P9_TA(2021)0084

Det europæiske semester: beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2021

Europa-Parlamentets beslutning af 11. marts 2021 om det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker: beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækststrategi for 2021 (2020/2244(INI))

(2021/C 474/10)

Europa-Parlamentet,

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. september 2020 med titlen »Årlig strategi for bæredygtig vækst 2021« (COM(2020)0575),

— der henviser til Kommissionens forslag af 18. november 2020 til en fælles rapport om beskæftigelsen fra Kommissionen og Rådet (COM(2020)0744),

— der henviser til Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udviklings (OECD's) Economic Outlook, Volume 2020, Issue 2, af 1. december 2020,

— der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) globale lønrapport 2020-21 af 2. december 2020 om lønninger og mindstelønninger i forbindelse med covid-19 og ILO's overvågningsrapporter om covid-19 og arbejdslivet,

— der henviser til sin beslutning af 19. januar 2017 om en europæisk søjle for sociale rettigheder (1),

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. januar 2020 med titlen »Et stærkt socialt Europa for retfærdig omstilling« (COM(2020)0014),

— der henviser til FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling,

— der henviser til FN's verdensmål for bæredygtig udvikling, navnlig mål nr. 1, 3, 4, 5, 8, 10 og 13,

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt« (COM(2019)0640),

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. maj 2020 med titlen »Et vigtigt øjeblik for Europa: Genopretning og forberedelser til den næste generation« (COM(2020)0456),

— der henviser til genopretnings- og resiliensfaciliteten,

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. maj 2020 med titlen »EU-budgettet som drivkraft bag genopretningsplanen for Europa« (COM(2020)0442),

— der henviser til sin beslutning af 16. november 2017 om bekæmpelse af uligheder som et middel til at stimulere jobskabelse og vækst (2),

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. maj 2020 med titlen »Kommissionens tilpassede arbejdsprogram for 2020« (COM(2020)0440),

— der henviser til Kommissionens forslag af 28. maj 2020 til Rådets forordning om oprettelse af et EU-genopretningsinstrument til støtte for genopretningen efter covid-19-pandemien (COM(2020)0441),

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 1. juli 2020 om den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed (COM(2020)0274),

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020 med titlen »Europas digitale fremtid i støbeskeen« (COM(2020)0067),

— der henviser til det arbejdsdokument af 1. juli 2020 fra Kommissionens tjenestegrene, der ledsager forslaget til Rådets henstilling om »En bro til job — styrkelse af ungdomsgarantien« (SWD(2020)0124),

— der henviser til sin holdning af 10. juli 2020 om udkast til Rådets afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3),

— der henviser til sin holdning af 8. juli 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1303/2013 for så vidt angår midler til den specifikke tildeling til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet (4),

— der henviser til rapporten fra foråret 2020 om den økonomiske prognose for Europa, som blev offentliggjort af Kommissionen den 6. maj 2020,

— der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 18. september 2020 om anstændige mindstelønninger i hele Europa (5),

— der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 16. juli 2020 om en genopretningsplan for Europa og den flerårige finansielle ramme 2021-2027 (6),

— der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 11. december 2019 med titlen: »Fælles minimumsstandarder for arbejdsløshedsforsikring — et konkret skridt i retning mod reel gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder« (7),

— der henviser til undersøgelsen fra Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound) af 24. juni 2020 med titlen »Covid-19: Politiske tiltag i hele Europa«,

— der henviser til de politiske retningslinjer for den næste Kommission 2019-2024 med titlen »En mere ambitiøs Union: Min dagsorden for Europa«, som blev fremlagt af Kommissionens formand Ursula von der Leyen den 9. oktober 2019,

— der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, som blev proklameret af Rådet, Kommissionen og Parlamentet den 17. november 2017,

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »En ny industristrategi for Europa« (COM(2020)0102),

— der henviser til OECD's undersøgelse 15. juni 2018 med titlen »A Broken Social Elevator? How to Promote Social Mobility«,

— der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1158 af 20. juni 2019 om balance mellem arbejdsliv og privatliv for forældre og omsorgspersoner og om ophævelse af Rådets direktiv 2010/18/EU (8),

— der henviser til sin beslutning af 26. maj 2016 med titlen »Fattigdom: et kønsperspektiv« (9),

— der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 19. september 2018 om den kønsbestemte digitale kløft (10),

— der henviser til Eurofounds sjette europæiske undersøgelse af arbejdsvilkårene »Overview report (2017 update)«,

— der henviser til den fælles rapport fra Kommissionen og Eurofound med titlen »How computerisation is transforming jobs: evidence from Eurofound’s European Working Conditions Survey«, offentliggjort i 2019,

— der henviser til undersøgelsen fra Europa-Parlamentets Forskningstjeneste (EPRS), Enheden for Videnskabeligt Fremsyn (STOA) af 31. marts 2020, med titlen »Rethinking education in the digital age«,

