EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 8.10.2015 COM(2015) 503 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN OM BESKYTTELSE AF DEN EUROPÆISKE UNIONS BUDGET INDTIL UDGANGEN AF 2014



Indholdsfortegnelse RESUMÉ OG KONKLUSIONER 2.PROCESSER 2.1.Forebyggende foranstaltninger 2.2.Korrigerende foranstaltninger 2.3.Landbrug 2.4.Samhørighed 2.5.Direkte forvaltning 2.6.Forvaltnings- og kontrolsystemernes omkostningseffektivitet 3.FINANSIELLE KORREKTIONER OG INDDRIVELSER I 2014 3.1.Oversigt 3.2.Løbende finansielle korrektioner pr. 31. december 2014 3.3.Finansielle korrektioner bekræftet i 2014 3.4.Finansielle korrektioner gennemført i 2014 3.5.Inddrivelser 3.6.Mangler i medlemsstaternes forvaltning og kontrol identificeret i 2014 og gennemførte foranstaltninger 4.KUMULATIVE FINANSIELLE KORREKTIONER OG INDDRIVELSER INDTIL UDGANGEN AF 2014 4.1.Oversigt 4.2.Finansielle korrektioner

4.3.Inddrivelser 5.NETTOKORREKTIONER 5.1.Finansielle nettokorrektioner i 2014 5.2.Virkning for EU-budgettet 5.3.Virkning for de nationale budgetter 6.FOREBYGGENDE FORANSTALTNINGER 6.1.Landbrug 6.2.Samhørighed 7.KORRIGERENDE FORANSTALTNINGER TRUFFET AF MEDLEMSSTATERNE PÅ EGET INITIATIV 7.1.Landbrug 7.2.Samhørighed 8.INDDRIVELSE AF FORFINANSIERINGSMIDLER



RESUMÉ OG KONKLUSIONER Europa-Kommissionens formand, Jean-Claude Juncker, har på det kraftigste understreget behovet for at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning af Den Europæiske Unions programmer og insisteret på, at der træffes de nødvendige foranstaltninger til beskyttelse af EU-budgettet. Denne meddelelse indeholder en beskrivelse af de forebyggende og korrigerende mekanismer, der er fastlagt i EU-retten, og de foranstaltninger, som Kommissionen har iværksat for at beskytte EU's budget mod ulovlige eller uregelmæssige udgifter. Den indeholder også et kvalificeret skøn over de tal, som er resultatet af brugen af mekanismerne, og angiver, hvordan dette involverer og påvirker medlemsstaterne. Denne meddelelse udarbejdes hvert år efter en specifik anmodning fra Europa-Parlamentet i forbindelse med 2011-dechargeproceduren, og den er derfor rettet til denne institution samt til Rådet og Revisionsretten. Den supplerer oplysningerne i EU's årsregnskab for 2014, Kommissionens sammenfatning for 2014 og de relevante afsnit i de berørte generaldirektoraters årlige aktivitetsrapporter. Revisionsretten afgiver i sin årsberetning en revisionserklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af regnskabets underliggende transaktioner og fremlægger desuden iagttagelser og statistikker vedrørende væsentlige fejlforekomster i regnskabets betalinger. Omfanget af finansielle korrektioner og inddrivelser fremhæves navnlig, når de er af flerårig karakter. Dette afspejles i de årlige aktivitetsrapporter, der indeholder detaljerede oplysninger om fejlprocenter såvel som finansielle korrektioner og inddrivelser. En supplerende vurdering af disse oplysninger viser, hvilken indvirkning uregelmæssige betalinger til støttemodtagerne har på EU's finansielle interesser, og udgør en central indikator for vurderingen af, hvordan tilsyns- og kontrolsystemerne styrer risiciene i forbindelse med lovligheden og den formelle rigtighed af transaktioner, der finansieres af EU-budgettet (se Kommissionens sammenfatning for 2014). Den betydelige indsats, som både Kommissionen og medlemsstaterne yder for at styre risiciene i forbindelse med lovligheden og den formelle rigtighed af transaktioner, der finansieres af EU-budgettet, foregår i overensstemmelse med traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), finansforordningen og dens gennemførelsesbestemmelser samt de forskellige sektorspecifikke retsakter. Kommissionen beskytter EU-budgettet, dvs. EU's udgifter, mod uretmæssige eller uregelmæssige udgifter, navnlig ved hjælp af to metoder: (1)forebyggende foranstaltninger og

(2)korrektionsmekanismer (primært finansielle korrektioner, der pålægges medlemsstaterne, og i mindre grad inddrivelser fra modtagere af EU-betalinger). Det primære formål med de finansielle korrektioner og inddrivelser er at sikre, at EU-midlerne anvendes i overensstemmelse med de retlige rammer, dvs. at udgifter, som er blevet godtgjort i strid med gældende lovgivning, udelukkes fra EU-finansiering. Under delt forvaltning er det medlemsstaternes (og ikke Kommissionens) primære forpligtelse at identificere og inddrive uretmæssigt udbetalte beløb fra støttemodtagere. På grund af kontrolrammen, kompleksiteten af korrektionsmekanismerne og -procedurerne samt programmernes flerårige karakter bliver resultaterne (dvs. de finansielle korrektioner og inddrivelser) generelt først gennemført efter, at der er konstateret svagheder eller uregelmæssigheder og betalingerne er foretaget. For at sikre, at kontrollerne er omkostningseffektive, vil en af de vigtigste opgaver, som Kommissionens tjenestegrene vil arbejde med i løbet af Kommissionens embedsperiode, være at rationalisere og strømline kontroller og omfordele ressourcer til de kontroller, der anses for at være mest hensigtsmæssige til at styre risici med hensyn til lovlighed og formel rigtighed inden for de lovgivningsmæssige rammer. Med hensyn til delt forvaltning er det primære mål at forbedre effektiviteten af medlemsstaternes kontrolsystemer. Denne meddelelse har primært fokus på resultaterne af Kommissionens tilsynsfunktion, men indeholder også oplysninger om medlemsstaternes kontroller. Finansielle korrektioner og inddrivelser: Resultater i 2014 Med hensyn til virkningen af de korrigerende foranstaltninger, som Kommissionen har truffet, er nøgletallene for regnskabsåret 2014 følgende: mio. EUR Politikområder Finansielle korrektioner og inddrivelser bekræftet i alt i 2014 Finansielle korrektioner og inddrivelser gennemført i alt i 2014 Landbrug 2 247 1 198 EGFL 1 862 946 Udvikling af landdistrikter 385 252 Samhørighedspolitikken 2 050 1 694 EFRU 1 330 1 083 Samhørighedsfonden 292 236 Den Europæiske Socialfond 343 290 FIUF/EFF 67 66 EUGFL, Udviklingssektionen 18 19 Delt forvaltning 4 297 2 892 Interne politikker 297 279 Eksterne politikker 127 108 Forvaltning 5 5 I alt 4 728 3 285 Bekræftede og gennemførte finansielle korrektioner repræsenterer 3,3 % (bekræftede) og 2,3 % (gennemførte) af budgetbetalingerne i 2014.



Finansielle korrektioner og inddrivelser: Kumulerede resultater Kumulative tal giver flere nyttige oplysninger om virkningen af Kommissionens korrektionsmekanismer, fordi de inddrager den flerårige karakter, som de fleste EU-udgifter har, og udligner virkningen af enkeltstående begivenheder: Finansielle korrektioner og inddrivelser bekræftet i 2009-2014 (mio. EUR): I perioden 2009-2014 viser de bekræftede beløb en stigende tendens. Det gennemsnitlige bekræftede beløb var 3,2 mia. EUR eller 2,4 % af de samlede gennemsnitlige betalinger fra EU-budgettet, mens det gennemsnitlige gennemførte beløb i perioden var 2,8 mia. EUR eller 2,1 % af betalingerne (se figur 4.1). For EGFL lå den gennemsnitlige korrektionsprocent for perioden 1999 til slutningen af 2014 på 1,7 % af udgifterne (som alle er finansielle nettokorrektioner) (se afsnit 4.2.2).

Hvad angår midlerne til EFRU og ESF i perioden 2000-2006 (som næsten er afsluttet), lå den kombinerede finansielle korrektionsprocent, baseret på Kommissionens tilsyn alene, ved udgangen af 2013 på 4,1 % af tildelingerne (se afsnit 4.2.3). Det gennemsnitlige bekræftede beløb under direkte og indirekte forvaltning for perioden 2009-2014 var 366 mio. EUR eller 1,2 % af de samlede gennemsnitlige betalinger. I 2015 underkendte Domstolen Kommissionen i forbindelse med en række finansielle korrektioner vedrørende udgifter under regionalpolitikken i 1994-1999 til et samlet beløb på næsten 500 mio. EUR. Dette vedrørte proceduremæssige spørgsmål, og Kommissionen er i gang med at analysere virkningen (se afsnit 4.1.2). Beskyttelse af EU-budgettet: Vigtigste konklusioner • Tallene afspejler de positive resultater af de flerårige forebyggende og korrigerende aktiviteter, som både Kommissionen og medlemsstaterne har udført. • Omfanget af de indberettede beløb bør ses som et udtryk for Kommissionens og medlemsstaternes forpligtelse til at sikre, at EU-borgernes skatteindbetalinger anvendes i overensstemmelse med lovens krav. Kommissionen arbejder for at forbedre forvaltnings- og kontrolsystemerne på medlemsstatsplan ved at foreslå hensigtsmæssige handlingsplaner for specifikke medlemsstater, afholde seminarer om fejlforekomster, dele god praksis og vejledning, afholde kurser for forvaltningsmyndigheder og afholde både årlige møder og ad hoc-møder. Korrigerende foranstaltninger har til formål at rette op på tidligere uregelmæssigheder, mens forebyggende foranstaltninger har til formål at forhindre, at sådanne uregelmæssigheder gentages i fremtiden. Finansielle korrektioner kan være nettokorrektioner (f.eks. under landbrugspolitikken), hvilket betyder, at de pågældende beløb faktisk betales tilbage til EU-budgettet eller modregnes yderligere nye støtteberettigede udgifter (under samhørighedspolitikken). I begge tilfælde er der tale om en reel virkning, da den pågældende medlemsstat med sine egne midler (fra det nationale budget) bærer de finansielle konsekvenser af ikkestøtteberettigede udgifter, også selv om der er tale om kompensation. Når præcis kvantificering af uregelmæssighederne ikke er en mulig eller omkostningseffektiv løsning, eller hvis der er tale om alvorlige mangler i forvaltnings- og kontrolsystemet, anvender Kommissionen faste korrektioner på eksempelvis det overordnede programniveau i overensstemmelse med de relevante forordninger. Finansielle korrektioner på både projekt- og programniveau har en afskrækkende virkning fremover. Beskyttelse af EU-budgettet: Løbende forbedringer for perioden 2014-2020 Landbrug: Dette omfatter øget fokus på mere risikobetonede udgifter, kortere efterprøvende regnskabsafslutning, bedre definition af kriterier og metodologi for anvendelse af finansielle nettokorrektioner, forenklede betalingsordninger, en ny udtalelse fra nationale godkendelsesorganer vedrørende de anmeldte udgifters lovlighed og formelle rigtighed og en styrkelse af suspensioner og afbrydelser i overensstemmelse med den vellykkede praksis inden for samhørighedspolitikken. Samhørighed: Dette omfatter anvendelsen af finansielle nettokorrektioner, som skaber et yderligere incitament for medlemsstaterne til at forbedre deres kontroller og risikobaserede revisioner under hensyntagen til styrkede vishedspakker, der omfatter revisionserklæringer om systemernes funktion og lovlighed og formelle rigtighed og årlige kontrolrapporter med indberetning af fejlforekomster, styrket retsgrundlag for faste korrektioner og øget korrektionsgrad for gentagne mangler. 2.PROCESSER

