Regionsudvalgets udtalelse om:

- "Hvidbogen om styreformer i EU", og

- "Kommissionens meddelelse om 'Nye rammer for samarbejde om aktiviteter vedrørende informations- og kommunikationspolitikken i Den Europæiske Union'"

(2002/C 192/07)

REGIONSUDVALGET har -

under henvisning til Hvidbogen om "Nye styreformer i EU" af 25. juli 2001 (KOM(2001) 428 endelig),

under henvisning til meddelelse fra Kommissionen om "Nye rammer for samarbejde om aktiviteter vedrørende informations- og kommunikationspolitikken i Den Europæiske Union" af 27. juni 2001 (KOM(2001) 354 endelig),

under henvisning til "Protokol om samarbejdsformer mellem Europa-Kommissionen og Regionsudvalget", underskrevet af de respektive formænd den 20. september 2001 (DI CdR 81/2001 rev.),

under henvisning til meddelelsen fra formanden for Kommissionen om en hvidbog om styreformer "Udvidelse af demokratiet i Europa" fra maj 2000 (SEK(2000) 901),

under henvisning til sin udtalelse af 11. marts 1999 "For en veritabel subsidiaritetskultur - En appel fra Regionsudvalget" (CdR 302/98 fin)(1),

under henvisning til sin udtalelse af 14. december 2000 om "Nye former for beslutningsstrukturer: Europa som grobund for borgerinitiativ" (CdR 182/2000 fin)(2),

under henvisning til sin rapport af 20. september 2001 om "Nærhed" (CdR 436/2000 fin) og Salamanca-erklæringen af 22. juni 2001 (CdR 107/2001 fin),

under henvisning til Europa-Parlamentets beslutning om Kommissionens hvidbog om "Nye styreformer i EU" (A5-0399/2001),

under henvisning til Europa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2002 om "Meddelelse om nye rammer for samarbejde om aktiviteter vedrørende informations- og kommunikationspolitikken i Den Europæiske Union" (C5-0465),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 29. juni 2001 om i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at høre Regionsudvalget om meddelelsen om "Nye rammer for samarbejde om aktiviteter vedrørende informations- og kommunikationspolitikken i Den Europæiske Union",

under henvisning til præsidiets beslutning af 12. juni 2001 om at udarbejde en udtalelse om dette emne samt om Hvidbogen om Styreformer i EU og henvise det forberedende arbejde til Underudvalget "Institutionelle Anliggender",

under henvisning til forslag til udtalelse vedtaget med flertal den 13. december 2001 af Underudvalget "Institutionelle Anliggender" ª,

og ud fra følgende betragtninger:

det er nu tydeligt, at de traditionelle forvaltningspraksismodeller ikke længere svarer til den komplekse virkelighed i dagens samfund, og at den politiske troværdighed og legitimitet er i alvorlig krise overalt;

debatten om nye former for forvaltningspraksis bør foregå mellem EU's medlemsstater og ansøgerlandene i fællesskab;

bidragene fra forskellige organisationer som Forsamlingen af Regioner i Europa, De Europæiske Kommuners og Regioners Råd, Konferencen af Perifere Kystregioner i EU, EURADA (European Association of Development Agencies) og resultaterne fra de forskellige seminarer, som Regionsudvalget selv har arrangeret -

på den 43. plenarforsamling den 13.-14. marts 2002 (mødet den 13. marts) vedtaget følgende udtalelse.

