oksekød i forhold til 
svinekød. Priserne på svinekød faldt efter reformens gennemførelse, da 
produktionen blev udvidet i forventning om lavere foderpriser. Som anført 
ovenfor faldt oksckødspriserne mindre end nedsættelsen af interventionspriserne 
for oksekød. Dette medførte et prisforhold på over 200% mellem oksekød og 
svinekød i 1994, hvilket var en medvirkende årsag til nedgangen i forbruget af 
oksekød på ca. 2,5% det pågældende år. I 1995 faldt oksekødspriserne dog i årets 
første måneder, inden de rettede sig i løbet af efteråret. I mellemtiden har der 
været et betydeligt opsving i priserne på svinekød. Der er dermed håb om, at 
nedgangen i forbruget af oksekød nu kan bremses (se figuren i bilag II). 
Interventionslagrene androg 1,1 til 1,2 mio. ti 1991 og 1992. Da opkøbet til 
intervention gradvis ophørte i løbet af 1993, kunne disse lagre nedsættes til 
718 000 t i 1993, 163 000 t i 1994 og ca. 15 000 t i efteråret 1995. Disse lagre 
blev hovedsageligt solgt til tredjelande og eksporteret i årene før Uruguay-runden. 
De resterende mængder vil blive anvendt til sociale støtteordninger i Unionen. 
3. I 1995 bliver der tale om en produktionsstigning på ca. 3%, som hovedsagelig 
skyldes den normale cykliske stigning i produktionen, men også de forholdsvis høje 
priser i 1993 og 1994. Sammen med en vis forbrugsnedgang og andre elementer, der 
skabte uro på markedet, især udviklingen i vekselkurserne, var resultatet et temmelig 
brat prisfald i år fra 85% af interventionsprisen i februar 1995 til 78% i juni 1995. 
Dette bratte og pludselige prisfald skabte problemer for producenterne, og som følge 
deraf traf Kommissionen foranstaltninger, både for at hjælpe producenterne ved at 
forhøje forskuddet på den særlige handyrpræmie og for at fremme eksporten. 
Hovedsagelig som følge af den øgede eksport begyndte priserne atter at stige fra 
medio august og lå medio oktober på 84% af interventionsprisen, som på daværende 
tidspunkt atter var blevet nedsat med 5%. 
Alt i alt har udviklingen i markedspriserne i de første tre år efter 1992-reformen 
generelt været noget kraftigere end forudset med ret høje priser i 1993 og 1994 og, 
efter det pludselige prisfald i foråret 1995, et tilsvarende kraftigt opsving i efteråret. 
B. Markedssituationen på kort og mellemlang sigt 
I betragtning af, at markedsudviklingen generelt har været positiv siden indførelsen af 
1992-reformen, må man spørge sig, om den kan forventes at fortsætte. Dette spørgsmål 
kan først besvares efter en gennemgang af de forskellige faktorer bag 
markedsudviklingen. 
3>Z 
a Produktion 
For 1995 forventes der en produktionsstigning på ca. 3%, medens produktionen i 1996 
forventes at stige med I eller 2% Dette skyldes den normale opadgående tendens i 
produktionscyklcn i oksekødssektoren efter den store produktionsnedgang i perioden 
1992-1994. Det bør dog bemærkes, at avisbestanden (det samlede antal køer i Unionen) 
ikke er steget i de seneste år Bestanden var stabil i perioden 1993-1995. Der var en 
vedvarende tilbagegang i det samlede antal malkekøer på 200-300 000 dyr om året, men 
ammekopopulationen steg med næsten samme antal. Da ammekøers afkom i 
almindelighed giver tungere slagtekroppe, kan denne ændring i avlskobestanden forklare 
en del af den forventede stigning i produktionen i 1995/96. 
Med hensyn til den fremtidige udvikling kan der forventes en yderligere gradvis 
tilbagegang i malkekobestanden på 1 eller måske 2% om året, men det siger sig selv, at 
denne udvikling i sektoren til en vis grad kan blive udlignet af de forventede stigninger 
i ammekobcstanden i de kommende år. 
Ifølge Eurostat-tallene var der i december 1994 10,4 mio. ammekøer i Unionen (EU-12). 
Samme år blev der ydet præmie for 9,4 mio. ammekøer (se bilag III). Der er dog 
potentielle disponible præmierettigheder (summen af alle de individuelle kvoterettigheder, 
som producenterne har) for 10,8 mio. ammekøcr. Eftersom det i 1992 som led i reformen 
blev besluttet, at året 1992 kunne være referenceår for de individuelle ammekokvoter, kan 
mange producenter have øget antallet af ammekøer og nu have et antal dyr, der overstiger 
den fastsatte belægningsgrad (2,5 storkreaturer/ha i 1995). Disse producenter kan således 
ikke ansøge om præmie for alle deres ammekøer. Der vil dog med tiden ske 
kvoteovcrførsler med det resultat, at der bliver flere præmieansøgninger. Dette kan således 
resultere i en yderligere stigning i antallet af ammekøer, der helt eller delvis opvejer 
nedgangen i antallet af malkekøer i de kommende år. 
Andre faktorer, der er bestemmende for den fremtidige udvikling i oksekødsproduktionen, 
er: 
Nedsættelsen af den belægningsgrad, der blev indført ved 1992-reformen for at 
omstille sektoren til ekstensiv produktion som led i styringen af produktionen og for 
at undgå affolkning af landdistrikterne, vil fortsat medvirke til at stabilisere 
produktionen i 1996, når den størst tilladte belægningsgrad nedsættes fra 2,5 
storkreaturer/ha til 2,0 storkreaturer/ha. 
Eftersom ca. 6 mio kalve hvert år er bestemt til kødproduktion, er det af betydning 
for markedsligevægten, at denne produktion opretholdes på sit nuværende niveau. Da 
der ikke ydes nogen specifik støtte til kalvekødssektoren under den fælles 
markedsordning, bestemmes markedsligevægten af udbud og efterspørgsel. Hvis 
efterspørgslen efter kalve til kødproduktion falder, opdrættes kalvene til tungere 
slagtekroppe, og dette kan fa stor indvirkning på ligevægten i oksekødsproduktionen 
som helhed. 
S3 
Begrænsningen af importen af kalve og ungkvæg til 425 000 dyr, der blev indført 
i 1991, havde særdeles gavnlig indvirkning på styringen af produktionen. Ifølge 
associeringsaftalerne med de central- og østeuropæiske lande er denne grænse dog 
nu forhøjet til 500 000 dyr, hvilket betyder, at der vil blive bragt en tilsvarende 
ekstra mængde oksekød på Unionens marked. 
b. Import (se bilag IV) 
Størstedelen af importen af ungkreaturer og oksekød finder sted inden for kontingenter 
eller importarrangementer som led i associeringsaftaler. Den samlede import af alle 
produkttyper i oksekødssektoren ligger på 525 000 t (slagtet vægt), og der er ikke megen 
udvikling i disse mængder. Det er dog vigtigt at mærke sig, at der, fordi Unionens 
selvforsyningsgrad er på over 100%, for hver ton oksekød, Unionen importerer, må ske 
en tilsvarende nedskæring af produktionen, medmindre der sker en stigning i forbruget. 
c. Eksport (se bilag V) 
Den samlede eksport af oksekød og oksekødsprodukter androg omkring 1,3 mio. t (slagtet 
vægt) i 1991 og 1992 og faldt til 1,2 mio. t i 1993 og 1994. Det bør bemærkes, at disse 
mængder i hvert af disse år indbefatter omkring 500 000 t eksporteret 
interventionsoksekød. Ifølge Uruguay-runde-reglerne skal Unionen for UR-året, der løber 
fra den 1. juli 1995 til den 30. juni 1996, begrænse udstedelsen af eksportlicenser til 
1118 700 t, selv om dette tal skal tages op til revision på baggrund af de forhandlinger, 
der omhandles i artikel 24, stk. 6, i GATT-aftalen. Eftersom de små resterende 
interventionslagre (15 000 t) ikke kan gå til eksport, skulle dette loft over eksporten i sig 
selv ikke have skabt alt for mange problemer i det første gennemførelsesår. Da loftet 
gælder udstedelsen af licenser, kan der dog være opstået nogle problemer på grund af 
konkurrencen mellem eksportørerne om det begrænsede antal licenser. 
Det har dog ikke været nemt at fordele det begrænsede antal eksportlicenser, som vi kan 
udstede. Verdensmarkedspriserne har været faste, og der har derfor været skarp 
konkurrence mellem eksportørerne om at udnytte de foreliggende muligheder. Det har 
været en vanskelig og kontroversiel opgave at fastlægge det korrekte restitutionsniveau 
og de mest hensigtsmæssige betingelser for udstedelse af licenserne (f.eks. varighed og 
sikkerhedens størrelse). 
Eksportørerne og Kommissionen er da også i færd med at tilpasse sig til en situation, 
hvor eksportlicenser ikke længere er til rådighed i ubegrænset omfang. Denne 
tilpasningsproces er blevet indledt inden for forvaltningskomitéen. Det bør dog erindres, 
at dette loft over eksporten er blevet sat til 817 000 t i år 2000, hvilket er 300 000-
400 000 t mindre end mængderne i begyndelsen af 1990'erne. 
