(5)Cotonouaftalen vil fortsat gælde i en overgangsperiode indtil senest den 30. november 2021. Hvis aftalen ikke træder i kraft den 1. december 2021, vil samarbejdet mellem Unionen og medlemmerne af Organisationen af Stater i Afrika, Caribien og Stillehavet falde til et niveau, der hverken er ønskeligt eller i Unionens interesse, hvilket vil forårsage forstyrrelser i forholdet mellem Unionen og medlemmerne af Organisationen af Stater i Afrika, Caribien og Stillehavet. For at begrænse sådanne forstyrrelser bør aftalen anvendes midlertidigt —

(1)Den 21. juni 2018 bemyndigede Rådet Kommissionen og den højtstående repræsentant til på Den Europæiske Unions vegne at indlede og føre forhandlinger om de bestemmelser, der hører under Unionens kompetence, i en partnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og landene i Gruppen af Stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet på den anden side.

Alle de elementer, der er nævnt ovenfor, er indbyrdes forbundne og afgørende for at få videreudviklet vores forbindelser. Det betyder, at de regionale protokoller samt fortolkningen og gennemførelsen heraf til enhver tid skal være i overensstemmelse med bestemmelserne og principperne i den generelle del af aftalen.

Derudover fremmer den forhandlede tekst samarbejdet mellem flere interessenter, idet det anerkendes, at unge og forskellige partnere, herunder lokale myndigheder, civilsamfundsorganisationer og den private sektor, spiller en vigtig rolle for at forme en bedre fremtid. Det vil være afgørende at opnå en aktiv deltagelse i partnerskabsdialoger og samarbejdsprocesser, men også at samarbejde om at få aftalen gennemført effektivt.

Menneskelig og social udvikling fremmes stærkt i partnerskabet med det formål at bekæmpe fattigdom og sociale uligheder uden at lade nogen i stikken. Som anbefalet i forhandlingsdirektiverne er der indgået stærkere forpligtelser i aftalen for at forbedre ligestilling mellem kønnene, sociale tjenester som f.eks. uddannelse og sundhed og social inklusion. Parterne vil samarbejde for bedre at håndtere forskellige udfordringer såsom fødevaresikkerhed, hurtig befolkningstilvækst og globale sundhedskriser.

Aftalen fremmer styrket samarbejde, både sektormæssigt og politisk, bl.a. om udenrigspolitiske emner af fælles interesse. Dette omfatter fredsbevarelse, terrorisme, skrøbelige situationer, helt nye bestemmelser vedrørende dødsstraf, men også retshåndhævelse og migration og mobilitet. Hvad angår sidstnævnte skal nye forpligtelser, som afspejler en bred og afbalanceret tilgang, håndtere de forskellige indbyrdes forbundne aspekter af lovlig og irregulær migration på en sammenhængende måde. For at fremme velforvaltet migration og mobilitet fremmer aftalen et styrket samarbejde mellem parterne og relevante agenturer og institutioner og forbedrer samtidig tilbagesendelse og tilbagetagelse med større forudsigelighed og bedre håndhævelse. Fælles udfordringer vil blive bedre håndteret, bl.a. de grundlæggende årsager til irregulær migration, menneskehandel og smugling af migranter.

Samarbejdet mellem EU og medlemmerne af OACSS er også forankret i et fælles sæt værdier og universelle principper. Respekten for menneskerettighederne, folkeretten, de demokratiske principper og principperne i De Forenede Nationers pagt udgør grundlaget for samarbejde inden for rammerne af denne aftale. De betragtes som centrale aspekter for at sikre, at andre fælles prioriteter kan blomstre, på samme måde som forpligtelserne vedrørende retsstatsprincippet og god forvaltningspraksis, som er blevet styrket i aftalen. Det samme gælder fred og sikkerhed, hvor der vil blive sat ind mod nye eller kommende trusler såsom sørøveri, menneskehandel, handel med narkotika, våben og andre ulovlige varer samt cyberkriminalitet og trusler mod cybersikkerheden, som er væsentlige elementer i en integreret tilgang til konflikter, kriser og de underliggende årsager hertil.

Dette går hånd i hånd med et fornyet fokus på klimaændringer og miljømæssige bæredygtighed på tværs af en række områder. Parterne, som anerkender, at det er nødvendigt at handle hurtigt, og at en forringelse af naturen udgør en alvorlig trussel mod målet om at opnå bæredygtig udvikling, er blevet enige om vidtrækkende forpligtelser til at bevare og beskytte kloden og dens økosystemer og have. Reaktionen på klimaændringer vil blive styrket i overensstemmelse med målene i Parisaftalen. Der vil blive gjort en fælles indsats for at håndtere tilpasninger og modvirkningstiltag og tackle naturkatastrofer bedre. Dette er en del af en global, miljøvenlig tilgang, der fremmer bæredygtig udvikling af en blå økonomi og støtter omstillingen til grønnere (kulstoffattige og ressourceeffektive) økonomier.

Aftalen skal søge at skabe nye økonomiske muligheder for alle. Der lægges særlig vægt på bæredygtig, inklusiv vækst og jobskabelse. For at fremme en bæredygtig udvikling bliver det især vigtigt at fremme investeringer og den private sektors udvikling, hvilket videnskab, teknologi, innovation og den digitale omstilling vil bidrage væsentligt til. Samarbejdet om økonomiske og handelsmæssige spørgsmål vil også blive forbedret, hvilket vil lette bilateral handel og investeringsstrømme, reducere tekniske handelshindringer, forbedre offentlige udbud og beskytte intellektuel ejendomsret. Alle gældende handelsaftaler såsom de økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA) vil fortsat være gældende. Samarbejdet mellem parterne vil bidrage til at opretholde høje miljømæssige, sociale og arbejdsmarkedsmæssige standarder.

Parterne vil bidrage til at opfylde verdensmålene for bæredygtig udvikling (SDG) og til bekæmpelsen af klimaændringer, idet 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og Parisaftalen om klimaændringer skal fungere som de overordnede rammer for partnerskabet.

Aftalen går videre end sin forgænger på forskellige områder og giver mulighed for at spille en vigtig rolle på mange områder.

Dette ville fremme en fælles tilgang over for Afrika. Protokollen vil fungere som retsgrundlag (en associeringsaftale i stil med dem, der er indgået mellem EU og nordafrikanske lande), og den politiske vejledning vil bygge på resultatet af topmøderne mellem Den Afrikanske Union og Den Europæiske Union.

2. Der er tre regionale protokoller mellem landene i hver region og EU. Hver protokol er skræddersyet til regionernes behov og dynamik og kan dermed håndtere de særlige udfordringer, der gør sig gældende. Dette betyder også, at hver region har sin egen institutionelle struktur til at forvalte den pågældende protokol. Strukturen omfatter et ministerråd, som træder sammen med mellemrum efter aftale mellem parterne, et blandet udvalg på ambassadørniveau, muligheden for møder på stats- og regeringschefniveau og en blandet parlamentarisk forsamling:

Aftalen vil blive forvaltet forskelligt enten på partnerskabsplan eller regionalt plan afhængigt af det pågældende spørgsmål og format. Den generelle del af aftalen, som finder anvendelse på alle lande, vil nærmere bestemt blive forvaltet af OACSS-EU-Ministerrådet (som forventes at træde sammen hvert tredje år) med hjælp fra et udvalg på ambassadørniveau, eventuelle OACSS-EU-topmøder (efter fælles aftale) og den nye Blandede Parlamentariske Forsamling OACSS-EU (som træder sammen årligt, og hvis medlemmer også er medlemmer af de tre regionale blandede parlamentariske forsamlinger).

EU's forbindelser med medlemmerne af OACSS er blevet uddybet, men også revideret for at gøre dem formålstjenstlige og sætte fokus på de tre regioner. Aftalen består derfor nu af:

Mere strategisk udvider aftalen omfanget af parternes samarbejde med det overordnede mål om at opbygge stærkere samfund. Dette nye partnerskab er en politisk bedrift og markerer et vendepunkt. Det ændrer dynamikken og opgraderer parternes forbindelser for at håndtere de mest presserende udfordringer, der er specifikke for de enkelte regioner. Aftalen er afstemt efter de regionale og globale forhold, men også den seneste internationalt vedtagne lovgivning, standarder, fremskridt og ikke mindst befolkningernes behov.

Med aftalen etableres der et ambitiøst og styrket politisk partnerskab mellem EU og medlemmerne af OACSS med henblik på at skabe gensidigt fordelagtige resultater på områder af fælles interesse. Det tager form af en associeringsaftale og indgås for en periode på 20 år.

OACSS-EU-Ministerrådet fører tilsyn med, at aftalen gennemføres effektivt og konsekvent, og vedtager politiske retningslinjer og træffer afgørelser for at give specifikke aspekter, som er nødvendige for gennemførelsen af aftalens bestemmelser, virkning, jf. den generelle del, del V, artikel 88.

Gennemførelsen af aftalen vil blive overvåget ved hjælp af regelmæssige partnerskabsdialoger, jf. den generelle del, del I, artikel 3, stk. 1. De regionale protokoller indeholder specifikke bestemmelser om gennemførelsen og overvågningen, jf. den regionale protokol for Afrika, del I, artikel 6, den regionale protokol for Caribien, del I, artikel 8, og den regionale protokol for Stillehavsområdet, del I, artikel 8.

Aftalen indeholder ingen finansprotokol. EU forpligter sig til at stille et tilstrækkeligt niveau af finansielle ressourcer til rådighed i overensstemmelse med sine interne regler og procedurer.

Et af målene med aftalen er at fremme og opretholde menneskerettighederne, de grundlæggende frihedsrettigheder, retsstatsprincippet og god forvaltningspraksis. Dette er et vigtigt aspekt i betragtning af ændringerne på den internationale scene med nye stormagter, der ikke nødvendigvis deler disse værdier og principper. I overensstemmelse med EU's fælles tilgang til anvendelsen af politiske klausuler i tilfælde af tilsidesættelse af de væsentlige elementer i aftalen fører parterne strukturerede og systematiske konsultationer. Hvis de ikke kan nå frem til en gensidigt acceptabel løsning, kan den part, der har givet meddelelsen, træffe passende foranstaltninger.

I 2016 blev der offentliggjort en konsekvensanalyse (SWD(2016) 0380 final) sammen med en meddelelse om EU's fremtidige forbindelser med ACS-landene (JOIN(2016) 52 final), som dannede grundlag for den efterfølgende henstilling og de efterfølgende forhandlingsdirektiver. Den havde til formål at fastslå, hvilket format der er bedst egnet til at organisere og regulere forbindelserne med partnere i Afrika, Caribien og Stillehavet. I konsekvensanalysen beskrives forskellige løsninger og en foretrukken løsning, som i sidste ende blev valgt og kan sammenfattes som følger: Den foretrukne løsning for EU er et nyt partnerskab mellem EU og ACS-landene i form af en overordnet aftale, som består af en tværgående del, der omhandler fælles værdier, principper og interesser og fastlægger de generelle principper og muligheder for samarbejde på den internationale scene, samt tre partnerskaber, der fastsætter de prioriteter og tiltag, som er specifikke for de enkelte regioner og skal gennemføres i henholdsvis Afrika, Caribien og Stillehavsområdet.

Det var vigtigt for EU og dets partnere at tage hensyn til erfaringerne fra deres lange samarbejde. Som led i politikforberedelserne forud for en ny partnerskabsaftale med landene i Afrika, Caribien og Stillehavet blev der gennemført en række specifikke evalueringer og konsultationer forud for og i løbet af forhandlingerne for både at indhente offentlighedens, interessenternes og partnernes synspunkter og drage konklusioner fra EU-ACS-samarbejdet i de seneste årtier. Disse tiltag kan inddeles i to kategorier:

Dette initiativ forfølger direkte Unionens mål inden for foranstaltninger udadtil og bidrager til den politiske prioritet om "EU som en stærkere global aktør". Det stemmer overens med retningslinjerne for EU's globale strategi med hensyn til at samarbejde med andre og forny de eksterne partnerskaber på en ansvarlig måde for at opfylde EU's eksterne prioriteter. Forslaget styrker samarbejdet med de respektive regioner, muliggør en mere skræddersyet tilgang og støtter EU’s samlede tilgang for hele Afrika. Den foreslåede aftale fremmer også samarbejdet mellem de forskellige forvaltningsniveauer.

·I overensstemmelse med den nye pagt om migration og asyl og EU's migrationspolitik anlægges der i aftalen en bred og afbalanceret tilgang, idet der tages fat på de forskellige indbyrdes forbundne aspekter af både lovlig og irregulær migration for at fremme velforvaltet migration og mobilitet.

·I overensstemmelse med den europæiske grønne pagt og EU's miljøpolitikker anerkendes det i aftalen, at der er behov for en hurtig indsats på forskellige niveauer for at sikre bæredygtighed på kloden og imødegå de alvorlige trusler, som klimaændringer, miljøforringelse og en uholdbar udnyttelse af naturressourcerne udgør. Parterne søger at styrke den globale reaktion på klimaændringer, opbygge modstandsdygtighed og spille en vigtig rolle for gennemførelsen af Parisaftalen, som skal fungere som en overordnet rettesnor for partnerskabet.