— der henviser til sin beslutning af 15. november 2018 om pasningstilbud i EU til forbedring af ligestillingen mellem kønnene (11),

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. juni 2016 om en europæisk dagsorden for den kollaborative økonomi (COM(2016)0356),

— der henviser til sin beslutning af 11. september 2018 om muligheder for reintegration af arbejdstagere, der er ved at komme sig efter skader og sygdom, til beskæftigelse af høj kvalitet (12),

— der henviser til drøftelsen med repræsentanter for de nationale parlamenter om prioriteterne for det europæiske semester 2021,

— der henviser til sin beslutning af 17. december 2020 om et stærkt socialt Europa for retfærdig omstilling (13),

— der henviser til Kommissionens og OECD's fælles rapport af 19. november 2020 med titlen »Health at a Glance: Europe 2020 — State of Health in the EU cycle«,

— der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene af 20. februar 2013 med titlen »Investing in Health« (SWD(2013)0043),

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. april 2014 om effektive, tilgængelige og elastiske sundhedssystemer (COM(2014)0215),

— der henviser til udtalelsen fra Kommissionens ekspertpanel om effektive metoder til investering i sundhed af 25. november 2020 med titlen »The organisation of resilient health and social care following the COVID-19 pandemic«,

— der henviser til Rådets konklusioner af 17. oktober 2019 om velfærdsøkonomi,

— der henviser til forretningsordenens artikel 54,

— der henviser til udtalelser fra Budgetudvalget og Kultur- og Uddannelsesudvalget,

— der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A9-0026/2021),

A. der henviser til, at BNP ifølge Eurostats første skøn over den årlige vækst for 2020 (14) faldt med 6,8 % i euroområdet og 6,4 % i EU; der henviser til, at ifølge Kommissionens europæiske økonomiske prognose fra vinter 2020 vil EU's BNP vokse marginalt med 1,4 % i 2021, og at BNP i euroområdet vil vokse med 1,2 %, idet produktionen i EU’s økonomi lige knap vender tilbage til niveauet før pandemien i 2022; der henviser til, at væksten i det private forbrug forventes at blive moderat i 2022, primært som følge af den bestående usikkerhed om udsigterne til beskæftigelse og indtægter, der sandsynligvis vil holde opsparingsniveauet på et højt niveau; der henviser til, at kapitaludgifterne på den anden side forventes at nyde godt af meget lempelige pengepolitikker, øgede offentlige investeringer og målrettede statsstøtteordninger for virksomheder; der henviser til, at den årlige strategi for bæredygtig vækst ikke tog højde for scenariet med en tredje eller flere bølger af covid-19-pandemien, der risikerer at forværre den nuværende økonomiske og sociale krise yderligere;

B. der henviser til, at EU's støtte og programmer i medfør af den flerårige finansielle ramme (FFR) 2014-2020 i nogle medlemsstater endnu ikke er fuldt ud gennemført; der henviser til, at finansieringen af genopretningsinstrumentet EU's Next Generation EU (NGEU), navnlig genopretnings- og resiliensfaciliteten (RRF), først vil være til rådighed efter medlemsstaternes ratificering af Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 (15);

C. der henviser til, at EU-institutionerne ved flere lejligheder har anerkendt behovet for tiltag til at bekæmpe og modvirke sundhedsmæssige uligheder og beskytte borgernes sundhed under den nuværende økonomiske afmatning (16);

D. der henviser til, at covid-19-udbruddet har vendt den positive udvikling af beskæftigelsesfrekvensen for de seneste seks år i EU-27, hvilket har medført en reduktion i antallet af personer i arbejde på omkring 6,1 mio. i andet kvartal 2020 og et forudsagt fald på 4,5 % i forhold til 2020 (17); der henviser til, at 8,5 % af befolkningen under 60 år i EU ifølge Eurostat i 2019, før pandemien, boede i husstande, hvor de voksne i løbet af det seneste år havde arbejdet under 20 % af deres samlede arbejdspotentiale og stod i en bekymrende situation som fattige arbejdstagere (18); der henviser til, at usikre ansættelsesforhold stadig er et alvorligt problem, der har en negativ indvirkning på arbejdsmarkederne; der henviser til, at arbejdstagere, der forbliver i beskæftigelse, har oplevet en betydelig reduktion i antallet af arbejdstimer og dermed et indkomsttab, og at denne udvikling har den største indvirkning på arbejdstagere, der tilhører sårbare grupper; der henviser til, at det er særligt bekymrende, at en kommende rapport fra Eurofound viser, at den faldende beskæftigelse i EU-27 under pandemiens første bølge gav anledning til flere ikkeerhvervsaktive personer end arbejdsløse og dermed en svækkelse af tilknytningen til arbejdsmarkedet (19);