<J4 
d. Forbrug 
I de seneste år har forbruget af oksekød ligget på mellem 21 og 22 kg pr. person (se bilag 
VI). I 1993 og 1994 skete der en vis tilbagegang. Nedgangen er til dels et spørgsmål om 
relativ pris, men sundhedsspørgsmål og for kalvekøds vedkommende dyrevelfærd spiller 
også ind. Forbrugernes frygt for BSE, der er genopblusset i den seneste tid, navnlig i Det 
Forenede Kongerige, kan ikke undgå at influere på forbruget, men for øjeblikket er det 
ikke muligt at forudse, om denne virkning bliver langvarig eller midlertidig. Der er derfor 
ikke taget hensyn til dette forhold i vore nuværende prognoser, som viser en stabil 
tendens i forbruget i Unionen som helhed. 
e. Udviklingen generelt 
På nuværende tidspunkt og baseret på de seneste prognoser forventer Kommissionen, at 
der efter en lille produktionsstigning i 1995 sandsynligvis indtræder en yderligere lille 
stigning i 1996. Under disse omstændigheder er det klart, at der ikke bør træffes nogen 
form for foranstaltninger, der kan fremme en produktionsstigning. Tværtimod bør 
eventuelle foranstaltninger, der kan føre til en produktionsnedgang og betragtes som små 
tilpasninger af reformen, tages op til grundig overvejelse. De eneste foranstaltninger, som 
Kommissionen kan tage under overvejelse på dette stadium, er derfor foranstaltninger, der 
kan få produktionen til at falde. På den anden side er der intet i markedsudviklingen, som 
indtil nu er set eller foruset, der peger på, at 1992-reformen bør ændres fundamentalt. 
v 
II. SPECIFIKKE SPØRGSMÅL. SOM DER ER ØNSKET EN RAPPORT OM 
A. Den særlige handyrpræmie 
a. Regionale lofter 
Hovedformålet med denne præmieordning er at give en vis kompensation for den nedsatte 
interventionspris, hovedsagelig til de små og mellemstore producenter, og at tilskynde til 
mere ekstensive produktionsmetoder, og ordningen kan siges at have haft en positiv 
virkning som indkomststøtte for landbrugerne for en begrænset produktion og har 
medvirket til at imødekomme behovet for produktionsstyring. 
Hvad angår fordelingen af regionale lofter, skal det erindres, at medlemsstaterne ved 
1992-reformen fik mulighed for at vælge året 1992 som referenceår. I 1994 konkluderede 
Rådet, at valget af 1992 som referenceår havde skabt en vis uligevægt mellem fordelingen 
af regionale lofter i de forskellige regioner i Unionen. Ved forordning (EF) nr. 1884/94 
reviderede Rådet denne fordeling og nedsatte Unionens globale loft fra 11 517 000 til 
10 281 000 dyr. Bilag VII indeholder tal for ydelsen af den særlige handyrpræmie, og i 
bilag VIII gives der oplysninger om forholdet mellem antallet af handyr, som der er ydet 
præmie for, og antallet af slagtede dyr i Unionen. 
Det kan ikke påregnes, at der er nogen direkte sammenhæng mellem størrelsen af de 
regionale lofter og antallet af dyr, der slagtes i hver enkel medlemsstat. For det første kan 
der udbetales præmie for dyr i én medlemsstat, medens slagtning finder sted i en anden 
medlemsstat. Handelen med fedekvæg mellem Frankrig og Italien er et velkendt eksempel 
på dette fænomen. For det andet har andre restriktioner for ydelsen af præmierne 
(grænsen på 90 dyr og den fastsatte belægningsgrad) i forskellig grad indflydelse på 
antallet af præmieberettigede dyr afhængigt af strukturen i oksekødsindustrien i 
forskellige dele af Unionen. Det er derfor ikke nogen overraskelse, at de medlemsstater, 
hvor loftet er lavt i forhold til antallet af slagtede dyr, ikke har måttet nedtrappe 
præmiebetalingerne som følge af lofterne. 
Ordningen med særlig handyrpræmie har i sin nuværende form været et positivt element 
i 1992-reformen, og Kommissionen har derfor ikke til hensigt at foreslå ændringer af de 
regionale lofter. 
C?G 
b. Præmien for tyre i anden aldersgruppe 
Når det gælder præmien for anden aldersgruppe, fremgår det af tabellen i bilag VII, at 
der i 1994 blev ansøgt om denne præmie for 870 800 tyre. Oplysningerne fra 
landbrugerne viser, at mange producenter søger at holde tyre, indtil de når en alder på 23 
måneder, for at få præmien for anden aldersgruppe, og at det forhøjede præmiebeløb i 
1995 vil tilskynde flere producenter til at gøre det i fremtiden. Ifølge oplysninger fra 
handelen og slagterierne er disse 23 måneder gamle tyre ikke af den krævede kvalitet og 
er ofte generelt for fede og overvægtige. Det kan konkluderes, at præmien for tyre i 
anden aldersgruppe tilskynder til fremstilling af et produkt, som markedet ikke ønsker, 
og desuden øger oksekødsproduktionen kunstigt. Derfor foreslår Kommissionen, at 
præmien for tyre i anden aldersgruppe afskaffes, og at præmien for første aldersgruppe 
forhøjes fra de nuværende 108,7 ECU til 123,9 ECU pr. dyr (+ 14%) og således bliver 
en enkelt præmie, der udbetales én gang i dyrets levetid. Under forudsætning af, at 
ændringerne ikke medfører større produktion af stude og lavere produktion af tyre, er 
dette en finansielt neutral foranstaltning, da udgifterne til præmien for anden aldersgruppe 
baseret på 1994-tallene kan anvendes til at udligne merudgifterne til den forhøjede 
præmie for første aldersgruppe. 
Afskaffelsen af præmien for anden aldersgruppe vil også medføre, at en utilsigtet følge 
af ændringen af præmieordningen i 1992 med hensyn til tyre, der anvendes til 
tyrefægtninger, forsvinder. Ved anvendelsen af 1992-reformen i 1993 ændrede Spanien 
helt legitimt ordningen for udbetaling af præmien fra betaling ved slagtningen til betaling 
på bedriften. Dette betød, at producenterne kunne ansøge om præmie for anden 
aldersgruppe for tyre, der var blevet udvalgt som kampdyr, og for tyre, der var bestemt 
til slagtning på et slagteri. Denne støtte er blevet kritiseret, fordi den er blevet opfattet 
som en støtte til produktion af kamptyre. En sådan støtte er lovlig i den forstand, at den 
eksisterende ordning ikke udelukker den, men den indgår ikke i den målsætning, der 
ligger bag Kommissionens forslag til 1992-reformen. Hvis Rådet beslutter ikke at vedtage 
forslaget om at afskaffe præmien for tyre i anden aldersgruppe, forbeholder 
Kommissionen sig ret til at fremsætte endnu et forslag for at fjerne denne anomali. 
B. Udligningspræmien 
Denne præmie, der blev indført som led i 1992-reformen, har til formål til at tilskynde 
producenterne til at sprede afsætningen af deres stude over hele året i stedet for at levere 
størsteparten af produktionen i efterårsperioden, som er sæsonens højdepunkt. Med 
henblik herpå er der i forordningen [artikel 4c i Rådets forordning (EØF) nr. 805/68] 
fastsat følgende: 
"Når antallet af stude, der slagtes i løbet af perioden 1. september - 30. november i 
et år, i en medlemsstat overstiger 40% af de samlede årlige slagtninger af handyr, kan 
producenterne fra kalenderåret 1993 efter ansøgning få udbetalt en supplerende 
præmie til den særlige præmie, der ydes i henhold til artikel 4b (udligningspræmie)". 
Hensigten med bestemmelsen om 40% var at begrænse denne præmie til regioner, hvor 
producenterne bringer en stor del af deres produktion på markedet i efterårsperioden, hvor 
sæsonen topper, og at tilskynde disse producenter til at ændre den periode, hvori 
afsætningen traditionelt finder sted. 
n 
sæsonen topper, og at tilskynde disse producenter til at ændre den periode, hvori 
afsætningen traditionelt finder sted. 
For Irlands vedkommende har udligningspræmien haft stor indflydelse på afsætningen af 
stude i perioden september-november, idet efterårssalget er faldet fra 50% i 1990-92 til 
41% i 1993-94, og forårssalget er steget fra ca. 24% i 1990-92 til 35% i 1994. 
Udligningspræmiens bratte ophør ved udgangen af april hvert år som oprindeligt forudset 
i 1992-reformen resulterede ofte i, at slagtningerne blev koncentreret i den pågældende 
måned. Dette problem søgtes løst ved en ændring af artikel 4c, stk. 2, i forordning (EØF) 
nr. 805/68, hvorved der blev indført en gradvis nedsættelse af præmiebeløbet. Der resterer 
dog nogle faktorer, som bør nævnes, og som influerer på udligningspræmiens virkemåde: 
a. Den årlige forhøjelse på 18 ECU af præmien for handyr i perioden 1992 - 1995 
tilskyndede producenterne til at afsætte deres dyr det følgende forår i steder for det 
foregående efterår. Da den sidste årlige forhøjelse blev foretaget i 1995, vil denne 
ekstra tilskyndelse ophøre med at eksistere. 
b. Den omstændighed, at udligningspræmien i 1995 (og dette vil også være tilfældet 
i 1996) var gældende i Den Irske Republik, men ikke i Nordirland, skabte nogle 
spændinger. Denne situation vedrørte ikke blot ensartede produktionsmetoder i 
samme type landskab i sammenlignelige geografiske regioner, men var også et 
finansielt incitament for producenter og erhvervsdrivende til at sende dyr fra 
Nordirland til Den Irske Republik ene og alene for at kunne ansøge om præmie. Da 
denne handel på tværs af grænserne ikke er tilladt af veterinærmæssige grunde, 
skabte præmiereglerne incitamenter, som var i åbenbar modstrid med de 
dyresundhedsmæssige foranstaltninger. 
c. Antallet af levende dyr, der eksporteres til tredjelande, steg fra 6,6% af den 
samlede irske oksekød seksport i 1992 til 20,2% i 1994. Denne eksport er baseret på 
en specifik anmodning fra visse tredjelande og foregår hele året rundt, selv i perioder 
med traditionelt lille eller meget lille tilgang til markedet. I efterårsperioden, som er 
højsæson, sker der ikke nogen væsentlig forøgelse af denne eksport. 
