KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 03.07.1996 
K()M(%) 316 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
OM GENNEMFØRELSE AF EU'S REGIONALPOLITIK 
I ØSTRIG, FINLAND OG SVERIGE 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
Side 
1. Indledning 3 
2. Iværksættelse af strukturfondenes aktioner 3 
• Tilskud 3 
• Definition af støtteberettigede områder 4 
• Indgivelse og godkendelse af SPD og EF-initiativer 4 
3. Gennemførelse af EU's regionalpoltik 5 
• Godkendelse af programmer 5 
• Tilrettelæggelse af gennemførelsen 8 
• Aktionernes relevans og synlighed 9 
4. Merværdi som følge af strukturfondenes indførelse 10 
Bilag 1 : Vedtagelse af regionale udviklingsprogrammer 
i de nye medlemsstater 
Bilag 2: Indgivelse og godkendelse af SPD og EF-initiativer 
Bilag 3: EF-initiativer 
Bilag 4: Dialog og regionalt partnerskab 
Bilag 5: Udgiftsstrukturer for SPD efter standardklassifikation 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
OM GENNEMFØRELSEN AF EU'S REGIONALPOLITIKKER 
I ØSTRIG, FINLAND OG SVERIGE 
1. INDLEDNING 
Denne meddelelse vedrører gennemførelsen af EUs regionalpolitik i Østrig, Finland og 
Sverige (dvs. mål 1, 2 og 6 og EF-initiativer) fra januar 1995 til maj 1996. Den supplerer den 
meddelelse, som Kommissionen vedtog sidste år vedrørende de tolv øvrige medlemsstater1 
En nærmere beskrivelse af de finansieringsbeslutninger, der blev truffet i den af denne 
meddelelse omfattede periode, findes i bilag 1.1 meddelelsen redegøres der for iværksættelsen 
af strukturfondenes aktioner i de nye medlemsstater og for merværdien af strukturfondenes 
aktioner i disse lande. 
2. IVÆRKSÆTTELSE AF STRUKTURFONDENES AKTIONER 
Strukturfondenes foranstaltninger hører til de mest håndgribelige og synlige fordele af EU-
medlemsskabet. Man har derfor fundet det vigtigt, at fondsstøtten bliver en realitet for 
borgere og virksomheder i de støttede områder så hurtigt som muligt. 
Ifølge Rådets forordning (EØF) nr. 4253/88, som ændret ved forordning (EF) nr. 3193/94, 
kunne strukturfondene yde støtte fra den 1. januar 1995, hvis finansieringsforslag blev 
indgivet inden den 30. april 1995. Det var ønsket, at fristen så vidt muligt skulle overholdes. 
De berørte administrationer gjorde et stort forarbejde inden tiltrædelsen, og Kommissionens 
tjenestegrene har ydet bistand i form af kurser, seminarer og anden forberedelse. Indsatsen 
blev udvidet efter folkeafstemningerne i de pågældende lande. 
Tilskud 
I januar 1995 besluttede Kommissionen, at strukturfondene skulle yde tilskud til mål 2 til 
5b)2, idet det samlede beløb for hver af de nye medlemsstater og for mål 1 og 6 allerede var 
blevet fastlagt i tiltrædelsesakten. For Finlands vedkommende blev det fastslået, at tildelingen 
af midler til mål 2 for hele perioden kunne revideres. 
1 KOM(95) 111 endelig af 29.3.1995. 
2 SEK(95) 28/3 af 14.1.1995. 
Kommissionen har senere foretaget en række mindre tilpasninger af de oprindelige tildelinger 
i Sverige og Finland til fordel for mål 6 områder3 på anmodning af de pågældende 
medlemsstater. 
Definition af støtteberettigede områder 
Den geografiske afgrænsning af støtteberettigede områder for mål 1 og 6 er fastlagt i 
tiltrædelsesakten. I februar og maj 1995 besluttede Kommissionen, hvilke områder der 
omfattes af mål 2 og 5b)4. Finland valgte at begrænse beslutningen for mål 2 områder til 
perioden 1995-96. De øvrige nye medlemsstater benyttede sig af den i Rådets forordning 
(EØF) nr. 4253/88 fastsatte mulighed til, at alle programmer kan godkendes for hele perioden 
1995-1999. Finlands valg skyldtes ønsket om at bevare en vis fleksibilitet i fordelingen af 
ressourcer mellem målene. 
Indgivelse og godkendelse af SPD og EF-initiativer 
Alle tre nye medlemsstater valgte at indgive enhedsprogrammeringsdokumenter for målene. 
For Finlands vedkommende blev det, i betragtning af det usædvanligt lave befolkningstal i de 
støttede områder, problemernes ensartede karakter og behovet for at undgå store 
administrative komplikationer, besluttet, at der skulle vedtages ét 
enhedsprogrammeringsdokument for alle mål 2 områder og ét dokument for alle mål 6 
områder. Af samme grunde blev der også vedtaget ét enhedsprogrammeringsdokument for 
alle mål 6 områder i Sverige. Til gengæld blev der vedtaget særskilte 
enhedsprogrammeringsdokumenter for hvert mål 2 område i Sverige og Østrig. 
Datoerne for indgivelse og godkendelse af SPD og EF-initiativer er vist i skemaerne i bilag 2. 
Som anført blev næsten alle SPD indgivet inden udgangen af april 1995. Den lidt 
langsommere tidsplan for Sverige (mål 2) skyldes de svenske myndigheders beslutning om at 
afvente resultaterne af folkeafstemningen og rigstingsvalget, før man påbegyndte det 
forberedende arbejde i et omfang, der svarede til arbejdet i de to andre nye medlemsstater. 
Vedtagelsen af SPD gjorde det muligt at sætte nationale og Kommissionens 
personaleressourcer i gang med at forberede EF-initiativerne5, men drøftelser om 
decentraliserede og forenklede gennemførelsesordninger har forsinket godkendelsen af visse 
INTERREG programmer i Finland og Sverige. Lignende drøftelser er i gang om URBAN. 
KOM(95) 123 endelig/2 af 12.5.1995. 
4 EFT nr. L 51 af 22.2.1995 for Østrig og Finland og EFT nr. L 123 af 10.5.1995 for Sverige. 
5 Nærmere oplysninger om ovennævnte EF-initiativer findes i bilag 2. 
3. GENNEMFØRELSE AF EU'S REGIONALPOLITIK 
Gennemførelsen af EUs regionalpolitik forudsætter: a) definition af nationale 
udviklingsrelaterede udgifter og fastlæggelse af udgangspunktet for overvågning af 
additionaliteten, b) godkendelse af forslag om EU-støtte, c) oprettelse og praktisk anvendelse 
af et partnerskabssystem for forvaltning af EU-bevillinger og tilhørende nationale og regionale 
bevillinger, og d) garanti for, at borgerne, virksomhederne, politikerne og arbejdsmarkedets 
parter i de støttede områder opfatter aktionerne som værende relevante for deres behov og 
effektive. 
Det første emne (additionalitet) er blevet afgjort på en måde, som nøje svarer til den 
fremgangsmåde, der er anvendt for alle andre medlemsstater. På samme måde er der lagt stor 
vægt på en tilsvarende behandling af de øvrige tre emner, men der er opstået nogle specifikke 
aspekter for de nye medlemsstater, som er forklaret nedenfor: 
3.1 Godkendelse af programmer 
Godkendelsen af finansieringsforslag omfatter generelt en afklaring af udviklingsprioriteterne 
og tilrettelæggelse og indhold af de enkelte foranstaltninger og aktionernes støttebarhed. 
Denne opgave kan i sig selv nu og da medføre en ret omfattende omskrivning af de 
oprindelige forslag og være ret tidskrævende. 
Vedtagelsen af finansieringsforslagene gav dog også lejlighed til at føre drøftelser med hver af 
de tre medlemsstater, som kan opsummeres således: 
Østrig 
EUs definition af støtteområder under mål 1, 2 og 5b) og konsekvenserne heraf for 
statsstøtten i forhold til EUs konkurrencepolitik øgede forskelsbehandlingen af områderne i 
Østrig. 
EUs regionalpolitik tager sigte på at oprette eller tiltrække arbejdspladser til de områder, 
hvor den dårligt stillede befolkning lever. Den østrigske regionalpolitik tager derimod også 
hensyn til det bidrag, som adgangen til arbejdspladser, der oprettes eller opretholdes uden for 
det støttede område, kan give. 
Af disse grunde var det høje niveau for støtte til Burgenland som et mål 1 område og 
regionens nye geografiske fordel som følge af det forholdsvis høje niveau af støtte til 
virksomheder en ny faktor i den østrigske regionalpolitik. 
Andre punkter var: 
- kvantificering af udviklingsmål, navnlig jobskabelse. De østrigske myndigheder ønskede at 
undgå en mekanisk eller overforenklet metode til evaluering af de opnåede resultater, uden 
at benægte behovet for at sætte præcise mål 
- fokus på jobskabelse, navnlig gennem SMV. De østrigske myndigheder fremhævede, at 
det også er vigtigt at opretholde kvalitetjobs hvor muligt, herunder i større virksomheder. 
Efter deres opfattelse vil omfanget af jobskabelse gennem SMV i støttede områder kunne 
overdrives 
- integrering af arbejdsmarkedspolitikken i andre udviklingsaktioner - Kommissionen lagde 
større vægt på at genuddanne arbejdstagere i arbejde og på de særlige problemer for 
kvinder 
- den komplekse karakter af støtteordningen for virksomheder i Østrig. Det blev aftalt, at 
der skulle ses nærmere på en mulig forenkling og koncentrering af aktionen i 
midtvejsundersøgelsen af den regionale aktion på grundlag af de første erfaringer. Under 
forhandlingerne søgte Kommissionen at opnå de østrigske myndigheders godkendelse af, 
at man koncentrerer sig om et begrænset antal udvælgelseskriterier for prioritetsprojekter, 
og at man afklarer koordineringsprocedurer og ansvarsområder 
- "regionale forvaltningsstrukturer" i regionerne - nye strukturer med direkte tilknytning af 
EU-programmerne, der skal stimulere og fremme projektidéer i marken, foreslås af de 
østrigske myndigheder i de fleste programmer, hvilket indebærer forholdsvis store EU-
midler til teknisk bistand. 
Finland 
Finlands tiltrædelse af EU skete samtidig med en vigtig reform af den regionale forvaltning og 
regionalpolitikken. Ændringerne blev til dels indført med henblik på ydelse af 
strukturfondsmidler, og godkendelsen og gennemførelsen af EU-samfinansierede aktioner er 
den praktiske test for disse nye ordninger. 