·I overensstemmelse med den europæiske konsensus om udvikling omfatter aftalen forpligtelser, som er inspireret af og vil bidrage til at nå målene for bæredygtig udvikling (SDG) i De Forenede Nationers 2030-dagsorden. Aftalen sætter mennesket i centrum og tager hensyn til de forskellige, indbyrdes forbundne aspekter af bæredygtig udvikling, både de økonomiske, sociale, miljømæssige og sikkerhedsrelaterede. Alle disse vigtige aspekter samt andre tværgående elementer såsom unge, ligestilling mellem kønnene, god forvaltningspraksis og menneskerettigheder supplerer hinanden og er blevet tillagt særlig betydning. Parterne vil arbejde sammen for at beskytte kloden, udrydde fattigdommen i alle dens former, mindske uligheder og fremme social samhørighed.

·Aftalen vil i overensstemmelse med den globale strategi for Den Europæiske Unions udenrigs- og sikkerhedspolitik bidrage til at opbygge inklusive, fredelige og modstandsdygtige samfund. Den fremmer en omfattende og integreret tilgang til konflikter og kriser og sigter mod at tackle de grundlæggende årsager hertil samt nye eller voksende sikkerhedstrusler såsom terrorisme, finansiering heraf og voldelig ekstremisme for blot at nævne nogle få. Politisk dialog bliver centralt for at udbygge tiltagene på disse områder yderligere og mere generelt på alle områder, der er omfattet af partnerskabet. Aftalen, som fremmer større politisk samarbejde, bekræfter på ny, at det er vigtigt at samarbejde i internationale fora, men også at opbygge alliancer på den globale scene for at opnå et effektivt multilateralt system.

Forhandlingerne om aftalen blev ført i overensstemmelse med de omfattende forhandlingsdirektiver, som Rådet vedtog i juni 2018 om henstillingen fra Kommissionen med henblik på Rådets afgørelse om bemyndigelse til at indlede forhandlinger om en partnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet, og som bygger på en forudgående evaluering, en konsekvensanalyse og en meddelelse. I disse vejledende dokumenter blev der taget hensyn til de relevante EU-politikker og -strategier på de forskellige berørte områder, samt til partnernes relevante politikker og strategier, herunder Den Afrikanske Unions 2063-dagsorden, den fælles Afrika-EU-strategi fra 2007, den fælles partnerskabsstrategi mellem Caribien og EU fra 2012 og strategien for et styrket partnerskab med Stillehavsøerne fra 2006.

Kommissionen finder, at de mål, som Rådet fastsatte i sine forhandlingsdirektiver, er nået, og at den forhandlede tekst er acceptabel for Unionen.

6.gennemføre en omfattende og afbalanceret tilgang til migration med henblik på at høste fordelene ved sikker, velordnet og lovlig migration og mobilitet, dæmme op for irregulær migration og samtidig tage fat på de grundlæggende årsager hertil under fuld overholdelse af folkeretten og i overensstemmelse med parternes respektive kompetencer.

4.mobilisere investeringer, støtte handelen og fremme den private sektors udvikling med henblik på at opnå en bæredygtig og inklusiv vækst og skabe anstændigt arbejde for alle

3.fremme den menneskelige og sociale udvikling, især med henblik på at udrydde fattigdom og bekæmpe uligheder ved at sikre, at alle kan få et værdigt liv, og at ingen lades i stikken, med særlig vægt på kvinder og piger

De specifikke mål for den nye aftale er at:

Det overordnede mål med aftalen er at etablere et ambitiøst og styrket politisk partnerskab, fremme nye dynamikker og gå videre end et traditionelt udviklingssamarbejde. Hver region får beføjelser inden for aftalens rammer. Derved kan EU og medlemmerne af OACSS indfri større ambitioner på lokalt, nationalt, regionalt og internationalt plan.

Forhandlingerne om en ny aftale startede i september 2018, kort tid efter at Rådet i juni 2018 havde bemyndiget Kommissionen og den højtstående repræsentant til på Den Europæiske Unions vegne at indlede og føre forhandlinger om de bestemmelser, der hører under Unionens kompetence, i en partnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og landene i Gruppen af Stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet på den anden side og vedtaget forhandlingsdirektiver herfor. Rådet blev regelmæssigt underrettet i løbet af forhandlingerne. Det særlige udvalg, der blev nedsat ved Rådets afgørelse om bemyndigelse til at indlede forhandlinger, blev konsulteret under hele forhandlingsforløbet. Chefforhandlerne paraferede udkastet til aftalen den 15. april 2021 med undtagelse af definitionen af parterne i aftalen.

Der er et stort behov for en moderniseret aftale, således at EU-ACS-forbindelserne kan ajourføres og afspejle de nye ambitioner, der følger af nye behov og udfordringer. Verden er i dag tættere forbundet end nogensinde før og har ændret sig meget, siden Cotonouaftalen blev vedtaget, og det samme har EU, EU's partnere og deres fælles forhåbninger.

Cotonoupartnerskabsaftalen har siden 2000 fungeret som rammen for forbindelserne mellem EU og de 79 ACS-lande. Den bygger på politisk dialog, økonomisk samarbejde og handels- og udviklingssamarbejde. Aftalen, som blev revideret i 2005 og 2010, udløb i slutningen af februar 2020. Da parterne havde brug for mere tid til at forhandle om den efterfølgende partnerskabsaftale, blev anvendelsen af Cotonouaftalen midlertidigt forlænget to gange. Første gang frem til den 31. december 2020 og anden gang frem til den 30. november 2021 eller indtil den midlertidige anvendelse af den nye partnerskabsaftale (i det følgende benævnt "aftalen"), alt efter hvilken dato der kommer først.

EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 11.6.2021 COM(2021) 312 final BILAG

til forslag til



RÅDETS AFGØRELSE om undertegnelse på Den Europæiske Unions vegne og midlertidige anvendelse af partnerskabsaftalen mellem Den Euroæiske Union på den ene side og medlemmerne af Oganisationen af Stater i Afrika, Caribien og Stillehavet (OACSS) på den anden side





















PARTNERSKABSAFTALE

MELLEM DEN EUROPÆISKE UNION PÅ DEN ENE SIDE

OG MEDLEMMERNE AF ORGANISATIONEN AF STATER I AFRIKA, CARIBIEN OG STILLEHAVET PÅ DEN ANDEN SIDE DEL I - GENERELLE BESTEMMELSER DEL II - STRATEGISKE PRIORITETER AFSNIT I - MENNESKERETTIGHEDER, DEMOKRATI OG FORVALTNINGSPRAKSIS I MENNESKECENTREREDE OG RETTIGHEDSBASEREDE SAMFUND AFSNIT II - FRED OG SIKKERHED AFSNIT III - MENNESKELIG OG SOCIAL UDVIKLING AFSNIT IV - INKLUSIV, BÆREDYGTIG ØKONOMISK VÆKST OG UDVIKLING AFSNIT V - MILJØMÆSSIG BÆREDYGTIGHED OG KLIMAÆNDRINGER AFSNIT VI - MIGRATION OG MOBILITET DEL III - GLOBALE ALLIANCER OG INTERNATIONALT SAMARBEJDE

DEL IV - SAMARBEJDS- OG GENNEMFØRELSESMETODER DEL V - INSTITUTIONELLE RAMMER DEL VI - AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

REGIONALE PROTOKOLLER REGIONAL PROTOKOL FOR AFRIKA DEL I - SAMARBEJDSRAMME DEL II - CENTRALE SAMARBEJDSOMRÅDER AFSNIT I - INKLUSIV, BÆREDYGTIG ØKONOMISK VÆKST OG UDVIKLING AFSNIT II - MENNESKELIG OG SOCIAL UDVIKLING AFSNIT III - MILJØ, FORVALTNING AF NATURRESSOURCER OG KLIMAÆNDRINGER

AFSNIT IV - FRED OG SIKKERHED AFSNIT V - MENNESKERETTIGHEDER, DEMOKRATI OG FORVALTNINGSPRAKSIS AFSNIT VI - MIGRATION OG MOBILITET

REGIONAL PROTOKOL FOR CARIBIEN: DEL I - SAMARBEJDSRAMME DEL II - CENTRALE SAMARBEJDSOMRÅDER AFSNIT I - INKLUSIV, BÆREDYGTIG ØKONOMISK VÆKST OG UDVIKLING AFSNIT II - MILJØMÆSSIG BÆREDYGTIGHED, KLIMAÆNDRINGER OG BÆREDYGTIG FORVALTNING AF NATURRESSOURCER AFSNIT III - MENNESKERETTIGHEDER, FORVALTNINGSPRAKSIS, FRED OG SIKKERHED AFSNIT IV - MENNESKELIG UDVIKLING, SOCIAL SAMHØRIGHED OG MOBILITET

REGIONAL PROTOKOL FOR STILLEHAVSOMRÅDET: DEL I - SAMARBEJDSRAMME DEL II - CENTRALE SAMARBEJDSOMRÅDER AFSNIT I - MILJØMÆSSIG BÆREDYGTIGHED OG KLIMAÆNDRINGER

AFSNIT II - INKLUSIV OG BÆREDYGTIG ØKONOMISK UDVIKLING AFSNIT III - HAVE OG FISKERI AFSNIT IV - SIKKERHED, MENNESKERETTIGHEDER, DEMOKRATI OG FORVALTNINGSPRAKSIS AFSNIT V - MENNESKELIG OG SOCIAL UDVIKLING BILAG BILAG I: TILBAGESENDELSE- OG TILBAGETAGELSESPROCEDURER

BILAG II: DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANKS TRANSAKTIONER

DEN EUROPÆISKE UNION, i det følgende benævnt "EU", på den ene side og REPUBLIKKEN ANGOLA, ANTIGUA OG BARBUDA, COMMONWEALTH OF THE BAHAMAS, BARBADOS, BELIZE, REPUBLIKKEN BENIN, REPUBLIKKEN BOTSWANA, BURKINA FASO,

REPUBLIKKEN BURUNDI, REPUBLIKKEN CAMEROUN, REPUBLIKKEN KAP VERDE, DEN CENTRALAFRIKANSKE REPUBLIK, REPUBLIKKEN TCHAD,

UNIONEN COMORERNE, REPUBLIKKEN CONGO, COOKØERNE, REPUBLIKKEN ELFENBENSKYSTEN, REPUBLIKKEN CUBA,

DEN DEMOKRATISKE REPUBLIK CONGO, REPUBLIKKEN DJIBOUTI, COMMONWEALTH OF DOMINICA, DEN DOMINIKANSKE REPUBLIK, STATEN ERITREA, KONGERIGET ESWATINI, DEN FØDERATIVE DEMOKRATISKE REPUBLIK ETIOPIEN, REPUBLIKKEN FIJI, DEN GABONESISKE REPUBLIK, REPUBLIKKEN GAMBIA,



REPUBLIKKEN GHANA, GRENADA, REPUBLIKKEN GUINEA, REPUBLIKKEN GUINEA-BISSAU, REPUBLIKKEN ÆKVATORIALGUINEA, DEN KOOPERATIVE REPUBLIK GUYANA, REPUBLIKKEN HAITI, JAMAICA, REPUBLIKKEN KENYA, REPUBLIKKEN KIRIBATI,

KONGERIGET LESOTHO, REPUBLIKKEN LIBERIA, REPUBLIKKEN MADAGASKAR, REPUBLIKKEN MALAWI, REPUBLIKKEN MALI,

REPUBLIKKEN MARSHALLØERNE, DEN ISLAMISKE REPUBLIK MAURETANIEN, REPUBLIKKEN MAURITIUS, MIKRONESIENS FORENEDE STATER, REPUBLIKKEN MOZAMBIQUE,

REPUBLIKKEN NAMIBIA, REPUBLIKKEN NAURU, REPUBLIKKEN NIGER, FORBUNDSREPUBLIKKEN NIGERIA, NIUE, REPUBLIKKEN PALAU, DEN UAFHÆNGIGE STAT PAPUA NY GUINEA, REPUBLIKKEN RWANDA, SAINT KITTS OG NEVIS, SAINT LUCIA,



SAINT VINCENT OG GRENADINERNE, DEN UAFHÆNGIGE STAT SAMOA, DEN DEMOKRATISKE REPUBLIK SÃO TOMÉ OG PRÍNCIPE, REPUBLIKKEN SENEGAL, REPUBLIKKEN SEYCHELLERNE, REPUBLIKKEN SIERRA LEONE, SALOMONØERNE, DEN FØDERALE REPUBLIK SOMALIA, DEN SYDAFRIKANSKE REPUBLIK, REPUBLIKKEN SYDSUDAN,

REPUBLIKKEN SUDAN, REPUBLIKKEN SURINAM, DEN FORENEDE REPUBLIK TANZANIA, DEN DEMOKRATISKE REPUBLIK TIMOR-LESTE, DEN TOGOLESISKE REPUBLIK,