I bilag IX gives der udførlige oplysninger om anvendelsen af udligningspræmien. Ifølge 
de foreliggende prognoser vil grænsen på 40% ikke blive overholdt af Den Irske Republik 
i 1995. Som følge deraf vil udligningspræmien efter artikel 4c, stk. 1, i grundforordningen 
ikke være gældende i 1997. Præmiens bratte ophør kombineret med den omstændighed, 
at den stimulerende virkning af den årlige forhøjelse af præmien forsvinder i 1996, kan 
resultere i, at producenterne går tilbage til deres tidligere mønster med afsætning af 
størstedelen af produktionen om efteråret. Hvis det sker, kan markedsordningen komme 
under pres med deraf følgende foranstaltninger, som er "uønskelige" for Unionens 
oksekødsmarked som helhed. 
For at få producenterne til at fastholde det nuværende afsætningsmønster og undgå visse 
ulemper, som tidligere var forbundet med ordningen, foreslår Kommissionen derfor en 
# 
ændring af de nuværende bestemmelser i artikel 4c, stk. 1, i grundforordningen i følgende 
retning: 
a. For al undgå en situation, hvor udligningspræmien finder anvendelse i Den Irske 
Republik, men ikke i Nordirland, foretages beregningen af procentdelen af slagtede 
stude på grundlag af det samlede antal stude, der slagtes i Den Irske Republik og 
Nordirland. Desuden nedsættes tærsklen til 38% for at tage hensyn til, at den 
sæsonbestemte virkning generelt er mindre udtalt i Nordirland. 
b. I medlemsstater eller regioner, hvor produktionen af stude tegner sig for over 
60% af den samlede produktion af handyr, og hvor artikel 4c, stk. 1, hidtil har fundet 
anvendelse, kan en medlemsstat yde en udligningspræmie på 43,47 ECU (dvs. 60% 
af den nuværende præmie på 72,45 ECU), som gradvist nedsættes ved periodens 
udgang på samme måde, som det sker for øjeblikket. I dette tilfælde vil præmien, når 
den anvendes i Den Irske Republik, også blive anvendt i Nordirland og omvendt. 
Udgifterne til denne udligningspræmie dækkes ved en passende nedsættelse af 
præmien for stude i anden aldersgruppe. Denne nedsættelse, der beregnes særskilt for 
hver region, fastlægges af Kommissionen efter forvaltningskomité-proceduren forud 
for den endelige udbetaling af præmien for anden aldersgruppe. 
C Kvoteordningerne for oksekød og fårekød i de nye delstater i Tyskland 
a Kvoteordningerne for oksekød 
Efter artikel 4k i forordning (EØF) nr 805/68 er en undtagelse for de nye delstaters 
vedkommende ensbetydende med: 
a. at Tyskland har: 
et særligt regionalt loft på 660 323 handyrpræmier og 180 000 ammekopræmier 
mulighed for at overføre 15% af præmierettighederne mellem de to særlige lofter 
tilladelse til at fastlægge betingelserne for fordeling af de særlige lofter 
en særlig undtagelse fra definitionen af ammeko fra 1993 til udgangen af 1995 
b al Kommissionen. 
kan vedtage særlige gennemførelsesbestemmelser til denne artikel, hvilket ikke er 
sket 
inden udgangen af 1995 skal forelægge Rådet en rapport med forslag vedrørende 
anvendelsen i de nye delstater af de bestemmelser, der gælder i resten af Unionen. 
Dette emne behandles i denne del af rapporten. Rådet skal træffe afgørelse om disse 
forslag inden udgangen af 1996. 
Oksekødssektoren i de nye delstater har i store træk udviklet sig fra en situation lige før 
foreningen, hvor der var en bestand på næsten 2 mio. malkekøer, men næsten ingen 
ammekøer. Omkring 45% af malkekvægbestanden blev slagtet i 1990-1991. I 1995 blev 
der indgivet ansøgninger om ammekopræmier for 179 300 dyr, og det regionale loft blev 
dermed overholdt. Tyrebestanden i det tidligere DDR androg 1,27 mio. dyr, medens 
ansøgningerne om handyrpræmie i 1995 anslås til 400 000 og lå et godt stykke under det 
Ie) 
regionale loft. I bilag X vises udviklingen i kvægbestanden og de ydede præmier i de 
gamle og de nye delstater i Tyskland. 
I forbindelse med Aniniekoordningen har Tyskland anmodet om: 
a. tilladelse til en overførsel på 15% mellem den regionale kvote for handyr og den 
regionale kvote for ammekøcr. Da denne mulighed er forudset i grundforordningen, har 
Kommissionen ingen indvendinger mod denne overførsel 
b. tilladelse til en overførsel på 15% af samme art i fremtiden. Denne procedure er dog 
ikke forudset i grundforordningen. Da en sådan overførsel klart er i modstrid med 
nødvendigheden af at styre produktionen, kan Kommissionen ikke foreslå nogen sådan 
ændring afgrundforordningen 
c. tilladelse til en videreførelse af den regionale kvote for ammekøer indtii år 2000. Her 
er det Kommissionens opfattelse, at der efter en overgangsperiode på 5 år bør indføres 
individuelle begrænsninger for at gøre det klart for producenterne, at der er et problem 
med at styre oksekødsproduktionen. Rettigheder, som ikke er blevet tildelt producenterne 
på tidspunktet for overgangen til systemet med individuelle rettigheder, bør annulleres 
med undtagelse af en tildeling beregnet som 3% af det samlede antal individuelle 
rettigheder, der er tildelt produeenterne, som kan lægges til den nationale reserve. 
Summen af det samlede antal tildelte individuelle rettigheder plus de rettigheder, der 
lægges til den nationale reserve, må dog ikke overstige summen af de oprindelige særlige 
regionale lofter 
d. tilladelse til en videreførelse af undtagelsen fra definitionen af ammeko i endnu to år. 
Det bør bemærkes, at denne undtagelse ophører den 31. december 1995. Da 
Kommissionen ikke har reageret positivt på lignende anmodninger fra to andre 
medlemsstater, kan den ikke efterkomme denne anmodning. 
Generelt set har der været gode resultater med ammekoproduktionen i de nye delstater, 
og det regionale loft blev nået i 1995. Da Tyskland ønsker at anvende overførslen på 15% 
som forudset i grundforordningen, er der stadig plads til en vis udvikling af denne type 
produktion. Der er dog ikke nogen tungtvejende årsager til at videreføre det regionale loft 
for ammekøer, og ammekoproducenterne i de nye delstater bør derfor fra 1997 arbejde 
med samme individuelle producentkvote som deres kolleger i resten af Unionen. 
Med hensyn til den særlige handyrpræmie ønsker de tyske myndigheder at fravige 
grænsen på 90 dyr eller i det mindste at opnå en midlertidig undtagelse fra denne grænse 
for de nye delstater indtil år 2000. I denne forbindelse bør det anføres, at de tyske 
myndigheder har fortolket den bestemmelse, der giver dem mulighed for at fastsætte 
regler for fordelingen af de særlige lofter, som en tilladelse til at fravige grænsen på 90 
dyr. 
Som fremhævet tidligere i denne rapport kan Kommissionen ikke acceptere nogen 
ændring af markedsordningen for oksekød, der kan føre til øget produktion. Den kan 
således ikke foreslå et generelt bortfald af grænsen på 90 dyr for den særlige 
II Hà 
handyrpræmie. Det bør endvidere bemærkes, at det samlede antal under den regionale 
kvote i de gamle og de nye delstater er temmelig stort og giver en tilstrækkelig margen 
for udvikling af tyrcproduktioncn i de nye delstater på samme betingelser som dem, der 
gælder i resten af Unionen Det bør også bemærkes, at de nye delstater ikke er den eneste 
region i Fællesskabet med bedrifter, der har storproduktion af tyre. Den omstændighed, 
at sådanne bedrifter findes, er derfor ikke tilstrækkelig grund til, at der skal gælde en 
undtagelse for de nye delstater. 
b. Kvoteordningen for får 
Efter artikel 5c i grundforordningen, forordning (EØF) nr. 3013/89, er en undtagelse for 
farckødssektorens vedkommende i de nye delstater svarende til undtagelsen i 
oksekødssektoren ensbetydende med, at: 
a) Tyskland: 
har et særligt regionalt loft på 1 mio moderfårspræmier 
har tilladelse til at fastlægge betingelserne for fordelingen af det særlige loft 
b) Kommissionen: 
kan vedtage særlige gennemførelsesbestemmelser til denne artikel (ikke sket) 
inden udgangen af 1995 skal forelægge Rådet en rapport med forslag om 
anvendelsen i de nye delstater af de bestemmelser, der gælder for resten af Unionen. 
Dette emne behandles i denne del af rapporten. Rådet skal også træffe afgørelse om 
disse forslag inden udgangen af 1996 
I det tidligere DDR var fåreflokken på 2,6 mio. dyr hovedsagelig bestemt til 
uldproduktion. Efter foreningen faldt flokken på 1 mio moderfar til 500 000 moderfår, 
men har nu stabiliseret sig, og det har resulteret i ansøgninger om præmie for i alt 
550 000 moderfår i 1995 (bilag XI). 
De tyske myndigheder anmoder om en videreførelse af den nuværende undtagelse indtil 
år 2000 med det argument, at omstruktureringen endnu ikke er afsluttet, og at indførelsen 
af individuelle producentloftcr nu ville skabe administrative problemer i de nye delstater. 