Hvad angår mål 6 områder, foreslog de finske myndigheder foranstaltninger for både 
erhvervsudvikling og jobskabelse og sociale aktioner for opretholdelse af bæredygtige 
bebyggelser i tyndt befolkede områder. Kommissionen ønskede ikke at skelne skarpt mellem 
de to supplerende typer aktioner, men søgte dog at styrke betydningen af erhvervsudvikling 
og jobskabelse som et middel til at nå samme mål. 
Det var naturligvis nødvendigt at tage hensyn til resultaterne af tiltrædelsesforhandlingerne, 
især med hensyn til betaling af udligningsgodtgørelser til landbrugere under mål 5a). Af denne 
grund er andelen afmål 5a) aktioner i SPD under mål 6 meget stor. På trods af en meget lav 
samfinansieringsrate medførte dette i nogle regioner i mål 6 området meget få muligheder for 
at finansiere generelle erhvervsudviklingsaktioner, herunder mål 5a) foranstaltninger, selv om 
der blev aftalt visse justeringer under forhandlingerne forud for godkendelsen af SPD. 
Problemet er siden blevet formindsket ved, at der ydes støire nationale midler. 
Det blev også aftalt: 
- at styrke aktionen vedrørende informationssamfundsanvendelser og at begrænse 
investeringen i konventionelle infrastrukturer. Dette blev også aftalt for SPD for mål 2, 
idet der blev lagt større vægt på at fremme det internationale netværk for SMV 
- at vedtage en integreret pakke af landdistriktaktioner med særlige ordninger for 
gennemførelsen på lokalt plan; generelt at øge rækkevidden af foranstaltninger, der støtter 
bevarelsen af befolkningen i landdistrikter, og fremme udviklingen ud over den direkte 
indkomststøtte 
- at styrke uddannelsesaktionerne, især vedrørende de specifikke udviklingsmål for 
programmet. Der var kun begrænsede muligheder for at samfinansiere mål 3 aktioner i mål 
6 områder i betragtning af de samlede ressourcebegrænsninger. 
For både mål 6 og mål 2 SPD blev det aftalt at styrke kvantificeringen af udviklingsmål og 
udgangspunkter, fra hvilke fremskridt kan måles. 
Sverige 
I Sverige gik drøftelserne især på, hvordan man bedre kunne fokusere programmerne på 
jobskabelse og virksomheder især i den private sektor, og hvordan man mere præcist kunne 
definere de typer aktioner, der skal finansieres. Samtidig med tiltrædelsen blev der indført nye 
retningslinjer i den svenske regionalpolitik, idet der blev lagt større vægt på, hvordan man kan 
få mest ud af produktionspotentiellet i hvert område. Forslag fra græsrødderne skulle tilpasses 
for bedre at afspejle disse ændringer i de nationale retningslinjer (som også passede godt 
sammen med EUs politiske retningslinjer). 
De svenske myndigheder foreslog en ambitiøs kvantificering af udviklingsmålene. 
Hvad angår især mål 6 området: 
• et nyskabende træk ved de svenske forslag er, at en del af amtstilskuddet fastlægges ved 
"licitation". Den praktiske udformning af systemet er nu ved at blive defineret 
- forslaget om at oprette et nyt center for rum- og miljøforskning i Kiruna er et vigtigt 
projekt, der skal sikre den langfristede bæredygtighed for denne bebyggelse ved at 
fortsætte diversificeringen af rumfartsrelaterede aktiviteter med mulighed for i den lokale 
økonomi at stimulere en ny generation af kommercielle aktiviteter i relaterede sektorer. 
Hvad angår mål 2, har den svenske løsning haft det særlige træk, at det er blevet besluttet at 
koncentrere sig om nyskabende former for indirekte støtte til SMV med meget lidt plads til 
samfinansiering af videreførelsen af eksisterende ordninger, især direkte støtte til 
virksomheder. Der er lagt stor vægt på at fremme SMVs netværksaktiviteter både inden for 
deres respektive regioner (samarbejde med andre lokale virksomheder og regionale 
videncentre) og internationalt. 
Et særligt træk ved alle svenske udviklingsprogrammer er, at der lægges stor vægt på: 
- ensartede muligheder og en miljømæssigt bæredygtig udvikling, der begge er horisontale 
temaer, og som derfor afspejles i beskrivelsen af programmet som helhed 
- iriformationssamfundsanvendelser - både med hensyn til foranstaltninger, der specifikt 
vedrører dette tema, og som en arbejdsmetode til gennemførelse af mange andre aktioner. 
3.2 Tilrettelæggelse af gennemførelsen 
Hvad angår forvaltningen af EU-bevillinger, har Kommissionen tilstræbt tilbundsgående 
drøftelser med de nationale og regionale administrationer i hver af de nye medlemsstater af de 
vigtigste karakteristika ved det planlagte forvaltningssysterm og dets overensstemmelse med 
forskriftskravene og standardklausulerne i forbindelse med finansieringsforslagene. 
Med henblik herpå blev der i Sverige og Finland nedsat midlertidige arbejdsgrupper om 
organisationsspørgsmål, der samlede de nationale og regionale administrationer og 
Kommissionens tjenestegrene, og som systematisk gennemgik alle de vigtigste aspekter af 
gennemførelsesordningerne. Fuldstændige rapporter vil blive stillet til rådighed for 
tilsynsudvalgene i de to medlemsstater, og de vil få lejlighed til at efterprøve, at ordningerne 
er omfattende og sunde, og at der er truffet passende foranstaltninger til at underrette alle 
berørte parter på alle niveauer. De østrigske myndigheder fandt det ikke nødvendigt at oprette 
en formel gruppe. De foretrak en metode med spørgsmål og svar, når afklaring af 
standardklausuleme i forbindelse med SPD er påkrævet. For Østrigs vedkommende 
underrettes tilsynsudvalgene om de gennemførelsesordninger, der er vedtaget af 
Ôsterreichische Raumordnungkonferenz (ÔRÔK), især med hensyn til det finansielle tilsyn, 
evalueringsprocedurer, reklamearrangementer og forvaltning af bevillinger til teknisk bistand. 
Under drøftelserne har alle tre medlemsstater fremhævet følgende: 
- behovet for at forenkle administrationen mest muligt i betragtning af de nationale og 
regionale administrationers ringe størrelse og små ressourcer 
- behovet for større klarhed om reglerne for støtteberettigelse. Samtidig hermed behovet for 
fleksibilitet på grundlag af hver medlemsstats specifikke karakteristika -f.eks. karakteristika 
for den offentlige tjeneste i Sverige 
- behovet for, at Kommissionen forbedrer den interne koordinering af tjenestegrene især 
med hensyn til beskrivelse af kravene til tilsyn, evaluering og den finansielle rapportering. 
For Kommissionens vedkommende har det været vigtigt, at de finansielle strømme er klart 
definerede og så enkle og hurtige at anvende som muligt. Kommissionen har også ønsket at 
sikre sig, at der i projektudvælgelsesprocedurerne tages hensyn til de specifikke mål for 
SPD-foranstaltningerne og især projektudvælgelseskriterierne i SPD. 
Kommissionen har også villet sikre sig den efterfølgende gennemsigtighed af 
finansieringsbeslutningerne ved at sørge for, at passende data stilles til rådighed for 
tilsynsudvalgene eller på andre måder. Sverige og Finland har besluttet at arbejde for, at der i 
1996 vil være kapacitet til on-line udveksling af elektroniske data, herunder tilsynsdata. I 
Østrig lægges hovedvægten på at oprette en bedre intern netværkskapacitet inden for den 
offentlige administration, men der er også planlagt forbindelser til Kommissionens 
tjenestegrene, som skulle være operationelle for ESF i 1996. 
3.3 Aktionernes relevans og synlighed 
Hvad angår EU-bevillingernes relevans og synlighed for de endelige modtagere (navnlig 
borgere og SMV), har Kommissionen og de nationale og regionale administrationer 
gennemgået reklamearrangementeme, støtten til projektpromotorer og definitionen af 
projektindgivelsesprocedurer (åben indbydelse eller andre metoder). Kommissionen har 
presset på for at opnå en bredere anvendelse af åbne indbydelser til projekter. 
Partnerskab 
Kommissionen har konstant bestræbt sig på at tilskynde til den fulde medvirken af lokale og 
regionale partnere i gennemførelsen. Den har også tilskyndet til overvejelser om valgte 
repræsentanters deltagelse på alle niveauer, ikke kun i programdefinitionen men også i den 
strategiske vejledning af programgennemførelsen. Den har også tilskyndet til, at 
arbejdsmarkedets parter deltager som medlemmer i tilsynsudvalgene. Dette er uden besvær 
blevet accepteret af alle tre nye medlemsstater, fordi det stemmer overens med den fastslåede 
institutionelle praksis i alle disse lande. En mere uddybende beskrivelse af 
partnerskabsarrangementerne findes i bilag 4. 
Synlighed 
Der skal skabes særlig opmærksomhed om strukturfondenes synlighed for SMV, fordi disse 
spiller en nøglerolle i jobskabelsen. De eksisterende støtteordninger anvendes typisk i 
forbindelse med strukturfinansiering fra EU, selv om der i Sverige lægges særlig vægt på 
nyskabende aktioner. Andre steder oprettes der nye ordninger (f.eks. for INTERREG i 
Østrig). Strukturfondenes synlighed er mest oplagt for nye ordninger, fordi særlige 
anvendelsesprocedurer så er nødvendige. 
Når strukturfondene samfinansierer eksisterende støtteordninger, afhænger synligheden af, at 
det er muligt tydeligt at forklare fordelene for SMV. Det kan være andre kriterier (eller et 
mere præciseret sæt kriterier); det kan være enklere, mere gennemsigtige, rimeligere eller 
hurtigere projektudvælgelsesprocedurer; det kan være højere støttesatser; det kan være nye 
kategorier af støtteberettigede udgifter (f.eks. rene teknologier), eller det kan blot være 
muligheden for at støtte flere projekter og firmaer på grund af et større budget for bistand i 
støttede områder. Hvis der ikke af disse grunde kan ses nogle tydelige forskelle for SMV, vil 
det næppe være effektivt at nævne på ansøgningsblanketten eller i meddelelsen om ydelse af 
støtte, at EU samfinansierer projektet. Dette behov er særligt påtrængende i de situationer, 
hvor ydelse af strukturfondsstøtte ikke falder sammen ændringer i de eksisterende 
støtteordninger, især hvis EU-støtten spredes over en lang række ordninger med det resultat, 
at selv budgetvirkningen er meget begrænset i de fleste sager. 
Det er endnu for tidligt at drage konklusioner, men EU-støttens synlighed for SMV synes at 
være god i Sverige og Finland (dog i mindre omfang). I Østrig har det været og er det fortsat 
et problem, at de østrigske myndigheder ikke har planlagt ændringer af det eksisterende 
støttesystem, som omfatter et meget stort antal ordninger, selv om en koncentration af 
støtteordningerne står på den politiske dagsorden. 