REGIONSUDVALGETS SYNSPUNKTER OG ANBEFALINGER

1. Generelle bemærkninger til hvidbogens forslag og arbejdsgrupperapporterne

Regionsudvalget

1.1. minder om den opfølgning, det har givet til Kommissionens initiativ, og det bidrag, som det har ydet til debatten ved at organisere en række seminarer og konferencer om forskellige aspekter af EU's styreformer og herved lade repræsentanter for civilsamfundet, medierne, den internationale forretningsverden, arbejdsmarkedets parter, nationale og europæiske politiske partier og organer give deres mening til kende side om side med de lokale og regionale myndigheder;

1.2. erindrer ligeledes om udtalelsen: "Nye former for beslutningsstrukturer: Europa som grobund for borgerinitiativ", hvor Regionsudvalget understregede nødvendigheden af at tage højde for alle aspekter af forvaltningspraksis og gjorde sig til fortaler for, at debatten omfattede politisk kultur som sådan og derved rakte videre end blot til institutionelle reformer;

1.3. noterer sig de fremskridt, der er sket i løbet af det seneste år og vurderer, at Kommissionens hvidbog principielt udgør et acceptabelt grundlag, der i høj grad lægger op til en fornyet dialog;

1.4. værdsætter Kommissionens forslag om at forbedre relationerne med alle sine partnere, dvs. EU's institutioner, medlemsstaterne, de regionale og lokale myndigheder og "civilsamfundet", ved at opfordre dem til at vise en stærk "politisk vilje" til udvikling, under hensyntagen til hver enkelt partners beføjelser og særlige beskaffenhed;

1.5. værdsætter Kommissionens vilje til at sætte de kommende ændringer i perspektiv ved at foreslå en "ny pagt" mellem Den Europæiske Union og medlemsstaternes borgere, idet der indtil den 31. marts 2002 skal føres en bred offentlig debat, som udgør anden etape på vejen mod "nye styreformer i EU", og som vil fortsætte i forbindelse med de traktatændringer, som bør vedtages på næste regeringskonference for at slå bro over kløften mellem EU og borgerne og for at tilskynde borgerne til at diskutere EU's værdier, udfordringer og beslutninger;

1.6. ønsker at deltage aktivt i forberedelsen og gennemførelsen og overvågningen af gennemførelsen af EU-regler og -politikker ved at forbedre samarbejdet "mellem forskellige geografiske ansvarsniveauer";

1.7. bemærker med stor interesse, at flere punkter i Europa-Kommissionens hvidbog kan få stor indvirkning på den regionale udvikling i Europa og på borgernes dagligdag(3);

1.8. glæder sig over den interesse, Kommissionen udviser for at øge lokale og regionale aktørers deltagelse i beslutningsprocessen:

- ved at udpege dem som de mest aktive informationskilder vedrørende EU-spørgsmål i relation til offentligheden;

- ved at skabe en systematisk dialog på et tidligt stadium i udarbejdelsen af politikker;

- ved at gøre EU-politikkerne mere fleksible;

- ved at etablere forsøgsordninger i form af kontrakter for bedre at kunne tage højde for særlige regionale og lokale forhold i forbindelse med gennemførelsen af lovgivning og politikker, der har indvirkning på lokalt og regionalt plan;

1.9. henleder opmærksomheden på de analyser, der er indeholdt i arbejdsgruppernes rapporter, som selvsagt ikke kan tages som udtryk for Kommissionens officielle holdning, men som ikke desto mindre indeholder en række interessante forslag til iværksættelse af de retningslinjer, der er omtalt i hvidbogen, herunder at

- Regionsudvalget skal inddrages i de overordnede spørgsmål, og sammenslutninger eller grupper af regioner skal inddrages i specifikke spørgsmål vedrørende EU's politiske dagsorden og i et forudgående samråd, før man træffer politiske valg, ved hjælp af en direkte dialog med generaldirektoraterne og kommissærerne og/eller via drøftelser.

- Partnerskab skal gøres til et generelt styringsredskab for politikker med indvirkning på regionalt og lokalt plan.

- Den regionale dimension og en bæredygtig udvikling skal integreres i fællesskabspolitikkerne, dels i form af reaktioner på de initiativer, som Kommissionen tager, dels ved at udarbejde informative forundersøgelsesrapporter, som belyser initiativerne.

- Man skal etablere samarbejdsmekanismer og anvende aftaler som et vigtigt middel til at definere mål og metoder.