Kommissionen accepterer ikke administrative vanskeligheder som begrundelse for ikke 
at indføre individuelle producentlofter. Den kan dog tilslutte sig argumentet om, at 
omstruktureringsprocessen endnu ikke er afsluttet, eftersom den regionale kvote langt fra 
er nået, i modsætning til den situation, der gør sig gældende for ammekøer. Derfor kan 
Kommissionen gå med til at udsætte indførelsen af individuelle lofter til år 2000. 
Tyskland kan også beslutte at indføre individuelle lofter i alle de nye delstater inden år 
2000. Rettigheder, som ikke er blevet tildelt producenterne på tidspunktet for overgangen 
til systemet med individuelle rettigheder, bør annulleres, med undtagelse af en tildeling 
beregnet som 3% af det samlede antal individuelle rettigheder, der er tildelt 
producenterne, som kan lægges til den nationale reserve. Summen af det samlede antal 
tildelte individuelle rettigheder plus de rettigheder, der lægges til den nationale reserve, 
må ikke overstige det oprindelige særlige regionale loft 
12 4/ 
ANNEX I 
EU MARKET PRICE - BULLS AND STEERS (1991-95) 
UE PRIX DE MARCHE - JEUNES BOVINS ET BOEUFS (1991-95) 
EU MARKTPREIS - JUNGRINDER UND OCHSEN (1991-95) 
'3 
o w es o 
b. 
03 
O 
O) 
X. o o 
T-3 o 
LU 
Q 
z 380 
370 
360 
350 
340 
330 
320 
310 
300 
290 
280 
270 80S (MO) 
MMMIIIIIII'IMII IMIIIMMIII \ i 
80% (309) \ 
1 1 ! 1 1 1 1 1 1 1 1 1 80% (292) \ 
1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 / 80% (278) — 
1 1 1 1 1 1 1 ! 1 ! M — 84 
-J 80 
— 76 
72 
68 
- 64 
- 60 
56 o o 'C 
CL 
C 
O 
c 
o 
o 
Jan/91 Jul Jan/92 Jul Jan/93 Jul Jan/94 Jul Jan/95 Jul Jan/96 Jul 
Month 
ANNEX II 
* COMPARISON OF BEEF AND PIG CARCASE PRICES - (1987-95) 
COMPARAISON DES PRIX DE CARCASSES DE BOEUF ET PORC - (1987-95) 
VERGLEICH DES KARKASSENPREISES VON RINDERN UND SCHWEINEN - (1987-95) 
o 
o. 400 
o 
0) 
CD 300 j= 
'S 
© 
W es u 
O 
O) 
o o 
D O 
m 
o 
Z 200 h 
100 o 
i— 
> O 
c 
C O i_ 
O 
CL 
^ 
^ Year 
ANNEX III EU SUCKLER COW PREMIUM (1991-94) 
UE PRIME AUX VACHES ALLAITANTES (1991-94) 
EU MUTTERKÙHPRÂMIE (1991-94) 
Number of cows having received the premium (R. (EEC) No. 1357/80 and 805'SS) 
Nombre de vaches ayant bénéficié de la prime (R. (CEE) N* 1357/80 et 805/68) 
Anzahl der Kuhe, fùrwelche die Pramie gewâhrt wurde (R. Nr. (EWG) 1357/80 und 5C5 6S; 
'.'. Member State 
.'."(reference year) 
Belgique/België 
Danmark 
Deutschland § 
Elias ('90) 
Espafta 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Portugal 
United Kingdom 
ôsterrelch 
Suomi/Finland 
Sverige 
TOTAL 12 
TOTAL 15 1991/92 
267.504 
84.110 
205.746 
131.471 
1.307.916 
3.260.759 
783.636 
700.943 
8.880 
41.483 
204.752 
1.488.043 
8.485.243 403.029 
121.661 
446.628 
132.006 
1.363.337 
3.616.219 
1.024.757 
704.000 
11.648 
67.444 
240.099 
1.669.538 
9.800.36S ,1993* (.0,^hhlch„ 
V-.•*- mixed herd) 
435.098 70.000 §§ 
101.947 700 
413.237 54.641 
125.823 2.005 
1.215.115 85.058 
3.603.923 343.790 
883.757 51.377 
673.673 137.901 
13.179 2.700 
50.209 5.000 §§ 
240.000 20.000 §§ 
1.558.206 12.844 
9.314.167 786.016 §§ 1994* (a) (of which mixed 
* ,herdj„-
423.728,0 70.000,0 §§ 
104.420,0 590,0 
505.685,0 67.117,0 
120.874,0 2.145,0 
1.133.150,7 90.000,0 §§ 
3.492.260,0 311.700,0 
910.091,0 51.680,0 
607.938,0 97.786,0 
13.235,7 2.135,7 
57.521,0 902,0 
236.348,4 4.671,1 
1.552.408,0 13.368,0' 
9.357.659,8 712.094,8 §§ 
.'/"•*''""•.' ' : ' Potential rights 
(b) 
443.165 
135.937 
651.122 
149.778 
1.462.527 
3.886.365 
1.106.528 
787.762 
14.826 
98.006 
285.554 
1.805.323 
325.000 
55.000 
155.000 
10.827.895 
11.362.895 Suckler cow 
herd (12/94)(c) 
475.0C3 
105.003 
594.700 
57.503 
O. «^ OO .l>wJ 
955.700 
722.000 
29.400 
72.000' 
230.000 
1.783.000 
90.000 
33.600 
165.000 
10.419.600 
10.708.200 
Legend: 
.S" * Provisional figures 
§ Including New Lânder (90=67.880, 91=27.860, 92=91697, 93=114.430, 94=153.327) 
§§ Estimated figures 
(a) In the case of DK and NL the figures refer to claims 
(b) Not consolidated. Estimated figures excluding additional rights foreseen for extensive producers. 
(c) EUROSTAT (for Sweden figures refer to 6/94) 
ANNEX IV EU BEEF TRADE - IMPORTS FROM THIRD COUNTRIES (1981-94) 
UE COMMERCE DE VIANDE BOVINE - IMPORTATIONS EN PROVENANCE DES PAYS TIERS 
EU RINDFLEISCHSEKTOR - IMPORTE AUS DRITTLANDERN 
j 
I 
I 
Year '_ 
; „(s r •-/.tiy&$NIMALS •T**- • * * . '• MEATS 
| j | i_ __ - ! 
Number of heà'd*-7-' '} ' Tonnes „.- -Tonnes carcase weight 
Calves Adults ' ' ^Pure-bred> TOTAL Meat Fresh ^Fro^en'^.^- -Saltedfdried Processed TOTAL 
replacements (a+b+c) equivalent . - 0 V.''',"'"•-•''.& smoked (cooked & uncooked) (e+f+g+h+i) 
a b ! c ! d i = e f ; g > h i • ] 
| : j ! i ; . I ! 
1981 i : 61.948; 195.3331 53.223! 310.504! 50.055 54.519! 120.666! 306 138.363: 364.009 
1982! : 186.581! 243.803J 57.764* 488.148! 66.010 72.011; 163.441! 236' 138.483' 440.181 
1983j 216.295J 247.652| 40.724! 504.671 i 63.654 86.545! 152.564; 364: 144.453; 447.58C 
1984! i 175.469! 218.536 
1985{ | 145.830 
1986! ; 179.613 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 j 272.018 
! 184.187 
473.918 
853.367 
339.345 
247.545 
395.399 
477.640 298.434 
268.860 
350.365 
348.946 
372.480 
343.518 
376.510 
384.657 
88.900 
90.796 33.820! 427.825! 54.273 84.535; 128.418; 609' 146.783 414.618 
45.654 
31.403 
44.251 
37.077 
60.383 
46.504 
44.164 
83.808 
114.187 
103.041 489.918: 
479.876; 71.097 126.510! 139.722; 274 151.431 
63.357: 129.525! 115.849J 269; 156.325 
666.634s i 85.702 138.495 
570.210| ! 87.364i j 131.450 
906.781 j i 101.739! i 122.147 
1.243.389! | 101.854! ; 124.659 
760.0191 ! 87.308! | 151.719 
716.010 
598.486 
671.477 92.533; j 163.796 
80.110 144.725 
76.799 | 143.189 489.034 
465.325 
120.698! 277: 151.205! 496.377 
110.126! 295; 178.515; 507.750 
109.398 
108.650 
109.823 
101.959 
93.138 
128.697 290; 172.312: 505.886 
304; 165.179J 500.646 
345j 185.323 
339! 213.794 
371 180.829 
687 182.901 534.518 
572.421 
499.173 
532.273 
-s; 
\ 
Source: EUROSTAT-COMEXT 
ANNEX V EU BEEF TRADE - EXPORTS TO THIRD COUNTRIES (1981-94) 
UE COMMERCE DE VIANDE BOVINE - EXPORTATIONS A DESTINATION DES PAYS TIERS 
EU RINDFLEISCHSEKTOR - EXPORTE AUS DRITTLANDERN 
•LlVEjANIMALS 
.Year ;;• Calves /.NumberiOf^head 
AdultSÂ'^--4Éu'rêibred^|> ".:TOTAL 
replacements^ (a+b+c) Tonnes . 
• Meat 
equivalent MEATS 
iTonnes'carcase weight 
Fresh Frozen Saltedfdried 
&* smoked Processed 
(cooked & uncooked) 
i TOTAL j 
(e+f+g+h+i) j 
j i 
1981 7.5911 360.696 32.972 401.259 100.282; 183.364! 340.052 763' 37.725 652.185! 