4. MERVÆRDI SOM FØLGE AF STRUKTURFONDENES INDFØRELSE 
Strukturfondenes indførelse i de tre nye medlemsstater er en enestående lejlighed til at afprøve 
strukturfondenes merværdi i forholdsvis rige medlemsstater. Selv om det altid er vanskeligt at 
adskille de politiske ændringer, der skyldtes strukturfondenes indførelse, fra de ændringer, der 
alligevel ville have fundet sted, udgør de spørgsmål, der er fremkommet under 
forhandlingerne om finansieringsbeslutningerne og gennemførelsessystemerne, en klar 
retningspil. 
I dette afsluttende afsnit kan yderligere overvejelser fremhæves. Den første og måske den 
vigtigste af alle er de nationale og regionale administrationers holdning. Hvis der er en positiv 
holdning til ændringer i den nationale og regionale politik, kan den bevægelse og justering, 
som strukturfondenes indførelse medfører, bidrage til at bringe sagen videre. I Finland og 
Sverige synes dette at være det generelle indtryk. For Østrigs vedkommende har den store 
vægt på den geografiske koncentration af statsstøtten og de forskellige støtteniveauer mellem 
mål 1 områder (Burgenland) og andre områder medført nogen kritik. EU siges at fokusere for 
meget på problemregioner, mens Østrigs nationale politik tog sigte på at afhjælpe 
strukturproblemer på hele landets område. 
Ud over disse generelle betragtninger har strukturfondenes indførelse utvivlsomt har nogle 
vigtige virkninger. 
For det første medfører den præcise definition af begrebet udviklingsudgifter inden for det 
nationale budget kombineret med additionalitetsprincippet, at samhørighedspolitikken 
priviligeres i en tid med stramme budgetter. Den beskytter samhørighedspolitikken i løbet af 
programmeringsperioden fra nedskæringer, som skyldes den økonomiske konvergens. Den 
gør det muligt at drøfte, hvordan samhørigsheds- og konvergensmålene kan kombineres. 
For det andet har strukturfondenes indførelse i alle tre nye medlemsstater været en lejlighed til 
nøje at revidere partnerskabsarrangementerne. I Finland og Sverige er der utvivlsomt sket en 
yderligere decentralisering af forvaltningen af strukturjusteringerne. I alle tre medlemsstater er 
kvaliteten af dialogen inden for administrationen og med arbejdsmarkedets parter blevet 
forbedret. Igen har strukturfondenes indførelse i de tre medlemsstater skabt yderligere pres 
for et bedre og mere omfattende tilsyn med og evaluering af virkningerne af de offentlige 
udgifter på udviklingen. Gennemsigtigheden af anvendelsen af offentlige midler er generelt 
blevet øget, og behovet for at vise resultater på måder, som kan forstås af den brede 
offentlighed, føles kraftigere. I tidens løb skulle fordelene i form af udviklingsprojekternes 
kvalitet og effektivitet blive synlige. 
10 
For det tredje har strukturmidlerne utvivlsomt påvirket de nationale og regionale planer for 
strukturpolitikken i de tre nye medlemsstater. Dette er sket gennem både SPD og EF-
initiativerne og pilotaktioner efter artikel 10, som især bidrager til at samle opmærksomheden 
om emner af særlig betydning for EU. Særlig vægt bør lægges på fordelene i form af en 
udvidelse af horisonterne i medlemsstaterne og navnlig mellem medlemsstaterne og sammen 
med INTERREG, ECOS/OUVERTURE og PHARE og TACIS programmerne i forholdet 
til nabotredjelandene. Især kan samarbejdet mellem INTERREG og PHARE programmerne 
ses som et element i strategien over for de lande, der har ansøgt om medlemsskab. 
Det forventede bidrag til udbygningen af demokratiet og de nye erhvervsstrukturer i de 
baltiske lande og de russiske områder, der støder op til EU, udgør en vigtig lejlighed. På en 
beskeden, men alligevel betydelig måde bidrager dette til at skabe en bedre forståelse af og 
fornemmelse for de fælles interesser. 
Denne udvidelse af horisonterne kan give en anden fordel, nemlig overførsel af viden fra de 
tre nye medlemsstater til andre støttede områder navnlig i EU. De nye medlemsstaters 
tiltrædelse bragte tre lande ind i EU, der har meget at byde på med hensyn til 
partnerskabsarrangementer mellem åbne administrationer, beherskelse af teknologi, moderne 
arbejdsmarkedspolitik og reform af den offentlige tjeneste, og listen er langt fra udtømmende. 
Disse potentielle fordele er endnu ikke fuldt udnyttede, men samarbejdsnetværk er under 
meget hurtig udvidelse både inden for og uden for strukturfondene. 
11 
BILAG 1 
VEDTAGELSE AF REGIONALE UDVIKLINGSPROGRAMMER 
I DE NYE MEDLEMSSTATER 
VEDTAGELSE AF ENHEDSPROGRAMMERINGSDOKUMENTER 
1. Mål 1 : Burgenland (Østrig) 
Burgenland i Østrig er den eneste mål 1 region i de tre nye medlemsstater. I 1995 lå BIP i 
denne region, der grænser op til tre centraleuropæiske lande, på omkring 70% af EU-
gennemsnittet. De 270 000 indbyggere lever især i landdistrikter, som dækker 4 000 km2. 
Enhedsprogrammeringsdokumentet blev forelagt Kommissionen den 20. april 1995 og 
godkendt den 15. november 1995. Det fastsætter, at strukturfondene skal yde et tilskud på 
165,5 mio. ECU af de samlede programomkostninger på 831 mio. ECU. 
Skema 1: Mål 1 Burgenland: EU-bidrag efter fond 
(mio ECU) 
1995-priser 
Handel og industri 
Forskning og udvikling 
Turisme 
Landbrug og miljø 
Vækstfremme og stabil 
beskæftigelse 
Teknisk bistand 
lait Omkost­
ninger i alt 
56,8 
15,5 
38,7 
24,2 
26,3 
4,1 
165,6 EFRU 
53,8 
12,5 
38,7 
0,7 
2,0 
107,6 ESF 
3,0 
3,0 
25,6 
1,5 
33,1 EUGFL 
24,2 
0,6 
24,8 
Skema 2: Mål 1 Burgenland: Bidrag fra EU, offentlige myndigheder og private 
(mio ECU) 
1995-priser 
Handel og industri 
Forskning og udvikling 
Turisme 
Landbrug og miljø 
Vækstfremme og stabil 
beskæftigelse 
Teknisk bistand 
lait Udgifter i 
alt 
360,9 
82,6 
191,5 
125,0 
63,0 
8,4 
831,4 Bidrag fra 
EU 
56,8 
12,5 
38,7 
24,2 
26,3 
4,1 
165,6 Nationale 
og regionale 
bidrag 
114,4 
26,9 
63,2 
48,2 
26,8 
4,2 
283,6 Private 
bidrag 
187,7 
40,2 
89,6 
52,6 
10,0 
382,1 
/lt 
De generelle mål for udviklingsprogrammerne er: 
(i) at skabe en centraleuropæisk region med en stærk dynamik i industri, handel, 
turisme og landbrug 
(ii) at formindske de interne økonomiske forskelle og skabe en mere homogen 
livskvalitet i hele Burgenland. 
Programmet indeholder en række interessante generelle temaer: 
der lægges særlig vægt på at øge jobmulighederne for kvinder, ufaglærte og unge 
mennesker i landdistrikterne som et væsentligt bidrag til at opretholde 
befolkningen og formindske behovet for pendling 
uddannelse og opgradering af den lokale arbejdskraft skal dække den lokale 
erhvervssektors behov (uddannelse af driftsledere til SMV, teknologi og fremme af 
den lokale erhvervsudvikling) 
bevarelse af det enestående miljø 
internationalisering, samarbejde og netværksdannelse, der afspejler Burgenlands 
geografiske situation og samarbejde med Ungarn og andre central- og 
østeuropæiske lande. 
De muligheder, som den nye situation i Centraleuropa og Østrigs medlemsskab af EU 
skaber, bør udnyttes fuldt ud til at gøre fremskridt i den økonomiske og sociale udvikling 
mellem 1995 og 1999. Det eksterne vækstpotentiel i de omkringliggende lande skulle fa 
meget positive virkninger på udsigterne for det nordlige og centrale Burgenland. Det 
sydlige Burgenland nyder dog ikke godt af den samme grad af ekstern stimulering og vil 
derfor være afhængig af en særlig indsats med henblik på at udvikle det lokale potentiel 
(især kurbadsferie), samtidig med at det grænseoverskridende samarbejde udnyttes mest 
muligt. 
Som følge af de foranstaltninger, der finansieres under dette program, vil der blive 
oprettet 7 300 nye arbejdspladser, heraf 6 000 i industrien, 1 000 i teknologirelaterede 
SMV og 300 i teknologicentre. 
Programmet vil blive gennemført i et partnerskab, der omfatter Kommissionen, 
forbundsregeringen, delstaterne og lokale myndigheder med deltagelse af alle lokale 
interesser, herunder arbejdsmarkedets parter. Der er oprettet et tilsynsudvalg, som holdt 
sit første møde i januar 1996. 
2. Mål 2 
2.1 Liste over mål 2 områder i Østrig, Finland og Sverige 
Kommissionen har i overensstemmelse med forordningerne om strukturfondene og 
bestemmelserne i akten vedrørende Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse, vedtaget 
Al 
den 22. februar 19956 og den 10. maj Î9957, og efter modtagelse af den enstemmige 
godkendelse fra Det Rådgivende Udvalg for Udvikling og Omstilling af Regionerne, 
vedtaget listen over støtteberettigede områder under mål 2 i de tre nye medlemsstater. 
Kortfattede statistikker for mål 2 områder i de tre nye medlemsstater er vist nedenfor: 
Skema 3: Nøglestatistikker for mål 2 regioner i de nye medlemsstater 
Østrig 
Finland 
Sverige Antal mål 2 regioner 
4 
6 
5 Befolkning 
i mål 2 regioner 
640 000 (8%) 
790 000(15%) 
970 000(11%) Samlet areal 
afmål 2 regioner 
8 692km2(10%) 
17 000 km2 (5%) 
35 325 km2 (8%) 
Tallene i parentes angiver den procentvise andel af tallet for landet som helhed (landets 
samlede befolkning og samlede areal). 
2.2 Østrig 
De østrigske myndigheder indgav den 26. april 1995 forslag om fire østrigske mål 2 
regioner. SPD for Steiermark, Niederôsterreich, Oberôsterreich og Vorarlberg (640 000 
indbyggere i alt) blev godkendt af Kommissionen den 15. november 1995. 