KONGERIGET TONGA, REPUBLIKKEN TRINIDAD OG TOBAGO, TUVALU, REPUBLIKKEN UGANDA, REPUBLIKKEN VANUATU,

REPUBLIKKEN ZAMBIA, REPUBLIKKEN ZIMBABWE, i det følgende benævnt medlemmerne af Organisationen af Stater i Afrika, Caribien og Stillehavet (OACSS), på den anden side, SOM HENVISER til den reviderede Georgetownaftale, hvorved Organisationen af Stater i Afrika, Caribien og Stillehavet blev oprettet, på den ene side, og traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på den anden side, SOM TAGER HENSYN til de stærke bånd og tætte politiske, økonomiske og kulturelle forbindelser, som forener dem, SOM PÅ NY BEKRÆFTER deres tilslutning til en regelbaseret verdensorden med multilateralisme som det centrale princip og De Forenede Nationer i centrum,

SOM BEKRÆFTER deres engagement med hensyn til at opnå bæredygtig udvikling i overensstemmelse med 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, SOM UNDERSTREGER vigtigheden af løbende dialog om spørgsmål af fælles interesse på alle relevante niveauer, SOM PÅ NY BEKRÆFTER deres vilje til at konsolidere deres partnerskab ved at koordinere tiltag i internationale fora på grundlag af fælles interesser, fælles værdier og gensidig respekt og i erkendelse af, at de bedre kan øve indflydelse på resultaterne på globalt plan, hvis de handler i fællesskab, SOM BEKRÆFTER deres tilslutning til de demokratiske principper og menneskerettighederne som omhandlet i verdenserklæringen om menneskerettigheder og andre relevante internationale menneskerettighedsinstrumenter samt retsstatsprincippet og princippet om god forvaltningspraksis,

SOM MINDER OM deres stærke ønske om at fremme fred og sikkerhed, deres forpligtelser vedrørende ikkespredning af masseødelæggelsesvåben og deres stærke vilje til at forhindre og retsforfølge de alvorligste forbrydelser, som berører det internationale samfund, SOM PÅ NY BEKRÆFTER deres vilje til at fremme samarbejde mellem flere interessenter med henblik på at opnå bæredygtig udvikling, idet der tages hensyn til de forskellige interessenters roller, samtidig med at det sikres, at alle handler inden for rammerne af retsstatsprincippet, SOM UNDERSTREGER nødvendigheden af at tackle de globale miljøudfordringer hurtigt, vigtigheden af Parisaftalen om klimaændringer, det presserende behov for at opbygge stabile og bæredygtige lavemissionsøkonomier og -samfund, der er modstandsdygtige over for klimaændringer, og for at gøre fremskridt med opfyldelsen af fælles mål vedrørende miljø, klimaændringer og vedvarende energi,

SOM ANERKENDER, at strukturel økonomisk omstilling har stor betydning for at opnå en inklusiv og bæredygtig vækst og udvikling, SOM MINDER OM deres tilslutning til principperne og reglerne for international handel, navnlig dem, der er aftalt i Verdenshandelsorganisationen, SOM MINDER OM deres tilsagn om at respektere arbejdstagerrettigheder under hensyntagen til principperne i den Internationale Arbejdstagerorganisations konventioner, SOM ANERKENDER, at videnskab, teknologi, forskning og innovation spiller en vigtig rolle for at fremskynde omstillingen til videnbaserede samfund, og at omstillingen kan gøres lettere ved at benytte digitale værktøjer til at opnå en bæredygtig udvikling, SOM HENVISER TIL deres tilsagn om at fremme den menneskelige og sociale udvikling, udrydde fattigdom og bekæmpe diskrimination og uligheder, således at ingen lades i stikken, SOM ANERKENDER, at skiftende demografiske dynamikker sammen med økonomiske, sociale og miljømæssige ændringer både udgør muligheder og vanskeligheder for en bæredygtig udvikling, SOM PÅ NY BEKRÆFTER, at ligestilling mellem kønnene og kvinders og pigers empowerment er en vigtig forudsætning for at opnå inklusiv og bæredygtig udvikling,

SOM ANERKENDER, at unge har stor betydning med hensyn til at forme fremtiden og bidrage til bæredygtig udvikling,

SOM PÅ NY BEKRÆFTER deres vilje til at fremme et menneskecentreret partnerskab og øge mellemfolkelige kontakter, bl.a. gennem samarbejde og udvekslinger inden for videnskab, teknologi, innovation, uddannelse og kultur, SOM PÅ NY BEKRÆFTER deres vilje til at styrke samarbejdet og dialogen om migration og mobilitet, SOM ER KLAR OVER de stigende risici som følge af naturkatastrofer og økonomiske og andre udefra kommende chok, herunder pandemier, SOM BEKRÆFTER, at de er villige til at samarbejde til støtte for regional og kontinental integration, især med henblik på at nå målene i Den Afrikanske Unions 2063-dagsorden og integrations- og samarbejdsrammerne for Caribien og Stillehavsområdet, SOM MINDER OM principperne om udviklingsvenlig politikkohærens og bistandseffektivitet samt principperne i Addis Abeba-handlingsplanen, SOM HENVISER TIL partnerskabsaftalen mellem medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den anden side, undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 og ændret i Luxembourg den 25. juni 2005 og i Ouagadougou den 22. juni 2010, ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:

DEL I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER ARTIKEL 1 Mål 1. Med denne aftale etableres der et styrket politisk partnerskab mellem parterne med henblik på at skabe gensidigt fordelagtige resultater på områder af fælles interesse og i overensstemmelse med fælles værdier. 2. Denne aftale skal bidrage til at opfylde verdensmålene for bæredygtig udvikling (SDG), idet 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og Parisaftalen om klimaændringer skal fungere som de overordnede rammer for partnerskabet. 3. Målene for denne aftale er at: a) fremme, beskytte og overholde menneskerettighederne, de demokratiske principper, retsstatsprincippet og princippet om god forvaltningspraksis, idet der lægges særlig vægt på ligestilling mellem kønnene b) opbygge fredelige og modstandsdygtige stater og samfund, som kan håndtere aktuelle og nye trusler mod freden og sikkerheden

c) fremme den menneskelige og sociale udvikling, især med henblik på at udrydde fattigdom og bekæmpe uligheder ved at sikre, at alle kan få et værdigt liv, og at ingen lades i stikken, med særlig vægt på kvinder og piger d) mobilisere investeringer, støtte handelen og fremme den private sektors udvikling med henblik på at opnå en bæredygtig og inklusiv vækst og skabe anstændigt arbejde for alle

e) bekæmpe klimaændringer, beskytte miljøet og sikre en bæredygtig forvaltning af naturressourcerne og f) gennemføre en omfattende og afbalanceret tilgang til migration med henblik på at høste fordelene ved sikker, velordnet og lovlig migration og mobilitet, dæmme op for irregulær migration og samtidig tage fat på de grundlæggende årsager hertil under fuld overholdelse af folkeretten og i overensstemmelse med parternes respektive kompetencer. 4. Partnerskabsdialog og en indsats, der er skræddersyet til parternes særlige forhold, skal være de vigtigste redskaber til at opfylde målene i denne aftale. 5. Denne aftale skal lette parternes vedtagelse af fælles holdninger på verdensscenen og dermed styrke partnerskaber for at fremme multilateralisme og en regelbaseret verdensorden med henblik på at fremme en global indsats.

ARTIKEL 2 Principper 1. Parterne forfølger denne aftales mål i en ånd af fælles ansvar, solidaritet, gensidighed, gensidig respekt og ansvarlighed. 2. Parterne bekræfter på ny deres vilje til at udvikle venskabelige forbindelser mellem nationer baseret på respekt for princippet om suveræn ligeberettigelse mellem alle stater og til at afstå fra at anvende trusler eller magt mod andre staters territoriale integritet eller politiske uafhængighed eller enhver anden metode, der er i strid med De Forenede Nationers pagt. 3. Parterne er enige om at gennemføre hver regional protokol i overensstemmelse med de overordnede principper, der er fastlagt i den generelle del, og samtidig tage hensyn til de særlige forhold i regionerne. De er også enige om at skræddersy tiltagene til de forskellige behov, der er i mindst udviklede lande, indlandsstater, små østater, der er udviklingslande, og lavtliggende kyststater, idet der tages hensyn til de forskellige udfordringer, de står overfor.

4. Parterne træffer afgørelser og iværksætter foranstaltninger på det mest hensigtsmæssige nationale eller regionale niveau eller på flerlandeniveau. 5. Parterne fremmer systematisk kønsperspektivet og sikrer, at ligestilling mellem kønnene integreres i alle politikker.

6. Parterne anlægger en integreret tilgang til deres samarbejde, som omfatter politiske, økonomiske, sociale, miljømæssige og kulturelle elementer. 7. Parterne intensiverer bestræbelserne på at fremme regional integration og regionalt samarbejde med henblik på at forvalte sikkerhedsspørgsmål bedst muligt, høste de økonomiske fordele ved globaliseringen og alt efter omstændighederne løse tværnationale udfordringer eller udnytte tværnationale muligheder. 8. Parterne fremmer en tilgang, der involverer flere interessenter, hvorved mange forskellige aktører kan inddrages aktivt i dialog- og samarbejdsprocesserne, bl.a. parlamenter, lokale myndigheder, civilsamfundet og den private sektor. 9. Der kan samarbejdes formelt og på ad hoc-basis i regionale fora for at opfylde partnerskabets mål mere effektivt. Parterne kan også vedtage bestemmelser og fleksible procedurer, som giver interesserede parter mulighed for at uddybe dialogen og samarbejdet om bestemte tematiske og tværregionale spørgsmål. ARTIKEL 3 Partnerskabsdialog 1. Parterne fører en regelmæssig, afbalanceret, omfattende og substantiel partnerskabsdialog om alle områder i denne aftale, der fører til forpligtelser og, hvis det er relevant, tiltag på begge sider med henblik på denne aftales effektive gennemførelse.

2. Parterne er enige om, at målet med partnerskabet er at udveksle informationer, fremme gensidig forståelse og lette fastlæggelsen af fælles prioriteter og dagsordener på nationalt, regionalt og internationalt plan. De samarbejder om og koordinerer spørgsmål af fælles interesse og nye udfordringer i internationale sammenhænge.

3. Parterne er enige om, at dialogen skal føres på en fleksibel og skræddersyet måde, at den skal finde sted regelmæssigt i en hensigtsmæssig form og på det mest hensigtsmæssige nationale eller regionale niveau eller på flerlandeniveau, og at alle tænkelige kanaler skal udnyttes fuldt ud, herunder i regionale og internationale sammenhænge. De er enige om at overvåge og evaluere, hvor effektiv dialogen er, og eventuelt at tilpasse dens anvendelsesområde. 4. Parterne er enige om, at parlamenter og, hvis det er relevant, repræsentanter for civilsamfundsorganisationer og den private sektor skal underrettes behørigt, konsulteres og gives mulighed for at bidrage til partnerskabsdialogen. Regionale og kontinentale organisationer knyttes, hvis det er relevant, til dialogen. ARTIKEL 4 Politiksammenhæng 1. Parterne tilstræber sammenhængende politikker på nationalt, regionalt og internationalt plan med henblik på at opfylde målene i denne aftale ved hjælp af en målrettet, strategisk og partnerskabsorienteret tilgang.

2. Parterne fremmer hver for sig og sammen synergier mellem politikker for at undgå eller begrænse de negative følger, som deres politikker kan have for de andre parter. De sørger for at underrette og eventuelt konsultere de andre parter om initiativer og foranstaltninger, der kan påvirke dem væsentligt. 3. Parterne bekræfter på ny deres ønske om en udviklingsvenlig politikkohærens, som anses for en vigtig forudsætning for at opfylde verdensmålene for bæredygtig udvikling. ARTIKEL 5 Aktører

1. Parterne anerkender, at regeringerne spiller en central rolle i forbindelse med fastlæggelsen og gennemførelsen af prioriteterne og strategierne for deres lande. De anerkender, at parlamenterne spiller en vigtig rolle med hensyn til at udforme og vedtage lovgivning, vedtage budgetter og holde regeringer ansvarlige. De anerkender de lokale myndigheders rolle i og bidrag til bestræbelserne på at øge den demokratiske ansvarlighed og supplere den statslige indsats. 2. Parterne anerkender, at subregionale, regionale, kontinentale og interkontinentale organisationer spiller en vigtig rolle for at opfylde målene i denne aftale, især målene i de tre regionale protokoller.

3. Parterne anerkender, at interessenter af enhver form og national karakter, nemlig civilsamfundet, arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer, herunder fagforeningsorganisationer, og den private sektor, spiller en vigtig rolle og kan yde et vigtigt bidrag, og de er enige om at fremme og styrke deres effektive deltagelse med henblik på at fremme mere inklusive politiske processer med flere forskellige interessenter. Med henblik herpå sikrer parterne, at alle disse interessenter, hvor det er relevant, bliver underrettet og konsulteret om strategier og sektorpolitikker, yder input til den brede dialog, modtager støtte til kapacitetsopbygning på kritiske områder og deltager i gennemførelsen af samarbejdsprogrammer på de områder, der vedrører dem. En sådan deltagelse i samarbejdsprogrammer skal afhænge af, i hvilket omfang deltagelsen imødekommer befolkningens behov, og i hvilket omfang deltagerne har ansvarlige og gennemsigtige forvaltningsstrukturer, samt af deres specifikke kompetencer. ARTIKEL 6 Struktur 1. Denne aftale består af den generelle del (del I, II, III, IV, V og VI, bilag og erklæringer) samt tre regionale protokoller. 2. Bestemmelserne i den generelle del og bilagene hertil er juridisk bindende for alle parter i denne aftale.