2.1.Forebyggende foranstaltninger Kommissionen anvender en række forebyggende mekanismer til at beskytte EU-budgettet. Under delt forvaltning (dvs. udgifter vedrørende landbrugs- og samhørighedspolitikken) er medlemsstaterne primært ansvarlige for gennem hele udgiftscyklussen at sikre, at udbetalinger over EU-budgettet er lovlige og formelt rigtige. Kommissionen sørger for rettidigt og nøje tilsyn baseret på europæiske revisionsresultater, nationale revisionsresultater modtaget i løbet af årene, resultater af OLAF-undersøgelser og andre oplysninger, som tjenestegrenene modtager, og som peger på mangler i systemet eller alvorlige uregelmæssigheder, der ikke er afhjulpet. Centrale elementer, der viser, om overvågnings- og kontrolsystemet fungerer effektivt, revurderes løbende for at forhindre betalinger, hvis systemer er ineffektive på program-/delprogramniveau. Landbrug: I henhold til den nye horisontale forordning under den fælles landbrugspolitik trådte der i 2014 en ny retlig ramme for afbrydelser og suspensioner af landbrugsmidler i kraft til styrkelse af Kommissionens beføjelser til at suspendere EU-finansiering i tilfælde, hvor der er konstateret risiko for uregelmæssige betalinger. Kommissionen kan således reducere eller suspendere månedlige (Den Europæiske Garantifond for Landbruget - EGFL) eller mellemliggende (Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne - ELFUL) betalinger, hvor "en eller flere nøglekomponenter i det pågældende nationale kontrolsystem … [ikke]… findes eller… [ikke]… fungerer på grund af de konstaterede manglers alvorlige eller vedvarende karakter" (eller der er lignende alvorlige mangler i systemet til inddrivelse af uretmæssige betalinger), og: -manglerne enten har en vedvarende karakter og allerede har givet anledning til mindst to afgørelser om finansielle korrektioner eller -Kommissionen konkluderer, at den pågældende medlemsstat ikke er i stand til at gennemføre de nødvendige afhjælpende foranstaltninger i den nærmeste fremtid efter en handlingsplan med klare indikatorer for fremskridt, der skal fastlægges i samråd med Kommissionen. For ELFUL gælder ifølge den nye forordning om fælles bestemmelser, at den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede (dvs. generaldirektøren) kan foretage en afbrydelse af mellemliggende betalinger som et yderligere, hurtigt og reaktivt værktøj, hvis vedkommende er bekymret for betalingernes lovlighed og formelle rigtighed. For EGFL tillader ordningen med månedsvis betaling ikke en sådan afbrydelsesprocedure. Samhørighed: Der findes forebyggelsesmekanismer på Kommissionsplan, som giver Kommissionen mulighed for i forbindelse med dens rolle som tilsynsførende organ at: – afbryde betalingsfristen i højst seks måneder, hvis: a) der er tegn på en alvorlig mangel i den pågældende medlemsstats forvaltnings- og kontrolsystemer, eller b) Kommissionens tjenestegrene er nødt til at foretage supplerende kontrol som følge af oplysninger om, at der til udgifterne i en godkendt udgiftsoversigt knytter sig en alvorlig uregelmæssighed, som ikke er korrigeret. Når en sag er afsluttet (dvs. en ophævelsesskrivelse er afsendt), kan det afbrudte beløb behandles og udbetales til medlemsstatens myndighed, hvis der er tilstrækkelige midler, og der ikke er andre problemer i forbindelse med programmet. – suspendere en mellemliggende betaling til en medlemsstat i følgende tilfælde: a) når der er tegn på alvorlige mangler i forvaltnings- og kontrolsystemet for programmet, og medlemsstaten ikke har truffet de nødvendige korrigerende foranstaltninger, eller b) når udgifterne i en godkendt udgiftsoversigt er forbundet med en alvorlig uregelmæssighed, som ikke er blevet korrigeret, eller c) når en medlemsstat groft har tilsidesat sine forvaltnings- og kontrolforpligtelser. Når medlemsstaten ikke træffer de nødvendige foranstaltninger, kan Kommissionen pålægge en finansiel korrektion. Begge procedurer omfatter en mekanisme til hurtigt at nå til enighed med medlemsstaten om de supplerende kontroller, der skal udføres, og om gennemførelsen af de fornødne afhjælpende foranstaltninger. Når det er nødvendigt, i tilfælde af alvorlige svagheder, og når Kommissionens tjenestegrene vurderer, at de berørte myndigheder ikke har truffet tilstrækkelige foranstaltninger inden for den fastsatte afbrydelsesfrist på højst seks måneder, iværksætter Kommissionen desuden en formel suspensionsprocedure, der indledes med en præsuspensionsskrivelse adresseret til medlemsstaten. I forbindelse med direkte og indirekte forvaltning omfatter de præventive foranstaltninger kontroller af støtteberettigelsen for de udgifter, som modtagerne anfører som støtteberettigede. Disse efterfølgende kontroller er integreret i programmernes forvaltningsprocedurer og har til formål at give rimelig sikkerhed for lovligheden og den formelle rigtighed ved udbetalingen af udgifter. Kommissionens tjenestegrene kan også bistå med vejledning, navnlig vedrørende kontraktmæssige spørgsmål, med henblik på at sikre en sund og effektiv forvaltning af midlerne og dermed sikre en mindre risiko for uregelmæssigheder.

2.2.Korrigerende foranstaltninger Det er vigtigt at understrege, at der for en betydelig del af EU-udgifterne til politikområder, såsom samhørighed, forskning og udvikling af landdistrikter, er tale om flerårige programmer. I overensstemmelse med artikel 32, stk. 2, litra e), i finansforordningen tages der hensyn til dette ved udformningen og gennemførelsen af forebyggende og korrigerende foranstaltninger samt ved vurderingen af resultaterne af disse foranstaltninger. Finansielle korrektioner og inddrivelser foretages på alle stadier af programmets forløb, når udgiften er afholdt, og/eller der er foretaget en udbetaling. 2.2.1. Finansielle korrektioner Løbende finansielle korrektioner er korrektioner, som er foreslået, men endnu ikke accepteret af medlemsstaterne, eller som Kommissionen endnu ikke har truffet afgørelse om. En finansiel korrektion indberettes som bekræftet, når den er accepteret af medlemsstaten eller er vedtaget af Kommissionen ved en afgørelse. En finansiel korrektion anses for gennemført, når korrektionen er blevet anvendt og registreret i Kommissionens regnskab, hvilket betyder, at den finansielle transaktion er blevet godkendt af den anvisningsberettigede i følgende tilfælde: fradrag fra den mellemliggende eller endelige betalingsanmodning, indtægtsordre og/eller en frigørelsestransaktion.



Kommissionen foretager følgende typer finansielle korrektioner af udgifter, som medlemsstaterne har anmeldt (efterfølgende korrektioner): - finansielle korrektioner i enkeltsager baseret på en nøjagtig identifikation af de uretmæssigt udbetalte beløb og de finansielle virkninger for budgettet - ekstrapolerede finansielle korrektioner, hvis det tilknyttede beløb kan kvantificeres på grundlag af en repræsentativ statistisk stikprøve med et tilstrækkeligt konfidensniveau - faste korrektioner, hvis det tilknyttede beløb ikke kan kvantificeres på grundlag af en repræsentativ statistisk stikprøve, eller hvis enkelte fejls betydning for udgifterne ikke kan kvantificeres præcist (f.eks. finansielle korrektioner af individuelle offentlige kontrakter baseret på aftalte faste satser) – se tabel 3.3.2 og 3.4.2. Under delt forvaltning har alle finansielle korrektioner, uanset type, betydning for de nationale budgetter. Selv om der ikke foretages tilbagebetaling til EU-budgettet, er virkningen af finansielle korrektioner altid negativ på medlemsstatsplan. Finansielle korrektioner "ved kilden" bruges til at gennemføre finansielle korrektioner, inden der er udbetalt godtgørelser fra EU. De foretages, når medlemsstaten anvender korrektionen til at godkende nye udgifter over for Kommissionen efter og som følge af den afhjælpende handlingsplan, der er aftalt med Kommissionen. Det understreges, at forskellen mellem "efterfølgende" finansielle korrektioner og finansielle korrektioner "ved kilden" er tidsmæssig. 2.2.2. Inddrivelser For EGFL krediteres beløb inddrevet hos støttemodtagerne EU-budgettet som formålsbestemte indtægter efter medlemsstaternes fradrag af 20 % til dækning af administrationsomkostninger. For at undgå forsinkelser fra visse medlemsstaters side med hensyn til inddrivelse af ubehørigt udbetalte beløb er der indført en bestemmelse, hvorefter 50 % af de uretmæssige betalinger, som medlemsstaterne endnu ikke har inddrevet fra modtagerne inden fire år (eller otte år i tilfælde af retssager), automatisk debiteres deres nationale budgetter (50/50-reglen). Medlemsstaterne har dog stadig pligt til at gennemføre deres inddrivelsesprocedurer. Hvis de ikke gør det med den nødvendige omhu, kan Kommissionen i forlængelse af den efterprøvende regnskabsafslutning opkræve hele det udestående beløb hos de berørte medlemsstater. Medlemsstaterne skal desuden udligne udestående beløb i fremtidige betalinger til skyldneren (obligatorisk kompensation). Dette system tilskynder medlemsstaterne til at bestræbe sig på reelt at inddrive uregelmæssige betalinger uden ubegrundede forsinkelser. For ELFUL tages de inddrevne beløb i betragtning i en fremtidig betalingsanmodning modtaget af Kommissionen og kan på denne måde genbruges til programmet inden for programmeringsperioden – efter udløbet af støtteberettigelsesperioden krediteres de til EU's budget som formålsbestemte indtægter. Under samhørighedspolitikken udstedes inddrivelser primært ved eller efter programmernes afslutning og fører til indtægter for EU-budgettet. I den nuværende programmeringsperiode (2014-2020) kan inddrevne beløb modregnes fremtidige betalingsanmodninger (og genbruges til programmet), såfremt regnskabet godkendes. Under direkte og indirekte forvaltning og i henhold til finansforordningen skal den anvisningsberettigede udstede indtægtsordrer for uretmæssigt udbetalte beløb. Inddrivelserne gennemføres derefter ved direkte bankoverførsel fra debitor (og udgør indtægter for EU-budgettet, der kan genbruges til det samme program) eller ved modregning i andre beløb, som Kommissionen skylder debitor. Kommissionens tjenestegrene gennemfører også inddrivelser "ved kilden" ved at trække ikkestøtteberettigede udgifter (som er blevet udpeget i tidligere eller aktuelle betalingsanmodninger) fra betalinger, der er foretaget. 2.3.Landbrug 2.3.1. Hvordan beskytter Kommissionen landbrugsudgifterne?

Ifølge den retlige ramme for den fælles landbrugspolitik har finansielle korrektioner, som Kommissionen har pålagt medlemsstaterne, altid været nettokorrektioner. Beløbene betales rent faktisk af medlemsstaterne og betragtes som formålsbestemte indtægter i EU-budgettet. De bruges til at finansiere landbrugsudgifter som helhed uden at være øremærket til en bestemt medlemsstat. Kommissionen vedtager hvert år mellem to og fire efterprøvende regnskabsafslutningsafgørelser om en pakke af individuelle finansielle korrektioner. Den faktiske tilbagebetaling til EU-budgettet kan forsinkes ved hjælp af afgørelser om afdrag eller udsættelser. Afdragsordninger er indtil videre bevilget for Bulgarien, Frankrig, Grækenland, Litauen, Portugal, Rumænien og Spanien. I 2012 indførte Kommissionen desuden en ny bestemmelse , hvorefter tilbagebetaling af finansielle korrektioner kan udsættes for medlemsstater, der er omfattet af finansiel støtte fra EU, såfremt de mangler, der ligger til grund for den finansielle korrektion, er afhjulpet. Efter udsættelsens ophør gennemføres korrektionerne i form af årlige afdrag. Indtil videre har Portugal og Grækenland fået bevilget udsættelse. Indtil udgangen af 2014 var der vedtaget afdragsordninger for i alt 1,1 mia. EUR. Sådanne afgørelser vedrørende yderligere 1,3 mia. EUR (i alt 2,4 mia. EUR) blev imidlertid vedtaget i januar 2015. 2.3.2. Igangværende forbedringer for perioden 2014-2020 A) Fokus på mere risikobehæftede udgifter Som et resultat af de højere fejlforekomster, Revisionsretten indberettede i sin seneste revision, blev antallet af ELFUL-revisioner sat betydeligt op i 2013 (til 35) og igen i 2014 (til 45), hvilket var en fordobling i forhold til 2012 (23). En anden konsekvens er, at visse medlemsstater revideres hvert år, indtil alle alvorlige mangler er afhjulpet. Revisionsstrategien for perioden bygger på en skærpet risikoanalyse og et rullende treårigt program, som vil sikre en bedre dækning af den samlede udgift, især for at opnå en bedre revisionsdækning, og primært målrettet de alvorlige og/eller systemiske mangler i medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer. Mere intensive revisionsaktiviteter vil fortsat blive gennemført i de mest risikobetonede områder ved hjælp af en systembaseret tilgang. B) Intet skøn og rangordning af finansielle korrektioner Enhver identificeret risiko for EU-budgettet vil systematisk udløse en finansiel nettokorrektion, eftersom Kommissionen er retligt forpligtet til at udelukke enhver identificeret ulovlig udgift fra EU-finansiering. Finansielle nettokorrektioner vedrørende både EGFL og ELFUL reguleres af den nye horisontale forordning under den fælles landbrugspolitik, hvorefter proceduren strammes endnu mere, således at metoder og kriterier for fastsættelse af beløbet for de finansielle korrektioner nu er fastlagt i den delegerede retsakt. Både finansforordningen og den nye horisontale forordning under den fælles landbrugspolitik rummer bestemmelser om rangordning af forskellige typer finansielle nettokorrektioner, hvoriblandt faste korrektioner kun må bruges, hvis der ikke kan tilvejebringes beregnede eller ekstrapolerede korrektioner ved en forholdsmæssig indsats. C) Kortere efterprøvende regnskabsafslutning Kommissionen vil fortsat bestræbe sig på at strømline hele proceduren. For det første redegøres der i den nye horisontale forordning under den fælles landbrugspolitik klart for arten, omfanget og rækkefølgen af de forskellige trin og for de forskellige former for finansielle korrektioner. For det andet er formålet med en række bestemmelser i den delegerede retsakt (metode og kriterier for beregning af den finansielle korrektion) og gennemførelsesretsakterne (nærmere oplysninger om den efterprøvende regnskabsafslutning med obligatoriske tidsfrister) at strømline reglerne yderligere og begrænse risikoen for unødvendige forsinkelser. For det tredje vil Kommissionen øge sin overvågning af fremskridt i gennemførelsen af den efterprøvende regnskabsafslutning for at sikre, at fristerne overholdes fuldt ud. D) Styrkelse af Kommissionens tilsynsfunktion Den fælles landbrugspolitiks reguleringsværktøjer er blevet forstærket til perioden 2014-2020 i form af f.eks. et enkelt system til overvågning og evaluering af begge søjler, strømlining/fremskyndelse af den efterprøvende regnskabsafslutning, bedre definition af kriterier og metodologi for anvendelse af finansielle nettokorrektioner samt indførelse af en ny model for godkendelsesorganets vished for de anmeldte udgifters lovlighed og formelle rigtighed på basis af repræsentative stikprøver. E) Forenkling Med hensyn til ELFUL vil Kommissionen fortsat bestræbe sig på at finde årsagerne til fejlene (der blev nedsat en ad hoc-taskforce) og foreslå og tilskynde til i videst muligt omfang at benytte forenklede betalingsordninger, hvor risikoen for fejl er mindre. På et mere globalt plan gennemfører Kommissionen sammen med interessenterne en forenklingsproces, hvor alle retsakter og retningslinjer vurderes med henblik på at identificere alle muligheder for forenkling og foretage de nødvendige ændringer så hurtigt som muligt: på kort sigt for delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter og på mellemlang sigt for basisretsakterne. F) Afbrydelser og suspensioner inden for den fælles landbrugspolitik: hurtige og effektive instrumenter, som Kommissionen kan benytte med henblik på at beskytte EU-budgettet Disse forebyggende foranstaltninger (afbrydelse vedrørende ELFUL og suspension eller reduktion for både EGFL og ELFUL) vil sætte Kommissionen i stand til at handle umiddelbart og effektivt og beskytte EU-budgettet, idet der ikke vil blive gennemført nye betalinger, eller betalingerne vil blive nedbragt til niveauet for den skønnede risiko under suspensionen. Som det altid har været tilfældet i de forudgående programmeringsperioder, vil uregelmæssige betalinger, der allerede er foretaget, blive dækket fuldt ud via de finansielle nettokorrektioner. Se afsnit 2.1 ovenfor for flere oplysninger. 2.4.Samhørighed 2.4.1. Situation indtil programmeringsperioden 2007-2013 Midler, der blev frigivet efter finansielle korrektioner inden for samhørighedsområdet, kunne genbruges og erstattes af forskriftsmæssige udgifter i løbet af programmets livscyklus. På grund af den retlige ramme var finansielle nettokorrektioner, der medførte tilbagebetaling til EU-budgettet af tidligere udbetalte beløb, generelt undtagelsen under programgennemførelsen. 2.4.2. Forbedringer planlagt for perioden 2014-2020