Programmerne omfatter perioden 1995-1999. De samlede udgifter for programmerne er 
på omkring 816 mio. ECU, hvoraf strukturfondene vil yde 101 mio. ECU. 
SPD er baseret på en strategi, der går ud på at modernisere og diversificere økonomien i 
de fire regioner, der blev ramt af den hurtige nedgang i jern- og stålsektoren og 
tekstilindustrien. Hovedvægten er lagt på at skabe nye virksomheder og styrke de 
eksisterende virksomheder (især SMV) ved at udvikle ny teknologisk kunnen i 
regionerne). Omkring 60% af de disponible ressourcer vil blive anvendt til at styrke 
håndværk, industri og teknologisk kunnen, 30% anvendes til at forbedre menneskelige 
ressourcer og 7% til at udvikle og fremme turisme. 
Som følge af de aktioner, der finansieres under de fire SPD, anslås det, at ca. 11 000 
arbejdspladser kan skabes eller bevares i de pågældende regioner. 
Miljøbeskyttelse udgør en integreret del af SPD. Der forventes positive virkninger for 
miljøet af støtten til at tiiskynde til indførelse af rene teknologier og brug af alternative 
energiressourcer. Særlige foranstaltninger, der skal lette kvinders genetablering på 
arbejdsmarkedet, forventes gennemført især i Nieder- og Oberôsterreich. Der vil også 
blive ydet bistand til at styrke og oprette regionale forvaltningsstrukturer. Disse vil kunne 
støtte udviklingen og iværksættelsen af nyskabende projektidéer og koordineringen af 
regionale udviklingstiltag. 
EFT nr.L 51 af 8.3.1995. 
EFT nr.L 123 af 3.6.1995. 
/)ln 
Programmet vil blive gennemført i et partnerskab, der omfatter Kommissionen, 
forbundsregeringen, delstaterne og de lokale myndigheder med deltagelse af alle lokale 
interesser, herunder arbejdsmarkedets parter. Der er oprettet fire tilsynsudvalg, et for 
hvert SPD. De holdte deres første møde i februar 1996. 
Skema 4: Mål 2 Østrig : EU-bidrag efter fond 
(mio. ECU) 
1995-priser 
Steiermark 
Niederôsterreich 
Oberôsterreich 
Vorarlberg 
lait Omkostninger i 
alt 
463,399 
199,162 
66,987 
86,562 
816,110 EFRU 
38,770 
17,931 
7,143 
6,402 
70,246 ESF 
19,200 
4,481 
3,614 
3,459 
30,754 
Skema 5: Mål 2 Østrig : Bidrag fra EU, offentlige myndigheder og private 
(mio. ECU) 
1995-priser 
Steiermark 
Niederôsterreich 
Oberôsterreich 
Vorarlberg 
lait Omkost­
ninger i alt 
463,399 
199,162 
66,987 
86,562 
816,110 Bidrag 
fra EU 
57,970 
22,412 
10,757 
9,861 
101,000 Nationale og 
regionale 
bidrag 
123,739 
33,730 
18,708 
11,993 
188,170 Private 
bidrag 
281,690 
143,020 
37,522 
64,708 
526,940 
2.3 Finland 
Seks industriområder er udpeget til at modtage støtte under mål 2 i Finland for årene 
1995 og 1996. Tre ligger ved kysten (dele af regionerne Satakunta og Varsinais Suomi 
på vestkysten, Itå-Uusimaa og Kymenlaakso på den østlige kyst af Den Finske Bugt og 
Kokkola på den nordvestlige kyst) og tre indenlandske områder i regionerne Påijåt-Hame 
(Lahti), det centrale Finland (Jyvåskylå) og det sydlige Karelien (Lappeenranta). 
Tilsammen lever omkring 790 000 mennesker i disse områder, ca. 15,5% af landets 
samlede befolkning. Områdernes hovedproblem er den høje arbejdsløshed, der skyldes 
strukturforandringer og faldende beskæftigelse i de vigtigste industrier, som domineres af 
store, eksportorienterede virksomheder, der fremstiller skovbrugsprodukter, metaller og 
kemiske produkter. Den strukturelle arbejdsløshed i disse industrier blev øget efter 
sammenbruddet af handelen med Rusland i 1990. Den gennemsnitlige arbejdsløshed i 
disse områder var på 23% i 1994, sammenlignet med et nationalt gennemsnit på 20%. 
/-> 
Afhængigheden af nogle fa store virksomheder er udpeget som en nøglesvaghed for 
områderne. I programmet er der derfor lagt vægt på at diversificere og udvikle små og 
mellemstore virksomheder. Ud over hjælp til igangsætning af nye virksomheder 
tilskynder programmet til udvikling af eksisterende små og mellemstore virksomheder 
gennem investering, forskning og produktudvikling og forbedring af færdigheder inden 
for teknologi og markedsføring. Uddannelse og oprettelse af netværk med andre SMV 
eller større virksomheder (klyngedannelse) spiller derfor en stor rolle. Endelig tager 
programmerne sigte på at udvikle Finlands rolle som porten til Rusland og de baltiske 
lande, navnlig gennem udvalgte investeringer i havne til transithandel. 
Programmet blev indgivet til Kommissionen den 8. marts 1995 og godkendt den 11. juli 
1995. Det består af tre dele: erhvervsudvikling, færdigheder og teknologi og miljø, 
infrastrukturer og turisme. EU bidrager 69,2 mio. ECU til programmet, som omfatter 
samlede udgifter på 283 mio. ECU. 
Midlerne fra EU kan opdeles således: 
EFRU: 
ESF: 55,2 
14,0 79,8% 
20,2%. 
En opdeling efter sektor og fond er anført nedenfor. 
Skema 6: Mål 2 Finland: Bidrag fra EU, offentlige myndigheder og private 
(mio. ECU) 
1995-priser Omkost­
ninger 
i alt Bidrag fra 
EU Nationale 
og regionale 
bidrag Private 
bidrag 
Erhvervsudvikling 
Færdigheder og teknologi 
Miljø, infrastrukturer og 
turisme 
Teknisk bistand 172,8 
45,6 
61,8 36,6 
16,3 
14,9 
1,4 49,4 
20,1 
37,0 
1.4 86,8 
9,2 
9,9 
lait 283,0 69,2 107,9 105,9 
De finske myndigheder har opstillet følgende mål for programmet: 
en nettostigning i antallet af arbejdspladser inden for produktion og service i 
områderne 
en nedsættelse af den lokale arbejdsløshedsrate til det nationale gennemsnit 
- en forhøjelse på 3% af antallet af SMV. 
en forhøjelse på 3% af antallet af eksportorienterede SMV. 
Programmet forvaltes i fællesskab af regionerne og centraladministrationen. Hvert 
område har vedtaget sit eget program, som det gennemfører i henhold til fælles 
rammeprocedurer og udvælgelseskriterier gennem et regionalt forvaltningsudvalg, der 
består af repræsentanter for regionen, ministeriernes lokalafdelinger og begge sider af 
industrien. Programmet indgår derfor i et enkelt enhedsprogrammeringsdokument med et 
enkelt nationalt tilsynsudvalg. Udvalget holdt møde i september og november 1995. 
/& 
Et nyt mål 2 program vil blive indgivet for perioden 1997-99. 
2.4 Sverige 
Forslagene for de fem svenske mål 2 regioner blev indgivet til Kommissionen den 16. 
juni 1995. SPD for Angermanlandskusten, Bergslagen, Blekinge, Fyrstad og Norra 
Norrlandskusten (samlet befolkning på 970 000) blev godkendt af Kommissionen den 22. 
november 1995. Programmerne omfatter femårsperioden 1995-1999. De samlede 
udgifter til de fem SPD anslås til ca. 800 mio. ECU. Strukturfondene vil yde 160 mio. 
ECU, de nationale og regionale myndigheder 350 mio. ECU. Bidraget fra den private 
sektor anslås til ca. 290 mio. ECU. 
De fem svenske mål 2 regioner er kendetegnet ved høj afhængighed af traditionelle 
industrier (skovbrug, minedrift, maskinbyggeri), de lokale arbejdsmarkeder er domineret 
af en eller to store virksomheder, en svag driftslederånd, affolkning og en aldrende 
befolkning. 
Den største udfordring for disse områder er at skabe nye arbejdspladser, som kan erstatte 
de arbejdspladser, der i den senere tid er gået tabt i de traditionelle industrisektorer, og 
det forventede tab af arbejdspladser i den offentlige sektor. 
Det vigtigste mål for SPD er at modernisere og diversificere økonomien som et sundt 
grundlag for jobskabelse i den private sektor. De fem programmer fokuserer på at 
forbedre erhvervsklimaet i de pågældende regioner og styrke små og mellemstore 
virksomheder inden for produktion og service. Desuden tager programmerne sigte på at 
udvikle turismen på grundlag af områdernes rige kulturarv og skønne natur. Det anslås, 
at gennemførelsen af disse programmer vil resultere i, at der skabes omkring 21 000 nye 
jobs. 
Med henblik på at gennemføre programmernes strategiske mål lægges hovedvægten på 
produktions- og erhvervsudvikling og udvikling af turisme og menneskelige ressourcer. 
Der vil blive ydet støtte til rådgivning, oprettelse af netværk, forskning og uddannelse for 
at fremme diversificeringen og hjælpe virksomheder til at øge deres konkurrenceevne og 
eksportpotentiel. For at tilskynde SMV til nyskabende virksomhed vil der blive ydet 
støtte til netværksaktiviteter mellem virksomheder, samarbejde mellem virksomheder og 
videncentre og uddannelse af personale i SMV. Man vil også bestræbe sig på at tiltrække 
investeringer (omstrukturering og renovering af industriarealer og salgsfremmende 
aktiviteter). Endelig vil der blive ydet støtte til udvikling af turisme (f.eks. små 
turistinfrastrukturer, tilrettelæggelse af kulturarrangementer, der bringer liv til 
områdernes rige kulturarv, og udvikling af nye attraktioner). 
Under disse prioriteter er der lagt horisontale temaer som f.eks. udvikling af 
informationsteknologi, fremme af lige vilkår for mænd og kvinder, bevarelse af miljøet og 
forbedring af færdigheder og kvalifikationer. Programmerne vil især være til gavn for 
små og mellemstore virksomheder, potentielle driftsledere, kommuner, forskellige lokale 
organisationer og uddannelses-, forsknings- og udviklingsinstitutioner. 
i> 
Programmerne vil blive gennemført som et partnerskab, der omfatter Kommissionen, 
centralmyndighederne, regionale og lokale myndigheder med deltagelse af alle lokale 
interesser, herunder arbejdsmarkedets parter. For hvert program er der oprettet et 
forvaltningsudvalg, der rapporterer til et SPD-tilsynsudvalg. De fem SPD-tilsynsudvalg 
holdt deres første møde i december 1995, andet møde i marts 1996 og tredje møde i juni 
1996. 