3. Bestemmelserne i de regionale protokoller er juridisk bindende for EU og parterne i henholdsvis Afrika, Caribien og Stillehavsområdet. Intet i de regionale protokoller eller i fortolkningen og gennemførelsen heraf må påvirke eller afvige fra bestemmelserne i den generelle del af aftalen og OACSS-EU-Ministerrådets afgørelser. ARTIKEL 7

Tværgående emner 1. Parterne er enige om, at der ved tiltag på samtlige samarbejdsområder systematisk skal tages hensyn til følgende tværgående emner: menneskerettigheder, demokrati, ligestilling mellem kønnene, fred og sikkerhed, miljøbeskyttelse, bekæmpelse af klimaændringer, kultur og unge. 2. Parterne samarbejder for at fremme kapacitetsopbygning med henblik på effektivt at håndtere udfordringer og opfylde denne aftales mål. De bestræber sig på at støtte styrkelsen af institutioner, fremme udvekslingen af bedste praksis og lette videregivelsen og udvekslingen af viden. 3. Parterne styrker modstandsdygtigheden på landeplan, i lokalsamfund og hos enkeltpersoner, især hos sårbare befolkningsgrupper, over for udfordringer som følge af miljø- og klimamæssige udfordringer, økonomiske chok, konflikter og politiske kriser og epidemier og pandemier.

DEL II STRATEGISKE PRIORITETER AFSNIT I MENNESKERETTIGHEDER, DEMOKRATI OG FORVALTNINGSPRAKSIS I MENNESKECENTREREDE OG RETTIGHEDSBASEREDE SAMFUND

ARTIKEL 8 Parterne bekræfter på ny, at de er fast besluttede på at beskytte, fremme og overholde menneskerettighederne, de grundlæggende frihedsrettigheder og de demokratiske principper samt at styrke retsstatsprincippet og princippet om god forvaltningspraksis i overensstemmelse med De Forenede Nationers pagt, verdenserklæringen om menneskerettighederne og folkeretten, især international menneskerettighedslovgivning og, hvor det er relevant, humanitær folkeret. Parterne fremmer menneskecentrerede og rettighedsbaserede politikker, som omfatter alle menneskerettigheder og sikrer lige adgang til muligheder for alle samfundets medlemmer, og som er rettet mod bæredygtig udvikling med mennesket i centrum. Parterne anerkender, at respekt for demokratiet, menneskerettighederne, de grundlæggende frihedsrettigheder, retsstatsprincippet og god forvaltningspraksis er en integreret del af bæredygtig udvikling.

ARTIKEL 9 Menneskerettigheder, demokrati og retsstatsprincippet 1. Parterne, som anerkender, at menneskerettighederne er universelle, udelelige, indbyrdes afhængige og indbyrdes forbundne, fremmer, beskytter og overholder alle menneskerettigheder, hvad enten de er civile, politiske, økonomiske, sociale eller kulturelle. De beskytter og sikrer fuld og lige udøvelse af alle grundlæggende frihedsrettigheder såsom menings- og ytringsfriheden, forsamlings- og foreningsfriheden, tanke-, religions- og trosfriheden. 2. Parterne forpligter sig til at fremme universel respekt for og overholdelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder for alle uden forskelsbehandling af nogen art, herunder på grund af køn, etnisk eller social oprindelse, religion eller tro, politiske eller andre anskuelser, handicap, alder eller anden status. De forpligter sig til at bekæmpe alle former for racisme, racediskrimination, fremmedhad og hermed beslægtet intolerance samt alle former for vold og diskrimination, herunder enhver form for tilskyndelse til had. De forpligter sig til at anerkende og fremme oprindelige folks rettigheder som fastsat i verdenserklæringen om oprindelige folks rettigheder, 3. Parterne fører en partnerskabsdialog på bilateralt plan om dødsstraf. Hvis den nationale lovgivning tillader dødsstraf og denne stadig anvendes, skal parterne overholde princippet om en retfærdig rettergang og internationalt fastsatte minimumsstandarder.

4. Parterne bekræfter på ny, at de universelt anerkendte demokratiske principper, som udgør fundamentet for statens organisation, sikrer legitimiteten af dens myndighed, lovligheden af dens handlinger, således som de afspejles i dens forfatnings-, lovgivnings- og reguleringssystem, samt tilstedeværelsen af deltagelsesmekanismer. De bevarer og styrker anvendelsen af disse principper ved at sikre inklusive, gennemsigtige og troværdige valg med behørig respekt for suverænitet og ved at tillade og støtte deltagerorienterede beslutningsprocesser. Parterne fremmer opretholdelsen af bedste praksis for valgafholdelse og det indbyrdes samarbejde, herunder om valgobservation i EU og hos OACSS-medlemmer, hvor det er relevant. 5. Parterne støtter aktivt konsolideringen af retsstatsprincippet på nationalt, regionalt og internationalt plan, idet de anerkender dets afgørende betydning for beskyttelsen af menneskerettighederne og de demokratiske institutioners effektive virke. Dette indebærer bl.a., at det skal sikres, at der er et uafhængigt, upartisk og velfungerende retssystem, lighed for loven, retten til en retfærdig rettergang og adgang til effektiv retlig prøvelse. 6. Parterne anerkender retten til udvikling baseret på, at alle menneskerettigheder er udelelige, indbyrdes afhængige, universelle og umistelige, og at alle mennesker og alle folk har ret til at deltage i, bidrage til og nyde godt af en økonomisk, social, kulturel og politiske udvikling, hvor alle menneskerettigheder og grundlæggende rettigheder kan udøves fuldt ud. De støtter foranstaltninger, som fremmer retten til udvikling, og sikrer bl.a., at alle har lige muligheder for adgang til og udnyttelse af basale ressourcer og væsentlige tjenester såsom uddannelse, sundhedsydelser, fødevarer, bolig, beskæftigelse og en retfærdig indkomstfordeling.



7. Parterne er enige om, at overholdelsen af menneskerettighederne, de demokratiske principper og retsstatsprincipperne er grundlaget for deres nationale og internationale politikker og udgør et grundelement i denne aftale. ARTIKEL 10 Ligestilling mellem kønnene 1. Parterne bekræfter på ny deres stærke vilje til at opnå ligestilling mellem kønnene, sikre fuld udøvelse af alle menneskerettigheder for alle og styrke alle menneskers empowerment som drivkraft for bæredygtig udvikling. De indarbejder princippet om ligestilling mellem kønnene i deres nationale forfatninger eller anden relevant lovgivning. 2. Parterne anerkender, at manglende ligestilling mellem kønnene fratager kvinder deres grundlæggende menneskerettigheder og muligheder. De vedtager og forbedrer håndhævelig lovgivning, retlige rammer og forsvarlige politikker, programmer og mekanismer for at sikre, at piger og kvinder på lige fod med drenge og mænd har lige adgang til, samme muligheder på, lige kontrol over samt fuld og lige deltagelse i alle livets områder.

3. Parterne fokuserer navnlig på at forbedre adgangen for kvinder, og hvor det er relevant for piger, til alle de ressourcer, de har brug for gennem hele livet til at realisere deres fulde potentiale og fuldt ud udøve deres menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, for så vidt angår bl.a. uddannelse af høj kvalitet, sundhed, beskæftigelsesmuligheder, adgang til og kontrol over økonomiske ressourcer, politisk beslutningstagning, forvaltningsstrukturer og private virksomheder, med særlig vægt på kvinder i sårbare situationer. De fremmer kvinders fulde og effektive deltagelse i og lige muligheder for lederskab på alle niveauer i beslutningstagningen i det politiske, økonomiske og offentlige liv. 4. Parterne forpligter sig til at forhindre, bekæmpe og retsforfølge alle former for seksuel og kønsbaseret vold og forskelsbehandling i den offentlige og den private sfære, herunder menneskehandel, seksuel udnyttelse og seksuelt misbrug. De træffer alle nødvendige foranstaltninger til at bekæmpe dybt rodfæstede skævheder mellem kønnene og afskaffe al skadelig praksis såsom børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber samt kvindelig kønslemlæstelse og -omskæring. ARTIKEL 11 Inklusive og pluralistiske samfund

1. Parterne forpligter sig til at sikre lige muligheder for alle samfundets medlemmer på alle livets områder. De forhindrer, forbyder og udrydder diskriminerende praksis og vedtager effektive foranstaltninger til at sikre fuld og lige udøvelse af alle menneskerettigheder.

2. Parterne beskytter og fremmer ytringsfriheden, meningsfriheden, forsamlingsfriheden og mediernes uafhængighed og pluralisme som grundpiller i demokratiet, idet de gør opmærksom på, at disse ikke kun er menneskerettigheder, men også forudsætningen for demokrati, udvikling og dialog. 3. Parterne fremmer inklusive og pluralistiske samfund, herunder demokratisk flerpartisystem. De fremmer den centrale rolle, som effektive, gennemsigtige og ansvarlige nationale og lokale forsamlinger og politiske partier spiller. De fremmer også en aktiv og ægte deltagelse af interessenter og borgere, herunder kvinder og unge, i åbne, inklusive, deltagerbaserede og repræsentative politiske processer og beslutningstagning på alle niveauer. 4. Parterne bevarer og udbygger et gunstigt klima for et aktivt, organiseret og gennemsigtigt civilsamfund, idet de anerkender den rolle, dette spiller for fremme og overvågning af demokratiet, menneskerettighederne, de grundlæggende frihedsrettigheder, social retfærdighed og social inklusion samt for forsvaret af rettighedshavere og retsstatsprincippet, hvorved den nationale gennemsigtighed og ansvarlighed styrkes. 5. Parterne, som anerkender, at internettet udgør en platform til udveksling af viden og idéer, bestræber sig på at udnytte potentialet i digitale løsninger fuldt ud til at fremme lige adgang til aktindsigt på alle niveauer og deltagerorienteret beslutningstagning og til at øge de digitale færdigheder, samtidig med at de imødegår risici for misbrug og fremmer en åben holdning til og respekt for mangfoldighed.

ARTIKEL 12 God forvaltningspraksis 1. Parterne bekræfter på ny, at god forvaltningspraksis forudsætter gennemsigtige, ansvarlige og deltagerorienterede forvaltninger og hensigtsmæssige kontrolmekanismer. Parterne er enige om, at god forvaltningspraksis er afgørende for at overholde alle menneskerettigheder, de demokratiske principper og retsstatsprincippet. De forpligter sig til at sikre universel adgang til offentlige tjenester uden nogen form for forskelsbehandling. De forpligter sig endvidere til at gøre gennemsigtighed og ansvarlighed til integrerede dele af god forvaltningspraksis og institutionsopbygning. 2. Parterne forpligter sig til at sørge for en gennemsigtig og ansvarlig forvaltning af menneskelige ressourcer, naturressourcer og økonomiske og finansielle ressourcer med henblik på at sikre en retfærdig fordeling af fordele og bæredygtig udvikling.

3. Parterne forpligter sig til at skabe et miljø, der fremmer gennemsigtighed og ansvarlighed hos de offentlige myndigheder, bl.a. ved at øge forvaltningsinstitutionernes integritet og uafhængighed. Parterne udvikler og indfører systemer, der sikrer en sund forvaltning af de offentlige finanser, og som er forenelige med de grundlæggende principper om effektivitet, gennemsigtighed og ansvarlighed, med henblik på at beskytte de offentlige finanser og forbedre leveringen af offentlige ydelser ved at fjerne administrative flaskehalse og afhjælpe reguleringsmæssige mangler.

4. Parterne sikrer gennemsigtighed og ansvarlighed i forbindelse med offentlig finansiering, herunder finansiel bistand, og levering af offentlige ydelser. De forbedrer opkrævningen af indtægter og bekæmper skatteunddragelse, skatteundgåelse og ulovlige finansielle strømme. De er enige om at samarbejde i bekæmpelsen af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme og deltage i en rettidig partnerskabsdialog på bilateralt og internationalt niveau om spørgsmål vedrørende bekæmpelsen af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme. 5. Parterne bekæmper korruption på alle niveauer og af enhver art, idet de udarbejder og gennemfører eller opretholder effektive, koordinerede politikker for korruptionsbekæmpelse, som afspejler retsstatsprincippet og principperne om sund forvaltning af offentlige anliggender og offentlig ejendom, integritet, gennemsigtighed og ansvarlighed. De vedtager lovgivningsmæssige og andre foranstaltninger for at forhindre og retsforfølge bestikkelse, underslæb, misbrug eller anden omdirigering af ressourcer, som begås af embedsmænd til egen direkte eller indirekte fordel, og for at inddrive og tilbagelevere aktiver, der er erhvervet ved hjælp af korruption. 6. Parterne anerkender og forpligter sig til at gennemføre principperne om god forvaltning på skatteområdet, herunder de globale standarder for gennemsigtighed og udveksling af oplysninger, fair beskatning og minimumsstandarderne for bekæmpelse af udhuling af skattegrundlaget og overførsel af overskud (BEPS). De fremmer god forvaltningspraksis på skatteområdet, forbedrer det internationale samarbejde på skatteområdet og fremmer opkrævningen af skatteindtægter. De samarbejder for at øge kapaciteten til at overholde disse principper og standarder og høste fordelene ved en velfungerende regelbaseret finanssektor. De er enige om at deltage i en rettidig partnerskabsdialog på bilateralt og internationalt plan om skatteanliggender.