A) Finansielle nettokorrektioner Der blev indført en væsentlig ændring for programmeringsperioden 2014-2020, idet Kommissionen i henhold til visse betingelser fastlagt i artikel 145, stk. 7, i forordningen om fælles bestemmelser skal vedtage en afgørelse om anvendelse af en finansiel nettokorrektion. I sådanne tilfælde fjernes den nugældende mulighed for, at medlemsstaten kan acceptere korrektionen og genbruge det pågældende EU-beløb. Finansielle nettokorrektioner i perioden 2014-2020 skaber derfor et yderligere incitament for medlemsstaterne til at forbedre deres forvaltnings- og kontrolsystemer endnu mere, eftersom disse korrektioner vil nedbringe de midler, der er øremærket en bestemt medlemsstat, når man ved EU-revision finder alvorlige mangler, der ikke hidtil har været påvist, indberettet eller afhjulpet af medlemsstaten. B) Incitamenter for medlemsstaterne til at forbedre deres kontroller Når programmyndighederne udarbejder regnskaberne, forvaltningserklæringen og revisionserklæringen, bør de opnå en rimelig vished gennem sådanne kontrolprocedurer for, at alle materielle uregelmæssigheder er blevet afhjulpet, og at eventuelle alvorlige mangler hvor som helst i forvaltnings- og kontrolsystemerne er afhjulpet eller under afhjælpning. Revisionsmyndighederne vil spille en større rolle for fremlæggelsen af revisionserklæringer hvert år for hvert program, idet deres revisionserklæringer vil blive baseret på årlige risici for resterende fejlforekomster. Resterende fejlforekomster, som medlemsstaterne indberetter, vil blive vurderet og valideret af Kommissionens GD'er, når disse udarbejder deres årlige aktivitetsrapporter. Inden for den nye finansforvaltningscyklus er den 15. februar efter hvert regnskabsår skæringsdatoen. Inden den dato skal medlemsstaterne forelægge Kommissionen programmets regnskaber, forvaltningserklæring, revisionserklæring og tilhørende rapporter. Medlemsstaterne skal attestere lovligheden og den formelle rigtighed af de udgifter, der indgår i deres årsregnskaber. C) Finansielle korrektioner for uregelmæssigheder/mangler, der er konstateret før 15. februar hvert år Reglerne for programmeringsperioden 2014-2020 om finansielle korrektioner af uregelmæssigheder, der konstateres før den 15. februar hvert år, er de samme som for perioden 2007-2013. Formålet er at opretholde medlemsstaternes incitament til selv at påvise og korrigere uregelmæssigheder. Uregelmæssige udgifter, der påvises ved nationale kontroller eller revisioner, skal trækkes ud af regnskaberne, inden disse forelægges Kommissionen senest den 15. februar hvert år. Når medlemsstaten har gjort dette, vil den kunne genbruge de således korrigerede beløb til nye støtteberettigede aktiviteter under programmet i lighed med programmeringsperioden 2007-2013. I tilfælde af EU-revisioner, der foretages af udgifter, inden de attesterede regnskaber forelægges Kommissionen, og hvorved man har fundet uregelmæssigheder, der kræver finansielle korrektioner, er der to mulige scenarier som i perioden 2007-2013: 1) Hvis medlemsstaten er enig i den finansielle korrektion og foretager det fornødne, kan den genbruge det korrigerede beløb til nye støtteberettigede aktiviteter (artikel 145, stk. 5, i forordningen om fælles bestemmelser). 2) Hvis medlemsstaten er uenig, vil Kommissionen vedtage en afgørelse om finansielle korrektioner efter en kontradiktorisk procedure, som er beskrevet i artikel 145 i forordningen om fælles bestemmelser. Den finansielle korrektion vil altid være en nettokorrektion, og bevillingen til programmet og medlemsstaten vil blive nedsat tilsvarende. D) Kommissionens vurdering af lovligheden og den formelle rigtighed på grundlag af regnskaber, revisionserklæring og ledsagende dokumenter indsendt inden den 15. februar hvert år Kommissionen vil gennemgå og bedømme revisionserklæringerne (elementer vedrørende systemernes funktion og lovlighed og formelle rigtighed) og de årlige kontrolrapporter, herunder de indberettede resterende fejlforekomster, samt forvaltningserklæringer og årlige sammendrag inden tre måneder efter modtagelsen af disse dokumenter senest den 15. februar. Kommissionen vil på dette grundlag foretage sin risikovurdering og fastlægge sin revisionsplan med angivelse af de fornødne risikobaserede revisioner, der er målrettet de udvalgte højrisikoprogrammer. Kommissionen vil udføre sine risikobaserede revisioner indtil indgivelsen af den næste vishedspakke. Den vil ved hjælp af skrivebordskontroller, kontroller på stedet og gentagelse af udvalgte nationale revisioner, herunder på aktivitetsniveau, undersøge, om de indberettede oplysninger er pålidelige og derfor udgør et tilstrækkeligt grundlag for at opnå vished for lovlighed og formel rigtighed. Revisionsprogrammer med en væsentlig virkning for Kommissionens betalinger til den pågældende fond i regnskabsåret vil blive prioriteret. Medlemsstaternes myndigheders hidtidige indsats vil også blive taget i betragtning i de risikobaserede kriterier for revisionsprioriteringen. E) Identifikation under EU-revisioner af uregelmæssigheder, der tyder på en alvorlig mangel, efter den 15. februar hvert år Hvis der ved EU-revisioner (udført af Kommissionen, inkl. OLAF og Revisionsretten) efter den 15. februar hvert år findes uregelmæssigheder, der tyder på en alvorlig mangel, som påvirker det pågældende regnskabsår, har Kommissionen pligt til at vedtage en formel afgørelse om at anvende en finansiel nettokorrektion, hvis forordningens betingelser er opfyldt. Den deraf følgende finansielle korrektion vil altid være en nettokorrektion, fordi programbevillingen og den samlede bevilling til den pågældende medlemsstat automatisk reduceres med korrektionsbeløbet, selv om medlemsstaten accepterer den finansielle korrektion. F) Styrket retsgrundlag I henhold til forordningen om fælles bestemmelser har Kommissionen beføjelse til i en delegeret retsakt at fastlægge detaljerede regler om kriterierne for at vurdere forvaltnings- og kontrolsystemernes effektive funktionsmåde, herunder de væsentligste former for mangler, kriterierne for fastlæggelse af, hvilket niveau af finansiel korrektion der skal anvendes, og kriterierne for anvendelsen af faste takster eller ekstrapolerede finansielle korrektioner. Den delegerede retsakt blev vedtaget den 3. marts 2014 (Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 480/2014). Kommissionen har derfor et stærkere retsgrundlag end i programmeringsperioden 2007-2013, hvor der indgik lignende elementer i en ikkebindende vejledende note. Desuden vil kriterierne for vurderingen af og niveauet for faste korrektioner være kendt på forhånd af alle programmets interessenter. G) Fastholdelse af faste korrektionssatser De faste korrektionssatser, der allerede er anvendt i tidligere programmeringsperioder, fastholdes, dvs. 5 %, 10 %, 25 % og 100 %. Denne tilgang er blevet bekræftet af Domstolens retspraksis. Ikke desto mindre skal der i henhold til forordningen om fælles bestemmelser ved afgørelsen om at anvende et givet omfang af finansiel korrektion tages hensyn til proportionalitet og til restrisikoen for EU-budgettet. Derfor skal Kommissionen, når anvendelsen af en fast korrektion, der er fastsat i overensstemmelse med den delegerede retsakt, ville være uforholdsmæssig, anvende en nedsat sats for den faste korrektion.

H) Øget korrektionsgrad for gentagne mangler Til tilfælde, hvor den samme mangel konstateres igen ved EU-revisioner trods en tidligere finansiel korrektion, har Kommissionen indsat en bestemmelse i den delegerede retsakt, der gør det muligt at anvende en højere korrektionssats end ved den første finansielle korrektion. Dette er et klart budskab til medlemsstaterne om, at de skal sikre en hurtig og permanent tilretning af deres forvaltnings- og kontrolsystemer, når der er fundet en alvorlig mangel. I) Andre foranstaltninger, der allerede er i kraft, vil fortsat blive anvendt De to nye muligheder, dvs. muligheden for at pålægge finansielle nettokorrektioner og indførelsen af den årlige vishedspakke, vil blive føjet til fortsættelsen af den eksisterende strenge politik for afbrydelser og suspensioner og den stærke tilskyndelse til at udnytte alle forenklingsmuligheder. Dette bør udløse en yderligere forbedring af gennemførelsen af samhørighedspolitikken i den nye programmeringsperiode. 2.5.Direkte forvaltning For udgifter under direkte forvaltning har Kommissionen indført kontrolrammer med henblik på at forebygge, opdage og forhindre uregelmæssigheder i forskellige faser af processen for forvaltning af tilskud for at opfylde både operationelle og finansielle mål. En oversigt over de kontroller, der er foretaget inden for to centrale områder, hvor udgifter forvaltes direkte, dvs. forskning og international bistand, er anført nedenfor. For udgifter til forskning indledes kontrolrammen med udviklingen af et arbejdsprogram, der er genstand for en omfattende høringsproces for at sikre, at det opfylder alle interessenters forventninger bedst muligt og maksimerer forskningsresultaterne. Efter vurderingen af forslag gennemføres der yderligere kontroller, mens de udvalgte forslag omdannes til retligt bindende kontrakter. Projektgennemførelsen overvåges i hele projektets levetid. Der foretages forudgående kontrol af alle betalinger af betalingsanmodninger efter standardprocedurer, der (for betalinger over 375 000 EUR) omfatter en revisionserklæring fra en autoriseret revisor. Ud over standardkontroller kan der foretages yderligere målrettede kontroller afhængigt af de modtagne oplysninger og risikoen i forbindelse med transaktionen. En vigtig kilde til vished er dybdegående kontroller af en stikprøve udtaget hos støttemodtagerne, efter at omkostningerne er afholdt og anmeldt. Der udføres mange sådanne dybdegående kontroller i programmets samlede levetid. Beløb, der er betalt ud over det skyldige, inddrives, og systematiske fejl overføres til alle løbende engagementer med en støttemodtager. På området for internationalt samarbejde og udvikling har Kommissionen indført en kontrolramme med henblik på at forebygge, opdage og forhindre uregelmæssigheder i forskellige faser af gennemførelsen af finansiering, som finder anvendelse på alle forvaltningsmåder (direkte og indirekte), der anvendes i forbindelse med denne gennemførelse. Under denne strategi vælges først det mest hensigtsmæssige værktøj til udformning af planlægningsdokumenterne og de endelige afgørelser, som derefter omdannes til faktiske kontroller, der foretages i alle gennemførelsesfaser. Med hensyn til finansiel kontrol består systemet af en række instrumenter, der systematisk anvendes på gennemførelsen af kontrakter og tilskud under alle former for forvaltning: forudgående kontroller af betalinger, revisioner udført af Kommissionen efter en revisionsplan, udgiftskontroller udført inden udbetaling af tilskud til støttemodtagere, kontrolbesøg hos internationale organisationer og overordnet efterfølgende kontrol på grundlag af den årlige undersøgelse af resterende fejlforekomster. I tillæg til de midler, der er fastsat ved finansforordningen, sikres EU's finansielle interesser derfor gennem Kommissionen efterfølgende kontrol af de enkelte transaktioner samt efterfølgende kontroller eller revisioner og gennem den deraf følgende inddrivelse af ubehørigt udbetalte midler, hvis de aftalte procedurer ikke er blevet overholdt, eller hvis aktiviteterne ikke var berettigede til EU-støtte. 2.6.Forvaltnings- og kontrolsystemernes omkostningseffektivitet I overensstemmelse med finansforordningens krav er et vigtigt mål med Kommissionens resultatfokuserede budgetstrategi at sikre omkostningseffektivitet ved udformningen og gennemførelsen af forvaltnings- og kontrolsystemer, der har til formål at forebygge eller identificere og korrigere fejl. Kontrolstrategier bør derfor omfatte en højere grad af kontrol og kontrolhyppighed på de mere risikofyldte områder og sikre, at kontrollerne altid tilfører værdi. Dette er vigtigt, fordi kontroller pålægger modtagerne en stor administrativ byrde og i nogle tilfælde kan afholde nogen fra at deltage i programmerne. Ineffektive kontrolsystemer koster desuden mange ressourcer, som ellers kunne have bidraget til at skabe resultater. Rapporteringen om omkostningseffektivitet blev bedre i de årlige aktivitetsrapporter for 2014. Alle Kommissionens tjenestegrene, som nåede frem til en konklusion med hensyn til deres forvaltnings- og kontrolsystemers omkostningseffektivitet, anførte, at værdien af de kvantificerbare og/eller ikkekvantificerbare fordele overstiger ulemperne og/eller udviser en stabil eller positiv tendens. Kommissionen pålagde sine tjenestegrene at udvikle en fælles model til at beregne deres fordele og ulemper ved kontroller for at skabe større konsekvens og opnå pålidelige resultater, der kan bruges til at bestemme det eksisterende kontrolsystems relative omkostningseffektivitet (se Kommissionens sammenfatning af 2014). For udgifter under delt forvaltning skal medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolaktiviteter medregnes, når omkostningerne og kontrollernes omkostningseffektivitet beregnes. 3.FINANSIELLE KORREKTIONER OG INDDRIVELSER I 2014 3.1.Oversigt Tabel 3.1: Oversigt over finansielle korrektioner og inddrivelser i 2014 mio. EUR FFR-udgiftsområde EU-budgetbetalinger i alt i 2014 Løbende finansielle korrektioner i alt ved udgangen af 2014 Finansielle korrektioner og inddrivelser bekræftet i alt i 2014 I procent af betalinger fra EU-budgettet Finansielle korrektioner og inddrivelser gennemført i alt i 2014 I procent af betalinger fra EU-budgettet Intelligent og inklusiv vækst 67 683 1 018 2 198 3,2 % 1 828 2,7 % EFRU 29 841 360 1 330 4,5 % 1 084 3,6 % Samhørighedsfonden8 13 464 22 292 2,2 % 236 1,8 % Den Europæiske Socialfond 10 623 636 343 3,2 % 290 2,7 % Interne politikker 13 755 - 232 1,7 % 218 1,6 % Bæredygtig vækst: naturressourcer 56 584 4 892 2 355 4,2 % 1 302 2,3 % EGFL 44 287 3 789 1 862 4,2 % 946 2,1 % Udvikling af landdistrikter 11 191 960 385 3,4 % 252 2,3 % FIUF/EFF 689 47 67 9,8 % 66 9,6 % EUGFL, Udviklingssektionen 6 95 18 294,2 % 18 294,2 % Interne politikker 411 - 23 5,6 % 19 4,6 % Sikkerhed og EU-borgerskab 1 711 - 42 2,5 % 42 2,5 % Migration og indre anliggender 400 - 5 1,3 % 5 1,3 % Interne politikker 1 311 - 37 2,8 % 37 2,8 % Et globalt Europa 7 206 Ikke relevant 127 1,8 % 108 1,5 % Eksterne politikker 7 206 - 127 1,8 % 108 1,5 % Forvaltning 8 819 Ikke relevant 5 0,1 % 5 0,1 % Forvaltning 8 819 - 5 0,1 % 5 0,1 % I alt 142 003* 5 909 4 728 3,3 % 3 285 2,3 %