E. der henviser til, at det gennemsnitlige antal af arbejdstimer vil stige hurtigere end antallet af beskæftigede, og at beskæftigelsen også kan falde yderligere, når man ikke medregner arbejdsfordelingsordninger; der henviser til, at omfordelingen af arbejdstagere normalt er en langvarig proces, og at beskæftigelsen derfor ventes at falde en smule i 2021; der henviser til, at arbejdsløsheden i EU, trods det forventede økonomiske opsving næste år, forventes at stige yderligere fra 7,7 % i 2020 til 8,6 % i 2021 og forventes at falde i 2022 til 8,0 % med fortsatte forskelle mellem medlemsstaterne (20);

F. der henviser til, at investeringer, der kan skabe øget produktivitet, bør hilses velkommen i lyset af de til dato blandede resultater, herunder den langsomme økonomiske genopretning før pandemien og et øget antal arbejdstagere i usikre job; der henviser til, at de igangværende parallelle omstillinger, nemlig den grønne og den digitale omstilling, vil få betydelige, men forskellige konsekvenser for beskæftigelsen i de enkelte sektorer og regioner og mellem de forskellige typer arbejdstagere; der henviser til, at dette vil skabe nye muligheder, men også væsentlige samfundsøkonomiske udfordringer i mange regioner og industrisektorer; der henviser til, at EU har brug for en fælles strategi, der skal ledsage de berørte arbejdstagere og virksomheder for at sikre, at ingen lades i stikken; der henviser til, at covid-19-krisen har fremskyndet disse konsekvenser, især inden for arbejdsmarkedstendenser, og sandsynligvis også vil komme til at påvirke efterspørgslen efter uddannelse, omskoling og opkvalificering; der henviser til, at covid-19-pandemien har skabt betydelige forandringer på arbejdsmarkedet og medført, at over en tredjedel af EU's arbejdstagere arbejder hjemme (21); der henviser til, at det bør være et vigtigt princip, at arbejdstagerne kan afbryde forbindelsen og afholde sig fra at varetage arbejdsrelaterede opgaver og varetage elektronisk kommunikation uden for arbejdstiden uden risiko for sanktioner, hvilket således vil bidrage til en passende balance mellem arbejdsliv og privatliv;

G. der henviser til, at de økonomiske tendenser før covid-19 generelt blev beskrevet som positive i det europæiske semesters årsoversigter, selv om der var relevante forskelle mellem medlemsstaterne; der henviser til, at der er beviser på, at der fortsat er vedvarende og stigende ulighed mellem personer og mellem og inden for stater og regioner; der henviser til, at dette giver anledning til flere former for forskelle, som bør håndteres med en tværfaglig tilgang for at sikre lige muligheder og et liv i værdighed for alle samfundsgrupper; der henviser til, at mens nogle regioner, som står over for flere udfordringer med dekarbonisering af deres industrier, skal målrettes støtte fra Fonden for Retfærdig Omstilling, er andre, der har været for afhængige af turisme, ikke berettiget til specifik støtte til omstilling, selv om nogle af dem er områder, der har den højeste arbejdsløshed; der henviser til, at den covid-19-relaterede støtte til arbejdstagere og virksomheder varierer betydeligt mellem medlemsstaterne; der henviser til, at globale udfordringer såsom digitaliseringen og kampen mod klimaændringer fortsat vil bestå, uafhængigt af covid-19-krisen og kræver en retfærdig omstilling, så ingen lades i stikken;

H. der henviser til, at covid-19-krisen har medført en forværring af lønuligheden i verden, kun delvist opvejet af statstilskud og mindstelønspolitikker, hvilket har ført til alvorlige situationer af usikre forhold og manglende beskyttelse; der henviser til, at lavtlønnede arbejdstagere, som i uforholdsmæssig høj grad er kvinder og unge, er hårdest ramt af krisens socioøkonomiske konsekvenser og den deraf følgende stigning i uligheder, samtidig med at stabiliteten i deres balance mellem arbejdsliv og privatliv allerede er under pres;

I. der henviser til, at de sociale beskyttelsessystemer mellem medlemsstater er under alvorligt pres for at afbøde de sociale konsekvenser af krisen og sikre anstændige levevilkår for alle samt adgang til grundlæggende ydelser såsom sundhedsydelser, uddannelse og boliger; der henviser til, at bolig- og børnepasningsudgifter kan tvinge husstande ud i fattigdom, og at det er vigtigt at tage hensyn til disse udgifter i forbindelse med beregningen af fattigdom blandt personer i arbejde og medregne boligudgifter i standardindikatorerne for social rapportering; der henviser til, at 9,6 % af indbyggerne i EU-27 i 2018 boede i husstande, der brugte mindst 40 % af deres ækvivalerede disponible indkomst på boligudgifter, dog med betydelige forskelle mellem medlemsstaterne; der henviser til, at fattigdom blandt personer i arbejde har været stigende i EU siden den økonomiske og finansielle krise i 2008, og at det forventes, at 10 % arbejdstagerne i EU, risikerer fattigdom (22);