Skema 7: Mål 2 Sverige : Bidrag fra EU efter fond 
(mio. ECU) 
1995-priser 
Angermanlandskusten 
Bergslagen 
Blekinge 
Fyrstad 
Norra Norrlandskusten 
lait Omkostninger i 
alt 
89,45 
321,40 
85,81 
145,50 
161,02 
803,18 EFRU 
14,20 
47,50 
12,30 
19,00 
28,66 
121,66 ESF 
3,80 
19,50 
2,70 
5,00 
7,34 
38,34 
Skema 8: Mål 2 Sverige Bidrag fra EU, offentlige myndigheder og private 
(mio. ECU) 
1995-priser 
Angermanlandskusten 
Bergslagen 
Blekinge 
Fyrstad 
Norra Norrlandskusten 
lait Udgifter i alt 
89,45 
321,40 
85,81 
145,50 
161,02 
803,18 Bidrag fra EU 
18,00 
67,00 
15,00 
24,00 
36,00 
160,00 Nationale og 
regionale 
bidrag 
29,45 
150,90 
33,11 
56,00 
83,02 
352,48 Private 
bidrag 
42,00 
103,50 
37,70 
65,50 
42,00 
290,70 
3. Mål 6 
3.1 Mål 6 områder i Finland og Sverige 
Ved tiltrædelsesakten blev der indført et nyt mål for strukturfondene, nemlig mål 6, 
udvikling af tyndt befolkede områder. Regioner med en befolkningstæthed på højst otte 
indbygger pr. kvadratkilometer er støtteberettiget under dette mål. De støtteberettigede 
områder under mål 6 i Finland og Sverige blev fastlagt i protokol nr. 6 til 
tiltrædelsesakten. 
fi 
Skema 9: Nøglestatistikker for mål 6 regioner i Finland og Sverige 
Befolkning i alt i mål 
6 regioner 
Finland 840 000 (17%) 
Sverige 449 000 (5%) Samlet areal for mål 6 
regioner 
206 000 km2 (60%) 
241 640 km2 (49%) 
Tallene i parentes angiver procentandelen af tallene for hele landet (landets samlede 
befolkning og samlede areal). 
3.2 Finland 
De finske områder, der er støtteberettigede under mål 6, omfatter det sammenhængende 
område af regionerne Lapland, Kainuu, det nordlige Karelien, det sydlige Savo og dele af 
det nordlige og centrale Ôsterbotten, det nordlige Savo og det centrale Finland. I alt ca. 
840 000 indbyggere (16,6% af den finske befolkning) bor i området, der tegner sig for 
60% af Finlands samlede areal. Befolkningstætheden er i gennemsnit på 4 indbyggere pr. 
km2. 
I mål 6 områder i Finland har den øgede arbejdsløshed som følge af depressionen i 
begyndelsen af 1990'erne forværret områdets traditionelle problemer i forbindelse med 
det gradvis faldende befolkningstal og affolkning af landdistrikterne. Området er meget 
afhængigt af landbruget, skovbruget og den offentlige sektor. Disse sektorer er ikke i sig 
selv tilstrækkelige til at bære befolkningen i landdistrikterne. Industrigrundlaget er 
uafbalanceret, med produktionen koncentreret på nogle få store virksomheder inden for 
skovbruget, metalindustrien og den kemiske industri. Der findes forholdsvis få små og 
mellemstore virksomheder. Nedlæggelsen af arbejdspladser i den offentlige sektor 
rammer kvinderne hårdere end mændene og medføreren forvridning af balancen mellem 
kønnene. 
Strategien for mål 6 programmet går ud på at styrke områdernes stærke sider navnlig 
inden for skovbrug og træprodukter og specialområder inden for landbrug, metaller, 
elektronik og turisme. En stærkere base af SMV skal bygges op med tilskud til 
igangsætning af nye små virksomheder inden for den lokale produktion og private 
serviceydelser og til uddannelse, forskning og udvikling. De muligheder, som ny 
teknologi (især telekommunikation) giver for at overvinde store afstande, skal udnyttes 
så meget som muligt. I betragtning af landbrugets betydning især for de mere sydlige dele 
af området skal en fjerdedel af programmet anvendes som tilskud til landbrugere i 
ugunstigt stillede områder. Programmet indebærer også, at Socialfonden yder bistand til 
arbejdsløse og undervisning. Socialfonden finansierer endvidere 
informationssamfundsprojekter. 
Programmet blev indgivet den 8. marts 1995 og godkendt af Kommissionen den 11. juli 
1995. Under forhandlingerne med de finske myndigheder inden programmets vedtagelse 
blev der aftalt en række ændringer af de første planer. Raten for EUs samfinansiering af 
betalinger til ugunstigt stillede områder blev nedsat for at give flere penge til udvikling. 
Basisinfrastrukturprojekter blev opgivet, og aktionerne vedrørende menneskelige 
ressourcer, herunder informationssamflindsprojekter, blev udvidet. Endelig blev en række 
n 
mindre foranstaltninger samlet i en pakke af fleksible projekter til udvikling af 
landdistrikter, der især skal finansiere lokale projekter på mange forskellige områder, 
herunder projekter for samerminoriteten i det nordlige Lapland. 
Det endelig program består af tre dele: erhvervsudvikling, finansiering af igangsætningen 
af nye virksomheder og investeringer i eksisterende virksomheder, menneskelige 
ressourcer, herunder uddannelse og rådgivning for arbejdsløse, forskning og 
informationssamfundet, og landbrug, skovbrug, fiskeri, udvikling af landdistrikter og 
miljø. EU bidrager 459,9 mio. ECU til programmet, der omfatter udgifter på i alt 1 326,1 
mio. ECU. Opdeling efter sektor og fond er vist i nedenstående skema. 
Skema 10: Mål 6 Finland: Bidrag fra EU, offentlige myndigheder og private 
(mio. ECU) 
Udgifter i alt Bidrag fra EU Nationale og 
regionale 
bidrag Private 
bidrag 
Erhvervsudvikling 
Menneskelige ressourcer 
Landbrug, skovbrug, fiskeri, 
udvikling af landdistrikter og 
miljø 
Teknisk bistand 513,4 
189,8 
604,5 
18,4 153,7 
87,9 
209,1 
9,2 153,7 
87,9 
280,5 106,0 
14,0 
114,9 
lait 1326,1 459,9 513,3 234,9 
Bidragene fra EU fordeler sig således: 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 172,5 
105,8 
177,6 
4,0 37.5% 
23.0% 
38.6% 
0.9% 
De finske myndigheder har opstillet følgende mål for programmet : 
at nedbringe arbejdsløsheden i området med 2,1% og 8 000 arbejdsløse om året 
(23,8% og 90 600 i 1994) 
at øge antallet af arbejdspladser i private servicefag og produktion til 135 000 (117 
500 i 1994) 
- at formindske forskellen mellem det lokale BIP og det nationale gennemsnit med 5 
procentpoint fra 20% til 15%. 
Programmet forvaltes i fællesskab af regionen og centraladministrationen. Hvert område 
har vedtaget sit eget program, som det gennemfører i henhold til fælles rammeprocedurer 
og udvælgelseskriterier gennem et regionalt forvaltningsudvalg, der består af 
repræsentanter for regionen, ministeriernes lokalafdelinger og begge sider af industrien. 
Programmet indgår derfor-i et enkelt enhedsprogrammeringsdokument med et enkelt 
nationalt tilsynsudvalg. Udvalget har holdt fire møder (i september og november 1995 og 
begyndelsen af marts og midten af juni 1996). 
lt> 
3.3 Sverige 
Mål 6 regionen i Sverige omfatter det meste af landets nordlige halvdel, men kun 5% af 
landets samlede befolkning. Sverige valgte at udfærdige et enkelt SPD med planer for 
fordeling af de 252 mio. ECU, som strukturfondene har afsat til regionen (andre 28 mio. 
ECU er afsat til mål 6 området fra budgettet for EF-initiativer og artikel 10 (EFRU)). 
Planen blev indgivet til Kommissionen i april 1996 efter omfattende høringer i området. 
SPD blev i sidste ende godkendt den 6. november 1995. Programmet skal bidrage til at 
overvinde vanskelighederne som følge af regionernes afsides beliggenhed, tab af 
arbejdspladser i traditionelle industrier (f.eks. minedrift) og den skæve 
befolkningsfordeling, der opstår, fordi kvinder og unge forlader områderne. Regionen 
har til gengæld nogle stærke fordele, som programmet vil bygge videre på (uberørt natur, 
et væld af naturressourcer og en forholdsvis godt udbygget infrastruktur). 
SPD skal fremme jobskabelsen i den private sektor for at nedbringe arbejdsløsheden og 
kompensere for det forventede tab af arbejdspladser i den offentlige sektor. Dette vil især 
berøre kvinderne og dermed forværre tendensen til, at kvinder forlader området. 
Bæredygtigheden af de små, spredte landsbyer, der udgør mål 6 området, vil afhænge af 
deres evne til at oprette nye arbejdspladser og bevare regionens attraktivitet som et sted, 
hvor man kan leve og arbejde. SPD tilsigter at oprette og/eller bevare 9 500 
arbejdspladser i perioden 1995-99. 
Programstrategien dækker over en række horisontale temaer: 
informationsteknologien skal udnyttes bedst muligt på alle samfundsøkonomiske 
områder 
der skal skabes lige muligheder for mænd og kvinder 
det enestående naturmiljø og kulturaven skal bevares 
regionens konkurrencemæssige fordele skal udnyttes bedre 
befolkningens færdigheder og kvalifikationer skal forbedres. 
Fem prioriterede felter er blevet udvalgt. De er vist i skema 11. 
En række foranstaltninger skal fremme erhvervslivet, øge konkurrenceevnen, øge 
kapaciteten for forskning og udvikling og informationsteknologi, udvikle landbrugs- og 
naturressourcer på en miljøvenlig måde, udvikle turismen, fremme initiativer på lokalt 
plan og øge uddannelse og færdigheder. Særlige foranstaltninger for samerne skal bevare 
deres natur og traditionelle levevis med rensdyravl. 