1982! 5.848! 299.780 36.113 341.741 88.379. 117.638; 235.539; 839 37.873; 480.266i 
1983i 4.039! 339.611 53.854 397.504! 102.984 144.620! 316.004s 828! 38.326. 602.762! 
1984 i 
1985! 
1986 4.121 295.707 66.920 366.748; 96.058 185.979; 463.154; 1.064: 
4.613! 145.362 124.789 
4.098 115.731 67.209 274.764! 72.030: 157.967! 532.799 1.013! 
187.038, 49.479. 169.179 903.845; 1.388; 44.171 790.425! 
40.841 804.65; 
42.662; 1.166.553! 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 3.309 77.527 87.119 167.955! 43.4981 133.927 694.189; 1.142 
4.018 70.437 50.347 124.8021 30.314 
3.162 
3.216 
3.194 
3.244 58.864 52.790 114.816! 30.596 80.232 643.172! 1.375! 
81.337 880.608! 1.833! 
73.744 49.843 126.803 34.106 90.888 656.997I 4.645! 
157.395 166.629 327.218! 80.942; 143.827! 1.029.712! 1.4421 
207.472 115.791 326.507' 84.724! 105.062 1.013.700 1.818 36.341 909.097 
30.352; 785.445 
29.236! 1.023.610 
29.383 816.019 
68.943! 1.324.866 
118.090! 1.323.394 
1993 3.143 400.385 78.910 482.438! 143.237! 104.248 887.175 1.965 91.858! 1.228.483 
1994 4.024 440.088 87.987 532.899 147.906 110.885 848.456 1.093 111.914 1.220.254 
Source: EUROSTAT-COMEXT 
ANNEX VI 
EU BEEF SECTOR: SUPPLY BALANCE SHEET AND SHORT/MID-TERM FORECASTS 
U.E. VIANDE BOVINE : BILANS D'APPROVISIONNEMENT ET PREVISIONS A COURT-MOYEN TERME 
EU RINDFLEISCH: VERSORGUNGSBILANZ UND KURZ- UND LANDFRISTIGE VORAUSSCHATZUNGEN 
in thousand head/metric tonnes 
EU 12 EU 15 
1991 1992 1993 1994 1995 (estimated 1995 (forecast) 1996 (projected) j 
±% ±% ±% ±% ±% 
Bovine population (1000 head) 
Cow herd (1000 head) 
Net Production1 (Tm) 
Meat Imports (Tm) 
Meat Exports (Tm) 
Variation in stocks (Tm) 
a) Public 
b) Privés 
Available for consumption 
(Tm) 
in kg/capita 
Gross Internal Production 3 
(Tm) 
% Self Sufficiency 
Public Intervention (Tm) 
a) Purchases 
b) Sales 84.675 
33.385 
8.723 
447 
1.244 
+ 373 
1.011 
0 
7.553 
21,8 
8.705 
115,3 
1.027 
766 -1,4 
• 1,5 
+ 5,1 
+ 2,0 81.435 
32.165 
8.396 
480 
1.239 
+ 155 
1.166 
0 
7.482 
21,6 
8.378 
112,0 
890 -3,8 
-3,7 
-3,7 
-0,9 
3,8 79.320 
31.825 
7.710 
419 
1.085 
-448 
7 i 8 
0 
7.492 
21,5 
7.824 
104,4 
165 
780 2,6 
1,1 
+ 0,1 
-6,6 78.540 
31.830 
7.380 
455 
1.072 
- 555 
163 
0 
7.318 
21,0 
7.445 
101.7 
0 
393 - 1,0 
+ 0,0 
-4,3 
2,3 
- 4, 78.980 
31.770 
7.625 
- 160 
0 
0 
7.400 
21,1 
7.650 + 0,6 
-0,2 
+ 3,3 
+ 1.1 
+ 2. 84.320 
33.790 
8.100 
460 
900 
- 160 
3 
0 
7.820 
21,0 
8.120 
103,8 
0 
160 3,3 84.C0Û 
33.650 
8.200 
470 
850 
0 
*\ 
•J 
0 
7.82C 
20,9 
8.200 
104,9 
0 
0 - 0,4 ! 
0,0 
1,0 
1 Net Production = Total Slaughterings 
2 Gross Internal production = Net Production - Live Animal Balance 
ANNEX Vil EU SPECIAL PREMIUM MALE BOVINE ANIMALS 
UE PRIME SPECIALE BOVINS MALES 
EU SONDERPRÀMIE MÂNNLICHER RINDER 
Number of bovine animals having received the premium (R. (EEC) No. 468/87 and 805.'5S) 
Nombre de bovins ayant bénéficié de la prime (R. (CEE) N* 468/87 et 805/68) 
Anzahi der Rinder, fur welche die Prâmie gewâhrt wurde (R. (EWG) Nr. 468/87 und 805/65) 
Member State 
(reference year) 
Belgique/België 
Danmark 
Deutschland ('90) 
Ellas 
Espana 
France 
Ireland 
Italia ('91) 
Luxembourg 
Nederland ('91} 
Portugal 
United Kingdom ('91) 
ôsterrelch 
Suomi/Flnland 
Sverige 
TOTAL 12 
TOTAL 15 1992 
331.487 
335.493 
2.582.833 
143.337 
536.584 
2.262 064 . 
1.547.651 
794.000 § 
21.593 
281.797 § 
141.930 
1.381.234 
10.360.003 '•'/.: 
. 1993 of 
.-. 1st age-^ . :i l 2nd age which 
' " ^~-v.- ; bulls 
223.842 ! 48.376 np 
295.489 ; 7.998 np 
884.277 "I 393.634 " 359 839 
122.606 j 6.330 np 1st age 1994(a) 
2nd age of which 
bulls 
235.202 49.799 ! 48.311 
287.058 10.568 8.682 
1.784.041 **. 438.723 "; 421.127 ** 
137.C92 §§: 6.500 §§; 6.000 §§ 
460.151 "| 32.466 ** no I 520.220 **; 27.840 "j 27.720 " 
1.580.917 ! 633.393 ~2 | 1.726.033 479.723 272.769 
544.286 1.137.958 no 959.138 816.301 j 3.279 
533.033 §| 25.326 § np 
16.813 i 3.875 np 
223.789 j 8.809 j 00 
140.000 j 16.565 ! np 
1.404.041 683.272 \ 13.652 
I 
I 
! I 
6.429;244.;-••• 
*\ ..''..- r ": ' _ ' •2.998.002 629.191 24.771 24.771 
19.999 i 4.803 ! 2.031 
166.244 • 13.023 13.023 
154.897 ! 19.568 j 19.568 
1.380.183 i 745.131 i 23.515 
! i 
i 
I 
8.000.298 2.636.750: :-870.796*: Ceiling 
1993-94(b) 
331.4S7 Ceiling 
1995(c) 
293.211 
335.493! 324.652 
3.653.183! 3.092.657] 
143.337; 140.13C! 
561.55^ 551.552! 
2.262.CS4 1.908.9221 
1.547.65* 1.236.52i! 
834.848J 824.8£5J 
21.593 
264.00C 
141.93C 
1.419.811 
-11.516.981 19.3CC1 
264.000 
154.897 
1.419.811 
423.400 
250.000 
250.000 
10.280.548 
11.203.948 
Legend: § Provisional figures - §§ = Estimated figures - np= not provided 
* Does not include new Lander (NBL) or Canarias - " = including NBL or Canarias 
Underlining Proportional reduction applies due to regional ceiling being exceeded (e.g. 1993 UK claims for first age bracket = 1.857.372 head) 
(a) Provisional figures. In the case of DK and NL the figures refer to applications. 
(b) Provisional ceiling for 1993-94, including rights of NBL (780.000) for DE and Canarias (25.000) for ES 
(c) Ceiling as amended by Reg. No. 1884/94. 
ANNEX VIII 
EU SPECIAL PREMIUM MALE BOVINES: PREMIUMS AND PRODUCTION 
UE PRIME SPECIALE BOVINE: PRIMES ET PRODUCTION 
EU RINDERSONDERPRAMIE: PRÀMIEN UND ERZEUGUNG 
Member State Year Number of head (x1000) 
Production 
(a) Premiums 
(b) Ceilings 
1993-94 1995 Percentage 
(c) 
België/Belgique 92 
93 
94 310.8 331,5 
320,7 
315.9 223,8 
236.2 331,5 293,2 106,7 
69,8 
"74,8 
Danmark 92 
93 
94 433,2 
400,0 
355,7 335,5 
295,5 
287.1 335,5 324,7 77,4 
73,9 
80,7 
Deutschland 92 
93 
94 2.774,3 
2.328,1 
2.082,0 2.582,8 
884,3 
1.784,0 3.653.2 3.092.7 _93J 
38,0" 
85,7 
Ellas 92 
93 
94 201,2 
186,5 
183,6 143,3 
122,1 
137,1 143,3 140,1 71,2 
65,5" 
747 
Espafia 92 
93 
94 1.144,9 
1.023.5 
876,0 536,6 
460,2 
520,2 561,6 551.6 46,9 
~45~Ô" 
59,4" 
France 92 
93 
94 1.673.1 
1.482.9 
1.397.7 2.262,1 
1.580,9 
1.726.0 2.262,1 I "" 17908,9 135,2 
106,6 
123,5" 
Ireland 92 
93 
94 939.1 
828.2 
650,0 1.547,7 
544,3 
959,1 1.547.7 1.286,5 164,8 
" 65,7 
147,6 
Italia 92 
_93 
94" 2.330,6 
2 194,3 
2.124,4 794,0 
533.0 
"629,2 834.8 824.9 34.1 
24.3 
29.6 
Luxembourg 92 
93 
94 8.5_ 
9.0 
8,8' 21$ 
ië.é" 
20.0 21.6 19,3 254.1 
186.7 
227,3 
Nederland 92 
J93 
94 488.7 
434,0 
437.9 _28liL 223.8 
16672" 264.0 57.7 
51.6 
264,0 38.0 
Portugal JL2 
93" 
94 245.5 
"2ÏT9" J4_1,9_ 
140^0 
Ï54.9" 57,4 
57.0 
Î41.9 ~ 1 " 154,9 73.1 
United Kingdom 92 
93 
94 1.675,3 
"1.486,9 
1.539,8 1.381,2 
'l.404,0' 
1.38672 1.419.8 82.4 
94.4 
1.419.8 89.6 
EU TOTAL 92 
93 
94 12.216,0 
"10.939.7 
10.183,7 10.360,0 
6.429.2 
8.000.3 84.8 
58,8 
11.517.0 10.280.5 78,6 
Legend: 
(b) 
(c) Eurostat = Net Production (slaughterings) of buliocks+buils. 