- Det internationale og tværregionale samarbejde skal forbedres ved at udvikle systemer, der er tilpasset hvert enkelt samarbejdsområde, og ved at skabe et nyt fællesskabsretligt instrument for grænseoverskridende samarbejde til erstatning for de nationale instrumenter, der støder på vanskeligheder;

1.10. finder det beklageligt at hvidbogen mangler ambitioner med hensyn til fremgangsmåden for iværksættelse af de omtalte principper og håber, at de debatter, der vil blive arrangeret fra nu af og frem til marts 2002, vil gøre det muligt hurtigt at gennemføre de reformer, der er foreslået med uændrede traktater;

1.11. slår til lyd for et mere demokratisk partnerskab og en bedre deling af opgaver og beføjelser mellem de forskellige myndighedsniveauer, således at man sikrer en konkret anvendelse af principperne om subsidiaritet, nærhed og proportionalitet;

1.12. understreger, at regionale og lokale myndigheder allerede i praksis gennemfører dele af fællesskabsretten og en lang række fællesskabspolitikker;

1.13. anmoder Kommissionen om, forud for vedtagelsen heraf, at tage højde for lovforslags administrative, finansielle og territoriale konsekvenser for de regionale og lokale myndigheder;

1.14. værdsætter, at Kommissionen vil redegøre for, hvorledes den i givet fald tager højde for Regionsudvalgets udtalelser, og i tilfælde, hvor Regionsudvalgets synspunkter ikke kan tilgodeses i dens forslag, begrunder hvorfor.

2. En ny politisk og administrativ kultur

Regionsudvalget

2.1. værdsætter Kommissionens forslag om at "koncentrere (sin indsats) om de opgaver, der er tillagt den i traktaten: initiativret, gennemførelse af politikker, traktatens vogter og international repræsentation", og om at "Europa-Parlamentet og alle nationale parlamenter i EU og ansøgerlandene mere aktivt skal søge at stimulere en offentlig debat om EU's fremtid og politikker";

2.2. er af den opfattelse, at Rådets møder skal være offentlige, at anvendelsesområdet for afgørelser ved kvalificeret flertal bør udvides betydeligt, og at Europa-Parlamentet under alle omstændigheder bør involveres i den fælles beslutningstagning på alle områder, hvor der kræves kvalificeret flertal;

2.3. er skeptisk over for idéen om at oprette et andetkammer udelukkende bestående af nationale parlamentarikere for at afhjælpe det demokratiske underskud;

2.4. understreger behovet for at styrke Europa-Parlamentets rolle for at afhjælpe det demokratiske underskud og vurderer, at ønsket om øget nærhed måske også kunne imødekommes ved at styrke forbindelserne mellem og bidragene fra de lokale og regionale instanser på europæisk niveau, primært gennem deres repræsentative forsamling, Regionsudvalget;

2.5. er overbevist om, at en ny politisk kultur er nødvendig for at styre et så komplekst system som EU i det 21. århundrede, og at tyngdepunktet bør ligge på såvel processen som procedurerne, på såvel temaerne som institutionerne;

2.6. understreger dog, at dette kræver nye definitioner og klare regler om gennemsigtighed og ansvar, der generelt skal gælde på alle aktører i processen;

2.7. mener, at en ligelig repræsentation af mænd og kvinder og af andre grupper, der er underrepræsenterede i beslutningstagningen, er afgørende for gode styreformer, og at dette hensyn skal tilgodeses i forbindelse med gennemførelsen af hvidbogen;

2.8. er positivt indstillet over for Kommissionens forslag om at øge "gennemsigtigheden" og påbegynde et "omfattende program" til "forenkling af EU-lovgivningen", idet man om nødvendigt kan benytte "den åbne koordinationsmetode". Anvendelse af den åbne koordinationsmetode må dog ikke svække medlemsstaternes eller de lokale og regionale myndigheders beslutningsbeføjelser eller føre til, at EU-institutionernes beføjelser indirekte udvides til at omfatte områder, der ligger uden for traktaterne;

2.9. mener, at EU's direktiver i betragtning af fællesskabslovgivningens indvirkning på lokalt og regionalt plan bør være af generel karakter, og at det bør overlades til de lokale og regionale myndigheder at udforme konkrete gennemførelsesmekanismer i relation til EU-lovgivningen.