* Ikke medregnet 29 mio. EUR betalt til Kroatien under udgiftsområdet vedrørende kompensationer og 465 mio. EUR udbetalt under udgiftsområdet vedrørende Særlige instrumenter. Bemærk, at tallene ovenfor adskiller sig fra tallene i OLAF's rapport om beskyttelse af EU's finansielle interesser, da OLAF's rapport blev offentliggjort på et tidligere tidspunkt, hvor kun foreløbige tal var tilgængelige. Landbrug: I 2014 vedtog Kommissionen tre efterprøvende regnskabsafslutningsafgørelser vedrørende 56 individuelle finansielle nettokorrektioner til en samlet værdi af 443 mio. EUR (0,8 % af de budgetterede landbrugsudgifter for 2014). En yderligere finansielt betydelig efterprøvende regnskabsafslutningsafgørelse var blevet udarbejdet ved udgangen af 2014, og medlemsstaterne var formelt blevet hørt i Komitéen for Landbrugsfondene inden årets udgang. Denne afgørelse, som vedrørte et beløb på 1,4 mia. EUR (og omfattede 56 individuelle korrektioner), blev vedtaget af Kommissionen i januar 2015 . På grundlag af internationalt anerkendte standarder blev dette beløb bogført som "bekræftet" i regnskabsåret 2014. Samhørighed: Programmeringsperioden 2000-2006 Den fremskredne fase for afslutningen af EFRU-programmer og projekter under Samhørighedsfonden førte til yderligere finansielle korrektioner til et samlet beløb på 543 mio. EUR, som blev pålagt og accepteret af medlemsstaterne i 2014: - 451 mio. EUR i finansielle korrektioner vedrørende afslutningen af EFRU-programmer i ni medlemsstater, hvoraf de vigtigste vedrørte Italien (231 mio. EUR) og Spanien (119 mio. EUR) - 92 mio. EUR accepteret af 11 medlemsstater vedrørende projekter under Samhørighedsfonden, hvoraf den største vedrørte Slovakiet (70 mio. EUR). Med hensyn til ESF er alle 239 programmer blevet afsluttet inden for rammerne af afslutningsprocessen (209 helt og 30 delvist afsluttet). I 2014 beløb de bekræftede og gennemførte finansielle korrektioner sig til 133 mio. EUR. Medlemsstaterne med de største bekræftede og gennemførte finansielle korrektioner var henholdsvis Spanien (99 mio. EUR) og Italien (20 mio. EUR). Afslutningsprocessen blev i øvrigt afsluttet for Belgien, Tyskland, Grækenland, Frankrig, Østrig, Slovakiet og Det Forenede Kongerige. Italien og Spanien accepterede ikke visse forslag til afslutning, og prækorrektionsproceduren er blevet indledt – se afsnit 4.2.3 for flere oplysninger. Der blev opnået betydeligt fremskridt i 2014 med hensyn til afslutningen af det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet (FIUF). Ved udgangen af 2014 var 53 programmer ud af 60 blevet afsluttet. De fleste af de omhandlede finansielle korrektioner blev gennemført via indtægtsordrer. Programmeringsperioden 2007-2013 De bekræftede finansielle korrektioner i 2014 vedrørende EFRU og Samhørighedsfonden beløb sig til 294 mio. EUR. Dette er resultatet af Kommissionens strenge politik for tilsyn og afbrydelse og det stigende antal handlingsplaner med finansielle korrektioner, som medlemsstaterne har accepteret og gennemført som følge af afbrydelses- eller præsuspensionsskrivelser afsendt af Kommissionens anvisningsberettigede. Under ESF er 209 mio. EUR blevet bekræftet, og 156 mio. EUR er blevet gennemført, hvoraf 95 mio. EUR blev bekræftet i 2014, og 61 mio. EUR blev bekræftet i de foregående år. 89 % af de finansielle korrektioner, der blev bekræftet i 2014 og de foregående år, er blevet gennemført. Det efterlader et beløb på 118 mio. EUR, som endnu ikke er gennemført. Medlemsstaterne med de største korrektioner er Spanien (56 mio. EUR), Rumænien (43 mio. EUR), Polen (32 mio. EUR) og Frankrig (20 mio. EUR). De finansielle korrektioner, som blev gennemført i 2014, omfatter et beløb på 64 mio. EUR i finansielle korrektioner ved kilden. Det betyder, at disse finansielle korrektioner foretages af medlemsstaternes myndigheder, når udgiften anmeldes til Kommissionen, ved anvendelse af faste korrektioner efter Kommissionens revision. De bekræftede finansielle korrektioner for Den Europæiske Fiskerifond (EFF) steg med mere end 80 % i forhold til 2013, primært som resultat af Kommissionens revisioner og bilagskontroller. Ved at tilbagetrække ikkestøtteberettigede udgifter fra den efterfølgende betalingsanmodning kan sådanne finansielle korrektioner hurtigt gennemføres. Programmeringsperioden 2014-2020 Den første regnskabsperiode var ikke afsluttet i 2014, og der var endnu ikke udpeget myndigheder for de fleste af programmerne. Derfor er revisionsaktiviteter vedrørende anmeldelsen af udgifter endnu ikke blevet behandlet. 3.2.Løbende finansielle korrektioner pr. 31. december 2014 Løbende finansielle korrektioner er den indledende fase, hvor procedurerne vedrørende en finansiel korrektion er blevet indledt, men hvor den kontradiktoriske procedure med den berørte medlemsstat endnu ikke er afsluttet. De anførte beløb er kun foreløbige skøn fra Kommissionens tjenestegrene og kan ændres, indtil Kommissionen har vedtaget sin endelige afgørelse. 3.3.Finansielle korrektioner bekræftet i 2014

I dette afsnit gives der forskellige illustrationer af de finansielle korrektioner, som blev bekræftet i 2014. Der gøres opmærksom på, at nedenstående data og kort kun vedrører ét år, nemlig 2014. Størrelsen af det samlede korrektionsbeløb og fordelingen på medlemsstater kan ændre sig betydeligt afhængigt af året. Derfor skal en hensigtsmæssig vurdering af tilsyns- og kontrolsystemernes korrektionskapacitet i overensstemmelse med arten af denne udgift baseres på et flerårigt perspektiv (se afsnit 4).

3.3.1. Fordeling på medlemsstater Kort og tabel 3.3.1: Finansielle korrektioner bekræftet i 2014 sammenlignet med modtagne EU-betalinger fordelt på medlemsstater Medlemsstat Betalinger modtaget fra EU-budgettet i 2014

(mio. EUR) Finansielle korrektioner bekræftet i 2014 (mio. EUR) Finansielle korrektioner bekræftet i 2014 i % af betalinger modtaget fra EU-budgettet i 2014 Belgien 1 028 25 2,4 % Bulgarien 2 096 148 7,1 % Den Tjekkiske Republik 4 152 441 10,6 % Danmark 1 212 9 0,7 % Tyskland 9 712 39 0,4 % Estland 610 2 0,3 % Irland 1 376 18 1,3 % Grækenland 6 829 187 2,7 % Spanien 10 219 379 3,7 % Frankrig 11 159 1 383 12,4 % Kroatien 407 - Ikke relevant Italien 9 450 401 4,2 % Cypern 237 - Ikke relevant Letland 1 005 5 0,5 % Litauen 1 774 9 0,5 % Luxembourg 79 0 0,0 % Ungarn 6 342 189 3,0 % Malta 221 0 0,2 % Nederlandene 1 285 (30)* (2,3 %) Østrig 1 301 15 1,2 % Polen 17 088 49 0,3 % Portugal 4 772 50 1,0 % Rumænien 5 775 295 5,1 % Slovenien 1 078 15 1,4 % Slovakiet 1 577 142 9,0 % Finland 866 7 0,8 % Sverige 1 338 4 0,3 % UK 5 685 62 1,1 % Interreg 1 866 44 2,4 % I alt 110 537 3 890 3,5 % Der er i ovenstående kort taget højde for den relative vægt af bekræftede finansielle korrektioner for hver medlemsstat sammenlignet med betalinger modtaget fra EU-budgettet i 2014. Lysegråt betegner de medlemsstater, som ligger under gennemsnittet på 3,5 %. Rødt betegner de medlemsstater, som ligger over gennemsnittet på 3,5 %.

* Det negative beløb for Nederlandene ovenfor følger af EU-Domstolens dom, hvorefter Kommissionen skal godtgøre Nederlandene.



3.3.2. Fordeling af faste korrektioner bekræftet i 2014 Tabel 3.3.2: Fordeling af faste korrektioner bekræftet i 2014 Finansielle korrektioner i alt (mio. EUR) Faste finansielle korrektioner* bekræftet i 2014 (mio. EUR) Landbrug EGFL 1 649 644** ELFUL 220 168** Samhørighed EFRU og Samhørighedsfonden 1 622 890 Den Europæiske Socialfond 342 223 EUGFL, Udviklingssektionen 13 0 EFF/FIUF 39 3 Interne politikker 5 5 I alt 3 890 1 933 * Herunder ekstrapolerede korrektioner. ** Dette er et bedste skøn. De fleste finansielle korrektioner omfatter beløb baseret på præcise beregninger og faste satser. Faste korrektioner er et nyttigt redskab, der anvendes, når det tilknyttede beløb ikke kan kvantificeres på grundlag af en repræsentativ statistisk stikprøve, eller når individuelle fejls indvirkning på udgifterne ikke kan kvantificeres præcist. Dette betyder dog, at den medlemsstat, der gøres til genstand for den faste korrektion, bærer de finansielle konsekvenser, da korrektionerne ikke er direkte knyttet til enkeltstående uregelmæssigheder på projektplan, dvs. at der ikke er en bestemt støttemodtager, som pengene kan inddrives fra. 3.3.3. Fordeling af finansielle korrektioner foretaget ved kilden Tabel 3.3.3: Fordeling af finansielle korrektioner ved kilden bekræftet i 2014 Medlemsstat Finansielle korrektioner ved kilden bekræftet i 2014 (mio. EUR) Bulgarien 28 Den Tjekkiske Republik 407 Irland 0 Grækenland 88 Spanien 0 Frankrig 20 Italien 4 Litauen 0 Ungarn 152 Polen 14 Portugal 0 Rumænien 133 Slovakiet 56 UK 0 I alt 903

Korrektioner ved kilden for programmer under EFRU/Samhørighedsfonden i 2007-2013 blev for første gang indberettet i 2014. De vedrører beløb indberettet af medlemsstaterne i 2014 efter specifik anmodning fra Kommissionens tjenestegrene (anmodninger målrettet mod de mest fremtrædende tilfælde, hvor faste korrektioner er blevet anvendt som følge af problemer med offentlige udbudsprocedurer eller mangler i medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer). På denne måde er et beløb på 782 mio. EUR i finansielle korrektioner ved kilden kumulativt blevet identificeret i seks medlemsstater fra 2012 til udgangen af 2014. Eftersom 2014 er det første år, hvor sådanne oplysninger er indberettet, er hele beløbet for korrektioner ved kilden blevet tilskrevet 2014, selv om nogle af beløbene var anført i betalingsanmodninger, som blev sendt til Kommissionen i 2012 og 2013. De største finansielle korrektioner ved kilden for EFRU/Samhørighedsfonden vedrører Tjekkiet (398 mio. EUR), Ungarn (136 mio. EUR), Rumænien (92 mio. EUR), Grækenland (72 mio. EUR) og Slovakiet (56 mio. EUR). For ESF var følgende medlemsstater primært berørt af faste korrektioner, der blev anvendt samtidig med anmeldelsen af udgifterne til Kommissionen, hvilket førte til korrektion af nye udgifter: Rumænien (41 mio. EUR), Frankrig (20 mio. EUR), Ungarn (16 mio. EUR) og Polen (14 mio. EUR), hvilket giver et samlet beløb på 100 mio. EUR i finansielle korrektioner ved kilden bekræftet i 2014. For at løse de grundlæggende årsager, der ligger til grund for Rumæniens tilbagevendende problemer, der er identificeret under ESF, arbejder Kommissionen sammen med de nationale myndigheder for at styrke deres forvaltnings- og kontrolsystemer og følger omhyggeligt op på gennemførelsen af den aftalte handlingsplan. Den nationale revisionsmyndighed har desuden kontrolleret indkøbsproblemer i forbindelse med en række projekter med meget høj risiko, og de afslørede fejl korrigeres via finansielle korrektioner foretaget inden for de enkelte projekter (i stedet for den faste korrektion på 25 %). Kommissionen støtter også de rumænske myndigheders indsats for at styrke forenklingen og anvendelsen af værktøjet til forebyggelse og afsløring af svig, Arachne. 3.4.Finansielle korrektioner gennemført i 2014 I dette afsnit gives der forskellige illustrationer af de finansielle korrektioner, som blev gennemført i 2014. Der gøres opmærksom på, at nedenstående data og kort kun vedrører ét år, nemlig 2014. Størrelsen af det samlede korrektionsbeløb og fordelingen på medlemsstater kan ændre sig betydeligt afhængigt af året – se afsnit 4 for et billede over flere år.

3.4.1. Fordeling på medlemsstater Kort og tabel 3.4.1: Finansielle korrektioner gennemført i 2014 sammenlignet med modtagne EU-betalinger fordelt på medlemsstater Medlemsstat Betalinger modtaget fra EU-budgettet i 2014 (mio. EUR) Finansielle korrektioner gennemført i 2014 (mio. EUR) Finansielle korrektioner gennemført i 2014 i % af betalinger modtaget fra EU-budgettet i 2014 Belgien 1 028 17 1,7 % Bulgarien 2 096 31 1,5 % Den Tjekkiske Republik 4 152 336 8,1 % Danmark 1 212 9 0,7 % Tyskland 9 712 28 0,3 % Estland 610 1 0,2 % Irland 1 376 37 2,7 % Grækenland 6 829 321 4,7 % Spanien 10 219 391 3,8 % Frankrig 11 159 462 4,1 % Kroatien 407 - Ikke relevant Italien 9 450 324 3,4 % Cypern 237 - Ikke relevant Letland 1 005 5 0,5 % Litauen 1 774 0 0,0 % Luxembourg 79 0 0,2 % Ungarn 6 342 25 0,4 % Malta 221 0 0,0 % Nederlandene 1 285 34 2,7 % Østrig 1 301 7 0,5 % Polen 17 088 65 0,4 % Portugal 4 772 73 1,5 % Rumænien 5 775 93 1,6 % Slovenien 1 078 7 0,6 % Slovakiet 1 577 137 8,7 % Finland 866 8 0,9 % Sverige 1 338 4 0,3 % UK 5 685 89 1,6 % Interreg 1 866 43 2,3 % I alt 110 537 2 549 2,3 %

Der er i ovenstående kort taget højde for den relative vægt af gennemførte finansielle korrektioner for hver medlemsstat sammenlignet med betalinger modtaget fra EU-budgettet i 2014. Lysegråt betegner de medlemsstater, som ligger under gennemsnittet på 2,3 %. Rødt betegner de medlemsstater, som ligger over gennemsnittet på 2,3 %. 3.4.2. Fordeling af faste korrektioner gennemført i 2014 Tabel 3.4.2: Fordeling af faste korrektioner gennemført i 2014 Finansielle korrektioner i alt (mio. EUR) Faste finansielle korrektioner* gennemført i 2014 (mio. EUR) Samhørighed EFRU og Samhørighedsfonden 1 319 520 Den Europæiske Socialfond 289 185 EFF/FIUF 41 4 EUGFL 13 0 Interne politikker 5 5 I alt 1 667 714 * Herunder ekstrapolerede korrektioner Tal for landbrug foreligger ikke. 3.4.3. Fordeling af finansielle korrektioner foretaget ved kilden Tabel 3.4.3: Fordeling af finansielle korrektioner ved kilden gennemført i 2014 Medlemsstat Finansielle korrektioner ved kilden gennemført i 2014 (mio. EUR) Tjekkiet 274 Irland 0 Grækenland 60 Spanien 0 Frankrig 20 Italien 4 Litauen 0 Ungarn 21 Polen 13 Portugal 0 Rumænien 50 Slovakiet 56 Det Forenede Kongerige 0 I alt 499 For EFRU/Samhørighedsfonden kan 430 mio. EUR (55 %) af beløbet på 782 mio. EUR i finansielle korrektioner ved kilden, som var indberettet i 2014, anses for allerede gennemført. De primært berørte medlemsstater er Tjekkiet (271 mio. EUR), Grækenland (60 mio. EUR) og Slovakiet (56 mio. EUR). Med hensyn til korrektioner ved kilden under ESF var følgende medlemsstater primært berørt af faste korrektioner, der blev anvendt samtidig med anmeldelsen af udgifterne til Kommissionen, hvilket førte til korrektion af nye udgifter: Frankrig (20 mio. EUR), Ungarn (16 mio. EUR), Polen (13 mio. EUR) og Rumænien (11 mio. EUR). 3.5.Inddrivelser Tabel 3.5: Inddrivelser bekræftet og gennemført i 2014

mio. EUR FFR-udgiftsområde Inddrivelser bekræftet i alt i 2014 Inddrivelser gennemført i alt i 2014 Intelligent og inklusiv vækst 233 220 EFRU 0 1 Samhørighedsfonden 0 0 Den Europæiske Socialfond 1 1 Interne politikker 232 218 Bæredygtig vækst: naturressourcer 435 366 EGFL 213 150 Udvikling af landdistrikter 165 167 FIUF/EFF 29 25 EUGFL, Udviklingssektionen 5 5 Interne politikker 23 19 Sikkerhed og EU-borgerskab 37 37 Interne politikker 37 37 Et globalt Europa 127 108 Eksterne politikker 127 108 Forvaltning 5 5 I alt 838 736 Landbrug: I perioden 2008-2014 reviderede Kommissionen den korrekte anvendelse af reglerne for inddrivelser gennem 32 revisionsmissioner til 19 medlemsstater (herunder alle EU-15-medlemsstaterne med lav inddrivelsesprocent for tilfælde registreret siden 2007). Der følges op på de mangler, som er konstateret ved disse revisioner, i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning. Med undtagelse af to tilfælde (Italien og Irland) har medlemsstaternes myndigheder generelt indført tilstrækkelige procedurer til at beskytte EU's finansielle interesser. Den omhu, som medlemsstaternes myndigheder udviser ved inddrivelsen i de vigtigste enkelte sager om uregelmæssigheder, vurderes i forbindelse med 25 yderligere efterprøvende regnskabsafslutninger, som endnu ikke er afsluttet (skrivebordsrevisioner). I 2012 afslørede en OLAF-undersøgelse alvorlige problemer hos det italienske betalingsorgan vedrørende udførligheden af debitorernes regnskab, udskrivningen af visse lån og en række nationale ordninger, der angiveligt var finansieret af EU-budgettet. Revisionsretten udtrykte desuden i forbindelse med revisionen for 2013 alvorlige bekymringer over de gældsforvaltningssystemer, der var gennemført i Italien (AGEA) og Irland (DAFF). Kommissionen tog dette i betragtning i sin risikoanalyse og gennemførte i september 2014 en revisionsmission til Italien og vil gennemføre en revisionsmission til Irland for revisionsåret 2015-2016. 3.6.Mangler i medlemsstaternes forvaltning og kontrol identificeret i 2014 og gennemførte foranstaltninger 3.6.1. Landbrug og udvikling af landdistrikter Væsentlige mangler, der bemærkes i medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer af medlemsstaterne selv, Kommissionen, Revisionsretten og/eller OLAF (efterforskning af svig), følges nøje af Kommissionen, indtil den har opnået pålidelig dokumentation for, at svaghederne er blevet afhjulpet gennem indførelsen af passende foranstaltninger truffet af medlemsstaten, den uregelmæssige udgift, der tidligere var anmeldt, er blevet korrigeret, og det nye system har bevist sin pålidelighed i praksis. Med hensyn til direkte betalinger tog GD AGRI i sin årlige aktivitetsrapport for 2013 forbehold vedrørende 15 spanske betalingsorganer, Frankrig, Der Forenede Kongerige (England), Ungarn, Grækenland og Portugal. For Frankrig, Spanien og England, overvåger Kommissionen fortsat de afhjælpende handlingsplaner, som de nationale myndigheder har udarbejdet. For Portugal er handlingsplanen blevet gennemført. Selv om Grækenlands situation er blevet forbedret væsentligt, var handlingsplanen stadig ikke blevet gennemført fuldt ud i overensstemmelse med de fastsatte milepæle og tidsfrister, hvilket fik Kommissionen til at vedtage en gennemførelsesafgørelse om sænkning af de månedlige betalinger til udgifter, der er berørt af manglerne, for ansøgningsåret 2014. Med hensyn til Ungarn blev det ikke anset for nødvendigt at udarbejde en formel handlingsplan for de specifikke problemer, der gjorde sig gældende for 2013 og 2014. De vedrører kontrolsystemet, der skal revideres inden for rammerne af den nye ordning for direkte betalinger med virkning fra ansøgningsåret 2015. For så vidt angår Frankrig, følges den handlingsplan, der blev færdiggjort den 15. november 2013, op af kvartalsrapporter og evt. revisionsmissioner. I de årlige revisionsrapporter for 2013 justerede GD AGRI medlemsstaternes kontrolstatistikker, så de afspejler uopdagede og dermed ikkerapporterede fejl og beregnede en fejlforekomst på 5,2 %. Da dette arbejde blev udført på betalingsorgansniveau, kunne der benyttes en målrettet tilgang med hensyn til forbehold, og det bevirkede, at generaldirektøren kunne udstede forbehold for 31 betalingsorganer i stedet for hele ABB-aktiviteten. I 2014 styrkede Kommissionen igen de eksisterende handlingsplaner for at tage højde for ovennævnte forbehold på grundlag af udvidet samarbejde og analyse inden for Kommissionens tjenestegrene og intensiv dialog med medlemsstaterne. I overensstemmelse med denne strategi holdt den ad hoc-taskforce "AGRI", som blev nedsat i 2012, fortsat møder og udviklede en analyse og strategi inden for Kommissionen, mens alle medlemsstaterne indførte et forbedret system til indberetning om deres nationale handlingsplaner til nedbringelse af fejlforekomster. Dette omfatter en øget fokus på regelmæssig opfølgning på revisionsresultater og forbedrede indikatorer og milepæle til brug ved overvågning. I 2014 udviklede Kommissionen desuden et nyt IT-værktøj, der sætter den i stand til at indsamle og håndtere de oplysninger, den udtrækker fra de nationale handlingsplaner, på en mere effektiv og konsekvent måde. Siden 2013 er der afholdt fire seminarer om fejlforekomster, heraf to i 2014, med det formål at gøre status over gennemførelsen af handlingsplanerne, udveksle god praksis og give vejledning. Disse halvårlige seminarer tilrettelægges i fællesskab inden for rammerne af Udvalget for Udvikling af Landdistrikterne og Komitéen for Landbrugsfondene for at sikre, at både forvaltningsmyndigheder og betalingsorganer inddrages. Hvert halve år gøres der derfor status over den nøje overvågede opfølgningsproces. I mellemtiden varetog de områdeansvarlige opfølgningen af problemet over for medlemsstaterne på årlige møder og ad hoc-møder, i tilsynsudvalg og inden for rammerne af programændringer, hvis det var relevant. Parallelt hermed blev den relevante revisionskapacitet inden for Kommissionen styrket. Antallet af revisionsmissioner blev forhøjet, og revisionerne blev rettet mod specifikke problemer med tilknytning til fejlforekomster. Den retlige ramme understøtter desuden afbrydelse og suspension af betalinger, hvis der er tale om alvorlige mangler i forvaltnings- og kontrolsystemerne for udgifter, der er forpligtet under ELFUL i perioden 2007-2013 eller 2014-2020. Med hensyn til den nye retlige ramme (forordning (EU) nr. 1305/2013) sikrer artikel 62, at både forvaltningsmyndigheder og betalingsorganer gennemfører en forudgående vurdering af hvert programforslag og sørger for, at programforanstaltningerne kan verificeres og kontrolleres. Kommissionens tjenestegrene analyserer omhyggeligt denne vurdering, inden programmer godkendes. Endelig tildeles det europæiske netværk for landdistriktsudvikling en styrket rolle i udbredelsen af god praksis vedrørende nedbringelse af fejlforekomster. I første halvår 2015 blev der afholdt kurser for forvaltningsmyndigheder med følgende emner: forenklede omkostningsmodeller, omkostningernes rimelighed, offentlige udbud og resultatorienterede betalinger for miljøvenligt landbrug: en kollektiv tilgang. 3.6.2. Samhørighed For EFRU og Samhørighedsfonden 2007-2013 havde Kommissionens revisionsarbejde i 2014 fokus på fem revisionsundersøgelser og specifikke factfinding-besøg for at validere udvalgte fejlforekomster i årlige kontrolrapporter. For at kunne validere revisionsmyndighedernes revisionsresultater foretages der revisioner på stedet på programmyndighedsniveau og/eller formidlingsorganniveau, herunder sædvanligvis verifikationer af revisionsdokumentation ned til kilden, på stedet og på støttemodtager-/projektniveau. Som følge af dette revisionsarbejde kan Kommissionen generelt have tillid til det arbejde, der udføres af 42 ud af de 47 reviderede revisionsmyndigheder, som er ansvarlige for at revidere 91 % af tildelingerne under EFRU/Samhørighedsfonden for programmeringsperioden 2007-2013. Det revisionsarbejde, der blev udført fra 2010 til 2014, bekræfter, at medlemsstaternes forvaltningsverificeringer (kontroller på første niveau) fortsat er et centralt problem. Kommissionens revisioner af forvaltningsverificeringer i 2014 påviste faktisk svagheder i udførelsen af disse kontroller i 66 % af de gennemførte kontrolbesøg, navnlig på området for offentlige udbud (problemer blev konstateret under 58 % af kontrolbesøgene). Der blev konstateret andre problemer inden for områder, som f.eks. støtteberettigelse for operationer (revision af udvælgelsen af operationer i Ungarn, Rumænien, Grækenland, Italien og Slovenien) og statsstøtte (omhandlet i revisioner af programmer for konkurrenceevnen i Slovenien, Ungarn, Grækenland, Rumænien og Italien og under kontrolbesøget i Spanien inden for to formidlingsorganer). Inden for disse tre områder (offentlige udbud, støtteberettigelse og statsstøtte) rapporterer Revisionsretten også om problemer i sine revisioner.

En detaljeret analyse af de forbehold, som generaldirektøren har udstedt, og de tilknyttede handlingsplaner på programniveau, fremgår af GD REGIO's årlige revisionsrapport for 2014. For ESF vedrører de vigtigste resultater af systemrevisioner: udvælgelse af operationer, utilstrækkelige forvaltningsverificeringer, manglende revisionsspor, upålidelige IT-systemer, mangler i certificeringsprocessen, utilstrækkelig pålidelighed af revisionsrapporterne i det nationale system, overtrædelse af reglerne om offentlige udbud og manglende støtteberettigelse for udgifter. Forvaltningsverificeringer udført af medlemsstaterne er stadig et centralt problem. Kommissionens revisioner af forvaltningsverificeringer i 2014 bekræftede følgende primære svagheder i udførelsen af disse kontroller, som allerede blev udpeget i 2013: den formelle karakter af forvaltningsverificeringer, utilstrækkelige verificeringer af procedurer for offentlige udbud, utilstrækkelig struktur for/organisering af forvaltningsmyndigheden eller formidlingsorganet, mangel på uddannelse og tilsyn ved uddelegering af ansvar, forvaltningsverificeringer udført efter attesteringen af udgifter samt utilstrækkelig vejledning og uddannelse af støttemodtagere. I 2014 blev der taget forbehold i årlige revisionsrapporter som følge af mangler i forvaltnings- og kontrolsystemerne for følgende operationelle EFF-programmer: Tyskland (Mecklenburg-Vorpommern), Italien, Nederlandene, Polen og Rumænien. De fem berørte operationelle programmer var alle behæftet med væsentlige fejl, som er rapporteret i de årlige kontrolrapporter. Skrivelser med klare handlingsplaner blev sendt til alle de berørte medlemsstater med en angivelse af de foranstaltninger, der skal træffes, inden betalingerne vil blive genoptaget. 4.KUMULATIVE FINANSIELLE KORREKTIONER OG INDDRIVELSER INDTIL UDGANGEN AF 2014 4.1.Oversigt Kumulative tal giver nyttige oplysninger om betydningen af Kommissionens korrektionsmekanismer, især fordi de inddrager den flerårige karakter af programmer og projekter og udligner virkningen af enkeltstående begivenheder.



4.1.1. Perioden 2009-2014 Nedenstående figurer viser udviklingen i de finansielle korrektioner og inddrivelser, der er blevet bekræftet og gennemført i de sidste seks år: Figur 4.1: Finansielle korrektioner og inddrivelser i 2009-2014 (mia. EUR) Finansielle korrektioner og inddrivelser bekræftet i 2009-2014 (mia. EUR) Finansielle korrektioner og inddrivelser gennemført i 2009-2014 (mia. EUR) Gennemsnitsbeløbet for finansielle korrektioner og inddrivelser, som blev bekræftet pr. år i perioden 2009-2014, var på 3,2 mia. EUR eller 2,4 % af det gennemsnitlige beløb for betalinger fra EU-budgettet på 133 mia. EUR (delt forvaltning: 2,8 mia. EUR eller 2,8 % af de samlede gennemsnitlige betalinger på 102 mia. EUR; alle andre typer forvaltning: 366 mio. EUR eller 1,2 % af de samlede gennemsnitlige betalinger på 30,5 mia. EUR). De bekræftede beløb udviser en let stigende tendens, hvilket viser, at den flerårige kontrolramme er effektiv med hensyn til beskyttelse af EU-budgettet over tid. Det gennemsnitlige beløb for gennemførte finansielle korrektioner og inddrivelser i perioden 2009-2014 var 2,8 mia. EUR, hvilket udgør 2,1 % af de samlede gennemsnitlige betalinger fra EU-budgettet i denne periode (delt forvaltning: 2,5 mia. EUR eller 2,4 % af de samlede gennemsnitlige betalinger; alle andre typer forvaltning: 356 mio. EUR eller 1,2 % af de samlede gennemsnitlige betalinger). Den ovenfor viste stigende tendens kan forklares ved afslutningen af programmeringsperioden 2000-2006, idet et betydeligt antal finansielle korrektioner og inddrivelser først er blevet gennemført på det tidspunkt (se nedenfor). For landbrugsområdet afspejles virkningen af gennemførelse af visse finansielle nettokorrektioner via tre årlige ratebetalinger i en lavere stigning i de faktisk gennemførte beløb sammenlignet med de beløb, Kommissionen har truffet afgørelse om. 4.1.2. Domstolens afgørelser om finansielle korrektioner vedrørende udgifter under regionalpolitikken I 2015 afsagde Domstolen dom om annullation af en række afgørelser om finansielle korrektioner vedrørende udgifter under regionalpolitikken vedtaget mellem 2008 og 2010. Disse korrektioner beløb sig til i alt næsten 0,5 mia. EUR og vedrørte programmeringsperioden 1994-1999. Dommene afspejler proceduremæssige spørgsmål, der følger af forordning (EF) nr. 1083/2006. Kommissionen er i gang med at analysere betydningen. 4.2.Finansielle korrektioner

4.2.1. Oversigt Tabel 4.2.1: Kumulative finansielle korrektioner bekræftet og gennemførelsesprocent indtil udgangen af 2014 mio. EUR Programmeringsperiode Kumulative EGFL-afgørelser Finansielle korrektioner bekræftet ved udgangen af 2014 i alt Gennemførelsesprocent indtil udgangen af 2014 Finansielle korrektioner bekræftet ved udgangen af 2013 Gennemførelsesprocent indtil udgangen af 2013 Perioden 1994-1999 Perioden 2000-2006 Perioden 2007-2013 Landbrug - 126 580 10 808 11 514 82,8 % 9 634 89,6 % EGFL - - - 10 808 10 808 83,7 % 9 148 90,0 % Udvikling af landdistrikter - 126 580 Ikke relevant 706 69,3 % 486 83,2 % Samhørighedspolitikken 2 723 8 437 3 043 Ikke relevant 14 203 92,2 % 12 189 93,8 % EFRU 1 794* 5 638 1 541 Ikke relevant 8 973 91,9 % 7 643 93,8 % Samhørighedsfonden 268 780 448 Ikke relevant 1 496 88,7 % 1 204 90,7 % Den Europæiske Socialfond 560 1 811 1 029 Ikke relevant 3 399 96,5 % 3 057 97,9 % FIUF/EFF 100 125 25 Ikke relevant 250 60,4 % 211 51,8 % EUGFL, Udviklingssektionen 2 83 - Ikke relevant 85 100,0 % 73 100 % Andet - - - Ikke relevant 9 100,0 % 4 100 % I alt 2 723 8 563 3 623 10 808 25 726 88,0 % 21 827 91,9 % * I 2015 gav Domstolen de modtagende medlemsstater medhold i en række retssager (0,5 mia. EUR) vedrørende finansielle korrektioner under EFRU gennemført i 2008/10 (se afsnit 4.1.2.). De forskellige programmeringsperioder under samhørighedspolitikken viser klart den flerårige karakter af EU's budgetcyklus. Da perioden 2000-2006 nærmer sig sin afslutning, er de finansielle korrektioner meget betydelige, især sammenlignet med perioden 2007-2013. De finansielle korrektioner for denne nyere periode forventes at fortsætte stigningstakten i de kommende år, efterhånden som programmerne afsluttes (nogle nærmer sig udbetalingstærsklen på 95 %), men bør være mindre end i tidligere programmeringsperioder på grund af de vellykkede forebyggende foranstaltninger. 4.2.2. Landbrug – EGFL: finansielle korrektioner under den efterprøvende regnskabsafslutning Med hensyn til EGFL beløber de samlede finansielle korrektioner, som Kommissionen har truffet afgørelse om siden 1999, sig til i alt 10 808 mio. EUR (fra 47 vedtagne afgørelser). Den gennemsnitlige korrektionsprocent pr. regnskabsår for perioden 1999-2014 har været 1,7 % af udgifterne. Når Kommissionen har vedtaget korrektionerne, gennemføres de normalt automatisk, medmindre en medlemsstat har fået mulighed for at betale via tre årlige afdrag. Tabel 4.2.2: EGFL: Kumulative finansielle korrektioner vedtaget under den efterprøvende regnskabsafslutning fra 1999 til udgangen af 2014, fordelt efter medlemsstat mio. EUR Medlemsstat EGFL-betalinger modtaget fra EU-budgettet Betalinger modtaget i % af betalinger i alt Kumulerede finansielle korrektioner vedrørende EGFL ved udgangen af 2014 I procent sammenlignet med betalinger modtaget fra EU-budgettet I procent sammenlignet med det samlede beløb for finansielle korrektioner Belgien 12 243 1,9 % 43 0,4 % 0,4 % Bulgarien 2 583 0,4 % 69 2,7 % 0,6 % Tjekkiet 5 636 0,9 % 8 0,1 % 0,1 % Danmark 17 282 2,7 % 192 1,1 % 1,8 % Tyskland 87 523 13,4 % 198 0,2 % 1,8 % Estland 624 0,1 % 1 0,1 % 0,0 % Irland 19 570 3,0 % 49 0,3 % 0,5 % Grækenland 39 372 6,0 % 2 389 6,1 % 22,1 % Spanien 87 622 13,5 % 1 496 1,7 % 13,8 % Frankrig 138 554 21,3 % 2 519 1,8 % 23,3 % Kroatien 7 687 1,2 % - Ikke relevant Ikke relevant Italien 73 157 11,2 % 1 874 2,6 % 17,3 % Cypern 395 0,1 % 10 2,4 % 0,1 % Letland 897 0,1 % 0 0,1 % 0,0 % Litauen 2 474 0,4 % 18 0,7 % 0,2 % Luxembourg 471 0,1 % 5 1,1 % 0,0 % Ungarn 8 614 1,3 % 57 0,7 % 0,5 % Malta 32 0,0 % 0 0,9 % 0,0 % Nederlandene 17 214 2,6 % 183 1,1 % 1,7 % Østrig 11 173 1,7 % 12 0,1 % 0,1 % Polen 19 972 3,1 % 92 0,5 % 0,9 % Portugal 11 013 1,7 % 207 1,9 % 1,9 % Rumænien 6 117 0,9 % 196 3,2 % 1,8 % Slovenien 766 0,1 % 20 2,6 % 0,2 % Slovakiet 2 458 0,4 % 2 0,1 % 0,0 % Finland 8 440 1,3 % 31 0,4 % 0,3 % Sverige 11 235 1,7 % 117 1,0 % 1,1 % Det Forenede Kongerige 58 272 8,9 % 1 018 1,7 % 9,4 % I alt 651 394 100,0 % 10 808 1,7 % 100,0 %



Figur 4.2.2: EGFL: Medlemsstaternes kumulative finansielle korrektioner under den efterprøvende regnskabsafslutning fra 1999 til udgangen af 2014 sammenlignet med betalinger modtaget fra EU-budgettet 4.2.3. Samhørighedspolitikken: EFRU & ESF 2000-2006 Da 2000-2006-perioden nærmer sig sin afslutning, kan der opstilles en nyttig sammenligning mellem de samlede resultater af de korrigerende foranstaltninger og de samlede midler, der er brugt, hvilket gør det muligt at få et mere fuldstændigt billede af virkningen af korrektionsmekanismerne. Ultimo 2014 var det samlede beløb for de finansielle korrektioner af EFRU- og ESF-midlerne, baseret alene på Kommissionens tilsynsarbejde, 8,8 mia. EUR. Dette svarer til ca. 4,1 % af tildelingerne (196,9 mia. EUR) ultimo 2014. Korrektionsprocenten stiger til mere end 4,6 % af tildelingerne, når der tages hensyn til de yderligere finansielle korrektioner, som medlemsstaterne har indberettet for deres egen kontrolaktiviteter.



Ved udgangen af 2014 havde Kommissionen afsluttet 338 EFRU-programmer (sammenlignet med 316 ved udgangen af 2013) ud af i alt 379 programmer. De resterende 41 programmer er sager, hvor medlemsstaterne anfægtede de finansielle korrektioner, som Kommissionen havde foreslået, fremlagde yderligere oplysninger, der skulle tages i betragtning, eller anmodede om godtgørelse af uinddrivelige beløb. Disse sager følges op af finansielle korrektionsprocedurer (høringer) og afgørelser om uinddrivelige beløb.

For EFRU beløb de finansielle korrektioner pålagt alle medlemsstaterne af Kommissionen kumulativt indtil udgangen af 2014 sig til 5,8 mia. EUR, hvilket svarer til omkring 4,5 % af de samlede tildelinger til alle programmer i 2000-2006. Denne proces kan opdeles i 4,1 mia. EUR i finansielle korrektioner i programmernes levetid og 1,6 mia. EUR i finansielle korrektioner anvendt ved afslutningen af programmerne. De primært berørte medlemsstater er Spanien (2,6 mia. EUR), Italien (1,2 mia. EUR) og Grækenland (1,2 mia. EUR). For ESF var afslutningsprocessen afsluttet ved udgangen af 2014. Kommissionens tjenestegrene anslår, at det samlede beløb i finansielle korrektioner for programmeringsperioden 2000-2006 pr. 30. juni 2015 - efter indregning af løbende finansielle korrektioner - beløber sig til 2,4 mia. EUR for ESF-programmerne, hvilket repræsenterer 3,6 % af tildelingerne til ESF. Denne proces kan opdeles i 1,2 mia. EUR i finansielle korrektioner i programmernes levetid og 1,2 mia. EUR i finansielle korrektioner anvendt ved afslutningen af programmerne. I forbindelse med afslutningen af de spanske ESF-programmer blev afslutningsforslaget afvist af de spanske myndigheder for tre ud af de 38 programmer, selv om der var foretaget en afslutningsanalyse af alle de argumenter og oplysninger, Kommissionen havde fremlagt. Ved udgangen af 2014 beløb de løbende finansielle korrektioner for Spanien sig til 59 mio. EUR og repræsenterede spærrede uindfriede forpligtelser på 34 mio. EUR. I løbet af 2015 er ét afslutningsforslag blevet accepteret af de lokale myndigheder. Prækorrektionsproceduren er blevet indledt for de øvrige programmer. Figur 4.2.3: Medlemsstaternes kumulative bekræftede og løbende finansielle korrektioner pr. 31. december 2014 for EFRU og ESF i programmeringsperioden 2000-2006 sammenlignet med de modtagne bidrag 4.2.4. Samhørighedspolitikken: EFRU/SF & ESF 2007-2013 I denne fase af programmeringsperioden udgør de kumulative beløb for korrektioner til dato 0,9 % af budgettildelingerne. De finansielle korrektioner for perioden 2007-2013 forventes at fortsætte stigningstakten i de kommende år, efterhånden som programmerne afsluttes, men tallene angiver indtil videre generelt lavere finansielle korrektioner sammenlignet med den foregående programmeringsperiode. Dette afspejler forvaltnings- og kontrolsystemernes bedre kapacitet til at afsløre problemer og korrigere fejl, inden udgiften anmeldes til Kommissionen, hvilket også fremgår af de lavere fejlforekomster for samhørighedspolitikken i perioden 2007-2013 sammenlignet med perioden 2000-2006. Der henvises også til de korrektioner, som medlemsstaterne har foretaget i denne periode – se afsnit 7.



Tabel 4.2.4: Programmeringsperioden 2007-2013 – bekræftede og løbende finansielle korrektioner for EFRU/SF & ESF pr. 31. december 2014, fordelt på medlemsstater mio. EUR Medlemsstat Bidragsbeløb for EFRU/SF+ESF for 2007-2013 Bidragsbeløb i procent af samlede bidrag Finansielle korrektioner bekræftet Løbende finansielle korrektioner (afslutnings-skrivelser sendt) Samlede finansielle korrektioner pålagt for 2007-2013 Finansielle korrektioner i % af EFRU/SF+ESF Andel af pålagte finansielle korrektioner sammenlignet med samlede finansielle korrektioner Belgien 2 063 0,6 % 22 1 23 1,1 % 0,7 % Bulgarien 6 674 1,9 % 87 - 87 1,3 % 2,7 % Tjekkiet 26 540 7,6 % 715 61 776 2,9 % 23,6 % Danmark 510 0,1 % 0 - 0 0,0 % 0,0 % Tyskland 25 488 7,3 % 26 9 35 0,1 % 1,1 % Estland 3 403 1,0 % 10 - 10 0,3 % 0,3 % Irland 751 0,2 % 21 - 21 2,8 % 0,6 % Grækenland 20 210 5,8 % 219 88 306 1,5 % 9,3 % Spanien 34 649 10,0 % 368 82 450 1,3 % 13,7 % Frankrig 13 449 3,9 % 48 2 50 0,4 % 1,5 % Kroatien 858 0,2 % - - - 0,0 % 0,0 % Italien 27 923 8,0 % 110 15 124 0,4 % 3,8 % Cypern 612 0,2 % - - - Ikke relevant Ikke relevant Letland 4 530 1,3 % 23 - 23 0,5 % 0,7 % Litauen 6 775 2,0 % 0 - 0 0,0 % 0,0 % Luxembourg 50 0,0 % 0 - 0 0,9 % 0,0 % Ungarn 24 908 7,2 % 340 - 340 1,4 % 10,3 % Malta 840 0,2 % - - - Ikke relevant Ikke relevant Nederlandene 1 660 0,5 % - - - Ikke relevant Ikke relevant Østrig 1 204 0,3 % 12 6 18 1,5 % 0,5 % Polen 67 186 19,3 % 238 - 238 0,4 % 7,2 % Portugal 21 412 6,2 % 22 - 22 0,1 % 0,7 % Rumænien 19 058 5,5 % 501 - 501 2,6 % 15,2 % Slovenien 4 101 1,2 % 19 - 19 0,5 % 0,6 % Slovakiet 11 496 3,3 % 169 0 169 1,5 % 5,1 % Finland 1 596 0,5 % 0 - 0 0,0 % 0,0 % Sverige 1 626 0,5 % 1 - 1 0,1 % 0,0 % Det Forenede Kongerige 9 891 2,8 % 64 7 71 0,7 % 2,2 % Grænseoverskridende 7 987 2,3 % 3 - 3 0,0 % 0,1 % I alt 347 450 100,0 % 3 018 269 3 287 0,9 % 100,0 % Da programmerne i perioden 2007-2013 er multifinansierede, skelnes der i ovenstående tabel ikke mellem EFRU og Samhørighedsfonden.



Figur 4.2.4: Medlemsstaternes kumulative bekræftede og løbende finansielle korrektioner pr. 31. december 2014 for EFRU/SF & ESF i programmeringsperioden 2007-2013 sammenlignet med de modtagne bidrag For programmer under EFRU/Samhørighedsfonden har Kommissionen pålagt et kumulativt beløb på omkring 2 mia. EUR i finansielle korrektioner siden begyndelsen af programmeringsperioden 2007-2013 (herunder 782 mio. EUR i finansielle korrektioner anvendt af medlemsstaterne inden eller samtidig med anmeldelsen af udgiften til Kommissionen efter anmodning om afhjælpende foranstaltninger, se også korrektioner ved kilden ovenfor), og et beløb på 237 mio. EUR er løbende finansielle korrektioner. De primært berørte medlemsstater er Tjekkiet (719 mio. EUR), Ungarn (298 mio. EUR), Grækenland (257 mio. EUR), Spanien (237 mio. EUR), Slovakiet (152 mio. EUR), Rumænien (146 mio. EUR) og Italien (105 mio. EUR). Vedrørende EFRU og Samhørighedsfonden fortsatte Kommissionen i 2014 med at varetage sin tilsynsfunktion meget nøje ved at afbryde/suspendere betalinger, straks mangler var blevet konstateret, og ved at sikre, at medlemsstaterne afhjalp de identificerede svagheder i deres forvaltnings- og kontrolsystemer. Målet var at identificere og afbøde enhver større udestående materiel risiko med henblik på at sikre en passende beskyttelse af EU-budgettet og nå frem til en acceptabel restrisiko inden afslutningen af programmerne. Dette udløste en samlet forbedring for perioden 2007-2013 sammenlignet med 2000-2006 og en positiv tendens for forekomsten af fejl i samhørighedsudgifterne over årene takket være en række foranstaltninger, som blev truffet af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne, som beskrevet i det følgende. Med hensyn til ESF er medlemsstaterne med det højeste niveau af kumulative finansielle korrektioner Rumænien (355 mio. EUR), Spanien (213 mio. EUR) og Polen (152 mio. EUR).

For perioden 2007-2013 blev der for programmer under EFRU/Samhørighedsfonden og ESF opnået følgende forbedringer: A) Styrkelse af nationale kontroller Kapaciteten i de nationale forvaltnings- og kontrolsystemer til at forebygge, påvise og korrigere fejl, inden udgifterne anmeldes til Kommissionen, er blevet styrket. Kommissionens tjenestegrene ydede på den ene side en betydelig forvaltnings- og revisionsindsats for at forbedre medlemsstaternes kontrol på første niveau. I perioden 2007-2013 blev revisionsmyndighederne på den anden side forpligtet til generelt at anvende statistiske stikprøver til revision af aktiviteter. Dette kombineret med udtømmende revisionstilsyn og vejledning fra Kommissionen, som førte til en betydelig kapacitetsopbygningsindsats, bidrog i høj grad til at forbedre pålideligheden af tallene for de fejlforekomster, der blev indberettet årligt til Kommissionen i medlemsstaternes årlige kontrolrapporter, og som anvendes som indikatorer for effektiviteten af forvaltnings- og kontrolsystemerne i Kommissionens vishedsproces. Kommissionen kunne dermed rette sit revisionsarbejde mod at få sikkerhed for revisionsmyndighedernes arbejde og koncentrere sig om de svageste led eller om dem, som sikrede den højeste dækning af EU-midler. Yderligere følger Kommissionen løbende op på påviste svagheder og overvåger, at kvaliteten i revisionsmyndighedens arbejde forbliver tilfredsstillende, når et program kun skal revideres en enkelt gang. Det tætte samarbejde med revisionsmyndighederne sikrer rettidig påvisning og løsning af problemer allerede på nationalt plan. Det bidrager også til at forbedre Kommissionens vishedsproces. B) Kommissionens revisioner på stedet Kommissionen udfører også sine egne risikobaserede revisioner på stedet, herunder revisioner hos støttemodtagerne, hvis den mener, at visse mangler (navnlig vedrørende komplekse problemer som offentlige udbud eller statsstøtte i forbindelse med EFRU/SF) kunne forblive uopdagede eller ikke blive påvist rettidigt. Dette omfatter kontrol af gennemførelsen af afhjælpende handlingsplaner i tilfælde af afbrydelser og finansielle korrektioner. Disse revisioner bidrager til forbedringer i forvaltnings- og kontrolsystemerne for programmer, der er omfattet af forbehold, hvilket sikrer, at tidligere og kommende udgifter anmeldt til Kommissionen er lovlige og formelt rigtige. Det giver også Kommissionen en ekstra, mere direkte kilde til vished. C) Bedre påvisning af problemer Den forbedrede kapacitet til at påvise problemer er blevet udnyttet proaktivt til at forbedre medlemsstaternes forvaltningssystemer og gennemføre de nødvendige finansielle korrektioner. Kommissionens systematiske og konsekvente brug siden 2008 af muligheden for at afbryde og/eller suspendere betalingerne til programmer med betydelige forvaltningsmæssige svagheder eller generaldirektørernes afgørelse om at udsende advarselsskrivelser, når der ikke er verserende betalinger, har forhindret udbetaling af godtgørelser fra EU af udgifter med en høj fejlrisiko og samtidig givet medlemsstaterne et stærkt incitament til hurtigt at forbedre deres forvaltnings- og kontrolsystemer. Samtidig har EU's og medlemsstaternes kontrolmyndigheders fælles indsats muliggjort større enighed om og en højere grad af gennemførelse af de nødvendige finansielle korrektioner med henblik på en behørig beskyttelse af EU-budgettet mod uregelmæssige udgifter, bl.a. ved hjælp af faste korrektioner. Medlemsstaterne fik til gengæld lov til at genbruge de EU-midler, der var berørt af disse korrektioner, til andre projekter. Imidlertid har sådanne korrektioner stadig en stor finansiel og politisk virkning i de berørte medlemsstater, eftersom uregelmæssige udgifter skal finansieres med nationale midler, medmindre de inddrives fra modtagerne.



D) Kapacitetsopbygning For at afbøde de resterende risici og svagheder, der er påvist i medlemsstaterne og programmerne hos forvaltningsmyndighederne, har Kommissionen også taget initiativ til at gennemføre yderligere kapacitetsopbygning vedrørende programmerne i 2007-2013. I begyndelsen af 2013 blev der oprettet et nyt kompetencecenter for administrativ kapacitetsopbygning til at støtte offentlige forvaltninger i deres forvaltning af EFRU og Samhørighedsfonden. Med hensyn til offentlige udbud har kompetencecentret udarbejdet en handlingsplan for offentlige udbud. Der tages også initiativ til at forbedre gennemførelsen af statsstøttereglerne, mens der arbejdes på at udvikle en platform til udveksling mellem forvaltninger, som forvalter fondene, for at udnytte eksisterende god praksis på området. E) Forenklede omkostningsmodeller I 2014 fortsatte Kommissionen den aktive indsats for at fremme anvendelsen af forenklede omkostningsmodeller. Seminarer blev afholdt i Italien, Frankrig, Irland og Malta for at fremme anvendelsen af forenklede omkostningsmodeller med det formål yderligere at nedbringe risikoen for fejl i lovligheden og den formelle rigtighed af transaktioner, særligt inden for rammerne af forberedelsen af den næste programmeringsperiode 2014-2020. Kommissionen færdiggjorde desuden et opdateret vejledende notat til medlemsstaterne om forenklede omkostningsmodeller i september 2014, og et italiensk casestudie om gennemførelsen af forenklede omkostningsmodeller i programmeringsperioden 2007-2013 blev offentliggjort i 2014. 4.3.Inddrivelser Nedenstående tabeller viser bekræftede og gennemførte inddrivelser i perioden 2009-2014. Se også tabel 5.2 nedenfor vedrørende virkningen på EU-budgettet.



Tabel 4.3.1: Inddrivelser bekræftet i 2009-2014 mio. EUR År I alt Inddrivelser 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Landbrug: EGFL 163 178 174 162 227 213 1 117 Udvikling af landdistrikter 25 114 161 145 139 165 750 Samhørighed 102 24 50 22 83 35 315 Interne politikområder 100 188 270 252 393 293 1 495 Eksterne politikområder 81 137 107 107 93 127 652 Forvaltning 9 5 8 7 6 5 40 I alt 480 646 770 695 941 838 4 368 Tabel 4.3.2: Inddrivelser gennemført i 2009-2014 mio. EUR År I alt Inddrivelser 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Landbrug: EGFL 148 172 178 161 155 150 964 Udvikling af landdistrikter 25 114 161 166 129 167 763 Samhørighed 102 25 48 14 81 32 301 Interne politikområder 100 162 268 229 398 274 1 432 Eksterne politikområder 81 136 77 99 93 108 594 Forvaltning 9 5 2 9 6 5 36 I alt 464 614 734 678 862 736 4 089 5.NETTOKORREKTIONER Budgetgennemførelsestypen, sektorforvaltningen og de finansielle regler inden for politikområdet har betydning for den måde, hvorpå EU-budgettet påvirkes af de forskellige korrektionsmekanismer. I alle tilfælde har korrektionsmekanismerne den samme virkning, nemlig at EU-budgettet beskyttes mod udgifter, der er afholdt i strid med lovgivningen.

5.1.Finansielle nettokorrektioner i 2014 En finansiel nettokorrektion er en korrektion, der påvirker EU-budgettet (dvs. at de korrigerende og inddrevne beløb betales tilbage til EU-budgettet). Det betyder, at EU's støtte er faldet, for så vidt angår de berørte medlemsstater. Som forklaret ovenfor blev nettokorrektionerne for programmeringsperioderne 2000-2006 og 2007-2013 primært foretaget under landbrugspolitikken. Tabel 5.1.1: Fordeling af finansielle nettokorrektioner bekræftet i 2014 mio. EUR FFR-udgiftsområde Finansielle nettokorrektioner bekræftet i 2014 Finansielle korrektioner med erstatning af udgifter bekræftet i 2014 Finansielle korrektioner bekræftet i alt i 2014 Intelligent og inklusiv vækst 315 1 649 1 964 EFRU 185 1 145 1 330 Samhørighedsfonden 31 261 292 Den Europæiske Socialfond 99 243 342 Bæredygtig vækst: naturressourcer 1 903 17 1 921 EGFL 1 649 - 1 649 Udvikling af landdistrikter 220 - 220 FIUF/EFF 21 17 39 EUGFL, Udviklingssektionen 13 - 13 Sikkerhed og EU-borgerskab 5 - 5 Migration og indre anliggender 5 - 5 I alt 2 224 1 666 3 890 Et beløb på i alt 113 mio. EUR er endnu ikke klassificeret og er indregnet som ikke-nettokorrektioner i tabellen. Som vist ovenfor er korrektionerne under landbrug (EGFL, ELFUL og EUGFL) altid nettokorrektioner, mens finansielle nettokorrektioner, der fører til tilbagebetaling af tidligere udbetalte beløb til EU-budgettet, generelt er undtagelsen under samhørighedspolitikken som følge af den retlige ramme – se afsnit 3.1 for en uddybende forklaring af beløbene. I henhold til den retlige ramme for samhørighedspolitikken indtil programmeringsperioden 2007-2013 sker der kun en reel pengestrøm retur til EU-budgettet: -såfremt medlemsstaterne ikke er i stand til at fremlægge tilstrækkelige støtteberettigede udgifter -efter at de programmer, hvor det ikke længere er muligt at erstatte udgifter, er afsluttet -hvis der opstår uenighed med Kommissionen (se afsnit 2.4.1). Der blev dog indført en væsentlig ændring for perioden 2014-2020: Kommissionen har pligt til at anvende en finansiel nettokorrektion, når man ved EU-revision finder alvorlige mangler, der ikke hidtil har været påvist, indberettet eller afhjulpet af medlemsstaten. I sådanne tilfælde fjernes den nugældende mulighed for, at medlemsstaten kan acceptere korrektionen og genbruge det pågældende EU-beløb (se afsnit 2.4.2).



Tabel 5.1.2: Fordeling af finansielle nettokorrektioner gennemført i 2014 mio. EUR FFR-udgiftsområde Finansielle nettokorrektioner gennemført i 2014 Finansielle korrektioner med erstatning af udgifter gennemført i 2014 Finansielle korrektioner gennemført i alt i 2014 Intelligent og inklusiv vækst 358 1 250 1 608 EFRU 204 879 1 083 Samhørighedsfonden 55 181 236 Den Europæiske Socialfond 99 190 289 Bæredygtig vækst: naturressourcer 918 18 936 EGFL 796 - 796 Udvikling af landdistrikter 86 - 86 FIUF/EFF 23 18 41 EUGFL, Udviklingssektionen 13 - 13 Sikkerhed og EU-borgerskab 5 - 5 Migration og indre anliggender 5 - 5 I alt 1 281 1 268 2 549 Den øgede anvendelse af gennemførelse ved hjælp af afdrag eller udsættelser forklarer, hvorfor de gennemførte beløb for landbrug i de tre sidste år (2012-2014) har været lavere end de beløb, Kommissionen har truffet afgørelse om. Denne forskel bør forsvinde, når systemet kommer til at køre ved almindelig "cruising speed". 5.2.Virkning for EU-budgettet Tabel 5.2: Virkning for EU-budgettet mio. EUR Samlet virkning for EU-budgettet Gennemførte finansielle nettokorrektioner* 1 281 Gennemførte inddrivelser** 736 I alt 2 017

* De primært berørte udgiftsområder er 0502, 0503, 0504, 1303, 1304, 0402, 1106 og 1803. ** De primært berørte udgiftsområder er 0502, 0503, 1303, 1304, 0402 og 1106. Se afsnit 4.3. for flere oplysninger om inddrivelser. Som forklaret ovenfor betragtes indtægter fra finansielle nettokorrektioner (se afsnit 5.1.) og inddrivelser (se afsnit 2.2.2. og 4.3.) som formålsbestemte indtægter, idet det bemærkes, at Kommissionen også gennemfører inddrivelser "ved kilden" ved at trække ikkestøtteberettigede udgifter (som er blevet udpeget i tidligere eller aktuelle betalingsanmodninger) fra betalinger, der er foretaget. Med to undtagelser rummer finansforordningen ikke særlige bestemmelser om, hvordan den formålsbestemte indtægt, der genereres af finansielle nettokorrektioner eller inddrivelser, kan anvendes. I artikel 7 i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen fastlægges det imidlertid, at bemærkningerne til budgettet skal vise, hvilke budgetposter der kan få de bevillinger, der modsvarer den formålsbestemte indtægt. Kort sagt føres formålsbestemte indtægter tilbage til budgetposten eller fonden, hvorfra udgiften oprindelig blev betalt, og kan bruges igen, men de er ikke øremærket bestemte medlemsstater. 5.3.Virkning for de nationale budgetter Under delt forvaltning indvirker alle finansielle korrektioner og inddrivelser på de nationale budgetter, uanset hvordan de gennemføres. Det skal understreges, at selv om der ikke foretages nogen tilbagebetaling til EU-budgettet, er virkningen af finansielle korrektioner altid negativ på medlemsstatsplan. Det skyldes, at medlemsstaten, for ikke at miste EU-finansiering, skal erstatte ikkestøtteberettigede udgifter med støtteberettigede transaktioner. Det betyder, at medlemsstaten med sine egne midler (fra det nationale budget) bærer de finansielle konsekvenser af tabet af EU-medfinansieringen af udgifter, der betragtes som støtteberettigede i henhold til EU's programregler (i form af offeromkostninger), medmindre den inddriver beløbene fra de enkelte støttemodtagere. Dette er ikke altid muligt, f.eks. i tilfælde af faste korrektioner på programplan (på grund af mangler hos den nationale forvaltning, der forvalter programmet), som ikke er direkte knyttet til individuelle uregelmæssigheder på projektplan. 6.FOREBYGGENDE FORANSTALTNINGER 6.1.Landbrug 6.1.1. Afbrydelser, suspensioner og reduktioner Under det tidligere retsgrundlag var der i 2014 17 afbrydelser af betalinger. I begyndelsen af 2015 blev der desuden vedtaget en reduktionsafgørelse i henhold til artikel 41, stk. 1, for to kvartaler for Grækenland. Disse afbrydelser og reduktioner vedrørte investeringsforanstaltninger, der ikke var forvaltet under det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IACS) i seks ud af 92 programmer for udvikling af landdistrikter. For EGFL vedtog Kommissionen en afgørelse om at nedsætte de direkte betalinger i Grækenland fra ansøgningsåret 2014. Denne afgørelse blev vedtaget i henhold til artikel 41, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1306/2013 og beskytter EU's finansielle interesser mod resterende, begrænsede og præcist kvantificerede problemer med medtagelsen af ikkestøtteberettigede permanente græsarealer i markidentifikationssystemet (LPIS). 6.1.2. Andre forebyggende foranstaltninger. På medlemsstatsplan er der oprettet en obligatorisk administrativ struktur (se afsnit 7.1): Forvaltning og kontrol af udgifter betros de dedikerede betalingsorganer, som skal akkrediteres af medlemsstaterne, før de kan sættes i drift, på grundlag af et omfattende sæt af akkrediteringskriterier, der er fastlagt i EU-retten. Betalingsorganernes overholdelse af disse kriterier er genstand for en detaljeret gennemgang, som udføres af et eksternt revisionsorgan, samt for en national kompetent myndigheds konstante tilsyn, og der findes klare procedurer for, hvordan ethvert problem håndteres og afhjælpes. Chefen for det enkelte betalingsorgan skal desuden fremlægge en årlig revisionserklæring, som bekræfter, at betalingsorganets årsregnskaber er fuldstændige, nøjagtige og retvisende, og at de bagvedliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. Sådanne revisionserklæringer kontrolleres af et uafhængigt revisionsorgan, som anmodes om at afgive en erklæring herom. For de medlemsstater, der kun har et enkelt betalingsorgan, udgør denne revisionserklæring, som afgives af chefen for betalingsorganet, sammen med revisionsorganets godkendelse og udtalelse pr. definition den "årlige oversigt". 6.2.Samhørighed 6.2.1. Afbrydelser og suspensioner Tabel 6.2.1: Afbrydelser

mio. EUR Fond Samhørighedspolitikken: Programmeringsperioden 2007-2013 I alt åbne sager pr. 31.12.2013 Nye sager 2014 Lukkede sager i 2014 I alt åbne sager pr. 31.12.2014 Antal sager Beløb Antal sager Beløb Antal sager Beløb Antal sager Beløb EFRU og Samhørighedsfonden 101 1 608 134 6 227 137 3 998 98 3 837 Den Europæiske Socialfond 20 272 31 1 323 19 625 32 970 EFF 10 97 13 103 15 186 8 14 I alt 131 1 977 178 7 653 171 4 809 138 4 821 Overstående tabel viser udviklingen i sager om afbrydelse både i antal og beløb for henholdsvis EFRU, Samhørighedsfonden, ESF og EFF. Åbningsbalancen omfatter alle sager, der ikke er afsluttet ved udgangen af 2013, uanset hvilket år afbrydelsen blev meddelt medlemsstaten. De ny sager henviser kun til de afbrydelser, der blev meddelt i 2014. De lukkede sager omfatter sager, for hvilke betalingen af godtgørelseskrav blev genoptaget i 2014, uanset hvilket år afbrydelsen trådte i kraft. De sager, der fortsat er åbne ultimo 2014, omfatter afbrydelser, der stadig er aktive pr. 31. december 2014, dvs. at betalingsfristen for godtgørelseskrav fortsat er afbrudt i forventning om, at den berørte medlemsstat iværksætter korrigerende foranstaltninger. I 2014 var antallet af advarselsskrivelser, afbrydelser og præsuspensioner for programmer under EFRU/Samhørighedsfonden stadig på et meget højt niveau. Der blev sendt 16 nye advarselsskrivelser, og der blev vedtaget og sendt 36 nye afgørelser om afbrydelser til medlemsstater i løbet af året. Kommissionen indledte 28 præsuspensionsprocedurer. 121 programmer blev påvirket af en advarsel eller en afbrydelse. Omkring to tredjedele af disse afbrydelser og præsuspensioner er baseret på revisionsresultater, som revisionsmyndigheder indberettede til Kommissionen i løbet af året eller ved årets udgang. Med hensyn til ESF var 20 afbrydelser stadig ikke afsluttet ved udgangen af 2013. I løbet af 2014 blev der vedtaget afgørelser om 31 afbrydelser, og 19 afbrydelser blev ophævet. Det betød, at 32 betalinger stadig var afbrudt ved udgangen af 2014 (Tjekkiet (1), Spanien (18), Frankrig (3) Italien (8) og Det Forenede Kongerige (2)), hvoraf 13 allerede var afbrudt ved udgangen af 2013. Med hensyn til EFF vedrører de fleste afbrydelser problemer, der følger af analysen af de årlige kontrolrapporter, som medlemsstaterne indgiver ved begyndelsen af hvert år (rapporter er ikke indgivet, er ikke pålidelige eller er behæftet med høje fejlforekomster). Den betydelige nedbringelse af de afbrudte beløb mellem de to år var et resultat af ophævelsen af afbrydelsen for Spanien. Suspensioner Med hensyn til EFRU og Samhørighedsfonden var fem afgørelser om suspension stadig i kraft ved udgangen af 2013. Afgørelser om at ophæve suspensionerne for formidlingsorganerne AENA i Spanien og Social Affairs i Estland blev vedtaget i 2014. De øvrige tre suspensionsafgørelser vedrørende Spanien og Italien var stadig gældende ved udgangen af 2014. Fire nye suspensionsafgørelser blev vedtaget i 2014: tre vedrørende Spanien og en vedrørende et IPA CBC-program (Adriaterhavet – teknisk bistand). To af suspensionsafgørelserne vedrørende Spanien var stadig gældende, og den ene blev ophævet inden årets udgang. Med hensyn til ESF var en suspensionsafgørelse vedtaget i 2011 vedrørende Frankrig stadig gældende pr. 31. december 2014. Syv suspensionsafgørelser, som blev vedtaget i løbet af 2013, var stadig gældende pr.