Animals receiving first age bracket premium (provisional). 
(a/b x 100) = % of animals receiving premium, in relation to animals slaughtered 
a m 
ANNEX IX BEEF DESEASONALIZATION PREMIUM 
PRIME BOVINE A LA DESEASONNALISATION 
SAISONNEUTZERRUNGSPRAMIE IN RINDFLEISCHSEKTOR 
Member State Year Number of Bullocks •% of bullocks slaughtered Number of animals 
:;'?"--'.«Tvv ;• ' ' •" . • • v • v.;.-,.- ••.. 
slaughtered* Sep-Nov Jan-Apr receivirigpremium 
Ireland 
Northern Ireland (UK) ** 
Deutschland 
Danmark 
EU TOTAL 
Legend: 1991 
1992 
1993 
1994 
1991 
1992 
1993 
1994 
1991 
1992 
1993 
1994 
1991 
1992 
1993 
1994 
1993 
1994 
n n 923.200 
926.600 
813.200 
631.300 
235.000 
250.000 
206.000 
~ ~~219~u00"~ 
46.200 
47.000 
39.900 
41.000 
4.500 
4.800 
4.600 
5.200 
• 48.0 
49J3 _ 
40,8 
41,2 
44TJ 
40,2 
28,7 
28,9 
78,0 
74.4 
62J5 __ 
55,7 
90,0 
72,9 
65,0 
46,0 24,9 
23,2 
32,7 
35,7 
27,4 
30,6 
40,7 
8.5 
10,9 
20,6 
29,0 
-
12,5 
19,6 
r 44,2 
Eurostat = Net Production (slaughterings) of bullocks i 
UK information 239.456 
195.331 
90.617 
86.835 
9.533 
13.384 
692 
1.886 
340.298 
297.436 
'figures rounded). 
^D 
ANNEX X BEEF PREMIUMS IN GERMANY (1989-95) 
PRIMES BOVINES EN ALLEMAGNE (1989-95) 
RINDERPRÀMIEN IN DEUTSCHLAND (1989-95) 
'•\;/Jx$&rlype,of animal .v -, ^ 
i^^^(x1p00 heatp.. ••£• £: 
Males - stocks > 6 months (a) 
- premiums - 1st age (b) 
- 2nd age bracket 
Cows - stocks dairy herd (a) 
- stocks suckler herd (a) 
(c) - suckler cow premiums 
Legend: 
(a) 
(b) 
(c) 
(d) h<.: >.>'.-:.: :*.:-„',^-:-^vi.Neue Bundeslander : 
1989 | 1992 | 1993 1994 1995(d) 
! ! ; 
1271,6; 475,5' 420,2 407,0: 
I 177,9! 230,8 252,2 
I n.ai 94,9; 88,1 400,0 
1958.0 1036,Oi 1058,3 1041.2*! 
16,6 98,7! 119,2' 166,2] 
' 91.7; 114,4 144,1! 179,3 v - :À : -J'ïfÀlte Bundeslander 
1989 ; 1992 1993 1994 
• ; 
• 
2941,0, 2665.0; 2648,0 25CS.7 
0,o" 2582.81 630,5 1531.8 
i n.a.j 275,0; 350.7 
6886,0; 4329,2! 4242.7, 4232,1 
281,0! • 408,4! 433,6: 457,C 
81,0i 336,2! 298,8! 351,51 
| ! ; ! I i I ! i 
I I j I ! ! ! i I 
NBL=Neue Bundeslënder; ABL=Alte Bundeslënder, D=Deutschland; n.a.= not applicable. ! ! ' j 
December livestock census j > j i i ! ! 
Male Regional ceilings (1995): NBL=660.323; ABL=432.344;D=3.092.667 i J j ! ] 
Suckler Cow ceilings: NBL=180.000; ABL=471.122; D=651.122 i I ! 
Estimated applications for 1995 | j | ! ! ! 
^ 
ANNEX XI EWE PREMIUM CLAIMS IN GERMANY (1989-95) 
DEMANDES A LA PRIME OVINE EN ALLEMAGNE (1989-95) 
MUTTERSCHAFPRAMIENANTRAGE IN DER BRD (1989-95) 
Neue Bundeslander 
Year 1989 1990; 1991 1992 1993 1994 19951 
Breeding ewes in census 1.040.849 799.584; 533.342 471.234; 473.388 486.211 
Ewes for which premium claimed 611.852, 638.919 550.573 521.703 528.135 553.8; 
Number of producers 5.639 4.329' 3.630 3.768 3.805; 
Average claim per producer 113 127 144: 140 14; 
Alte Bundeslander 
Year 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995; 
Ewes for which premium claimed 
Number of producers 1.267.825 1.427.358. _1^423.928 1.362.015 1.230.699' 
27.051 29.247Î ~29.~152 1.239.463' 
28.392 25.474; 24.079: 1.199.121! 
-_22.35S| 
Average claim per producer 47 49 S 49; 48; 48; 51 54: 
Deutsche Bundesrepublik 
Year 
Ewes for which premium claimed 19891 1990 
1.267.825 2.039.210 1991 1992 
2.062.847! 1.912.588 19931 1994! 1995 
1.752.402 1.767.598; 1.752.926 
Number of producers 27.051 29.247 34.791 32.721 29.104 27.847! 26.164 
Average claim per producer 47 70 59 58 60 63! 67 
label 1 
Prisforslag i KCl) for de enkelte produkter 
Produkt og pris- eller belobstype 
(Anvendelsesperiode) 
1 
Korn 1.7.96-30.6.97 
- Interventionspris 
- Godtgorelse ( 1 ) 1995/96-afgorclscr 
Belob i 
ECU/t 
2 
119,19 
54,34 % for­
skydning 
3 
-7,4 
+28,6 Forslag 1996/97 
Belob i 
ECU/t 
4 
119,19 
54,34 % for­
skydning 
5 
0 
0 
Ris 1.9.96-31.8.97 
- Interventionspris - uafskallet ris 373,84 0 351 -6,11 
Sukker 1.7.96-31.8.97 
- Basispris for sukkerroer 
- Interventionspris for hvidt sukker (2) 47,67 
63,19 0 
0 47,67 
63,19 0 
0 
Olivenolie 1 I 1.96-31 10.97 
Producentindikativpris 
Interventionspris (3) 
Repræsentativ markedspris 
Produktionsstøtte 
Forbrugerstotte 3 837,7 
1 919,2 
2 295,0 
1 422,0 
120,7 0 
0 
0 
0 
0 3 837,7 
1 919,2 
2 295,0 
1 422,0 
120,7 0 
0 
0 
0 
0 
(1) Multipliceret med det historiske regionale kornudbytte fremkommer beløbet i ECU/ha. 
(2) ECU/100 kg. 
(3) Efter den tilpasning, der er foretaget, fordi den maksimale garantitærkscl er overskredet. 
f3 
Prisforslag i ECU for de enkelte produkter 
Produkt og pris- eller beløbstype 
(Anvendelsesperiode) 
1 
Hor 18.96-317.97 
- Fast støtte (spindhør) (pr. ha) 
Hamp 1.8.96-31.7.97 
- Fast stotte (pr. ha) 
Silkeorme 1.4.96-31.3.97 
- Stotte pr. kasse silkeormeæg 
Bomuld 1.9.96-31.8.97 
- Målpris 
- Minimumspris 1995/96-afgorelscr 
Beløb i 
EC U/t 
2 
935,65 
774,74 
133,26 
1 063,0 
1 009,0 % for­
skydning 
3 
0 
0 
-0,05 
0 
0 Forslag 1996/97 
Beløb i 
ECU/t 
4 
935,65 
774,74 
133,26 
-% for­
skydning 
5 
0 
0 
0 
-
Mælk 1.7 96-30 6.97 
- Indikativpris 
Smør 
- Interventionspris 
Skummetmælkspulver 
- Interventionspris 309,8 
3 282 
2 055,2 0 
0 
0 309,8 
3 282 
2 055,2 0 
0 
0 
Oksekød 1.7.96-30.6.97 
- Orienteringspris for voksent 
levende kvæg 
- Interventionspris for slagtekroppe R3 
Handy rpræmic 
(kalenderår) ( I ) 
Ammekopræmie (kalderar) (1) 2 383,9 
3 475,0 
1' 
108,68 
144,90 1995 0 
-5,5 
+20 
+26 3 475,0 
1996 
108,68 
144,90 
Fårekød 2.1.96-1.197 
- Basispris (slagtet vægt) 5 040,7 0 5 040,7 0 
(I) 1 ECU/dyr. Belægningsgraden ændres fra 3 til 2,5 storkreaturer/ha. De øvrige præmier 
(sæsonpræmie, forarbejdningspræmie og ekstensiveringspræmie) opretholdes på det niveau, 
der blev fastsat ved reformen af maj 1992. 