3. Nye beslutningsprocedurer i EU

Regionsudvalget

3.1. værdsætter, at Kommissionen gerne ser "et stærkere samspil med regionale og lokale myndigheder og civilsamfundet" via en systematisk dialog;

3.2. opfordrer til en bred høring af repræsentanter for civilsamfundet, men anser det for nødvendigt, at man sondrer mellem folkevalgte repræsentanters demokratiske legitimitet på den ene side og en øget repræsentation af ngo'er og andre former for samfundsrepræsentation af særinteresser på den anden;

3.3. ser gerne, at den høringskodeks, som Kommissionen har forslået, tager højde herfor;

3.4. foreslår, at man i større omfang inddrager de unge i EU's projekter;

3.5. konstaterer behovet for en god samordning på tværs af grænserne for at "forbedre anvendelsen og håndhævelsen af reglerne i hele EU";

3.6. ønsker at deltage i udviklingen af mekanismer for "høringer tidligt i forløbet" og gennemførelse af "samregulering", som kunne vise sig at være "en effektiv måde til at opfylde EU's målsætninger på"; understreger dog, at samreguleringsmetoden kun bør anvendes i forbindelse med udvikling af tekniske standarder, og at denne metode af hensyn til den demokratiske kontrol aldrig må anvendes på områder, hvor der er behov for en lovgivningsløsning af hensyn til de berørte interesser;

3.7. finder Kommissionens forslag om "oprettelse af flere selvstyrende regulerende EU-organer inden for klart definerede områder" interessant, men mener, at dette er betænkeligt, for så vidt angår demokratisk kontrol og gennemsigtighed, og at princippet om, at EU kun i undtagelsestilfælde får tildelt forvaltningsbeføjelser, fuldt ud må respekteres;

3.8. mener, at man bør forenkle procedurerne for beslutningstagning og gennemgå lovgivningen for at gøre det muligt for EU's institutioner at reagere bedre og hurtigere på udviklingen og samtidig sikre, at beslutninger træffes på demokratisk vis.

4. Betydningen af information og kommunikation

Regionsudvalget

4.1. understreger den store betydning, som adgang til information har i et samfund, hvor deltagelse i den demokratiske beslutningsproces i stadig højere grad er et spørgsmål om individuelle valg, og hvor den kollektive repræsentation er under udvikling. Derfor bør arbejdet med et europæisk offentlighedsprincip fremskyndes;

4.2. glæder sig over Kommissionens incitamenter og udtalte vilje til større åbenhed gennem en informationspolitik, der tager "informationsteknologi" i brug, og som via "opdaterede online-oplysninger" og oprettelse af en "omfattende onlinedatabase", således som beskrevet i meddelelsen "Nye rammer for samarbejde om aktiviteter vedrørende informations- og kommunikationspolitikken i Den Europæiske Union"(4);

4.3. har til hensigt at fremme etableringen af en "e-forvaltning". Formålet er at modernisere de administrative systemer og forbedre adgangen til de offentlige tjenester, særligt på lokalt og regionalt niveau. Ifølge Regionsudvalget er "e-forvaltning" det rette middel, ikke blot til at forstærke interaktiviteten mellem borgerne og deres forvaltninger, men også til at øge effektiviteten og kvaliteten af den service, som tilbydes, samtidig med at man tilgodeser principperne om nærhed, gennemsigtighed og adgang til oplysninger;