10 
1 / 
Skema 11 : Mål 6 Sverige: Bidrag fra EU, offentlige myndigheder og private 
(mio. ECU) 
Udgifter i alt Bidrag fra EU Nationale og 
regionale 
bidrag Private 
bidrag 
1. Jobskabelse og udvikling af 
handel og industri 
2. Fremme know-how 
3. Landbrug, fiskeri og 
naturressourcer 
4. Udvikling af landdistrikter og 
landsbyer 
5. Udvikling af samersamfundet 
Teknisk bistand 289,4 
102,7 
151,5 
85,5 
15,6 
10,3 82,6 
48,8 
66,1 
41,7 
7,6 
5,2 80,16 
40,42 
61,01 
41,70 
7,56 
5,16 106,61 
13,50 
24,36 
2,00 
0.50 
lait 635,0 252,0 236,05 146,97 
SPD-tilsynsudvalget holdt sit 
tredje møde i juni 1996. første møde i december 1995, andet møde i marts 1996 og 
Langt den største del af programressourcerne (80%) vil blive styret af amtslige og 
regionale forvaltningsudvalg, der bygger på lokale og regionale strukturer. Visse 
foranstaltninger (f.eks. mål 5a) foranstaltninger) vil blive forvaltet af centralorganer, 
mens samerne vil modtage et bloktilskud. Gennemførelse og projektgodkendelse er 
påbegyndt. 
I programmet er der fastsat en række mål: 
der skal oprettes og/eller bevares ca. 9 500 arbejdspladser 
- forskellen mellem BIP pr. indbygger (ekskl. energiproduktion) i mål 6 regionen og 
det nationale gennemsnit skal formindskes 
arbejdsløsheden skal nedbringes 
900 nye virksomheder skal oprettes 
- informationsteknologi skal anvendes i videre udstrækning og viden og færdigheder 
på dette område skal erhverves. 
11 
\1 
BELAG2 
INDGIVELSE OG GODKENDELSE 
AF SPD OG EF-INITIATIVER 
INDGIVELSE OG GODKENDELSE AF SPD 
Østrig 
Finland 
Sverige Måll 
Mål 2 
Mål 2 
Mål 6 
Mål 2 
Mål 6 Indgivelsesdato 
20.3.1995 
26.4.1995 
8.3.1995 
8.3.1995 
16.6.1995 
27.4.1995 Godkendelsesdato 
15.11.1995 
15.11.1995 
11.7.1995 
11.7.1995 
22.11.1995 
6.11.1995 
INDGIVELSE OG GODKENDELSE AF EF-INITIATIVER 
ØSTRIG 
INTERREG: Indgivelsesdato Godkendelsesdato 
Tjekkiet 17.7.95 21.12.95 
Slovakiet 17.7.95 21.12.95 
Ungarn 17.7.95 21.12.95 
Slovenien 17.7.95 21.12.95 
Italien 21.8.95 
Bodensee/Hochrhein 17.7.95 24.4.96 
Bayern 17.7.95 17.4.96 
SMV 21.9.95 3.4.96 
RECHAR 28.12.95 {juli 1996} 
RESIDER 28.12.95 {juli 1996} 
RETEX 7.11.95 20.5.96 
ADAPT 21.9.95 22.12.95 
EMPLOYMENT , 4.7.95 6.12.95 
URBAN Wien | 17.7.95 | 21.12.95 
*r* 
FINLAND 
INTERREG: Indgivelsesdato Godkendelsesdato 
Barents 22.11.95 {juni 1996} 
Karelien 22.11.95 {juni 1996} 
Sydøstlige Finland/ 
St Petersborg 22.11.95 {juni 1996} 
Nordkap 25.9.95 {juni 1996} 
Kvarken/Mittskandia 25.9.95 {juni 1996} 
Øer 25.9.95 {juni 1996} 
Kystområder i sydlige Finland 22.11.95 {juli 1996} 
SMV* 15.9.95 {efterår 1996} 
ADAPT 21.6.95 22.12.95 
EMPLOYMENT 21.6.95 16.12.95 
URBAN 22.11.95 {juni 1996} 
* De finske myndigheders forslag til SMV-initiativet er ved at blive revideret for at tage 
større hensyn til behovet for komplementaritet med forslagene for anden fase (1997-99) af 
mål 2. Det har forsinket vedtagelsen af det pågældende initiativ. 
SVERIGE 
INTERREG: 1 Indgivelsesdato Godkendelsesdato 
Nordkap 25.9.95 {juni 1996} 
Kvarken/Mittskandia 18.9.95 {juni 1996} 
Sverige/Norge: • 
(3 planer) 18.9.95 {juni 1996} 
Øer 18.9.95 {juni 1996} 
Barents 22.11.95 {juni 1996} 
Øresund* 31.10.1994/ 30.04.1996 
18.9.1995 
KONVER 29.4.96 {juli 1996} 
SMV 22.11.95 {juli 1996} 
ADAPT 19.9.95 22.12.95 
EMPLOYMENT 14.7.95 12.12.95 
~~T~ ** 23.10.95 {september 1996} 
URBAN Malmø | | l v _ 
Programmet blev oprindeligt indgivet af Danmark den 31.10.1994, og efter Sveriges 
tiltrædelse blev den svenske andel af programmet indgivet den 18.9.1995. 
** Et første forslag til URBAN I blev indgivet i oktober 1995. Efter indledende drøftelser 
med Kommissionen accepterede de svenske myndigheder at kombinere de disponible 
ressourcer under Urban I og Urban II og at genindgive det ændrede program i juli 1996. 
-> 
BILAG 3 
EF-INTITAIWER 
1. Tilskud til de tre nye medlemsstater 
På mødet den 4. april 1995 vedtog Kommissionen en meddelelse om anvendelsen af EF-
initiativer i de tre nye medlemsstater. Den 8. maj 1996 godkendte Kommissionen tildeling af 
reserven for EF-initiativer. 
Skema 1: Tilskud til regionale EF-initiativer i de nye medlemsstater (uden reserven, se også 
skema 13) 
(mio. ECU) 
1995-priser Østrig Finland Sverige 
Interreg 
Leader 
Employment 
Adapt 
Industriel omstilling 
- heraf Rechar 
- heraf Resider 
- heraf Retex 
- heraf Konver 
- heraf SMV 
Urban 
Pesca 42,68 
23,27 
23,01 
11,57 
18,24 
1,80 
5,13 
2,57 
8,74 
9,77 43,73 
24,70 
29,15 
19,70 
10,80 
10,80 
3,89 
3,00 39,47 
14,17 
20,69 
11,25 
20,02 
3,26 
16,76 
3,37 
3,49 
lait 128,54 134,96 112,46 
Skema 2: Tilskud fra reserven for regionale EF-initiativer 
i de nye medlemsstater 
1995-priser 
Interreg 
Leader 
Employment 
+Adapt 
Urban 
Pesca 
lait Østrig 
6,14 
3,17 
4,72 
3,50 
17,53 Finland 
4,20 
3,37 
6,66 
3,77 
0,41 
18,41 (mio. ECU) 
Sverige 
7,08 
1,93 
4,36 
1,50 
0,48 
15,35 
?i 
2. Østrig 
2.1 Interreg 
Omkring en tredjedel af strukturfondenes samlede ressourcer i perioden 1995-1999 til 
finansiering af EF-initiativer i Østrig er afsat til Interreg II (48,82 mio. ECU af et samlet beløb 
på 146 mio. ECU). 
Østrig har en lang grænse, der støder op til Tyskland og Italien, men også fire 
centraleuropæiske lande. Både Østrig og EF lægger stor vægt på disse nye ydre grænser for 
EU. Det blev derfor besluttet at koncentrere størstedelen af Interreg U ressourcerne (30 mio. 
ECU) om de fire Interreg programmer for de ydre grænser. 
Interreg 11A (ydre grænser) 
Forslagene til disse programmer blev indgivet den 17. juli 1995 og godkendt af Kommissionen 
den 21. december 1995. Tilskuddene til de operationelle programmer er vist i følgende skema: 
Skema 3: Interreg (ydre grænser) : Bidrag fra EU, offentlige myndigheder og private 
(mio. ECU) 
1995-priser 
Østrig - Tjekkiet 
Østrig - Slovakiet 
Østrig - Slovenien 
Østrig - Ungarn 
lait Udgifter i alt 
12,1 
16,0 
22,6 
28,2 
78,8 Bidrag fra 
EU 
4,5 
5,5 
9,0 
11,0 
30,0 Nationale og 
regionale 
bidrag 
4,5 
5,5 
9,0 
11,8 
30,8 Private 
bidrag 
3,1 
5,0 
4,6 
5,4 
18,0 
Hovedformålet med udviklingsstrategien er (i harmoni med de grænseoverskridende 
samarbejdsprogrammer under PHARE) at støtte de fælles grænseområder i deres tilpasning til 
de nye europæiske rammer og at fremme det bilaterale, lokale og regionale samarbejde gennem 
oprettelse af samarbejdsnetværk. 
Næsten 60% af de samlede udgifter under de fire programmer går til forbedring af økonomisk 
samarbejde og udvikling. Andre prioriterede felter er tekniske infrastrukturer, menneskelige 
ressourcer, miljøbeskyttelse og grænseoverskridende undersøgelser. 
Interreg II programmerne kan ses som et element af førtiltrædelsesstrategien over for lande, 
der har ansøgt om tiltrædelse. Selv om de disponible ressourcer er forholdsvis beskedne, er de 
foranstaltninger, der skal finansieres, et udtryk for alle berørte parters tilsagn om at skabe 
bedre, grænseoverskridende kontakter og samarbejde. 
li 
Interreg IIA (indre grænser) 
Forslagene til Interreg programmer for de indre grænser med Tyskland og Italien blev indgivet 
den 17. juli 1995. Programmet for Bayern-Østrig blev godkendt den 17. april 1996 og 
programmet for Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein den 24. april 1996. 
Det grænseoverskridende samarbejde ved de ydre grænser besværliggøres nu og da af de 
forskellige procedurer for PHARE og INTERREG. Problemet er ikke aktuelt ved de indre 
grænser. Programmerne for de indre grænser blev indgivet som fælles forslag fra Tyskland, 
Italien og Østrig og vil også blive gennemført og overvåget af Kommissionen som fælles 
programmer. Vigtige partnere i gennemførelsen er EUREGIOS som grænseoverskridende 
samarbejdsstrukturer. 
Programmerne fokuserer på turisme, erhvervsudvikling, miljøbeskyttelse og udvikling af det 
lokale potentiel. De lægger også vægt på udvikling af menneskelige ressourcer og 
diversificering af landbrug. 
Skema 4: Interreg (indre grænser) : Bidrag fra EU, offentlige myndigheder og private 
(mio. ECU) 
1996-priser 
Østrig - Bayern (*) 
Østrig-Italien (**) 
Alpenrhein-Bodensee-
Hochrhein (*) Udgifter i alt 
56,26 
13,8 Bidrag fra 
EU 
24,6 
6,9 Nationale og 
regionale 
bidrag 
26,6 
6,9 Private 
bidrag 
5,1 
0 
(*) Beløbene gælder for begge sider af grænsen. 
