Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2022/C 88/08)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Saint-Estèphe«

PDO-FR-A0178-AM01

Meddelelsesdato: 26. november 2021

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN VEDTAGNE ÆNDRING

1. Den officielle geografiske kode

Kommunerne i det geografiske område og området i umiddelbar nærhed er blevet ajourført med den officielle geografiske kode.

Det geografiske områdes perimeter forbliver den samme.

Enhedsdokumentets punkt 6 og 9 ændres.

2. Afgrænset parcelområde

Datoen 3. juni 2021 er blevet føjet til listen over møderne i det kompetente nationale udvalg, som godkendte de afgrænsede parcelområder.

Formålet med denne ændring er at indføje tidspunktet for den kompetente nationale myndigheds godkendelse af en ændring af det afgrænsede parcelområde inden for det geografiske produktionsområde. Med afgrænsningen af parcelområdet inden for det geografiske produktionsområde kan de parceller, der egner sig til produktion af vin med den beskyttede oprindelsesbetegnelse, udpeges.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

3. Cirkulation mellem godkendte oplagshavere

Kapitel 1, punkt IX, nr. 5, litra b), vedrørende datoen for cirkulation af vinene mellem godkendte oplagshavere udgår.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

4. Overgangsforanstaltninger

Overgangsbestemmelser, der ikke længere er gældende, er slettet fra produktspecifikationen.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

5. Henvisning til kontrolstrukturen

Affattelsen af henvisningen til kontrolstrukturen er blevet gennemgået for at harmonisere affattelsen med andre produktspecifikationer. Denne ændring er alene redaktionel. Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

ENHEDSDOKUMENT

1. Betegnelse(r)

Saint-Estèphe

2. Type geografisk betegnelse:

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3. Kategorier af vinavlsprodukter

1. Vin

4. Beskrivelse af vinen/vinene

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Vinene er stille rødvine.

Vinene har et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 11 %, som efter tilsætning ikke overstiger et totalt alkoholindhold udtrykt i volumen på højst 13,5 %.

Alle partier vin, der markedsføres, har:

— et indhold af æblesyre på højst 0,30 g/l.

— et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose og fruktose) på højst 2 g/l.

— uaftappet et indhold af flygtige syrer på højst 13,26 meq/l, dvs. 0,79 g/l udtrykt som eddikesyre (0,65 g/l udtrykt som H2SO4) indtil den 31. juli i året efter høsten og højst 16,33 meq/l, dvs. 0,98 g/l udtrykt som eddikesyre (0,80 g/l udtrykt som H2SO4) efter denne dato.

Det totale syreindhold og det totale indhold af svovldioxid svarer til det, der er fastsat i EU-lovgivningen. Vinene har en intens rød farve. De er oftest sammenstikninger, hvori druesorten cabernet-sauvignon N udgør størsteparten. Denne sort giver vinene en solid struktur med en rig tanninstruktur. Druesorten Merlot N supplerer ofte de krydrede noter med noter af røde frugter. Strukturen og kompleksiteten kan styrkes med druesorten cabernet franc N eller sorten petit verdot N, som også giver friskhed i år med høj modning. Disse kraftige vine kræver flere års lagring, hvilket tilfører dem rundhed, frugtighed og finesse.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i% vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.) Minimalt totalt syreindhold Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5. Vinfremstillingsmetoder

5.1. Specifikke ønologiske fremgangsmåder

1. Specifik ønologisk fremgangsmåde

Subtraktive berigelsesteknikker er tilladt inden for en koncentrationsgrænse på 15 %.

Efter berigelse overstiger vinens totale alkoholindhold udtrykt i volumenprocent ikke 13,5 %.

Foruden ovennævnte bestemmelser skal vinene hvad angår ønologisk fremgangsmåde opfylde de krav, der er fastsat på EU-niveau og i den franske lov om landbrug og fiskeri (»code rural et de la pêche maritime«).

2. Dyrkningspraksis

a) Beplantningstæthed.

— Beplantningstætheden er mindst 7 000 vinstokke pr. hektar.

— På disse vinmarker må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 1,50 meter, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 0,80 meter.

b) Beskæringsregler.

— Beskæringen foretages senest på det udviklingsstadium, hvor bladene er udfoldede (Lorenz-stadium 9).

— Vinstokkene beskæres på følgende måder med højst 12 skud pr. vinstok: — lang sporebeskæring efter metoden »médocaine« eller kort og lang sporebeskæring, med to sporer pr. vinstok og højst fire knopper pr. spore for druesorterne cot N, cabernet-sauvignon N, merlot N og petit verdot N eller højst fem knopper pr. spore for druesorterne cabernet franc N og carmenère N. Erstatningsskud beskæres til to knopper — kort sporebeskæring med to strenge eller vifteformet med fire arme.

c) Kunstvanding.