4.4. understreger, at det for et levedygtigt demokrati er af vital betydning, at alle borgere har adgang til objektive, komplette og pålidelige oplysninger, og noterer sig at tv, radio og aviser samt i stigende grad internettet er de vigtigste kilder til information om, hvad der sker i verden;

4.5. finder det nødvendigt, at EU-institutionerne iværksætter effektive kampagner i massemedierne for at oplyse om aktuelle spørgsmål og beslutninger så bredt og objektivt som muligt;

4.6. mener, at denne nye informationspolitik ikke kun skal dreje sig om indholdet, og hvordan det skal videreformidles. For at borgerne bedre skal kunne forstå og dermed også i højere grad påskønne informationspolitikken, bør EU sondre mellem dokumenter af teknisk tilsnit, som ikke direkte henvender sig til offentligheden, og oplysninger til borgerne, som bør være lettere tilgængelige og renset for teknokratsprog;

4.7. opfordrer de ansvarlige regionale og lokale myndigheder til at samarbejde med Regionsudvalget for at forbedre kommunikationen;

4.8. opfordrer alle forvaltningsled til at øge antallet af IT-programmer for at gøre det muligt for borgere i alle aldre og med forskellig baggrund at erhverve færdigheder og sprogkundskaber, da det er grundforudsætningen for at kunne deltage i det europæiske demokrati og den offentlige debat;

4.9. opfordrer alle nationale, regionale og lokale myndigheder til at sikre, at faget europæisk borgerskab og kendskab til integrationsprocessens forløb frem til den aktuelle udvidelsesfase udtrykkeligt optages i undervisningsprogrammerne, og at lærerne uddannes til at undervise i dette fag;

4.10. fremhæver Regionsudvalgets bidrag til initiativet "Dialog om Europa", der blev lanceret af Kommissionen i februar 2000, og den potentielle multiplikatoreffekt, Regionsudvalgets bidrag kan bibringe Europa-Kommissionen i "Debatten om den EU's fremtid"(5), samt om Regionsudvalgets vilje til at give adgang til information på et decentraliseret lokalt plan;

4.11. erindrer om protokollen om samarbejdsformer mellem Europa-Kommissionen og Regionsudvalget, som vedrører sidstnævntes rolle i forbindelse med EU's informations- og kommunikationspolitik, herunder især pkt. 15 og 16 i nævnte protokol, hvorfor Kommissionen skal fremhæve Regionsudvalgets rolle og formidle dets aktiviteter;

4.12. foreslår, at Kommissionens og Regionsudvalgets informationstjenester inden for rammerne af denne protokol mødes med jævne mellemrum for at udpege arrangementer, der med fordel kunne tilrettelægges i fællesskab, herunder prioritere emner, der har direkte indflydelse på EU-borgernes liv, og som falder helt eller delvis ind under de lokale og regionale myndigheders politiske kompetenceområder, så som undervisning, beskæftigelse, transport og miljø;

4.13. kræver, at man i forbindelse med revisionen af informations- og kommunikationspolitikken sikrer, at Regionsudvalget og de regionale og lokale myndigheder kan deltage i det interinstitutionelle samarbejde, som Europa-Kommissionen foreslår, og at man tildeler dette partnerskab passende værktøjer, midler og finansielle ressourcer.

5. Lokale og regionale myndigheders deltagelse i styringen af EU

Regionsudvalget

5.1. gentager sin anmodning om, at princippet om lokalt og regionalt selvstyre anerkendes, og at disse principper medtages i traktaterne;

5.2. støtter den decentraliseringsproces, der er i gang i Europa, og opfordrer de regionale og lokale myndigheder til at føre en politik baseret på samarbejde og øget solidaritet og til at holde sig orienteret om hinandens særlige forhold og udviklingen heri;

5.3. mener, at skabelsen af sammenhæng mellem politikker og fleksibilitet i lovgivningen ved hjælp af passende midler er væsentlige elementer i udviklingen af lovgivning og programmer med indvirkning på regionalt og lokalt plan;