J. der henviser til, at ungdomsarbejdsløsheden er steget på grund af covid-19-krisen og nåede op på 17,1 % i september 2020 og forventes fortsat at stige; der henviser til, at 11,6 % af alle unge mellem 15 og 24 år ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET'er)15; der henviser til, at covid-19-krisen har haft en indvirkning på adgangen til uddannelse for ugunstigt stillede samfundsgrupper såsom enlige forældre, lavindkomstfamilier og store familier, som har kæmpet med at få adgang til eller svært ved at få råd til digitalt undervisningsudstyr til deres børn; der henviser til, at stigende uligheder mellem generationerne påvirker bæredygtigheden af vores velfærdssystem samt vores demokratiske sundhed; der henviser til, at de økonomiske konsekvenser på lang sigt vil have negative virkninger for ungdomsbeskæftigelsen, og at unge risikerer at befinde sig i en situation med færre og/eller dårligere muligheder og dårlige arbejdsvilkår;

K. der henviser til, at kvinder er særligt sårbare over for ændringer på arbejdsmarkedet på grund af opgaver med social pleje og ulige fordeling af ubetalt hus- og omsorgsarbejde, forskelsbehandling på grund af graviditet og moderskab, arbejdsmarkedssegregering og deres mere usikre ansættelsesforhold; der henviser til, at en intersektoriel vurdering viser, at kvinder i sårbare grupper såsom unge kvinder med børn og især enlige mødre, romakvinder, kvinder med handicap eller kvinder med migrantoprindelse har større sandsynlighed for at befinde sig i en værre situation (23);

L. der henviser til, at den kønsbestemte forskel i forbindelse med beskæftigelse (11,4 %), løn (14 %) og pension (30 %) fortsat er uacceptabelt høj; der henviser til, at det i social og økonomisk henseende er afgørende at fjerne den kønsbestemte forskel i forbindelse med beskæftigelse på grund af konsekvenserne for kvinders liv, herunder deres økonomiske sikkerhed og livskvalitet, og de fortsatte udgifter hertil, som beløb sig til omkring 320 mia. EUR i 2018 (2,4 % af EU's BNP) (24); der henviser til, at en forbedring af beskæftigelsesmulighederne for kvinder, sikring af ligeløn, fremme af en god balance mellem arbejde og privatliv og passende beregning af perioder, der er brugt på at passe børn, i pensionsordninger, herunder for mænd, er afgørende for en bæredygtig økonomisk vækst og udvikling og langsigtet finanspolitisk bæredygtighed i EU;

M. der henviser til, at personer, der er marginaliserede eller lider under social udstødelse og fattigdom, står over for særlige udfordringer som følge af covid-19-pandemien, og at de arbejdsmarkedsændringer, som den medfører, i uforholdsmæssig grad har ramt dem; der henviser til, at EU’s romabefolkning fortsat har nogle af de værste samfundsøkonomiske indikatorer, og at over 80 % oplever fattigdom og social udstødelse, mens kun 43 % er i lønnet beskæftigelse, og at antallet af romaer, der hverken er i beskæftigelse eller under uddannelse, er uforholdsmæssigt højt; der henviser til, at romaerne er blevet særlig hårdt ramt af covid-19-krisen, ikke mindst hvad angår adgang til uddannelse og erhvervsuddannelse;

N. der henviser til, at personer med handicap har haft endnu mere begrænset adgang til tjenester som følge af pandemien; der henviser til, at den digitale kløft, herunder digital fattigdom, begrænsede digitale færdigheder og vanskeligheder med design for alle, øger hindringerne for sociale rettigheder for personer med handicap; der henviser til, at dokumentation indsamlet af Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder har vist, at handicappede børn står over for betydelige hindringer for adgang til uddannelse (25);

O. der henviser til, at arbejdsløsheden blandt vikarer er steget i løbet af covid-19-pandemien; der henviser til, at en ud af fem arbejdstagere i EU varetager et job af ringe kvalitet; der henviser til, at jobpolarisering og atypiske beskæftigelsesformer forventes at stige yderligere i det kommende årti, og at der forventes flere job i den høje og lave ende af færdighedsspektret (26); der henviser til, at teknologiske ændringer og anvendelse af kunstig intelligens kan ændre arbejdsmarkedet betydeligt; der henviser til, at dette fører til yderligere forskelle i indtjening; der henviser til, at efterspørgslen efter arbejdskraft konsekvent har været mindst i medianlønindkomstgrupperne, navnlig i perioderne med afmatning og faldende beskæftigelse, der løb fra 2008 og 2013 (27); der henviser til, at denne tendens forventes at blive yderligere forstærket af pandemien; der henviser til, at ufaglærte job altid vil være afgørende for samfundene og skal tilbyde ordentlig løn og ordentlige vilkår; der henviser til, at arbejdsmarkedet står over for en hurtig overgang til et grønnere og mere digitalt miljø, der skaber job, som kræver ajourførte kompetencer, og der henviser til, at der er et betydeligt stort behov for at fokusere på strategien for uddannelse, omskoling og opkvalificering for arbejdstagere i alle aldre; der henviser til, at dette skal kombineres med forbedring af arbejdsvilkårene og skabelse af nye kvalitetsjob for alle;