(h 
Prisforslag i ECU for de enkelte produkter 
Produkt og pris- eller belobstype 
(Anvendelsesperiode) 
1 
Svinekød 1.7.96-30.6.97 
- Basispris (slaget vægt) l99S/96-afgørelser 
Beløb i 
ECU/t 
2 
1 509,39 % for­
skydning 
3 
-3,8 Forslag 1996/97 
Belob i 
ECU/t 
4 
1 509,39 % for­
skydning 
5 
0 
Frugt og grøntsager - Basispris 
- Blomkål 1.5.96-30.4.97 
- Tomater 116.96-30.11.96 
- Ferskner 1.6.96-30.9.96 
- Citroner 1.6.96-31.5.97 
- Pærer 1.7 96-30.4.97 
- Spisedruer 18.96-20.11.96 
- Æbler 1 8.96-31.5.97 
- Mandariner 16.11.96-28.2.97 
- Appelsiner 1 12.96-31.5.97 
- Abrikoser 1.6.96-31.7.96 
- Auberginer 1 7.96-31.10.96 
- Clementincr 1.12.96-15.2.97 
- Satsumas 16.10.96-15.1.97 
- Nektariner 1.6.96-30.8.96 -0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 -0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
Bordvin (1) 1 9 96-31.8.97 
- Orienteringspris type R 1 
- Orienteringspris type R II 
- Orienteringspris type R III 
- Orienteringspris type A 1 
- Orienteringspris type A II 
- Orienteringspris type A III 3 828 
3 828 
62 150 
3 828 
82,81 
94,57 0 
0 
0 
0 
0 
0 3 828 
3 828 
62 150 
3 828 
82,81 
94,57 0 
0 
0 
0 
0 
0 
Fobak (præmier) 
I. Flue cured 
II. Light air cured 
III. Dark air cured 
IV. Fire cured 
V. Sun cured 
VI. Basmas 
VII. Katerini 
Vlll.Kaba Koulak 2 709,65 
2 167,48 
2 167,48 
2 383,62 
2 167,48 
3 754,15 
3 185,41 
2 276,15 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 2 709,65 
2 167,48 
2 167,48 
2 383,62 
2 167,48 
3 754,15 
3 185,41 
2 276,15 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
(I) R I, R 11 og A I udtrykt i ECU/%/hl. 
R III, A II og A III udtrykt i ECU/lil 
Tabel 2 
STABILISATORER OG PRODI KTIONSTÆRSKLER 
? SUKKER 
(UDTRYKT I HVIDT 
SUKKER) 
ISOGLUCOSE 
IXULDs SIRUP 
OLIVENOLIE 
VIN 
TOBAK 1994 1995 
Fastsatte kvoter eller 
MGM 
EUR-12 
Kvote A: 1118" mio t 
Kvote B: 2 488 mio. t 
EUR-12 
Kvote A: 240 743 t 
Kvote B: 50 342 t 
EUR-12 MGM: 
1 350 000 t 
Obligatorisk destillation: 
pris afhængig af den 
samlede mængde til 
obligatorisk destillation 
som folder: mængde 
svarende til 10% af 
anvendelsen til 50% af 
orienteringsprisen, resten 
til 7,5% af denne pris 
EUR-12-kvote: 350 000 t 
tobak i blade. 
Fordelt efter sort Markedssituation 
EUR-12 produktion i 
mio. t 
Kvote A: 10 89" 
Kvote B: 2 406 
C-sukker: 2 225 
I ah: 15 528 
Produktion inden for 
kvoterne 
.Anslået produktion: 
1 408 023 t (forord. 
2540 95) 
Usædvanligt lille host. 
Hoje priser. 
Obligatorisk 
destillation endnu ikke 
fastsat. Overvejes på 
ny inden udgangen af 
februar 1995 
Produktion inden for 
kvoterne Overskridelse 
Slutproduktion 94 95 
fastslås i juli 1996 
Ingen obligatorisk 
destillation 1995 1996 
Fastsatte foreslåede kvoter 
eller mængder 
EUR-15 
Kvote A: 11 974 mio. t 
Kvote B: 2 609 mio. t 
EUR-15 
Kvote A: 251 588 t 
Kvote B: 51 427 t 
EUR-15 
Kvote A: 261 562 t 
Kvote E: 61 598 t 
Samme MGM som for 
1994 95: 
1 350 000 t 
Obligatorisk destillation: 
pris afhængig af den 
samlede mængde til 
obligatorisk destillation 
som følger: mængde 
svarende til 10% af 
anvendelsen til 50% af 
orienteringsprisen, resten 
til 7,5% af denne pris 
Samlet kvote EUR-15: 
350 600 t fordelt efter sort 
og sortsgruppe. Markedssituation 
EL'R-15 produktion i 
mio. t (ansl.) 
Kvote A: 11 ^21 
Kvote B : 2 420 
C-sukker: 2 030 
I ak: 16 180 
EUR-15 produktion 
(ansl.) 
Kvote A: 251 588 t 
Kvote B: 51 427 t 
C: 0 t 
EUR-15 produktion 
(ansl.) 
Kvote A: 127 000 t 
Kvote B: 0 t 
Kvote C : 0 t 
Produktion (ansl.): 
1 230 000 t 
Stadig lille host. Høje 
priser, navnlig i 
Italien. 
Ingen obligatorisk 
destillation. Endelig 
afgørelse ved 
udgangen af februar 
1996 
Produktion inden for 
kvoterne Overskridelse 
Der forventes 
ingen 
overskridelse 
Der vil 
sandsynligvis ikke 
blive truffet 
afgørelse om 
obligatorisk 
destillation 1996 1997 
Fastsatte foreslåede 
kvoter eller mængder 
EUR-15 uændrede 
kvoter 
EUR-15 uændrede 
kvoter 
EUR-15 uændrede 
kvoter 
EUR-15 MGM: 
1 350 000 t 
Reform under drøftelse. 
Sandsynligvis ingen 
ændring dette år 
Ingen planer om 
ændring 
BOMULD 
FRISKE TOMATER 
BLOMKÅL 
NEKTARINER 
FERSKNER 
ÆBLER 
APPELSINER 
CITRONER 1994 1995 
Fastsatte kvoter eller 
MGM 
MGM: 701 000 t 
Interventions-tærskel 
EUR-12: 600 800 t 
lnterventionstærskel EUR-
12: 64 300 t 
lnterventionstærskel EL'R-
12: 83 100 t 
lnterventionstærskel EUR-
12: 303 600t 
lnterventionstærskel EL'R-
12: 257 800 t 
EUR-15: 260 000 t 
lnterventionstærskel EUR-
12: 1 179 900 t 
lnterventionstærskel EUR-
12: 363 000 t Markedssituation 
EUR-12-produktion: 
1 318 011 
Tilbagekøbt mængde: 
50 220 t 
Tilbagekøbt mængde: 
194 319t 
Tilbagekøbt mængde: 
191 523 t 
Tilbagekøbt mængde: 
799 262 t 
Tilbagekøbt mængde: 
629 014 t 
Tilbagekøbt mængde: 
220 659 t 
Tilbagekøbt mængde: 
6 476t Overskridelse 
Nedsættelse af støtte 
med 23 843 ECU 100 
kg i 1994 95 
Ingen overskridelse 
Overskridelse: 5% 
Overskridelse: 20% 
Overskridelse: 20% 
Overskridelse: 9% 
Overskridelse: 9% 
Overskridelse: 10% 1995 1996 
Fastsatte foreslåede kvoter 
eller mængder 
MGM: 1 031 000 t 
Spanien. 249 000 t 
Grækenland: 782 000 t 
lnterventionstærskel EUR-
15: 607 200t 
lnterventionstærskel EUR-
15: 63 800 t 
(3% af gennemsnittet af 
produktionen til konsum, 
ekskl. produkter til 
forarbejdning, i de sidste 
fem år) 
lnterventionstærskel EUR-
15: 90 800 t 
(10% af gennemsnittet af 
produktionen, jf. blomkål) 
lnterventionstærskel: 
304 600 t 
(12% af gennemsnittet af 
produktionen, jf. blomkål) 
lnterventionstærskel: 
281 200 t 
(3% af gennemsnittet af 
produktionen, jf. blomkål) 
lnterventionstærskel: 
1 202 000 t 
(10% af gennemsnittet af 
produktionen i de sidste 
fem år plus 752 392 t) 
lnterventionstærskel: 
361 600 t (10% af 
gennemsnittet af 
produktionen i de sidste 
fem år plus 250 993 t Markedssituation 
.Anslået produktion: 
Grækenland: 
1 250 000 t 
Spanien: 97 500 t 
Tilbagekøbt mængde 
(foreløbigt tal): 
20 000 t 
Tilbagekøbt mængde: 
foreligger ikke 
Tilbagekøbt mængde: 
foreligger ikke 
Tilbagekøbt mængde: 
foreligger ikke 
Tilbagekøbt mængde: 
foreligger ikke 
Tilbagekøbt mængde: 
foreligger ikke 
Tilbagekøbt mængde: 
foreligger ikke Overskridelse 
Nedsættelse af 
stotte: 
Grækenland: 40% 
Spanien: 0% 1996 1997 
Fastsatte foreslåede 
kvoter eller mængder 
MGM: 1 031 000 t 
Spanien: 249 000 t 
Grækenland: 782 000 t 
Reform under drøftelse 
i Rådet 
Reform under drøftelse 
i Rådet 
Reform under drøftelse 
i Rådet 
Reform under drøftelse 
i Rådet 
Reform under drøftelse 
i Rådet 
Reform under drøftelse 
i Rådet 
Reform under drøftelse 
i Rådet 
*3 SATSUMAS 
CLEMENTTNER 
MANDARINER 
FORARBEJDEDE 
TOMATER 