5.4. støtter Kommissionens tiltag i den retning men vil gerne have forslagene forelagt igen, når deres indhold lægges nærmere fast;

5.5. ønsker, at der udarbejdes trepartsaftaler - mål for mål - som foreslået i hvidbogen som et effektivt instrument til inddragelse af de regionale og lokale myndigheder i gennemførelsen af de fællesskabspolitikker, som berører dem mest direkte, idet der tages hensyn til den interne kompetencefordeling i hver enkelt medlemsstat;

5.6. gentager forslaget om en koordinering af EU's politikker, hvor man følger en procedure, der er delt op i fire etaper:

- Præsentation af et regelmæssigt tilbagevendende dokument fra Kommissionen om de strategiske mål, med henblik på at fremme en koordinering af EU's politikker og deres virkning,

- En strategisk konsekvensvurderingsprocedure og høring af regionale og lokale myndigheder forud for fremlæggelse af de dokumenter, der indeholder målsætningerne,

- Kommissionen præsenterer sine forslag, herunder evt. også de forudgående overvejelser, den har gjort sig, for de øvrige institutioner,

- Anmodninger fra Kommissionen til Rådet og Parlamentet, hvori hver institution opfordres til at træffe organisatoriske foranstaltninger og internt fortsætte sine overvejelser, idet man herunder tager højde for den forventede effekt og behovet for koordination med de forskellige sektorinstanser med beslutningskompetence;

5.7. vurderer, at Regionsudvalgets rolle i den politiske beslutningsproces bør styrkes betragteligt, så de offentlige regionale og lokale myndigheder involveres i projekter lige fra starten og bliver knyttet tæt til arbejdet med EU's politiske dagsorden;

5.8. bifalder i den sammenhæng den af Europa-Kommissionen foreslåede udvikling af Regionsudvalgets rådgivende rolle, men finder det nødvendigt, at retningslinjerne uddybes, før man træffer en endelig beslutning. Regionsudvalget bør derfor:

- spille en mere proaktiv rolle i forbindelse med overvågning af politikkerne, f.eks. ved at udarbejde forundersøgelser, inden Kommissionen fremsætter sine forslag;

- organisere udveksling af bedste praksis for, hvordan lokale og regionale myndigheder på nationalt plan inddrages i forberedelsen af EU's beslutningstagning;

- gennemgå de lokale og regionale virkninger af visse direktiver og inden udgangen af 2002 aflægge rapport til Kommissionen om mulighederne for en mere fleksibel anvendelse af direktiverne; Kommissionen vil derefter overveje en mere systematisk fremgangsmåde for at tillade en sådan fleksibilitet for visse dele af EF-retten;

5.9. accepterer, at Regionsudvalget vil være nødt til at ændre sin struktur og sine arbejdsprocedurer for at sikre, at det varetager sin rolle som talerør og rådgiver effektivt. Regionsudvalget anmoder derfor om at få bevilget midler til at kunne spille en mere proaktiv rolle i fastlæggelsen af politikker, så det kan få større indflydelse end hidtil;

5.10. finder det på den baggrund oplagt at udnytte denne høringsperiode til i samarbejde med Europa-Kommissionen at fastlægge, hvorledes disse retningslinier skal anvendes;

5.11. vil gerne vide, hvorledes Kommissionen har tænkt sig at "skabe en mere systematisk dialog med repræsentanter for europæiske og nationale sammenslutninger myndigheder via nationale og europæiske sammenslutninger på et tidligt tidspunkt i udformningen af politikkerne", og "systematisk organisere denne dialog med europæiske og nationale repræsentanter for de regionale og lokale myndigheder og respektere nationale forfatningsmæssige og administrative ordninger";

5.12. minder i den sammenhæng om sin hensigt om at styrke sit samråd med de nationale og europæiske sammenslutninger, der repræsenterer de regionale og lokale myndigheder, og sætter pris på, at Kommissionen vil støtte disse bestræbelser;