P. der henviser til, at bæredygtig udvikling er et af EU's grundlæggende mål, og at social bæredygtighed er en afgørende forudsætning for en retfærdig og inklusive grøn, digital og demografisk omstilling; der henviser til, at den sociale markedsøkonomi er baseret på to komplementære søjler, nemlig håndhævelse af konkurrence og solide socialpolitiske foranstaltninger, der skal føre til opnåelse af fuld beskæftigelse og sociale fremskridt; der henviser til, at de tre søjler i bæredygtig udvikling er den sociale, økonomiske og miljømæssige søjle; der henviser til, at bæredygtig udvikling bl.a. er baseret på fuld beskæftigelse og sociale fremskridt; der henviser til, at det er et grundlæggende mål for Den Europæiske Union, der er opstillet i artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU);

Q. der henviser til, at uligheder på sundhedsområdet, som afhænger af socioøkonomisk status, allerede var betydelige før covid-19-krisen; der henviser til, at den forventede levealder i EU er stagneret; der henviser til, at covid-19-krisen har forværret resultaterne med hensyn til fysisk og mental sundhed, især for de mest sårbare grupper;

R. der henviser til, at covid-19-krisens konsekvenser er blevet forstærket af tilstedeværelsen af allerede eksisterende uligheder, der har været stigende i det seneste årti; der henviser til, at manglende investeringer i offentlige tjenester efter den globale finanskrise har bidraget til at øge ulighederne i forhold til sundhedsområdet;

S. der henviser til, at nye former for beskæftigelse, som forventes at ændre arbejdsmåden betydeligt i fremtiden, såsom telearbejde og atypiske arbejdsformer, er opstået eller er blevet intensiveret; der henviser til, at der også er opstået nye realiteter, og at de eksisterende tendenser er blevet intensiveret under nedlukningen, herunder udviskningen af grænserne mellem arbejde og privatliv, øget vold i hjemmet, sundhedsproblemer blandt arbejdstagere, der ikke kun er direkte forbundet med covid-19-pandemien, såsom muskel- og knoglelidelser og psykologiske problemer, samt vanskeligheder med at opretholde en god balance mellem arbejdsliv og privatliv i den nye virkelighed af arbejdsmønstre og behovet for at kombinere arbejdet med omsorgsopgaver og ofte hjemmeskolegang;

T. der henviser til, at pandemien har forværret sundhedsmæssige og sociale uligheder (28) for brede grupper, herunder børn i lavindkomstfamilier og ældre, og til, at en stigning i fattigdomsraten (over 90 millioner borgere er i øjeblikket truet af fattigdom i EU (29)), forventes at være en af bivirkningerne af covid-19-pandemien og påvirke nye grupper af borgere; der henviser til, at Eurofound foreslår at supplere den sociale resultattavle, der ledsager den europæiske søjle for sociale rettigheder, med yderligere indikatorer såsom kvalitet i arbejdet, social retfærdighed og lige muligheder, robuste sociale velfærdssystemer og retfærdig mobilitet;

U. der henviser til, at arbejdsmarkedsdialog er afgørende i den sociale model i EU med hensyn til at finde skræddersyede løsninger til arbejdsmarkedet; der henviser til, at arbejdsmarkedsdialogen er blevet svækket, og overenskomstforhandlingernes dækning er faldet over hele Europa som følge af en decentraliseringsproces, der fulgte efter krisen i 2008, og arbejdsmarkedsreformer, som blev indført i nogle medlemsstater, som påpeget i det europæiske semesters landerapporter; der henviser til, at inddragelsen af arbejdsmarkedets parter i udviklingen af arbejdsmarkedspolitiske tiltag som reaktion på covid-19 ifølge Eurofound i mange medlemsstater har været mere begrænset, end den ville have været i en situation uden krise i mange medlemsstater (30);

V. der henviser til, at indkomstulighederne fortsat ligger på et højt niveau i EU; der henviser til, at konkurrence på skatte- og arbejdskraftomkostninger er skadelig for det indre marked og for samhørigheden mellem medlemsstaterne; der henviser til, at veludformede progressive skatte- og understøttelsessystemer, sociale investeringer og levering af offentlige og sociale tjenesteydelser af høj kvalitet er afgørende for at forhindre overførsel af ulemper fra den ene generation til den næste;