7. Parterne er enige om, at god forvaltningspraksis skal understøtte deres nationale og internationale politikker og udgøre et grundlæggende element i denne aftale. Parterne er også enige om, at alvorlige tilfælde af korruption, herunder bestikkelse, der fører til sådan korruption, udgør en tilsidesættelse af dette element. ARTIKEL 13 Offentlig forvaltning Parterne, som anerkender betydningen af ressourcestærke og effektive systemer og processer for den offentlige forvaltning med et solidt grundlag af menneskelige ressourcer, forpligter sig til at fremme samarbejdet på dette område. De er også enige om at samarbejde med henblik på at modernisere deres offentlige forvaltninger og udvikle en ansvarlig, effektiv, gennemsigtig og professionel offentlig forvaltning. I den forbindelse skal bestræbelserne bl.a. have til formål at øge den organisatoriske effektivitet, forbedre institutionernes evne til at levere tjenester mere effektivt, fremme indførelsen af e‑forvaltning og digitale tjenester og digitaliseringen af offentlige registre samt styrke decentraliseringsprocessen i overensstemmelse med de respektive strategier for økonomisk og social udvikling.

ARTIKEL 14

Statistikker 1. Parterne, som erkender, at statistikker er afgørende for at opnå en bæredygtig udvikling, udvikler og styrker deres statistiske systemer, herunder indsamling, behandling, kvalitetskontrol og udbredelse af statistikker, med henblik på at bidrage til det langsigtede mål om internationalt sammenlignelige, tilgængelige, aktuelle og pålidelige opdelte data af høj kvalitet, eftersom disse er afgørende for at underbygge en beslutningstagning, som støtter tiltag til fordel for deres respektive prioriteter for social og økonomisk udvikling, og for at fremme og overvåge fremskridt. 2. Parterne forpligter sig til at øge de statistiske færdigheder og fremme brugen af data i forbindelse med beslutningstagningen ved at inddrage brugere i og uden for den offentlige forvaltning og benytte nye teknologier og datakilder. De samarbejder om brugen af teknologi til dataindsamling og databeskyttelse og fremmer udbredelsen af sammenlignelige data på nationalt og regionalt plan. 3. Parterne sikrer deres statistiske kontorers faglige uafhængighed.

ARTIKEL 15 Personoplysninger 1. Parterne anerkender deres fælles interesse i at beskytte individets ret til privatlivets fred i forbindelse med behandlingen af personoplysninger samt vigtigheden af at opretholde stærke databeskyttelsesordninger og sikre, at disse håndhæves effektivt. De sikrer bl.a., at personoplysninger behandles på en rimelig og gennemsigtig måde og indsamles til udtrykkelige, nærmere angivne og legitime formål, og at de ikke behandles på en måde, der er uforenelig med disse formål. I denne artikel forstås ved "behandling" enhver aktivitet eller række af aktiviteter — med eller uden brug af automatisk behandling — som personoplysninger eller en samling af personoplysninger gøres til genstand for, f.eks. indsamling, registrering, organisering, systematisering, opbevaring, tilpasning eller ændring, genfinding, søgning, brug, videregivelse ved overførsel, formidling eller enhver anden form for tilgængeliggørelse, sammenstilling eller samkøring, begrænsning, sletning eller tilintetgørelse. 2. Parterne sikrer en høj grad af beskyttelse af alle personers personoplysninger i overensstemmelse med gældende multilaterale standarder og internationale retlige instrumenter og international retspraksis. De indfører til dette formål passende retlige og reguleringsmæssige ordninger og politikker samt tilstrækkelig kapacitet til at gennemføre dem, herunder uafhængige tilsynsmyndigheder.



AFSNIT II FRED OG SIKKERHED ARTIKEL 16 Parterne anerkender, at fred, stabilitet og sikkerhed, herunder menneskers sikkerhed og modstandsdygtighed, er afgørende for bæredygtig udvikling og velstand. Der kan ikke opnås bæredygtig udvikling uden fred og sikkerhed, og uden en inklusiv udvikling kan der ikke opnås varig fred og sikkerhed. Parterne anlægger en bred og integreret tilgang til konflikter og kriser, herunder skrøbelige situationer, bekæmper spredningen af masseødelæggelsesvåben og sætter ind over for alle alvorlige forbrydelser, der berører det internationale samfund. Parterne sætter ind over for nye eller voksende sikkerhedstrusler, herunder terrorisme og finansieringen heraf, voldelig ekstremisme, organiseret kriminalitet, spredning af masseødelæggelsesvåben, sørøveri, menneskehandel, handel med narkotika, våben og andre ulovlige varer samt cyberkriminalitet og trusler mod cybersikkerheden.

ARTIKEL 17 Konflikter og kriser 1. Parterne anlægger en integreret tilgang til konflikter og kriser, herunder forebyggelse, mægling, løsning og forsoning, samt krisestyring, fredsbevarelse og fredsstøtte. De støtter retsopgør gennem kontekstspecifikke foranstaltninger til fremme af sandhed, retfærdighed, erstatning og garantier mod gentagelser. De bidrager til institutions- og statsopbygning og menneskers sikkerhed, idet de er særligt opmærksomme på skrøbelige situationer. 2. Parterne samarbejder med henblik på at forebygge og tackle de grundlæggende årsager til konflikt og uro ved hjælp af en holistisk tilgang. De er særlig opmærksomme på, at naturressourcer, navnlig råstoffer, forvaltes effektivt, således at de på bæredygtig vis kommer hele samfundet til gode, og det sikres, at illegal udnyttelse og handel ikke bidrager til eller opretholder konflikter. 3. Parterne anerkender, at gensidig respektfuld dialog og konsultation, hvor lokale myndigheder, lokalsamfund samt civilsamfundsorganisationer inddrages, er et vigtigt middel til konfliktløsning. De handler i den forbindelse i tæt samarbejde med kontinentale og regionale organisationer.



4. Parterne træffer alle passende foranstaltninger til på en koordineret måde at forhindre en intensivering af vold, begrænse dens geografiske spredning og fremme en fredelig bilæggelse af tvister. De er særlig opmærksomme på at sikre, at finansielle ressourcer anvendes i overensstemmelse med denne aftales principper og mål, og på at forhindre, at midler omdirigeres til krigsførelsesformål. Parterne træffer også foranstaltninger til at forhindre lejesoldaters virksomhed og løse problemet med børnesoldater og bestræber sig på at sætte rimelige grænser for militære udgifter. 5. Parterne træffer i postkonfliktsituationer alle passende foranstaltninger til at stabilisere forholdene for at gøre overgangen til en ikkevoldelig, stabil og demokratisk situation lettere. Dette kan omfatte støtte til afvæbning og demobilisering samt til tidligere soldaters tilbagevenden og varige reintegration i samfundet. Parterne sørger for, at der skabes den nødvendige sammenhæng mellem nødforanstaltninger, rehabilitering og mere langsigtede udviklingsmål. 6. Parterne fremmer alle borgeres, herunder kvinders og unges, aktive deltagelse i fredsopbygning, konfliktforebyggelse, -mægling og -løsning, humanitære indsatser, krisestyring, fredsbevarelse og fredsstøtte. Parterne finder det vigtigt at tage hånd om den situation, hvor kvinder og piger er ofre for kønsbaseret vold i konflikter, og at løse det særlige problem med kriminalitet og vold mod sårbare personer og personer med handicap.

ARTIKEL 18 Ikkespredning af masseødelæggelsesvåben 1. Parterne anerkender, at spredning af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler både til statslige og ikkestatslige aktører udgør en af de alvorligste trusler mod den internationale stabilitet og sikkerhed. Parterne er derfor enige om at samarbejde om og bidrage til bekæmpelsen af spredning af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler, idet de fuldt ud overholder og på nationalt plan gennemfører deres forpligtelser i henhold til internationale traktater og aftaler om nedrustning og ikkespredning samt andre relevante internationale forpligtelser. Parterne er enige om, at denne bestemmelse udgør et væsentligt element i denne aftale. 2. Parterne er endvidere enige om at samarbejde om bekæmpelsen af spredning af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler ved: for det første at tage skridt til alt efter tilfældet at undertegne, ratificere eller tiltræde og til fulde gennemføre og overholde alle relevante internationale instrumenter, for det andet at etablere og opretholde en effektiv ordning for eksportkontrol, hvor eksport og transit af varer med relation til masseødelæggelsesvåben kontrolleres, herunder kontrol med, at teknologi med dobbelt anvendelsesformål ikke anvendes til fremstilling af masseødelæggelsesvåben, og som omfatter effektive sanktioner for omgåelse af eksportkontrollen, og for det tredje at samarbejde inden for rammerne af multilaterale fora og eksportkontrolordninger. 3. Parterne er enige om at etablere en regelmæssig partnerskabsdialog, som supplerer og konsoliderer deres samarbejde om at bekæmpe spredningen af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler.

4. Parterne, som finder, at kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare risici kan have en stærkt forstyrrende indvirkning på samfundet, og som erkender, at de kan udspringe af kriminelle aktiviteter, herunder ulovlig spredning, ulovlig handel, terrorisme, ulykker eller naturskabte farer såsom pandemier, samarbejder for at styrke den institutionelle kapacitet til at begrænse disse risici.

ARTIKEL 19 Alvorlige forbrydelser, som berører det internationale samfund 1. Parterne er enige om at handle i fællesskab for at forebygge folkedrab, forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser inden for de rette bilaterale og multilaterale rammer i overensstemmelse med princippet om beskyttelsesansvar. 2. Parterne, som på ny bekræfter, at de mest alvorlige forbrydelser, som berører det internationale samfund som helhed, ikke må forblive ustraffede, sikrer en retfærdig og effektiv efterforskning og retsforfølgning heraf ved, alt efter hvad der er relevant, at træffe foranstaltninger på nationalt, regionalt og internationalt niveau. 3. Parterne mener, at oprettelsen af Den Internationale Straffedomstol og dennes effektive funktion er et vigtigt skridt i udviklingen inden for den internationale fred og retfærdighed. De gentager deres tilsagn om at samarbejde fuldt ud med nationale, regionale og internationale strafferetsmekanismer, herunder Den Internationale Straffedomstol, i overensstemmelse med komplementaritetsprincippet. De tilskyndes til at ratificere og gennemføre Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol og tilhørende instrumenter og til at forbedre Den Internationale Straffedomstols effektivitet yderligere. Der gøres en indsats for at styrke de strafferetlige mekanismer på alle niveauer.

ARTIKEL 20 Terrorisme og voldelig ekstremisme 1. Parterne, som gentager, at de på det stærkeste fordømmer enhver form for terrorhandling, voldelig ekstremisme og radikalisering, bestræber sig på at bekæmpe sådanne handlinger gennem internationalt samarbejde i overensstemmelse med FN-pagten, folkeretten og relevante konventioner og instrumenter. Parterne, som erkender, at bekæmpelse af terrorisme i alle dens former og udtryk er en fælles prioritet, arbejder sammen på alle niveauer for at forebygge og bekæmpe terrorisme, voldelig ekstremisme og radikalisering. Parterne, som erkender, at det er vigtigt at sætte ind mod alle de faktorer, der bidrager til voldelig ekstremisme af enhver art, herunder religiøs intolerance, hadefuld tale, fremmedhad, racisme og andre former for intolerance, forpligter sig til at bekæmpe voldelig ekstremisme og fremme religiøs tolerance og interreligiøs dialog. 2. Parterne er enige om, at det er vigtigt, at bekæmpelsen af terrorisme sker med fuld respekt for retsstatsprincippet og i overensstemmelse med folkeretten, herunder den internationale menneskerettighedslovgivning, den international flygtningeret, den humanitære folkeret, principperne i FN-pagten, relevante resolutioner og erklæringer fra FN's Sikkerhedsråd og relevante internationale instrumenter til bekæmpelse af terrorisme. 3. Parterne samarbejder om at beskytte kritisk infrastruktur, håndtere terrorrelaterede udfordringer, der påvirker grænserne, samt styrke sikkerheden inden for civil luftfart.