5.13. vurderer derfor, ud fra hensynet til læsbarhed og effektivitet, at den strukturerede dialog, som Kommissionen ønsker at etablere med disse sammenslutninger, skal ligge i perfekt forlængelse af intentionen om at styrke og nyttiggøre Regionsudvalgets proaktive rolle i EU's beslutningsproces, hvilket bl.a. eksplicit er blevet anbefalet i hvidbogen, ligesom dialogen skal leve op til den forpligtelse, som Kommissionen påtog sig i den fælles erklæring, som formanden for Kommissionen og formanden for Regionsudvalget undertegnede den 20. september 2001, hvorefter Regionsudvalget "har de bedste forudsætninger for at skabe kontakt mellem EU's institutioner og de lokale og regionale myndigheder";

5.14. mener, at de nye former for beslutningsstrukturer vil sikre et mere vidtrækkende og effektivt samarbejde mellem de forskellige forvaltningsled;

5.15. beder indtrængende om, at man styrker samrådet med de lokale aktører, der vil få til opgave at iværksætte EU's beslutninger på lokalt plan, og at man evaluerer udgifterne ved iværksættelsen og den ekstra byrde, som vil blive pålagt de lokale og regionale myndigheder;

5.16. vurderer, at den brede vifte af regionale og lokale myndigheder, hvis opgaver og kompetence er meget forskellige, bør have mulighed for at komme til orde under de forskellige faser i EU's beslutningsproces, ikke mindst i lyset af udvidelsen, og understreger, at denne deltagelse ville kunne styrke deres rolle som aktive formidlere af den europæiske idé over for borgerne;

5.17. glæder sig over, at det belgiske formandskab under sine prioriteter klart omtalte regionernes rolle og ser gerne, at det spanske formandskab gør det samme, hvilket er i overensstemmelse med regionernes ønske om at øge deres deltagelse i beslutningstagningen, og kræver, at denne dialog fører til en generel styrkelse af mekanismerne for samråd med alle regionale og lokale myndigheder.

6. Institutionelle reformer og revision af traktaterne

Regionsudvalget

6.1. mener, at hvidbogen og forslagene, der støtter indførelsen af nye styreformer i EU, bør inddrages i debatten om EU's fremtid;

6.2. insisterer på, at politikken for territorial samhørighed inkorporeres i traktaterne som et ansvarsområde, der er delt mellem EU, medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder; det må imidlertid sikres, at medlemsstaterne og regionerne kan føre en selvstændig regionalpolitik. De skal kunne tage regional- og tværregionalpolitiske initiativer, der sigter mod at fjerne hindringer for det enkelte regionalsamfunds interne udvikling, for at overvinde (sub)regionale skævheder målt med den pågældende regions alen og ikke i forhold til et forenklet EU-gennemsnit;

6.3. ønsker, at charteret om grundlæggende rettigheder integreres i traktaterne inden for rammerne af en forfatningsmæssig procedure og dermed får retskraft;

6.4. håber, at den juridiske og institutionelle anerkendelse af de grundlæggende rettigheder for enkeltpersoner og fællesskaber i et udvidet Europa vil være medvirkende til at knytte europæerne tættere sammen og på afgørende måde bidrage til at skabe et ægte unionsborgerskab;

6.5. glæder sig endnu en gang over, at man i Nice-traktaten har taget højde for anmodninger fra Regionsudvalget om, at man for at (for)blive medlem af Regionsudvalget enten skal være valgt til en regional eller lokal myndighed eller være politisk ansvarlig over for en valgt forsamling;

6.6. er derfor enig med formanden for Europa-Kommissionen, hvad angår styrkelsen af Regionsudvalgets legitimitet; Regionsudvalgets synspunkter bør således have stor vægt i debatten om EU's fremtid;

6.7. ser positivt på åbningen af konventet, der skal forberede den næste traktatændring;