W. der henviser til, at pandemien har haft store konsekvenser for uddannelsessystemet i EU og ført til lukning af skoler, universiteter og gymnasier; der henviser til, at de negative konsekvenser for den fysiske og mentale sundhed og uddannelsesniveauet af proaktive skolelukninger for børn sandsynligvis vejer tungere end fordelene af beslutningerne om at lukke skolerne, især i områder, hvor befolkningen risikerer fattigdom eller social udstødelse;

X. der henviser til, at den demografiske udfordring kræver en samlet tilgang baseret på en blanding af inklusive, ikke-diskriminerende politiske løsninger inden for retfærdig pension, social sikring og beskyttelse, tilgængelige pasningstjenester af høj kvalitet for børn, ældre og handicappede, støtte til familier, bolig, dagtilbud, langtidspleje, sundhedssystemer, social integration, herunder præventiv pleje og psykosocial støtte samt kamp mod fattigdom og social eksklusion, integration af indvandrere og balancen mellem arbejdsliv og privatliv, ligestilling mellem kønnene, sund og aktiv aldring, et højt uddannelses- og lønniveau; der henviser til, at gode arbejds- og levevilkår gennem hele livet er afgørende for at forebygge plejebehov, og der henviser til, at passende og økonomisk overkommelige boliger og lokale områder af høj kvalitet, herunder de fysiske, sociale og servicemæssige aspekter, er vigtige, da de fremmer en uafhængig tilværelse;

Y. der henviser til, at antallet af medarbejdere inden for langtidsplejesektoren ifølge Eurofound er steget med en tredjedel det seneste årti og er en vigtig sektor, ikke blot for den aldrende befolknings livskvalitet, men også for ligestillingen mellem kønnene i tre henseender: i øjeblikket ydes størstedelen af langtidsplejen af uformelle plejere, hvoraf de fleste er kvinder; de fleste arbejdstagere i sektoren er kvinder, og dette har næsten ikke ændret sig, og de fleste modtagere af pleje er kvinder, som i gennemsnit har en højere forventet levetid end mænd i alle medlemsstater (31);

Z. der henviser til, at vi står i en kritisk periode i vores historie, og at idéen om, at økonomisk vækst automatisk spreder sig til alle sektorer i samfundet, er ved at blive skudt bredt ned; der henviser til, at vi er vidner til en udtynding af middelklassen, stadig mere usikre jobforhold for og fattigdom blandt arbejdstagere med fysisk arbejde og platformsarbejdstagere og voksende polarisering med hensyn til indkomst og velstand; der henviser til, at de kulturelle og kreative sektorer og turistsektoren, herunder arrangementer og forestillinger, kulturturisme, immateriel kulturarvspraksis sammen med små og mellemstore virksomheder (SMV'er), selvstændige, lokale virksomheder og familievirksomheder, er blevet hårdt ramt økonomisk af de foranstaltninger, der har til formål at mindske spredningen af covid-19;

AA. der henviser til, at risikoen for fattigdom blandt personer i atypiske beskæftigelsesformer lader til at være steget under afmatningen, og at denne tendens er blevet forstærket under den igangværende covid-19-pandemi;

AB. der henviser til, at i modsætning til den crowding-out-hypotese, som har været fremherskende i den økonomiske tænkning i de sidste tre årtier, bør offentlige investeringer og deres crowding-in-effekter spille en central rolle i dette nye økonomiske paradigme; der henviser til, at samhørighedspolitikken som EU's vigtigste investeringspolitik til fremme af social, økonomisk og territorial udvikling har vist sig at være effektiv ved at mindske uligheder og regionale forskelle, navnlig i de fattigste regioner; der henviser til, at den sociale sammenhængskraft er en forudsætning for økonomisk vækst, jobskabelse og beskæftigelse;

AC. der henviser til, at covid-19-pandemien og -krisen har vist, at bekæmpelse af hjemløshed er et folkesundhedsmæssigt problem; der henviser til, at mindst 700 000 hjemløse i Den Europæiske Union hver aften er nødt til at sove på gaden eller i herberg, et antal, der er steget med 70 % i løbet af de sidste 10 år;

1. minder om, at Kommissionen i den årlige strategi for bæredygtig vækst 2020 og i forårs- og sommerpakken under det europæiske semester 2020 skitserede, at det europæiske semester bør bidrage til at sikre gennemførelsen af den europæiske grønne pagt, den europæiske søjle for sociale rettigheder og FN's verdensmål for bæredygtig udvikling; glæder sig over, at den europæiske søjle for sociale rettigheder nu indgår i den årlige strategi for bæredygtig vækst 2021; opfordrer indtrængende til, at retfærdighed og sociale rettigheder skal have samme betydning i en ny social og økonomisk model, der fremmer menneskers trivsel i EU; fremhæver den centrale rolle, som den sociale resultattavle spiller i det europæiske semester (32);