ARTIKEL 21 Organiseret kriminalitet 1. Parterne, som anerkender de negative politiske, økonomiske, kulturelle og sociale konsekvenser, som organiseret kriminalitet har, styrker samarbejdet for at forebygge og bekæmpe disse aktiviteter mere effektivt. De arbejder sammen ved hjælp af en integreret tilgang med henblik på at bekæmpe de grundlæggende årsager og skabe alternativer til kriminalitet. I den forbindelse tager de fat på forbindelserne mellem organiseret kriminalitet, menneskehandel, smugling af migranter, ulovlig handel med våben, farlige materialer, narkotika og deres prækursorer, vilde dyr, træ og kulturgoder og andre ulovlige økonomiske og finansielle aktiviteter. 2. Parterne forpligter sig til at øge indsatsen for at forebygge, bekæmpe og udrydde menneskehandel og til at støtte udarbejdelsen og gennemførelsen af passende lovgivningsmæssige og institutionelle rammer og strategier med særligt fokus på personer i sårbare situationer, herunder kvinder, børn og uledsagede mindreårige, og deres særlige behov. Parterne opretholder fortsat standarderne i FN-konventionen om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet og protokollen om forebyggelse, bekæmpelse og retsforfølgning af menneskehandel. 3. Parterne øger bestræbelserne på at inddrive og tilbagelevere stjålne aktiver og bekæmpe alle former for organiseret kriminalitet. De styrker i den forbindelse de retlige og administrative rammer for bekæmpelse af hvidvaskning af penge og ulovlige finansielle strømme, herunder skattesvig og svig i forbindelse med offentlige indkøb, og aktiv og passiv korruption i både den private og den offentlige sektor, som kan have negativ indvirkning på mobiliseringen af indenlandske ressourcer.

4. Parterne fremmer borgernes sikkerhed med særligt fokus på at styrke institutionerne og retsstatsprincippet, beskytte menneskerettighederne og fremme reformer af retsvæsenet og sikkerhedssektoren. De fremmer tværfaglige programmer til fordel for sårbare grupper og ofre for vold, bl.a. vold med skydevåben, samt mægling og andre lokalsamfundsbaserede forebyggelses- og forsoningsløsninger. ARTIKEL 22 Maritim sikkerhed 1. Parterne er enige om at styrke den maritime sikkerhed, især ved at sætte ind over for forskellige former for forbrydelser begået til søs og ulovlig handel, bekæmpe sørøveri og væbnede røverier til søs, beskytte vigtig maritim infrastruktur og fremme retten til fri sejlads og retsstatsprincippet til søs i overensstemmelse med De Forenede Nationers havretskonvention (UNCLOS).

2. Parterne er enige om at øge indsatsen for så vidt angår håndhævelse af havretten for at imødegå maritime trusler i de lande, der er hårdest ramt af forbrydelser begået til søs. De er enige om at styrke efterforskningen og retsforfølgningen som et middel til at imødegå forbrydelser begået til søs. De er også enige om at fremme indførelsen af modeller for retsforfølgning af sørøveri inden for den nationale jurisdiktion som en regional strafferetlig respons og afskrækkende mekanisme over for forbrydelser begået til søs såsom sørøveri, væbnet røveri, hav- og vandforurening, smugling af migranter, narkotika- og våbenhandel og transport af nukleart affald. Parterne er enige om at fremme regionale initiativer vedrørende maritim sikkerhed, bekæmpelse af sørøveri og beskyttelse mod havforurening.

ARTIKEL 23 Håndvåben og lette våben samt andre konventionelle våben 1. Parterne anerkender, at spredningen af ulovlige håndvåben og lette våben udgør en trussel mod den internationale fred og sikkerhed. 2. Parterne er enige om at øge bekæmpelsen af ulovlig handel, overdreven akkumulering og ukontrolleret spredning af håndvåben, lette våben og andre konventionelle våben samt ammunition hertil, bl.a. som følge af utilstrækkeligt sikrede og dårligt forvaltede lagre og beholdninger, i overensstemmelse med FN's handlingsprogram om forebyggelse, bekæmpelse og udryddelse af ulovlig handel med håndvåben og lette våben i alle dens aspekter. Parterne er enige om at fremme efterretningsbaseret sporing af smuglernetværk for mere effektivt at imødegå den risiko, som de store udstrømninger fra statslige lagre fortsat udgør for den regionale stabilitet. De samarbejder om at øge den nationale kapacitet hos de kompetente retshåndhævende myndigheder og kontaktpunkter til at indsamle, beslaglægge, spore og analysere oplysninger om ulovlige våben og dertil hørende strafferetlige oplysninger for at få en større viden om og kunne overvåge ulovlige handelsstrømme og for at fremme informationsudvekslingen og det internationale samarbejde.

3. Parterne anerkender vigtigheden af at føre kontrol med den internationale handel med konventionelle våben, herunder import og eksport heraf, i overensstemmelse med gældende internationale standarder, bl.a. våbenhandelstraktaten og relevante FN-resolutioner. De bestræber sig på at føre denne kontrol ansvarligt som et bidrag til international og regional fred, sikkerhed og stabilitet og til at mindske menneskelig lidelse samt til at forhindre omdirigering af konventionelle våben til uautoriserede aktører. Parterne anerkender også vigtigheden af indenlandsk regulering af og kontrol med den lovlige erhvervelse og besiddelse af skydevåben med henblik på at mindske væbnet vold. 4. Parterne samarbejder med henblik på at rydde miner og eksplosivt krigsaffald, herunder improviserede eksplosive anordninger. ARTIKEL 24 Ulovlig narkotika

1. Parterne bestræber sig på at sikre en omfattende, afbalanceret, integreret og evidensbaseret tilgang til forebyggelsen og bekæmpelsen af ulovlig handel med narkotika og nye psykoaktive stoffer samt til nedbringelsen af narkotikaefterspørgslen. Med dette for øje ser de nærmere på de risikofaktorer, der påvirker enkeltpersoner, lokalsamfund og samfundet, og som kan omfatte mangel på tjenester, behov for infrastruktur, narkotikarelateret vold, udelukkelse, marginalisering og social opløsning, med henblik på at bidrage til fremme af fredelige og inklusive samfund.

2. Parterne er enige om, at narkotikapolitikker og -foranstaltninger, også med inddragelse af civilsamfundet og videnskabelige og akademiske kredse, skal rettes mod at styrke strukturerne til forebyggelse og effektiv bekæmpelse af ulovlig narkotika og dermed i betydelig grad mindske udbuddet af, handelen med og efterspørgslen efter ulovlig narkotika. 3. Parterne bestræber sig på at mindske de negative følger af brugen af narkotika både for enkeltpersoner og for samfundet som helhed, samt på effektivt at mindske omdirigeringen af og den ulovlige handel med registrerede og ikkeregistrerede prækursorer, herunder designer-prækursorer. 4. Parterne samarbejder tæt med hinanden og med de relevante internationale organisationer med henblik på at opretholde koordinerede bestræbelser og foranstaltninger til bekæmpelse af ulovlig narkotikahandel. ARTIKEL 25 Cybersikkerhed og cyberkriminalitet 1. Parterne anerkender betydningen af et åbent, sikkert, stabilt, tilgængeligt og fredeligt informations- og kommunikationsteknologimiljø (IKT), som bygger på normerne, reglerne og principperne for ansvarlig statslig adfærd og anvendelsen af gældende folkeret. Med dette for øje forpligter parterne sig til at styrke samarbejdet for at fremme cybersikkerhed, forebygge og bekæmpe højteknologisk cyberkriminalitet, elektronisk kriminalitet og misbrug af sociale medier samt til at forbedre netværkssikkerheden gennem udveksling af bedste praksis, der øger cyberrobustheden, også angår beskyttelsen af kritisk infrastruktur.

2. Parterne anerkender behovet for at forebygge og bekæmpe cyberkriminalitet, herunder seksuel udnyttelse og misbrug af børn online, ved at samarbejde og udveksle bedste praksis for så vidt angår bekæmpelse af cyberkriminalitet, idet der tages udgangspunkt i gældende internationale normer og standarder, bl.a. i Budapestkonvention om IT-kriminalitet og Den Afrikanske Unions konvention om cybersikkerhed og beskyttelse af personoplysninger. ARTIKEL 26

Samarbejde om retshåndhævelse 1. Parterne fremmer samarbejdet mellem regionale og internationale retshåndhævende myndigheder, agenturer og tjenester med henblik på at afværge og bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet og terrortrusler, der berører begge parter. Et sådant samarbejde skal bidrage til at forebygge kriminalitet og skal bl.a. omfatte udveksling af synspunkter om retlige rammer samt administrativ og teknisk bistand med det formål at styrke de retshåndhævende myndigheders institutionelle og operationelle kapacitet og udvekslingen af oplysninger og foranstaltninger i forbindelse med efterforskninger. 2. Parterne, som anerkender betydningen af sikre grænser, bestræber sig på at håndtere eksisterende og fremtidige udfordringer vedrørende grænser ved hjælp af en integreret tilgang til grænseforvaltning. De fremmer lovlige tværsektorielle foranstaltninger, som tager sigte på at forebygge, påvise og om muligt standse grænseoverskridende kriminalitet og andre trusler.

AFSNIT III MENNESKELIG OG SOCIAL UDVIKLING ARTIKEL 27 Parterne bekræfter på ny, at de er fast besluttede på at arbejde sammen for at opnå bæredygtig udvikling, udrydde fattigdommen i alle dens former, mindske uligheder og fremme social samhørighed. De er også enige om at samarbejde for at sikre, at alle har de nødvendige midler til at leve et værdigt liv med en passende levestandard, herunder ved hjælp af passende socialbeskyttelsessystemer og sociale tjenester. De er særligt opmærksomme på kvinder og piger, unge, børn og de mest sårbare og dårligt stillede befolkningsgrupper i overensstemmelse med principperne om ikke at lade nogen i stikken og om at nå ud til de dårligst stillede først. De er også enige om at samarbejde om at tackle de udfordringer og udnytte de muligheder, som den hurtige befolkningstilvækst indebærer.

KAPITEL 1

ADGANG TIL SOCIALE TJENESTER ARTIKEL 28 Uddannelse 1. Parterne støtter inklusiv livslang læring og lige adgang til kvalitetsuddannelse på alle niveauer. De bestræber sig på at sikre, at alle piger og drenge fuldender en gratis primær- og sekundæruddannelse af høj kvalitet og med lige adgangsmuligheder og i den tidlige barndom har adgang til udvikling, pleje og førskoleundervisning af høj kvalitet, idet der tages behørigt hensyn til kønsforskelle. De søger at sikre lige adgang for alle kvinder og mænd til teknisk, erhvervsfaglig og videregående uddannelse, herunder universitetsuddannelse, som er økonomisk overkommelig og af høj kvalitet. Der lægges særlig vægt på at investere i naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM) og på at fremme uddannelse på det digitale og det kunstneriske område for alle. 2. Parterne øger bestræbelserne på at sikre, at alle har den viden, de færdigheder og de evner, som de har brug for til at opnå en bedre livskvalitet, være fuldt ud inddraget i samfundet, bidrage til den sociale og økonomiske trivsel i samfundet og deltage aktivt og ligeværdigt i det demokratiske og kulturelle liv.

3. Parterne bestræber sig på at opnå sikre skoler og velfungerende uddannelsessystemer med tilstrækkelige ressourcer til planlægning, ledelse og sikring af, at der udbydes uddannelse på en effektiv måde, herunder online eller via andre alternative metoder. De samarbejder om at oprette og styrke kvalitetssikringssystemer og gensidig anerkendelse af kvalifikationer. De fremmer mobiliteten for studerende, ansatte og akademikere indbyrdes mellem landene i Afrika, Caribien og Stillehavet og mellem dem og Den Europæiske Union. ARTIKEL 29 Sundhed 1. Parterne anerkender, at sundhed er afgørende for menneskers liv og en vigtig indikator for bæredygtig udvikling. De bekræfter på ny deres tilsagn om at beskytte og fremme den bedst mulige standard for fysisk og mental sundhed for alle.

2. Parterne styrker de nationale sundhedssystemer med bæredygtige sundhedsfinansieringsmekanismer og sundhedsressourcer, operationelle infrastrukturer, uddannet sundhedspersonale, bl.a. for så vidt angår rekruttering og fastholdelse, og de rette teknologier, f.eks. digitale værktøjer, til fremme af mobil sundhedsteknologi. 3. Parterne fremmer universel sygesikring, lige og universel adgang til omfattende sundhedsydelser af høj kvalitet og adgang til sikre og effektive livsvigtige lægemidler og vacciner, som er økonomisk overkommelige og af høj kvalitet.

4. Parterne samarbejder med henblik på at forebygge og bekæmpe overførbare sygdomme og andre større grænseoverskridende sundhedstrusler som f.eks. antimikrobiel resistens og på at mindske forekomsten af ikkeoverførbare sygdomme gennem bedre forebyggelse og bekæmpelse. De samarbejder for at løse globale sundhedskriser og forhindre disse i at eskalere, bl.a. ved at støtte systemer til tidlig varsling med henblik på hurtig informationsudveksling, beredskab og hurtig ydelse af livsvigtig humanitær bistand, samt for at udvikle sammenhængende og tværsektorielle planer for at øge sundhedssystemernes kapacitet. De støtter forskning og udvikling og udrulningen af vacciner, diagnosticering og lægemidler. 5. Parterne støtter universel adgang til produkter og sundhedsydelser inden for seksuel og reproduktiv sundhed, herunder familieplanlægning, oplysning og uddannelse, og integreringen af reproduktiv sundhed i nationale strategier og programmer. ARTIKEL 30 Fødevaresikkerhed og bedre ernæring 1. Parterne erkender, at det er en stor global udfordring at opnå fødevaresikkerhed og bedre ernæring som led i bekæmpelsen af fattigdom og voksende ulighed, og de er derfor enige om at tage fat på de strukturelle årsager hertil, herunder konflikter, kriser, forringelse af naturressourcer og klimaændringer.