6.8. værdsætter, at Regionsudvalget har fået status af observatør i konventet, og dermed kan bidrage direkte til det igangværende arbejde;

6.9. mener, at EU's grundlæggende akter bør stadfæste princippet om, at demokrati, der udspringer nedefra, kræver en statut for de regionale og lokale myndigheders relationer til EU, og anmoder om, at de lokale og regionale myndigheders rolle i de forskellige scenarier for et styrket samarbejde understreges;

6.10. understreger, at en præcisering af kompetencefordelingen og en større hensyntagen til proportionalitets- og nærhedsprincippet er centrale udgangspunkter i EU's fornyelsesproces og fastlæggelse af dets styreformer. Ved udarbejdelsen af alle EU-foranstaltninger bør man nøje vurdere, om der er brug for handlen på EU-niveauet, hvilke opgaver der hører ind under EU's institutioner, og hvilke der hører ind under medlemsstaterne, samt hvordan der er blevet taget hensyn til forskellene mellem medlemsstater, regioner og kommuner;

6.11. har et stort ønske om, at bestræbelserne på at sikre en smidig vertikal decentralisering og et samarbejde mellem forskellige regionale niveauer på en passende måde suppleres med oprettelsen af nye horisontale, tværregionale samarbejdsmekanismer og et partnerskab, som i større eller mindre grad bygger på indgåelse af aftaler med andre lokale myndigheder eller med repræsentanter for civilsamfundet samt mulighed for at trække på interregionale organisationers ekspertise;

6.12. ønsker, at der ved udarbejdelsen af treparts- eller flerpartsaftaler tages hensyn til den interne kompetencefordeling, således at de myndigheder, der undertegner aftalen med Kommissionen, er dem, som har kompetencen, hvad enten den er lovgivende eller udøvende;

6.13. agter at iværksætte den protokol, som man netop har underskrevet den 20. september 2001 sammen med Kommissionen, og vil fuldt ud deltage i forberedelserne til regeringskonferencen 2004 og på mere velfunderet grundlag varetage sin funktion som mellemled for de regionale og lokale myndigheder;

6.14. ønsker med dette for øje at disponere over midler, som sætter det i stand til at "spille en mere proaktiv rolle i forbindelse med sin overvågning af politikkerne" og at "organisere udveksling af information om bedste praksis for, hvordan regionale og lokale myndigheder inddrages i forberedelsen af EU's beslutningstagning på nationalt plan";

6.15. gentager sin anmodning om, at Regionsudvalget for det første tillægges partsevne i sager ved EF-Domstolen med henblik på at kunne beskytte sine rettigheder og for det andet fuldt ud får status som institution;

6.16. anmoder om, at Regionsudvalgets rolle i en ny EU-struktur tages op til overvejelse, at man tildeler det ansvarsområder, der går videre end dets status som rådgivende organ, særligt i forbindelse med forberedelse og den faktiske gennemførelse af lovgivning, og at man tillægger det en ret til at foretage undersøgelser vedrørende subsidiaritetsprincippets overholdelse samt giver det mandat til at overvåge direktivers og forordningers konsekvenser for regionale og lokale myndigheder.

Bruxelles, den 13. marts 2002.

Albert Bore

Formand for

Regionsudvalget

(1) EFT C 198 af 14.7.1999, s. 68.

(2) EFT C 144 af 16.5.2001, s. 1.

(3) - Påbegyndelse af processen med at udvikle EU-politikker, hvor man sikrer større deltagelse fra borgerne og organisationerne i forbindelse med politikkernes formulering og gennemførelse;

- forbedring af EU-politikkernes kvalitet samt regelforenkling;

- anvendelse af principperne for god forvaltningsskik i forbindelse med EU's globale ansvar;

- forbedring af samarbejdet mellem institutionerne og styrkelse af sammenhængen i EU's politikker.

(4) KOM(2001) 354 af 27. juni 2001.

(5) KOM(2001) 176 endelig.