2. bemærker Det Europæiske Finanspolitiske Råds konklusion om, at den finanspolitiske ramme skal revideres for at begrænse kompleksiteten og tvetydigheder, yde bedre og mere permanent beskyttelse af bæredygtige vækstfremmende offentlige udgifter og fastsætte realistiske mål for gældsreduktion i medlemsstaterne, som ikke vil undergrave opadgående social konvergens; opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre, at alle medlemsstaternes socioøkonomiske, makroøkonomiske og finanspolitiske politikker bidrager til og er i fuld overensstemmelse med målsætningerne og målene i den europæiske søjle for sociale rettigheder, den europæiske grønne pagt og FN's verdensmål for bæredygtig udvikling, og at sociale og miljømæssige mål og målsætninger indføres inden for rammerne af den multilaterale overvågningsprocedure, der er omhandlet i artikel 121 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), samt i forbindelse med en forstærket procedure for makroøkonomiske ubalancer; mener, at inkluderingen af FN's verdensmål for bæredygtig udvikling og den sociale søjle i det europæiske semesters sigte vil kræve en justering af eksisterende indikatorer og skabelse af nye for at overvåge implementeringen af EU's økonomiske, miljørelaterede og sociale politikker samt sammenhængen mellem politiske mål og budgetmidler; opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at udvikle en metode til sporing af udgifter under FN's verdensmål for bæredygtig udvikling for EU-budgettet, som også kan anvendes til at vurdere investeringer i nationale genopretnings- og resiliensplaner;

3. fremhæver, at 10 år efter indførelsen af det europæiske semesters cyklus for samordning af de økonomiske politikker er beskæftigelsesmæssige og sociale ubalancer i EU, såsom segmentering af arbejdsmarkedet, lønspredning, voksende ulighed og fattigdom, navnlig børnefattigdom, ikke blevet løst, men er faktisk blevet forværret, hvilket viser, at offentlige politikker i nogle medlemsstater ikke havde tilstrækkelig indflydelse til at opbygge robuste sociale beskyttelsessystemer og et mere retfærdigt EU-arbejdsmarked, og at der er behov for stærkere politikker og koordinering på EU-plan; er overbevist om, at Europas støtte skal strække sig ud over at stille midler til rådighed; fremhæver vigtigheden af at tage ved lære af den aktuelle sundheds- og økonomiske krise og agere præventivt fremover;

4. fremhæver, at det er nødvendigt at styrke den demokratiske ansvarlighed i forbindelse med den nuværende semesterevalueringsproces; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at reformere den finansielle ramme og processen med det europæiske semester med henblik på at styrke den demokratiske ansvarlighed og inddragelsen af Europa-Parlamentet, styrke EU's og de nationale arbejdsmarkedsparters rolle og deltagelse og beskytte målene for sociale fremskridt i forbindelse med sociale velfærdssystemer og beskæftigelse af høj kvalitet i fremtidige tilpasningsprogrammer og inden for rammerne af den europæiske grønne pagt;

5. understreger, at Parlamentet bør inddrages bedre i processen med det europæiske semester, herunder de landespecifikke henstillinger; understreger den vigtige rolle, som en mere inkluderende social dialog med arbejdsmarkedets parter, civilsamfundet, ungdomsorganisationer og lokale og regionale myndigheder spiller i udformningen af det europæiske semester; understreger, at en effektiv, gennemsigtig, omfattende, resultatorienteret og resultatbaseret social sporingsmetode — der skal udvikles til genopretnings- og resiliensfaciliteten — vil forbedre det europæiske semester ved bedre at afspejle sociale, kønsrelaterede og miljømæssige udfordringer og placere dem på lige fod med finanspolitisk koordinering og ved f.eks. at lægge større vægt på aggressiv skatteplanlægning, fattigdomsbekæmpelse, ligestilling mellem kønnene, social retfærdighed, social samhørighed og opadgående konvergens;

6. mener, at processen for et bæredygtigt semester skal fokusere ligeligt på tre dimensioner: miljømæssig bæredygtighed, økonomisk bæredygtighed og social bæredygtighed; gentager, at social bæredygtighed kun kan opnås gennem nedbringelse af uligheder og fattigdom og ved at tilbyde øgede sociale og jobmæssige muligheder og fælles velstand; understreger, at social retfærdighed, anstændigt arbejde med anstændige lønninger, lige muligheder, fair mobilitet og robuste sociale velfærdssystemer er væsentlige elementer i den retfærdige overgang til et bæredygtigt og socialt EU; opfordrer Kommissionen til en nøje granskning af dimensionerne i den årlige vækstundersøgelse for at sikre, at de er fuldt på linje med artikel 3 i TEU, som angiver bæredygtig vækst som målet, som EU skal arbejde hen imod, baseret på en afbalanceret økonomisk vækst og prisstabilitet, en yderst konkurrencedygtig arbejdsmarkedsøkonomi med et mål om fuld beskæftigelse og social fremgang, et højt niveau af beskyttelse og forbedret miljøkvalitet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til sammen med Europa-Parlamentet at reagere på disse udfordringer gennem en europæisk økosocial tilgang, der kombinerer fælles økonomisk velstand, sociale fremskridt og bæredygtig udvikling;