(**) Endnu ikke godkendt. 
2.2 Urban Wien : GiirtelPlus 
Et forslag til et operationelt program for Wien som led i Urban-initiativet blev indgivet af de 
østrigske myndigheder den 17. juli 1995. Programmet blev godkendt den 21. december 1995. 
Programmet (samlede omkostninger på 31,926 mio. ECU og EUs bidrag på 9,77 mio. ECU) 
tager sigte på Wiens indre bydele med en befolkning på 130 000 indbyggere. De disponible 
ressourcer vil blive anvendt til at finansiere en integreret pakke af økonomiske, sociale og 
infrastrukturmæssige foranstaltninger med henblik på at renovere det pågældende område. Der 
er fastsat kvantificerede mål hele programmet igennem, og de omfatter oprettelse af omkring 
400 nye arbejdspladser, renovering og genudvikling af 7 000-10 000 m2 nye 
virksomhedslokaler og (gen)uddannelse af indtil 3 000 personer. 
~>1 
2.3 Initiativer til industriel omstilling 
Østrig er støtteberettiget for fire initiativer til industriel omstilling: SMV, RETEX, RECHAR 
og RESIDER. 
Skema 5: Initiativer til industriel omstilling : Bidrag fra EU, offentlige myndigheder og 
private 
(mio. ECU) 
1996-priser 
SMV 
RETEX 
RECHAR 
RESIDER 
lait Udgifter i alt 
34,8 
16,2 
f.i. 
f.i. 
f.i. Bidrag fra EU 
8,9 
2,6 
1,8 
5,2 
18,5 Nationale og 
regionale 
bidrag 
8,9 
2,6 
f.i. 
f.i. 
f.i. Private bidrag 
16,8 
11,1 
f.i. 
f.i. 
f.i. 
SMV initiativet 
Forslaget til dette program blev indgivet den 21. september 1995. Programmet blev godkendt 
af Kommissionen den 3. marts 1996. Kortfattede data er vist i skema 5. 
Hovedformålet med programmet er at forbedre konkurrenceevnen for SMV i mål 1, 2 og 5b) 
områder. Ressourcerne vil blive koncentreret om tre prioriterede felter: 
fremme brugen af informationsteknologi og telematik i SMV 
fremme brugen af rene og energibevarende teknologier 
fremme den strategiske planlægning i SMV. 
RETEX initiativet 
Forslaget til dette program blev indgivet den 7. november 1995. Programmet blev godkendt af 
Kommissionen den 20. maj 1996. Kortfattede data er vist i skema 5. 
Hovedformålet med programmet er at modernisere tekstilindustrien og diversificere 
erhvervsstrukturerne for at bryde den regionale økonomis afhængighed af tekstilindustrien i 
mål 2 og 5b) regioner i Steiermark, Niederôsterreich og Vorarlberg. Ressourcerne vil blive 
koncentreret om: 
forbedring af know-how 
samarbejde mellem virksomheder 
oplæring og uddannelse 
L. <• 
RESIDER og RECHAR initiativerne 
Forslag til disse programmer blev indgivet den 28. december 1995. De vil sandsynligvis blive 
godkendt af Kommissionen i juni/juli 1996. Tilskuddene til de operationelle programmer er vist 
i skema 5. 
Programmerne er skræddersyede til at supplere SPD for mål 2 og takle de særlige problemer 
for minedrifts- og stålregioner i tilbagegang i Steiermark, Niederôsterreich og Oberôsterreich. 
Programmerne er koncentreret om: 
- miljøforbedringer i nedslidte minedriftsområder og forberedelse af dem til erhvervs- eller 
turismeformål 
- fremme af nye teknologier og produkter, navnlig miljøteknologier og nye materialer 
- tekniske infrastrukturer 
- menneskelige ressourcer. 
3. Finland 
3.1 Interreg 
Ca. 31% af strukturfondenes samlede, disponible ressourcer i perioden 1995-1999 til 
finansiering af EF-initiativer i Finland er afsat til INTERREG II (47,93 mio. ECU af et samlet 
beløb på 153,37 mio. ECU). 
Finland har en usædvanligt lang landegrænse (omkring 1 300 km) til Rusland og har også 
landegrænser til Norge og Sverige og søgrænser til de baltiske lande. Størstedelen af 
INTERREG IIA ressourcerne (30,5 mio. ECU) er afsat til de ydre grænser med Rusland. 
Interreg IIA (ydre grænser) 
Forslag til disse programmer blev indgivet den 22. november 1995 og vil blive vedtaget inden 
sommerferien 1996. Selv om der endnu ikke foreligger endelige tal, forventes der følgende 
tilskud til de forskellige operationelle programmer. 
Skema 6: Interreg (ydre grænser) -.Bidragfra EU, offentlige myndigheder og private 
(mio. ECU) 
1996-priser 
Barents 
Karelien 
Sydøstlige Finland 
Sydlige Finland 
lait Udgifter i alt 
36,2 
32,0 
41,0 
22,2 
131,4 Bidrag fra 
EU 
10,5 
13,9 
9,7 
6,0 
40,1 Nationale og 
regionale 
bidrag 
23,2 
14,0 
15,5 
10,0 
62,7 Private 
bidrag 
2,5 
4,1 
15,8 
6,2 
28,6 
V1 
Programmerne tager sigte på at udvikle det økonomiske samarbejde med 
nabogrænseområderne i Rusland og de baltiske lande. De prioriterede felter omfatter en 
forbedring af grænseovergangsanlæggene og samarbejde om miljøbeskyttelse, netværk for 
SMV og udvikling af menneskelige ressourcer. EUs budgetmyndighed har for 1996 oprettet 
en ny budgetlinje for det grænseoverskridende samarbejde under TACIS. Dette skulle lette 
finansieringen af tilhørende grænseoverskridende projekter på russisk område. Grundlaget for 
en flerårig udviklingsplanlægning, der er forenelig med INTERREG programmerne, er endnu 
ikke blevet fastlagt. 
Disse INTERREG programmer udgør en særlig udfordring for EU. I de kommende år vil 
fortsatte bestræbelser være nødvendige for at opbygge gode partnerskabsarrangementer og 
sikre en effektiv gennemførelse på begge sider af grænsen. 
Interreg IIA (indre grænser) 
Forslagene til INTERREG II programmer for de indre grænser blev indgivet den 25. 
september 1995. Et af programmerne vedrører både Norge og Sverige (Nordkap), de to andre 
er bilaterale med Sverige. De forventes også godkendt inden sommerferien 1996. De er 
ambitiøse med hensyn til den grad af fælles grænseforvaltning, der er planlagt. Ressourcerne vil 
blive lagt sammen og forvaltet af et enkelt regionalt organ, der dækker aktionen på begge sider 
af grænsen. 
Skema 7: Interreg (indre grænser) : Bidrag fra EU*, offentlige myndigheder og private 
(mio. ECU) 
1996-priser 
Nordkap (med Norge) 
Kvarken 
Øer 
lait Udgifter i alt 
41,3 
16,8 
9,4 
67,5 Bidrag fra 
EU 
12,2 
6,6 
4,0 
22,8 Nationale og 
regionale 
bidrag 
24,3 
8,8 
4,0 
37,1 Private 
bidrag 
4,8 
1,4 
1,4 
7,6 
* Alle tal er inkl. de relevante bidrag for Norge og Sverige. 
3.2 Urban 
De finske myndigheder indgav et forslag til et URBAN program den 22. november 1995, og 
det forventes også at blive vedtaget inden eller lige efter sommerferien 1996. Det vedrører 
Joensuu, der er den næststørste bebyggelse (50 000 indbyggere) i mål 6 området. De samlede 
udgifter til programmet anslås til ca. 5,5 mio. ECU med et bidrag fra EU på 3,9 mio. ECU. 
Ressourcerne anvendes til at finansiere en integreret pakke for byfornyelse i gamle 
industriområder og særlige foranstaltninger, der skal reintegrere socialt udstødte, navnlig 
langtidsledige, gennem en række projekter, der skal oprettes og forvaltes af målgrupperne selv. 
> 
3.3 Initiativer til industriel omstilling 
Initiativ for SMV 
Finland er kun støtteberettiget til ét initiativ til industriel omstilling, nemlig initiativet for SMV. 
Et første forslag blev indgivet den 15. september 1995, men Kommissionens tjenestegrene 
anmodede om omfattende ændringer, der skulle tydeliggøre den nyskabende karakter af de 
planlagte aktioner og sammenhængen med især forslagene for mål 2 i perioden 1997-99. 
Initiativet vil derfor sandsynligvis først blive endeligt godkendt i efteråret 1996. De samlede 
udgifter er på 26,8 mio. ECU og bidraget fra EU på 10,8 mio. ECU. 
4. Sverige 
Ca. 36% af strukturfondenes samlede disponible ressourcer i perioden 1995-1999 til 
finansiering af EF-initiativer i Sverige er afsat til INTERREG II (46,55 mio. ECU af et 
samlet beløb på 127,81 mio. ECU). 
INTERREG 
Sverige har en lang grænse til Norge og en grænse til Finland. Både de svenske og de norske 
myndigheder lægger stor vægt på INTERREG programmerne under de nuværende 
omstændigheder. De norske myndigheder har stillet tilsvarende ressourcer til rådighed, der 
forvaltes på amtsplan. 
Interreg IIA (ydre grænser) 
Sverige deltager i Nordkap og Barents programmerne, som er beskrevet ovenfor i afsnittet for 
Finland. Ud over disse programmer findes der tre programmer for bilaterale, 
grænseoverskridende forbindelser med Norge (Det Indre Skandinavien, Det Nordiske Grønne 
Bælte og Et Grænseoverskridende Samarbejde). Programmerne blev indgivet den 18. 
september 1995, og de forventes også godkendt inden sommerferien 1996, hvis der kan opnås 
enighed om detaljer i de foreslåede decentraliserede gennemførelsesaftaler. 
Skema 8: Interreg (ydre grænser) : Bidrag fra EU, offentlige myndigheder og private* 
(mio. ECU) 
1996-priser 
Det Indre Skandinavien 
Det Nordiske Grønne Bælte 
Et Grænseoverskridende 
Samarbejde 
lait Udgifter i alt 
21,56 
26,08 
26,00 
73,64 Bidrag fra 
EU 
4,5 
5,5 
4,5 
14,5 Nationale og 
regionale 
bidrag 
13,5 
16,5 
16,5 
46,5 Private 
bidrag 
3,56 
4,08 
4,00 
11,64 
Inkl. de relevante bidrag for Finland og Norge. 