2. Parterne fremmer solide eksistensgrundlag, sikker adgang til jord, vand og andre ressourcer og fremmer inklusiv og bæredygtig vækst i landbrugsproduktion og -produktivitet og effektive værdikæder. 3. Parterne fremmer tiltag vedrørende tilpasning til klimaændringer og variabilitet i fødevareproduktionens værdikæder. 4. Parterne bestræber sig på at sikre alle adgang til økonomisk overkommelige, sikre, tilstrækkelige og næringsrige fødevarer samt på at øge kapaciteten til en diversificeret fødevareproduktion og til at udarbejde fødevaresikkerheds- og ernæringspolitikker og mekanismer til social beskyttelse med henblik på at skabe fødevaresikkerhed og bedre ernæring, der øger modstandsdygtigheden hos de mest sårbare, navnlig i lande med tilbagevendende kriser.

5. Parterne styrker koordinerede, fremskyndede og tværsektorielle bestræbelser på at udrydde sult, bekæmpe enhver form for fejlernæring og sikre, at hungersnød til enhver tid undgås. ARTIKEL 31 Vand, sanitet og boliger 1. Parterne fremmer universel adgang til tilstrækkeligt og sikkert drikkevand, bl.a. ved hjælp af en bæredygtig og integreret forvaltning af vandressourcer og vandforsyningssystemer og en mere effektiv anvendelse og genanvendelse af vand.

2. Parterne bestræber sig på at sikre passende og lige adgang til sanitet, herunder affaldshåndtering og bedre hygiejne for alle, med særligt fokus på behovene hos kvinder, piger og personer i sårbare situationer. 3. Parterne anerkender, at hensigtsmæssige, sikre og økonomisk overkommelige boliger ændrer situationen for sårbare og marginaliserede befolkningsgrupper og har betydelig indvirkning på menneskers sundhed og den socioøkonomiske udvikling i deres samfund. Parterne bestræber sig på at sikre, at alle har adgang til hensigtsmæssige, sikre og økonomisk overkommelige boliger, ved at udarbejde politikker, strategier, planlægnings- og bygningsreglementer og sanere slumkvarterer. 4. Parterne fremmer adgang for alle til økonomisk overkommelig, pålidelig, bæredygtig og moderne energi og veletablerede energisystemer, til støtte for bl.a. vand-, sanitets- og boligsektoren.

KAPITEL 2 ULIGHED OG SOCIAL SAMHØRIGHED

ARTIKEL 32 Social samhørighed og beskyttelse 1. Parterne bestræber sig på at øge den sociale samhørighed ved gradvist at opnå større lighed og social inklusion og ved at sikre, at der sideløbende med den økonomiske udvikling også gøres fremskridt inden for menneskelig og social udvikling, således at ingen lades i stikken. Der lægges særlig vægt på personer i ugunstige, sårbare og marginaliserede situationer, herunder ældre personer og forældreløse børn, i overensstemmelse med principperne om solidaritet og ikkediskrimination. De fremmer især: a) økonomiske politikker med fokus på et mere inklusivt samfund, som gør det muligt at sikre en bedre fordeling af indkomster og den værdi, der skabes, b) rimelige og sunde finans- og lønpolitikker, som giver mulighed for en bedre omfordeling af velstand, sikrer, at de sociale udgifter ligger på et rimeligt niveau, og begrænser den uformelle økonomi, c) effektive socialpolitikker og lige adgang til sociale tjenester, social bistand og social sikring og retfærdighed, og

d) beskæftigelsespolitikker, der har til formål at skabe fuld og produktiv beskæftigelse og anstændigt arbejde til alle, herunder unge og personer med handicap, og at sikre lige løn for lige arbejde. 2. Parterne fremmer udarbejdelsen og gennemførelsen af politikker og systemer for social beskyttelse og social sikring med henblik på at udrydde fattigdom og øge den sociale samhørighed. De anerkender, at politikker og systemer for social beskyttelse har en forandringsskabende rolle i samfundet ved at fremme lighed, social inklusion og dialog mellem arbejdsmarkedets parter og ved at styrke en inklusiv og retfærdig økonomisk vækst. De forpligter sig til at opbygge nationale systemer for social beskyttelse, der i stigende grad gøres universelle, herunder ved at vedtage minimumsniveauer for social beskyttelse. 3. Parterne fremmer handicappede personers rettigheder for at sikre deres fulde inklusion i samfundet og lige deltagelse på arbejdsmarkedet under hensyntagen til deres særlige behov. Parterne træffer konkrete foranstaltninger til at undertegne, ratificere og fuldt ud gennemføre FN's konvention om rettigheder for personer med handicap.

ARTIKEL 33 Anstændigt arbejde 1. Parterne bekræfter på ny deres tilsagn om at opnå fuld og produktiv beskæftigelse og anstændigt arbejde for alle kvinder og mænd, herunder unge og personer med handicap. De fremmer til dette formål dagsordenen for anstændigt arbejde, som blev fastsat i den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) erklæring om social retfærdighed med henblik på en retfærdig globalisering fra 2008.

2. Parterne bekræfter på ny deres forpligtelser som medlemmer af ILO og deres forpligtelser i henhold til ILO's erklæring om grundlæggende principper og rettigheder på arbejdet og opfølgningen herpå. De bekræfter på ny deres vilje til at føre social dialog og til at fremme og effektivt gennemføre internationalt anerkendte grundlæggende arbejdstagerrettigheder, som defineret i de relevante ILO-konventioner og ILO-protokoller om foreningsfrihed, retten til at føre kollektive forhandlinger, afskaffelse af tvangsarbejde, moderne slaveri og menneskehandel, afskaffelse af børnearbejde med fokus på de værste former, mindstealder for adgang til beskæftigelse, lige løn og ikkeforskelsbehandling for så vidt angår beskæftigelse. De gør en vedvarende og konstant indsats for henholdsvis at ratificere eller tiltræde disse konventioner og protokoller, hvis de endnu ikke har gjort det. 3. Parterne fremmer et sikkert arbejdsmiljø for alle arbejdstagere. De vedtager og gennemfører foranstaltninger og politikker vedrørende sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen både i den formelle og den uformelle økonomi, og de arbejder hen imod at indføre og opretholde et effektivt arbejdstilsynssystem i overensstemmelse med internationale standarder som defineret af ILO.

KAPITEL 3 BEFOLKNING OG UDVIKLING ARTIKEL 34 Demografi

1. Parterne anerkender, at demografisk vækst og demografiske forandringer kan have betydelig indflydelse på de udviklingsmæssige fremskridt og den økonomisk fremgang, og de arbejder sammen for at opnå en integreret tilgang, som minimerer udfordringerne og maksimerer fordelene ved den demografiske dividende. I den forbindelse bestræber de sig på at indføre, støtte, opretholde og videreføre strukturreformer og forandringer i de økonomiske og sociale systemer med henblik på at skabe anstændige uddannelses-, beskæftigelses- og indkomstmuligheder for en fremvoksende ung befolkning. 2. Parterne fremmer en inklusiv politikdialog og integrerer demografiske udviklingstendenser og fremskrivninger i alle politikker for at sikre børns og unges empowerment og fremme deres fulde og aktive deltagelse i samfundet og sikre ældres empowerment, beskytte deres behov og give dem mulighed for at deltage aktivt i samfundet.

3. Parterne fremmer en inklusiv og bæredygtig urbanisering gennem en effektiv byforvaltning og -planlægning med henblik på at begrænse eventuelle negative konsekvenser for miljøet og afhjælpe eventuelle andre negative sociale og økonomiske konsekvenser af en hurtig befolkningstilvækst i byområder. De bestræber sig på effektivt at tackle de udfordringer og udnytte de muligheder, som hurtig byudvikling giver, bl.a. gennem national byudviklingspolitik, integreret deltagerorienteret byplanlægning, levering af kommunale tjenester, herunder affaldshåndtering, og finansiering af byudvikling og infrastruktur med henblik på at skabe modstandsdygtige og attraktive byer. ARTIKEL 35 Ungdomsanliggender 1. Parterne er enige om at fremme unges aktive deltagelse i samfundet, herunder i udviklingen, gennemførelsen og opfølgningen af politikker, som vedrører dem. Dette skal omfatte: a) støtte til at erhverve viden, færdigheder og evner til fuldt ud at deltage i samfundet, bl.a. færdigheder med relevans for arbejdsmarkedet, gennem uddannelse, erhvervsuddannelse, teknisk uddannelse og adgang til digitale teknologier, b) skabelse af anstændige beskæftigelsesmuligheder, bl.a. gennem støtte til unge iværksættere, og

c) fremme af unges empowerment og af ansvarligt medborgerskab ved at åbne muligheder for, at unge kan deltage aktivt i det politiske og kulturelle liv, og ved at opbygge og opretholde fred, bl.a. for at bekæmpe radikalisering og voldelig ekstremisme.

2. Parterne er enige om, at tilvejebringelsen af et trygt og stimulerende miljø for børn er et afgørende led i at fremme en sund ung befolkning, som kan udnytte sit fulde potentiale, herunder på det fysiske, psykologiske, sociale og økonomiske plan. De bestræber sig på at sikre, at pigers og drenges rettigheder og behov anerkendes og opfyldes fra fødsel og tidlig barndom til teenageårene og overgangen til voksenlivet. De tilstræber at forbedre beskyttelsen af børn og øge deres inddragelse i beslutninger, der vedrører dem. ARTIKEL 36 Ligestilling mellem kønnene og kvinders og pigers empowerment 1. Parterne anerkender, at ligestilling mellem kønnene og kvinders økonomiske empowerment er væsentlig for opnå en retfærdig bæredygtig udvikling og inklusiv vækst. De gennemfører reformer, bl.a. gennem indførelse og konsolidering af retlige rammer, med henblik på at give kvinder samme ret til økonomiske og finansielle ressourcer og adgang til, ejerskab af og kontrol over jord og naturressourcer, arv og andre former for ejendom. De træffer foranstaltninger til at øge kvinders fulde og reelle deltagelse i det politiske liv.

Parterne fremmer udover lige adgang til beskæftigelse og anstændige arbejdsvilkår også anerkendelsen af ulønnet omsorgsarbejde og husarbejde ved at sørge for offentlige tjenester, infrastruktur og politikker for social beskyttelse og ved at fremme fælles ansvar inden for husstanden og familien generelt. 2. Parterne forpligter sig til at sikre den fulde og effektive gennemførelse af Beijingerklæringen og Beijinghandlingsprogrammet, handlingsprogrammet fra den internationale konference om befolkning og udvikling samt resultatet af revisionskonferencerne og forpligter sig til at fremme seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder i den forbindelse. 3. Parterne anerkender, at sundhedstiltag i forbindelse med menstruation er vigtig for kvinders og pigers sundhed samt for deres værdighed, bevægelsesfrihed og velbefindende, og de er derfor enige om at fremme tilstrækkelige og egnede støtteforanstaltninger.

KAPITEL 4 KULTUR

ARTIKEL 37 Kultur og bæredygtig udvikling 1. Parterne bekræfter på ny, at kultur er et centralt element i bæredygtig udvikling og en integreret del af de sociale, økonomiske og miljømæssige dimensioner heraf. De forpligter sig til at integrere et kulturelt perspektiv i deres udviklingspolitikker og -strategier ved at tage hensyn til kulturelle særpræg og systemer med oprindelig og lokal viden. 2. Parterne øger de kulturelle aktørers bidrag til en bæredygtig udvikling gennem deres deltagelse i en styrket dialog, professionelle netværk og partnerskaber mellem flere interessenter. ARTIKEL 38 Kulturel mangfoldighed og gensidig forståelse 1. Parterne erkender, at alle mennesker har ret til at deltage frit i samfundets kulturelle liv i overensstemmelse med Verdenserklæringen om menneskerettigheder, og de forpligter sig til at beskytte og bevare kulturelle rettigheder og friheden til kunstnerisk udfoldelse.

2. Parterne er enige om at fremme en vision om menneskelig og social udvikling, der omfatter dialog mellem kulturer og anerkendelsen af kulturel mangfoldighed som menneskehedens fælles arv. De forpligter sig til at styrke den gensidige forståelse af og viden om deres respektive kulturer med behørig respekt for mangfoldighed, universelle værdier og menneskerettigheder ved at fremme den kulturelle dimension i uddannelse samt kulturelle udvekslinger og fælles initiativer, der skal anspore til dialog på tværs af kulturer. 3. Parterne anerkender den rolle, som kulturen spiller for at bevare fred og national samhørighed. De bekræfter på ny, at respekten for kulturel mangfoldighed, tolerance, dialog og samarbejde i en ånd af gensidig tillid og forståelse er væsentlig for at skabe og opretholde fred og sikkerhed, for forsoningsprocesser samt for at reetablere den kollektive hukommelse og de sociale forbindelser mellem samfund. De styrker den rolle, som kulturen spiller for at opbygge modstandsdygtighed og opnå en bæredygtig genopretning og genopbygning efter kriser, især i forbindelse med byudvikling.