TORREDE DRUER 
WILLIAMSP.ERER 
FERSKNER I 
SUKKERLAGE 
MÆLK 1994 1995 
Fastsatte kvoter eller 
MGM 
lnterventionstærskel EUR-
12: 1" 200 t 
lnterventionstærskel EUR-
12: 130 600 t 
lnterventionstærskel EUR-
12: 36 300 t 
Samlet kvote: 
koncentreret: 4 31" 339 t 
flåede: 1 543 228 t 
andre: 736 220 t 
Maksimalt garantiareal 
korender, sultanas og 
moscateller: 53 000 ha 
Garantitærskel EUR-12: 
102 805 t 
Garantitærskel EUR-12: 
582 000 t 
Kvote EUR-12 
kvote leverancer: 
107 052 302 t 
Kvote direkte salg: 
1 983 627 t Markedssituation 
Tilbagekobt mængde: 
589 t 
Tilbagekobt mængde: 
40 880 t 
Tilbagekøbt mængde: 
4 49" t Overskridelse 
Ingen overskridelse 
Ingen overskridelse 
Overskridelse: 2% 
Ingen overskridelse 
Overskridelse: 3.25% 
Ingen overskridelse 
Ingen overskridelse 
for EU, men 
overskridelse i 
Belgien, Danmark, 
Grækenland, Irland, 
Luxembourg, 
Nederlandene og UK 1995 1996 
Fastsatte foreslåede kvoter 
eller mængder 
Tærskel: 176 800 t 
(10% af gennemsnittet af 
produktionen i de sidste 
fem år plus 150 000 t) 
lnterventionstærskel: 
128 600 t 
(10% af gennemsnittet af 
produktionen i de sidste 
fem år) 
lnterventionstærskel: 
36 300 t 
(10% af gennemsnittet af 
produktionen i de sidste 
fem år) 
Samlet kvote: 
koncentreret: 4 317 339 t 
flåede: 1 543 228 t 
andre: "36 220 t 
Maksimalt garantiareal 
korender, suhanas og 
moscateller: 53 000 ha 
Samme tærskler som i 
1994 95 
EUR-15: 102 805 t 
Samme tærskler som i 
1994 95 
EUR-15: 582 000 t 
Kvote EUR-15: 
Kvote leverancer: 
114 909 302 t 
Kvote direkte salg: 
2 363 627 t 
("SLOM-mængder" til de 
nye medlemsstater: 
380 000 t) Markedssituation 
Tilbagekøbt mængde: 
foreligger ikke 
Tilbagekøbt mængde: 
foreligger ikke 
Tilbagekobt mængde: 
foreligger ikke 
Tilbagekobt mængde: 
foreligger ikke 
Tilbagekobt mængde: 
foreligger ikke 
Tilbagekøbt mængde: 
foreligger ikke 
Tilbagekøbt mængde: 
foreligger ikke Overskridelse 
Overskridelse: 
17,84% 
Ingen 
overskridelse 
Der forventes 
ingen 
overskridelse for 
EU, men 
eventuelt en 
overskridelse i 
nogle få 
medlemsstater 1996 1997 
Fastsatte foreslåede 
kvoter eller mængder 
Reform under drøftelse 
i Rådet 
Reform under drøftelse 
i Rådet 
Reform under drøftelse 
i Rådet 
Reform under drøftelse 
i Rådet 
Maksimalt garantiareal 
korender, sultanas og 
moscateller: 53 000 ha 
Reform under drøftelse 
i Rådet 
Reform under drøftelse 
i Rådet 
Kvote EUR-15: 
Kvote leverancer: 
114 909 302 t 
Kvote direkte salg: 
2 363 627 t 
("SLOM-mængder" til 
de nye medlemsstater: 
380 000 t) 
Tabel 3 
UDVIKLINGEN I DE ØKONOMISKE INDEKSER 1980-1994 I FASTE PRISER 
- EUR 12 -
1989-90-91 = 100 
ÀR 
jf ong. Udgifter 
EUGFL-
Garanti 
(1) (5) BNP 
(i alt) 
(2) Landbrugets 
saml. 
produktions­
værdi 
(2) Beskæf­
tigelse i 
landbruget i 
ÅAE Landbrugets 
samlede 
produktions­
værdi pr. 
beskæftiget 
(2) Landbrugets 
NVT 
(D NVT pr. 
AAE 
(1) Stottepriser 
(3) Producent­
priser 
(4) Priser på rå-
og hjælpe­
stoffer 
(4) 
(1) I faste priser (BNP-deflator). 
(2) I faste priser. 
(3) Vejet gennemsnit, for produkter med fælles pnser. af stottepriseme (interventionspris eller tilsvarende): i national valuta i faste priser (BNP-deflator). 1989-90-91 = 100. 
(4) Vejet ge 
nnemsnit af alle produkter og rå- og hjælpestoffer i ECU. EUR-10. deflateret med forbrugerprisindekset. 
(5) Budget 1987: fra 1. januar til 31. oktober 1987. 
Budget 1988: fra 1. november 1987 til 15. oktober 1988. 
Fra budget 1989: fra 16. oktober år n til 15. oktober år n+1. 
BNP: bruttonationalproduktet i markedspriser. 
NVT: nettoværditilvækst i faktorpriser. 
AAE: årsarbejdsenhed. 
3 
TRENDS IN ECONOMIC INDICES FROM 1980 TO 1994 IN REAL TERMS 
- - EUR 12-
Index based on 1989-90-91 = 100 
V3 
O* YEARS 
1980 
1981 
1982 
1983 
1984 
1985 
,1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 Expenditures 
EAGGF-
Garantee 
d)(5) 
70.8 
62.9' 
.64.8 
78.0 
85.5 
88; 1 
96.5 
97.8 
108.9, 
95.4 
94.1 
110.5 
106,8 
118.0 
'1Ï1.3 GDP 
total 
(2) 
78.9 
78.9 . , 
79,7 
81.0 
82.9 
84.9 
87.4 
89.9 
93.7 
97.2 
100.1 
102.7 
103.9 
103.5 
106.5 Final 
agricult. 
output 
(2) 
" 89.4 
88.0 
'92.7 
93.4 
95.4 
95.6 
96.6 
97.6 
98.2 
99.3 
99.4 
100.6 
103.3 
100.7 
99.8 Employm. 
In 
agric. 
InAWU 
136.7 
130.1 
125.6 
123.6 
121.1 
118.5 
115.0 
112.1 
108.7 
103.6 
102.8 
97.2 
92.2 
87.4 
' 85.1 Final agric. 
output per 
pers. empl. 
(2) 
65.4 
67.6 
73.8 
75.6 
78.8 
8Ô.7 
84.0 
87.1 
90.3 
95.8 
96.7 
•103.5 
112.0 
.' 115.2 
117.3 NVA 
agric. 
(D 
114.5 
110.2 
117.5 
111.5 
112.1 
105.9 
103.8 
98.9 • 
98.1 
104.5 
101.5 
. 98.5 
92.2 
87.8 
91.0 NVA 
perAWU 
(D 
83.8 
84.7 
. 93.6 
90.2 
92.6 
89.4 
90.3 
88.2 
90.2 
1*00.9 
' 93.7 
101.3 
100.0 
100.5 
106.9 Support 
prices 
(3) 
132.6 
134.4 
135.7 
132.1 ; 
126.8 
123.6 
119.1 
111.5 
107.2, 
104.4 
100.4 
95.2 
90.3 
94.0 
87.8-Producer 
prices 
(4) 
129.2 
130.3 
127.6 
124.6 
' 122.0 
116.7 
110.8 
105.4*. 
103.7 
105.1 
.102.2 
97.8-
89.3 
84.8 
85.4 Prices of 
Intermediate 
consumption 
(4) 
127.2 
131.1 
128.9 . 
129.0 
129.8 
124.1 . . 
112.9 
106.2 
104.8 
. *104.2 
,101,3 
98.7 
95.4 
94.6 
92.4 
••t • 
(1) in real terms (GDP deflator). 
(2) in constant prices. 
(3) Weightedaverage, for products with common prices, of support prices [intervention price or equivalent); 
. Irt national currency.real terms (GDP deflator). 1989-90-91 = 100. 
(4) Weighted average of all products and intermediate consumption In ECU, EUR-10, deflated by the'consumer 
(5) Budget 1987 : from 1st January to 31st October 1987. 
Budget 19881 : from 1st november 1987 to 15st October 1988. 
from Budget 1989 : from 16th October year n to 15th October year n+1. 
GDP : Gross Domestic Product at market prices. • • 
NVA : Net Value Adcjed'at factor cost. 
AWU : Annual Work Unit Index. 
Net Value Added and Employment 
Agricultural indices in real terms (1989-90-91 = 100) 
140 
130 
120 
110 
100 
90 P.P. 6.5 
V 
^Annual Work Unit (AWU) 
80 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 
1981 1983 1985 1987 1989 1991 1993 
Trends in agricultural economic indices 
in real terms (1989-90-91 = 100) 
130 
120 
110 
100 
90 
80 
70 
60 e^ 1980 P.P. 6.5 
1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 
1981 1983 1985 1987 1989 1991 1993 
140 
130 
120 
110 
100 
90 
80 
^70 Agricultural price indices 
in real terms (1989-90-91 = 100) 
P.P. 6.5 
Support Prices Prod. Prices Interm. Cons. Prices 
i ••^^* ài4< *• • • —T)& • 
1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 
ISSN 0254-1459 
KOM(96) 44 Bind I 
DOKUMENTER 
DA 03 
Katalognummer : CB-CO-96-068-DA-C 
ISBN 92-78-00563-0 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 63