Der kan gives tilladelse til kunstvanding i vinens vækstsæson i overensstemmelse med bestemmelserne i den franske landbrugs- og fiskerilov.

5.2. Maksimale udbytter

1. 63 hektoliter pr. hektar.

6. Afgrænset geografisk område

Druehøsten, fremstillingen, vinbehandlingen og lagringen af vinene finder sted i Saint-Estèphe kommune i departementet Gironde på grundlag af den officielle geografiske kode af 1. januar 2021.

7. Primær(e) druesort(er)

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Carmenère N

Cot N - Malbec

Merlot N

Petit Verdot N

8. Tilknytning til det geografiske område

8.1. Beskrivelse af de naturgivne faktorer, der bidrager til tilknytningen

Det geografiske område for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Saint-Estèphe« er beliggende på venstre bred af floden Gironde på halvøen Médoc midtvejs mellem Bordeaux og Pointe de Grave.

Dette geografiske område er en del af den særlige geologi i vindyrkningsområdet på Médoc-halvøen, der svarer til en udvidelse af de grusholdige terrasser beliggende parallelt med Girondes flodmunding i en højde på mellem 4 og 40 meter.

Disse terrasser, der er dannet i kvartærtiden og har en tykkelse på gennemsnitligt ca. 10 meter, hviler på mergel og kalksten fra eocæn og oligocæn, der navnlig forekommer i den vestlige del af kommunen Saint-Estèphe. »Sable des Landes« (vindbåret sand fra kvartærtiden) dækker alle disse formationer mod vest i skovkanten. Langs flodmundingen supplerer de yngre alluviale aflejringer, der lokalt kaldes »palus«, de mange forskellige formationer, der findes her.

»Jalles« og »Esteys« er vandløb, som afvander hele jordbunden ud i Gironde, og som har gennemskåret disse omgivelser og dannet højderygge og er sammenfaldende med flere kommunegrænser. Det geografiske område for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Saint-Estèphe« svarer således til kommunen Saint-Estèphe. Denne kommune er mod nord adskilt fra kommunen Saint-Seurin-de-Cadorno af marskland, der afvandes af Estey de la Calupeyre, og mod syd af Lafite-marsken, der afvandes af »Jalle du Breuil«.

På højderyggene er jordbunden overvejende grusblandet sand eller grusblandet ler. I den vestlige del er den hårde kalksokkel uregelmæssigt dækket af grusblandet sand og en jordbund med overfladisk rendzinjord. De righoldige sedimenter lokalt er til dels årsagen til de mange forskellige landskabsformer og de forskellige jordfarver. De lokale stednavne henviser både til højderyggenes topografi og karakteren af den grusholdige jordbund med navne som »Cos« eller »Pez«.

Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Saint-Estèphe« er den nordligste af de »kommunale« kontrollerede oprindelsesbetegnelser i Medoc-regionen, og den har det næststørste areal.

Vinddyrkningsområdet dækker størstedelen af kommunens område på højderyggene og præger dermed landskabet. Det er gennemskåret af et tæt net af landeveje, der forbinder adskillige landsbyer. Disse landsbyer som f.eks. Marbuzet, Blanquet, Pez, Leyssac eller Saint-Corbian er beliggende omkring vinslotte.

De største »cru«-vine bærer navnet på smukke slotte, der ligger isolerede midt i vinmarkerne.

I den sydlige og den nordlige del af kommunen danner våde lavninger bestående af marskområder, der ligger vinkelret på flodmundingen, enge og stedvis skovbevoksning.

Endelig ligger de vinbeklædte højderygge mod øst, som er et karakteristisk kendetegn ved den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Saint-Estèphe«, meget tæt på flodmundingen, hvorved »palus«-områderne reduceres til en bredde på 200-300 meter.

8.2. Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen

I det 13. århundrede var Gui Martin de Saint-Estèphe, der stod i spidsen for ærkepræstedømmet Lesparre, herremand på Calon. Saint-Estèphe begyndte da at blive kendt for sine »gode vinstokke«, der allerede var mere rentable end korn. I det område, der senere blev til kommunen Saint-Estèphe, udgjorde andre herresæder det historiske grundlag for landsbyerne, f.eks. herresædet Blanquet eller vassalherredømmet Lassalle de Pez.

I det 17. og 18. århundrede var tiendet fra »Saint-Estèphe« det største af alle i Médoc-regionen. Det omdømme, som vinene fra »Saint-Estèphe« har haft op gennem historien, er imidlertid tæt forbundet med vinhandlerne i Bordeaux, der lagrede og markedsførte disse vine.

I det 19. århundrede, der er præget af velstand, blev de nuværende store ejendomme skabt. De store smukke slotte fra denne tid vidner om deres velstand, magt og dynamik.