ARTIKEL 39 Kulturarv og kreative sektorer 1. Parterne fremmer anerkendelsen af arv som en forenende faktor, der kan afspejle forskellige identiteter og baggrunde og samtidig fremme skabelsen af fælles værdier. De bestræber sig på at sikre, beskytte, bevare og udvikle både den materielle og den immaterielle kulturarv i overensstemmelse med internationale standarder og konventioner som et middel til at fremme social samhørighed, kreativitet og innovation.

2. Parterne er enige om, at den kulturelle og den kreative sektor, herunder moderne kunst, er af central betydning for inklusiv økonomisk vækst, diversificering og skabelse af jobmuligheder. Derfor støtter de kulturelt iværksætteri og en langsigtet udvikling af den kulturelle og den kreative sektor. 3. Parterne træffer i overensstemmelse med gældende folkeret foranstaltninger til at forebygge og bekæmpe ulovlig import, eksport og ejendomsoverdragelse af kulturgenstande. De fremmer bevarelse, kapacitetsopbygning og samarbejde mellem fagfolk på kulturarvsområdet, de samfund, som kurturarven stammer fra, og kulturinstitutioner, og viderefører internationalt samarbejde og løbende dialog for at fremme adgangen til kulturarv. AFSNIT IV INKLUSIV, BÆREDYGTIG ØKONOMISK VÆKST OG UDVIKLING ARTIKEL 40 1. Parterne anerkender vigtigheden af at styrke deres økonomiske forbindelser i fælles interesse og til gensidig fordel med henblik på at opnå strukturel økonomisk omstilling gennem en inklusiv, bæredygtig økonomisk vækst og udvikling i overensstemmelse med verdensmålene for bæredygtig udvikling, idet der tages hensyn til deres respektive udviklingsniveauer. De forfølger integrerede strategier, der omfatter de økonomiske, sociale og miljømæssige dimensioner af bæredygtig udvikling. De træffer egnede foranstaltninger til at skabe anstændigt arbejde for alle og til at støtte omstillingen til ressourceeffektive lavemissionsøkonomier. De støtter marginaliserede gruppers, kvinders og unges socioøkonomiske empowerment.



2. Parterne støtter den private sektors udvikling og tiltrækker og fastholder indenlandske og udenlandske investeringer, herunder investeringer fra deres diaspora. De styrker handelen og samarbejder om videnskab, teknologi, innovation og forskning med henblik på at etablere stærke, konkurrencedygtige og diversificerede økonomier, større regional integration og fremme integreringen af OACSS-medlemmernes økonomier i regionale og globale værdikæder. De tilstræber at opnå større makroøkonomisk og finansiel stabilitet for at tilvejebringe større investeringer og styrke en bæredygtig økonomisk vækst. De er enige om at øge produktions- og reguleringskapaciteten, styrke iværksætteriet og fremme fremstillingsindustrien og industrialiseringen, idet der fokuseres på innovation og værdiforøgelse i produktions- og servicesektoren. Parterne samarbejder for at styrke kapaciteten til at fremme en strukturel økonomisk omstilling og øge bæredygtig handel. 3. Parterne fremmer en offentlig-privat dialog med fokus på spørgsmål, som har positiv indvirkning på deres bestræbelser på at opnå en økonomisk omstilling og bæredygtig økonomisk vækst, og samarbejder med alle relevante interessenter og sikrer, at menneskerettighederne og centrale arbejdstagerrettigheder respekteres og beskyttes.

KAPITEL 1 INVESTERINGER ARTIKEL 41 Mobilisering af bæredygtige og ansvarlige investeringer 1. Parterne forpligter sig til at mobilisere bæredygtige og ansvarlige investeringer med henblik at øge en inklusiv og bæredygtig økonomisk vækst og udvikling. De skaber til dette formål et gunstigt investeringsklima, som tiltrækker indenlandske og udenlandske investeringer, herunder investeringer fra deres diaspora, og bevarer retten til at regulere ved hjælp af gennemsigtige, forudsigelige og effektive reguleringsmæssige, administrative og politiske rammer. 2. Parterne er enige om at støtte de nødvendige økonomiske og institutionelle reformer og politikker, som bygger på de enkelte landes overordnede udviklingsstrategier, og som er sammenhængende og sikrer synergi på nationalt, regionalt og internationalt niveau, med henblik på at skabe et gunstigt miljø for bæredygtige investeringer og fremme udviklingen af en dynamisk, levedygtig og konkurrencedygtig privat sektor.

3. Parterne samarbejder for at indføre sunde finansielle systemer for at mobilisere investeringer til bæredygtige projekter. De træffer foranstaltninger til at fremme investeringer ved at øge adgangen til finansiering ved hjælp af teknisk bistand, tilskud, garantier og innovative finansielle instrumenter med henblik på at begrænse risici, øge investorernes tillid og mobilisere private og offentlige finansieringskilder. I den forbindelse tager de også hensyn til behovet for at afhjælpe markedssvigt eller suboptimale investeringssituationer, samtidig med at de sikrer yderligere investeringer, der ikke ville være blevet foretaget uden sådanne støtteforanstaltninger. De er særligt opmærksomme på de prioriterede sektorer, der er omhandlet i artikel 44, stk. 6.

4. Som led i mobiliseringen af indenlandske investeringer er parterne er enige om at forbedre de reguleringsmæssige rammer samt at sørge for, at der findes og er adgang til finansielle og ikkefinansielle tjenesteydelser af høj kvalitet til støtte for udviklingen af mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder. 5. Parterne forstår og anerkender betydningen af ansvarlige investeringer fra de relevante aktørers side som et middel til at opnå langsigtet bæredygtig økonomisk, social og miljømæssig værdi. Til støtte for dette mål fremmer de derfor virksomhedernes sociale ansvar (VSA) og ansvarlig forretningsskik, herunder internationalt anerkendte gennemførelsesretningslinjer, standarder og gældende instrumenter, som giver vejledning til investorer, myndigheder og andre aktører om gennemførelsen af VSA og ansvarlig forretningsskik som et supplement til national lovgivning og anden gældende lovgivning.

ARTIKEL 42 Fremme og beskyttelse af investeringer 1. Parterne er enige om at fremme investeringer gennem lovgivning, forskrifter og politikker med sigte på at mindske reguleringsmæssige og administrative hindringer, øge gennemsigtigheden og undgå skadelig konkurrence for investeringer. De er enige om, at sådanne foranstaltninger skal udvikles på en gennemsigtig måde og gøres offentligt tilgængelige for at anspore til offentlig-privat dialog og give alle interessenter mulighed for at deltage. 2. Parterne samarbejder for at fremme en effektiv anvendelse af digitale værktøjer med henblik på at fremme investeringerne. 3. Parterne er i overensstemmelse med deres respektive strategier enige om, at det er vigtigt at skabe retssikkerhed for og tilstrækkelig beskyttelse af de investeringer, der er foretaget, som skal behandles på en måde, der ikke er diskriminerende, og som omfatter effektive mekanismer til tvistforebyggelse og tvistbilæggelse. I den forbindelse bekræfter de på ny, at det er vigtigt at indgå internationale investeringsaftaler, hvor de fuldt ud bevarer deres suveræne ret til at regulere investeringer til offentlige politikkers legitime formål. 4. Parterne styrker alle offentlige og private institutioners kapacitet til effektivt at fremme investeringer og forhindre og håndtere investeringsrelaterede tvister.

KAPITEL 2

ØKONOMISK VÆKST, DIVERSIFICERING OG INDUSTRIALISERING ARTIKEL 43 Inklusiv og bæredygtig vækst 1. Parterne er enige om, at økonomisk omstilling, udvikling af den private sektor og industrielle fremskridt er vigtige for en inklusiv og bæredygtig vækst. De fremmer fuld og produktiv beskæftigelse og anstændigt arbejde til alle ved hjælp af øget konkurrenceevne, diversificering, digitalisering, innovation, adgang til finansiering, værdiforøgelse i fremstillings- og servicesektoren og forbindelser mellem sektorer og industrier. De er særligt opmærksomme på lokale mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder og på at gøre uformelle økonomiske aktiviteter formelle. 2. Parterne fremmer omstillingen til en ressourceeffektiv lavemissionsøkonomi. De støtter bæredygtige forbrugs- og produktionsmønstre, miljømæssigt forsvarlig forvaltning af affald og kemikalier og foranstaltninger til nedbringelse af alle former for forurening. Parterne er enige om, at en velforvaltet urbanisering er afgørende for at fremme en bæredygtig økonomisk udvikling. De samarbejder derfor om effektivt at tackle de udfordringer og udnytte de muligheder, som en hurtig urbanisering giver, og de støtter byudvikling og byinfrastrukturer og effektive forbindelser mellem by og land.

3. Parterne er enige om at samarbejde på området beskæftigelse og sociale anliggender, navnlig for at støtte økonomisk og social inklusion og kvinders, unges og de fattigste og mest sårbare personers empowerment. De er endvidere enige om at sikre overholdelse af arbejdsmarkedsstandarderne og de sociale standarder i Den Internationale Arbejdsorganisations konventioner og protokoller og at sikre adgang til retfærdig retlig prøvelse i overensstemmelse med gældende retsregler, herunder relevante og effektive retsmidler. ARTIKEL 44 Økonomisk omstilling og industrialisering 1. Parterne styrker samarbejdet vedrørende økonomisk omstilling, herunder industrialisering. De fremmer omstillingen fra råvareafhængighed til diversificerede økonomier og oparbejdning af naturressourcer, værdiforøgelse og integration i regionale og globale værdikæder. De er enige om, at servicesektoren spiller en vigtig rolle i den økonomiske omstilling og industrialiseringen.

2. Parterne samarbejder for at støtte udviklingen af produktionskapaciteten og en øget produktivitet, diversificering og konkurrenceevne. De bestræber sig på at overvinde begrænsninger på udbudssiden ved bl.a. at fremme teknologisk innovation og teknologiske forbedringer og udbredelsen heraf, forbedre virksomheds- og investeringsklimaet, skabe større reguleringskapacitet og makroøkonomisk stabilitet samt udvikle effektive kapitalmarkeder og sunde finansielle systemer med henblik på at forbedre adgangen til finansiering, især for den private sektor. Med henblik herpå bekræfter de, at digitaliseringen af økonomien er vigtig for at fremskynde udviklingen af produktionskapaciteten. Der skal fokuseres på de sektorer og industrier, hvor der er høj værdiforøgelse og stort potentiale for at skabe anstændigt arbejde.

3. Parterne forpligter sig til at forbedre den makroøkonomiske og finansielle stabilitet ved at føre en sund og gennemsigtig finanspolitik og monetær politik, til at fremme økonomiske og strukturelle reformer, således at der skabes et gunstigt klima for øgede investeringer, og til at fremme den private sektors udvikling. Parterne anerkender desuden, at det er vigtigt, at centralbankerne er uafhængige, når de fastlægger deres politiske mål og gennemfører monetære politikker. De er endvidere enige om at opretholde dialog og udveksling af oplysninger mellem deres myndigheder, når det er relevant, for at øge forståelsen af de grundlæggende elementer i parternes respektive økonomier. 4. Parterne intensiverer indsatsen inden for teknisk og erhvervsrettet uddannelse samt inden for forskning og innovation og knytter sådanne foranstaltninger mere effektivt til mulighederne og kvalifikationsbehovene på arbejdsmarkedet. De samarbejder for at drage nytte af hinandens erfaringer, bl.a. i forbindelse med udviklingen af produktionskapacitet gennem udvikling af færdigheder og øget teknologioverførsel, idet de fremmer forbindelserne mellem OACSS-medlemmernes virksomheder og EU's virksomheder med vægt på mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder. 5. Parterne bekræfter på ny, at infrastruktur spiller en vigtig rolle i bestræbelserne på at fjerne begrænsninger på udbudssiden og udvikle konkurrencedygtige regionale og subregionale værdikæder ved at lette den effektive bevægelighed for varer, tjenester og kapital. De samarbejder for at udvikle effektiv og bæredygtig infrastruktur, bl.a. i forbindelse med luft-, land- og søtransport, energi, vand og digital konnektivitet, under behørig hensyntagen til de forskellige behov i de mindst udviklede økonomier, indlandsøkonomier og ø-økonomier. De samarbejder ligeledes for at mobilisere offentlige og private ressourcer, bl.a. gennem investeringer i infrastrukturudvikling.

6. Parterne, som forpligter sig til at stræbe efter fælles økonomisk vækst, er enige om at samarbejde om bl.a. følgende områder, som skal anses for at være prioriterede sektorer: landbrug og agroindustri, husdyrbrug og læder, den blå økonomi, fiskeri, minedrift