'}( 
Interreg IIA (indre grænser) 
Sverige deltager sammen med Finland i programmerne for Kvarken og øerne, som allerede er 
beskrevet i afsnittet om Finland, og i program med Danmark. Programmet med Danmark blev 
godkendt den 30. april 1996, og andre programmer skulle blive godkendt efter sommerferien. 
4.2 Urban 
Det første forslag blev indgivet den 23. oktober 1995, men Kommissionen har anmodet om 
omfattende ændringer, som endnu ikke er blevet modtaget. 
4.3 Initiativer for industriel omstilling 
Sverige er støtteberettiget for to af disse intiativer: SMV og KONVER initiativerne. 
(mio. ECU) 
SMV 
KONVER Udgifter i alt 
47,60 
11,14 Bidrag fra EU 
16,80 
3,26 Nationale og 
regionale 
bidrag 
16,80 
3,26 Private 
bidrag 
14,00 
4,62 
SMV initiativet 
Forslaget blev modtaget den 22. november 1995. De svenske myndigheder blev anmodet om 
fremsende enkelte, supplerende oplysninger, som blev modtaget i slutningen af maj 1996. Det 
fokuserer på udviklingen af det internationale marked, brug af IT og rene teknologier for at 
styrke konkurrenceevnen. 
KONVER 
Forslaget for KONVER blev indgivet den 29. april 1996. Det vedrører to byer, Karlsborg og 
Karlskoga, hvoraf Karlsborg ligger uden for de områder, der støttes under mål 2,5b) og 6. Det 
omfatter byfornyelse og udvikling af SMV. 
V^ 
I BILAG 4 H 
DIALOG OG REGIONALT PARTNERSKAB 1 
1. Østrig 
De planer for mål 1 og 2, der er forelagt Kommissionen, blev forberedt i et partnerskab 
bestående nationale, regionale og lokale myndigheder. Et udvidet partnerskab, der også 
omfatter Kommissionen og arbejdsmarkedets parter, vil være repræsenteret i SPD-
tilsynsudvalgene. 
Godkendelse og gennemførelse af projekter koordineres i et netværk af uformelle forbindelser 
mellem forvaltere af støtteordninger på regionalt og føderalt plan. Det er hensigten, at nye 
regionale forvaltningsstrukturer, der er ved at blive oprettet i de fleste regioner, yderligere skal 
styrke og til en vis grad systematisere koordineringen af projektgodkendelserne. 
Der er planlagt et enklere forvaltningssystem for de fleste EF-initiativer. Især for Interreg og 
URBAN oprettes der et clearingsystem for projektgodkendelser og andre 
germemførelsesspørgsmål. De beslutninger, der træffes i dette clearingsystem, gennemføres i en 
forenklet struktur på regionalt plan - én organisation forvalter alle midler i mange tilfælde, men 
ikke i alle. På føderalt plan tilrettelægges gennemførelsen efter samme retningslinjer som for de 
vigtigste SPD. 
2. Finland 
De finske mål 2 og 6 programmer blev forberedt og gennemføres fra bunden mod toppen. 
Første trin var forberedelsen af individuelle programmer i hver af de pågældende regioner. 
Derefter samlede centraladministrationen de regionale programmer i et forslag til 
rammeprogram, som Kommissionen godkendte som et enhedsprogrammeringsdokument for 
hele landet, og som indeholdt den planlagte fordeling af budgetmidlerne mellem de forskellige 
aktiviteter og regioner samt regler for programmets gennemførelse. Programmet i hver region 
forvaltes af et regionalt forvaltningsudvalg, der består af repræsentanter for regionen, 
centraladministrationens lokale afdelinger og arbejdsmarkedets parter. Det regionale 
forvaltningsudvalg udarbejder sin egen plan til gennemførelse af programmet i regionen på 
grundlag af den oprindelige plan, der blev forelagt de centrale myndigheder. Selv om 
beslutningerne om at finansiere individuelle projekter juridisk set træffes af ministeriernes 
lokale afdelinger, er det de regionale forvaltningsudvalg, der drøfter og i praksis skal godkende 
alle projekter og dermed bevarer kontrol over gennemførelsen, og som derved i vid 
udstrækning kan afgøre, hvordan programmet skal gennemføres i området. 
Programmet overvåges af et programtilsynsudvalg, der består af repræsentanter for alle 
regioner, finansierende ministerier, Kommissionen og arbejdsmarkedets parter. 
•j? 
3. Sverige 
Det regionale partnerskab i Sverige var fuldt ud inddraget i forberedelsen af de planer, der blev 
forelagt Kommissionen. Partnerskabet omfatter repræsentanter for lokale og regionale 
myndigheder, amtsråd, arbejdsgivere, fagforeninger, landbrugs- og miljøinteresser, 
borgergrupper og andre. Partnerskabet vil være repræsenteret i SPD-tilsynsudvalgene sammen 
med centraladministrationen og Kommissionen. Hvad angår SPD for mål 6, er der oprettet syv 
amtsforvaltningsudvalg, der skal overvåge den nærmere gennemfiairelse af programmet for 
hvert amt. Derudover vil et regionalt forvaltningsudvalg, der dækker hele mål 6 området, være 
ansvarlig for gennemførelsen af visse foranstaltninger (f.eks. turisme, IT og F&U), der skønnes 
at være af strategisk betydning for hele regionen. Både amtsforvaltnmgsudvalgene og det 
regionale forvaltningsudvalg rapporterer direkte SPD-tilsynsudvalget. Tilsvarende for mål 2 
har hvert område en beslutningstagende gruppe, der rapporterer til det pågældende 
tilsynsudvalg. 
•Vv 
BILAG 5 
UDGIFTSSTRUKTURER FOR SPD 
EFTER STANDARDKLASSIFIKATION 
Kommissionens tjenestegrene har fastlagt en standardklassifikation med henblik på at 
analysere og sammenligne udgiftsstrukturerne for SPD i EU. Omstående skema viser de 
forventede udgifter for SPD i de tre medlemsstater efter denne standardklassifikation. 
Der er nogle forskelle mellem tallene i omstående skema og skemaerne i bilag 2. Det 
skyldes, at de definitioner og underopdelinger, der anvendes i SPD for de tre nye 
medlemsstater, er forskellige fra dem, der anvendes i standardskemaerne. 
3v~ 
1995-1999 Strukturfondenes udgifter efter sektor 
Østrig, Finland og Sverige-mil log 6 
mio. ECU 
Basfeinfrastraktar 
Transport 
Telekommunikation 
Energi 
Miljø & vand 
Sundhed 
Mennesk. ressourcer 
Uddannelse 
Oplæring 
F&TU 
Produktion 
Industri og service 
Landb. & landdistr. 
Fiskeri 
Turisme 
Teknisk bistand 
I ALT Østrig 
SF i ah 
8,5 
0,0 
3,7 
4,0 
0,8 
0,0 
43,0 
14,4 
18,6 
10,0 
110,0 
47,9 
23,4 
0,0 
38.7 
4,1 
165,6 EFRU 
7,7 
3,7 
4,0 
11,4 
4,4 
7,0 
86,6 
47,9 
38,7 
2,0 
107,6 ESF 
0,0 
31,6 
10,0 
18,6 
3,0 
0,0 
1,5 
33,1 EUGFL 
0,8 
0,8 
0,0 
23,4 
23.4 
0,6 
24,8 FIUF 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 Finland 
SFiaJt 
23,8 
0,0 
9,4 
8,0 
6,4 
0,0 
120,4 
42.6 
51,6 
26,2 
306,5 
116,4 
174,0 
3,9 
12,2 
9,2 
459,9 EFRU 
23,8 
9,4 
8,0 
6,4 
16,7 
16,7 
128,6 
116,4 
12,2 
3,4 
172,5 ESF 
0,0 
103,7 
42,6 
51,6 
9.5 
0,0 
2,1 
105,8 EUGFL 
0,0 
0,0 
174,0 
174,0 
3,6 
177,6 FIUF 
0,0 
0,0 
3,9 
3,9 
0,1 
4,0 Sverige 
SF i alt 
14,0 
0,0 
10,0 
0,0 
4.0 
0.0 
783 
28.1 
24.9 
25,2 
154,6 
67,7 
60,1 
4,0 
22,7 
5,2 
252,0 EFRU 
10,0 
10.0 
25,7 
3.0 
22,7 
84,4 
52,7 
9,0 
22,7 
2,5 
122,6 ESF 
0,0 
52,6 
25,1 
24,9 
2,5 
10,0 
10.0 
1,3 
63,9 EUGFL 
4,0 
4,0 
0,0 
56,2 
5,0 
51,1 
1,2 
61,4 FIUF 
0,0 
0,0 
4,0 
4,0 
0,1 
4,1 
Strukturfondenes udgifter efter sektor 
Østrig, Finland og Sverige - mil 2 
mio. ECU 
Produktion 
Industri og service 
- alle typer industri og service 
-SMV 
Turisme 
Støtteinfrastrukturer 
Menneskelige ressourcer 
Uddannelse, beskæftigelse 
Uddannelsescentre og materiel 
F&TU 
Renovering og omstrukturering 
Industrianlæg 
Byområder 
Miljøbeskyttelse 
Teknisk bistand 
I ALT Østrie (95-99) 
ialt 
52,1 
36,7 
7,3 
29,4 
7,1 
8,3 
44,0 
20,4 
3,5 
20,1 
0,6 
0,6 
0,0 
0,5 
3,7 
101,0 EFRU 
52,1 
36,7 
7,3 
29,4 
7,1 
8,3 
14,5 
3,5 
11,0 
0,6 
0,6 
0,0 
0,5 
2,5 
70,2 ESF 
29,5 
20,4 
9,1 
1,2 
30,8 Finland (95-96) 
ialt 
38,5 
26,8 
9,9 
16,9 
4,8 
6,9 
22,4 
13,1 
0,0 
9,3 
6,9 
0,0 
6,9 
0,0 
1,4 
69,2 EFRU 
38,5 
26,8 
9,9 
16,9 
4,8 
6,9 
8,7 
0,0 
8,7 
6,9 
0,0 
6,9 
0,0 
1,1 
55,2 ESF 
13,7 
13,1 
0,6 
0,3 
14,0 SvcriEe (95-99) 
ialt 
89,7 
73,8 
32,5 
41,2 
13,1 
2,8 
62,1 
34,1 
0,0 
28,0 
3,0 
3,0 
0,0 
0,6 
4,6 
160,0 EFRU 
89,7 
73,8 
32,5 
41,2 
13,1 
2,8 
25,0 
0,0 
25,0 
3,0 
3,0 
0,0 
0,6 
3,4 
121,7 ESF 
37,1 
34,1 
3,0 
l>2 
38,3 

ISSN 0254-1459 
KOM(96) 316 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 13 
Katalognummer : CB-CO-96-332-DA-C 
ISBN 92-78-06026-7 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg