DA Den Europæiske Unions Tidende C 187/47

Rådets begrundelse: Rådets førstebehandlingsholdning (EU) nr. 9/2015 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF samt Kommissionens direktiv 2006/70/EF

(2015/C 187/02)

I. INDLEDNING

Kommissionen forelagde den 7. februar 2013 en pakke med to forslag:

— et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme (hvidvaskningsdirektivet) (1)

— et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oplysninger, der skal medsendes ved pengeoverførsler (hvidvaskningsforordningen) (2).

Europa-Parlamentet vedtog sin førstebehandlingsholdning på plenarmødet den 11. marts 2014.

Gruppen vedrørende Finansielle Tjenesteydelser har haft lejlighed til at gennemgå forordningsforslaget og direktivforslaget 24 gange under forskellige formandskaber.

I december 2014 blev der opnået endelige kompromiser med Europa-Parlamentet om både forordningen og direktivet, hvilket gjorde det muligt at afslutte forhandlingerne om de to sager. På trepartsmødet den 16. december 2014 blev der opnået foreløbig enighed mellem medlovgiverne med henblik på tidlig enighed ved andenbehandlingen.

Den 27. januar 2015 godkendte Europa-Parlamentets Økonomi- og Valutaudvalg (ECON) og Udvalg om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (LIBE) resultatet af trepartsforhandlingerne. Den 29. januar 2015 sendte formændene for disse udvalg en skrivelse til formandskabet, hvori de tilkendegav, at de vil henstille til plenarforsamlingen, at den accepterer Rådets holdning uden ændringer, hvis Rådet formelt sender Parlamentet sin holdning i den form, hvori den findes i bilaget til skrivelsen (3).

Den 10. februar 2015 nåede Rådet til politisk enighed om de reviderede tekster.

Under hensyn til ovenstående enighed og efter den juridiske og sproglige gennemgang vedtog Rådet sin førstebehandlingsholdning den 20. april 2015 efter den almindelige lovgivningsprocedure i artikel 294 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).

Alle tre institutioner har behandlet hvidvaskningsdirektivet og forordningen som én pakke. Der er derfor vedtaget samme rådsbegrundelse for begge.

II. FORMÅL

Forslaget til hvidvaskningsdirektiv er vedtaget af Kommissionen for at ajourføre og forbedre EU's gældende 3. hvidvaskningsdirektiv med henblik på yderligere at styrke EU's værn mod hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme og sikre det finansielle systems soliditet, integritet og stabilitet. Hovedmålsætningerne for de foreslåede foranstaltninger er

— at beskytte samfundets interesser mod kriminalitet og terrorhandlinger

— at bidrage til finansiel stabilitet ved at beskytte det finansielle systems soliditet, korrekte funktion og integritet

— at beskytte Den Europæiske Unions økonomiske velstand ved at sikre et effektivt erhvervsmiljø og

— at styrke det indre marked ved at forenkle komplicerede forhold på tværs af grænser.

Disse målsætninger kan nås ved

— at sikre overensstemmelse mellem EU's tilgang og den internationale tilgang, navnlig tilpasning til de seneste anbefalinger (februar 2012) fra Den Finansielle Aktionsgruppe (FATF)

— at sikre overensstemmelse mellem nationale regler og fleksibilitet i gennemførelsen heraf og

— at sikre, at reglerne er risikofokuserede og tilpasses til at tackle nye trusler.

Formålet med hvidvaskningsforordningen, der blev vedtaget samtidig med hvidvaskningsdirektivet, er at ajourføre og revidere den gældende 3. forordning, således at sporingen af betalinger forbedres, og det sikres, at EU-bestemmelserne fortsat er fuldt forenelige med internationale standarder (FATF-anbefalingerne).

III. ANALYSE AF RÅDETS FØRSTEBEHANDLINGSHOLDNING

Rådets ændringer har til formål at styrke EU's værn mod hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme og samtidig sikre forenelighed med den tilgang, der anvendes på internationalt plan, navnlig FATF-anbefalingerne. Med hensyn til visse spørgsmål udvider de nye EU-regler FATF's krav og giver yderligere garantier.

For spiltjenester, der frembyder højere risici, skal tjenesteudbyderne ifølge direktivet indføre legitimationskrav for transaktioner på 2 000 EUR eller derover. Med undtagelse af kasinoer vil EU-medlemsstaterne kunne fritage spiltjenester for nogle af eller alle kravene under meget begrænsede og behørigt begrundede omstændigheder. Sådanne fritagelser vil være underlagt en passende risikovurdering.

Under visse omstændigheder, hvor det er godtgjort, at risikoen er lav, og på strenge risikobegrænsende betingelser kan medlemsstaterne desuden fritage elektroniske pengeprodukter for visse kundelegitimationsprocedurer.

Direktivet anvender en risikobaseret tilgang for bedre at fokusere på risiciene. Vigtigheden af en overnational tilgang til risikovurdering er erkendt på internationalt plan. Da Kommissionen har mulighed for at undersøge specifikke grænseoverskridende trusler, har den fået ansvaret for at koordinere vurderingen af risikoen for hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme, der påvirker det indre marked og vedrører grænseoverskridende virksomhed.

Med hensyn til behandlingen af politisk udsatte personer skelner direktivet ikke mellem personer, som har eller har haft et højerestående hverv i hjemlandet, og dem, der har eller har haft et sådant hverv i udlandet.

I henhold til direktivet skal oplysninger om reelt ejerskab vedrørende selskaber og andre retlige enheder opbevares i et centralt register i hver medlemsstat. Medlemsstater, der ønsker det, kan anvende et offentligt register. Oplysninger om reelt ejerskab vil være tilgængelige for kompetente myndigheder og finansielle efterretningsenheder og, som led i gennemførelsen af kundelegitimeringskrav, for forpligtede enheder. Direktivet indeholder også bestemmelser om, at personer eller organisationer, der kan godtgøre at have en legitim interesse, kan få adgang til mindst følgende oplysninger om den reelle ejer: navn, fødselsmåned og år, statsborgerskab og bopælsland samt art og omfang af den reelle ejers rettigheder. For truster vil central registrering af oplysninger om reelt ejerskab blive anvendt, når trusten har skattemæssige konsekvenser.

Med hensyn til sanktioner indeholder direktivet bestemmelser om administrative maksimumbøder på mindst det dobbelte af den gevinst, der er opnået som følge af overtrædelsen, såfremt denne gevinst kan beregnes, eller mindst 1 mio. EUR. For overtrædelser, der involverer kredit- eller finansieringsinstitutter, indeholder det bestemmelser om

— en maksimumbøde på mindst 5 mio. EUR eller 10 % af den samlede årsomsætning for juridiske personer

— en maksimumbøde på mindst 5 mio. EUR for fysiske personer.

Forordningens bestemmelser om sanktioner er tilpasset direktivets.

For at beskytte EU's finansielle system og det indre marked mod hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme vil Kommissionen ved hjælp af delegerede retsakter identificere tredjelandsjurisdiktioner med strategiske mangler i deres nationale ordninger for bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme.

Et særlig vigtigt og værdifuldt redskab i forbindelse med forebyggelse, opdagelse og efterforskning af hvidvaskning af penge eller finansiering af terrorisme er, at pengeoverførsler kan spores fuldt ud. Dette omfatter kravet om, at en pengeoverførsel skal ledsages af oplysninger om betalingsmodtageren. I henhold til forordningen skal Den Europæiske Banktilsynsmyndighed, Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger og Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed udstede retningslinjer til de kompetente myndigheder og betalingsformidlerne om de foranstaltninger, der skal træffes i overensstemmelse med denne forordning, især med hensyn til pengeoverførsler med manglende eller ufuldstændige oplysninger om betaleren eller betalingsmodtageren.

Desuden er der foretaget ændringer i både direktivet og forordningen for at sikre, at tilpasningen til FATF-anbefalingerne sker i fuld forenelighed med EU-retten, især EU's databeskyttelseslovgivning og beskyttelsen af grundlæggende rettigheder.

Europa-Parlamentet kunne acceptere disse ændringer.

IV. KONKLUSION

Rådets førstebehandlingsholdning afspejler det kompromis, som der blev opnået enighed om i forhandlingerne mellem Rådet og Europa-Parlamentet med støtte fra Kommissionen.

Dette kompromis blev bekræftet ved skrivelse af 29. januar 2015 fra formændene for Europa-Parlamentets udvalg ECON og LIBE, stilet til formandskabet. Det blev efterfølgende godkendt af Økofinrådet på samlingen den 10. februar 2015 ved vedtagelsen af den politiske enighed.

Rådet mener, at dets førstebehandlingsholdning udgør en afbalanceret pakke, og at det nye direktiv og den nye forordning, når de er vedtaget, vil bidrage væsentligt til bekæmpelsen af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme i Unionen.

(1) Dok. 6231/13.

(2) Dok. 6230/13.

(3) Dok. 5748/15 ADD1.