Som det er tilfældet med de øvrige kontrollerede oprindelsesbetegnelser for vin på Médoc-halvøen, nyder »cru«-vinene fra Saint-Estèphe stor anerkendelse i de forskellige kvalificeringer af ejendomme, der er udarbejdet siden det 17. og 18. århundrede. »Klassificeringen af Bordeauxvine fra 1855« anerkendte således fem »cru«-vine i kommunen Saint-Estèphe, og klassificeringen af cru-vine fra Bourgogne fra 1932 omfattede omkring 40 »cru«-vine.

I dag afsættes næsten halvdelen af Saint-Estèphe-vinene uden for Frankrig, nemlig til Belgien, England, Tyskland og Nederlandene, eller de eksporteres til USA, Schweiz og Asien.

Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Saint-Estèphe« blev anerkendt ved dekret af 11. september 1936. Vinområdet producerer gennemsnitligt 65 000 hl stille rødvine.

Vinene har en intens rød farve. De er oftest sammenstikninger, hvori druesorten cabernet-sauvignon N udgør størsteparten. Denne sort giver vinene en solid struktur med en rig tanninstruktur. Druesorten Merlot N supplerer ofte de krydrede noter med noter af røde frugter. Strukturen og kompleksiteten kan styrkes med druesorten cabernet franc N eller sorten petit verdot N, som også giver friskhed i år med høj modning. Disse kraftige vine kræver flere års lagring, hvilket tilfører dem rundhed, frugtighed og finesse. Den enestående komplementaritet mellem jordbunden og vinmarkernes topografiske beliggenhed tæt på flodmundingen, der beskytter vindyrkningsarealerne mod for store klimatiske udsving, ligger til grund for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Saint-Estèphes« kvalitet og originale karakter.

I overensstemmelse med de traditioner, der allerede er beskrevet i dekretet om den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Saint-Estèphe«, er de parceller, der er beregnet til høst af druer, nøje afgrænset.

I kommunens østlige del indgår parceller med en naturligt veldrænet grusholdig jordbund i det afgrænsede parcelområde. Denne jordbund er perfekt til druesorten cabernet-sauvignon N. Parceller med en jordbund beliggende oven på yngre alluviale aflejringer og sand, er udelukket fra dette parcelområde, og det samme gælder parceller med en jordbund beliggende oven på en uigennemtrængelig undergrund.

I kommunens vestlige del på den mere eller mindre karstificerede kalksokkel indgår parceller med en naturligt drænet jordbund i det afgrænsede parcelområde. Druesorten merlot N er særligt velegnet til disse lokaliteter. De lavtliggende lokaliteter med sandopfyldning og en variabel hydromorfi er udelukket, og det samme gælder områder med lerjord og dyb hydromorfi samt marskområder og tørvemoser.

Vinmarkerne forvaltes på en sådan måde, at man opnår meget modne og sunde druer med et kontrolleret udbytte. Det er således muligt at anvende en meget lang udblødningsperiode for at opnå den struktur, der er nødvendig for, at vinene kan modnes. Den fastlagte lagringstid på mindst seks måneder er derfor nødvendig for at fremme den balance mellem tannin og anthocyanin, som kræves for at stabilisere farven og afrunde tanninen, så den bliver mindre hård.

Uanset den vigtige rolle, som vinhandlerne i Bordeaux har spillet for denne kontrollerede oprindelsesbetegnelses anseelse og omdømme, bidrager de store ejendomme, hvoraf flere optræder i »Classement des vins de Bordeaux 1855«, i væsentlig grad til dens omdømme og udbredelsen af dens ry. Ud over disse kendte slotte bidrager små og mellemstore ejendomme, familiestrukturer og kooperativer med de særlige benævnelser »crus paysans« og »crus artisans« i høj grad til anerkendelse af denne betegnelses særlige karakter i Médoc.

9. Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Retsgrundlag:

EU-lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktion i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Området i umiddelbar nærhed, som er genstand for undtagelsen vedrørende fremstilling, behandling og lagring omfatter følgende kommuner i departementet Gironde på grundlag af den officielle geografiske kode af 1. januar 2021: Cissac-Médoc, Pauillac, Saint-Sauveur, Saint-Seurin-de-Cadourne og Vertheuil.

Retsgrundlag:

National lovgivning.

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning.

Beskrivelse af betingelsen:

Mærkningen kan indeholde en præcisering af den større geografiske enhed, angivet som »Vin de Bordeaux – Médoc« eller »Grand Vin de Bordeaux – Médoc«. Bogstavernes størrelse må hverken i højden eller bredden være større end to tredjedele af skriftstørrelsen, der angiver navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Link til produktspecifikationen

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-93ceee01-eb46-4a2b-a4e3-3f5a1eaf13be

(1) EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.