Den sociale dimension inden for genopretnings- og resiliensfaciliteten,

7. glæder sig over vedtagelsen af genopretnings- og resiliensfaciliteten; anerkender, at genopretnings- og resiliensfaciliteten vil blive knyttet til processen med det europæiske semester; understreger, at koordineringen mellem de to processer skal være gennemsigtig og understøtte de overordnede EU-mål såsom implementeringen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, FN's verdensmål for bæredygtig udvikling, EU-strategien for ligestilling mellem kønnene, den europæiske grønne pagt og den digitale omstilling; fremhæver, at det europæiske semester, herunder principperne for den europæiske søjle for sociale rettigheder, er den ramme, der skal definere de nationale reformprioriteringer og påse deres gennemførelse; insisterer på, at reformer skal baseres på solidaritet, integration, social retfærdighed og en retfærdig fordeling af velstand med henblik på at skabe arbejdspladser af høj kvalitet og bæredygtig vækst, sikre lige muligheder og adgang til muligheder og social beskyttelse, beskytte sårbare grupper og forbedre levestandarden for alle i EU;

8. forstår, at medlemsstaterne skal medtage foranstaltninger vedrørende social og territorial samhørighed, børn og unge i deres nationale genopretningsplaner for at få adgang til fonden; bemærker, at sociale milepæle og mål hverken er defineret eksplicit eller øremærket i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten, men at Kommissionen i henhold til den vedtagne forordning bør fastsætte fælles indikatorer, der skal anvendes til rapportering om fremskridt og med henblik på overvågning og evaluering af faciliteten, samt bør fastlægge en metode til indberetning af sociale udgifter, herunder for børn og unge, under faciliteten; påpeger den særlige betydning af indikatorer vedrørende gennemførelsen af principperne for den europæiske søjle for sociale rettigheder, beskæftigelse af høj kvalitet, opadgående social konvergens, lighed og adgang til muligheder og social beskyttelse, uddannelse og færdigheder samt investeringer i adgang til og muligheder for børn og unge i forbindelse med uddannelse, sundhed, ernæring, beskæftigelse og bolig i overensstemmelse med børnegarantiens og ungdomsgarantiens målsætninger; opfordrer Kommissionen til i forbindelse med dialogen om genopretning og modstandsdygtighed at samarbejde med Europa-Parlamentet, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet om at definere disse indikatorer i overensstemmelse med dem, der er fastlagt i Europa-Parlamentets beslutning om et stærkt socialt Europa for retfærdig omstilling, med henblik på at vurdere investeringerne i og reformerne af de nationale reformprogrammer samt de foreslåede foranstaltninger til at sikre fremskridt hen imod disse mål;

9. påpeger, at medlemsstaterne vil udforme deres egne skræddersyede nationale genopretnings- og resiliensplaner på grundlag af genopretnings- og resiliensfacilitetens kriterier og tilgang med seks søjler og de investerings- og reformprioriteter, der er udpeget som led i processen med det europæiske semester, i overensstemmelse med deres nationale reformprogrammer, nationale klima- og energiplaner, planer for retfærdig omstilling, planer for gennemførelse af ungdomsgarantien og de partnerskabsaftaler og operationelle programmer, der er oprettet for EU-midler; minder om, at hver medlemsstat i sine nationale genopretnings- og resiliensplaner skal medtage en detaljeret redegørelse for, hvordan planen bidrager til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, samt hvordan den styrker skabelse af kvalitetsjob, opadgående social konvergens, investeringer i unge og børn, ligestilling mellem kønnene og lige muligheder for alle; opfordrer medlemsstaterne til også at medtage sociale mål og milepæle og præcisere det anslåede beløb for investeringer i sociale fremskridt hen imod dem; insisterer på, at nationale genopretnings- og resiliensplaner skal bidrage til opnåelse af FN's verdensmål for bæredygtig udvikling ved en gennemførelse af EU's vækststrategi, som fastsat i den europæiske grønne pagt, og ved opfyldelse af principperne for den europæiske søjle for sociale rettigheder; opfordrer medlemsstaterne til at udnytte det potentiale fuldt ud, som ligger i den generelle undtagelsesbestemmelse, til støtte for virksomheder, som er i vanskeligheder og mangler likviditet, navnlig ved at fremme adgang for SMV'er til privat og offentlig finansiering, sikre arbejdspladser, lønninger og arbejdsforhold for mennesker, der arbejder i EU, og investere i mennesker og sociale velfærdssystemer;

10. opfordrer Kommissionen til at medtage de sociale indikatorer fra den sociale resultattavle under det europæiske semester, navnlig dem, der vedrører anstændigt arbejde, social retfærdighed og lige muligheder, robuste sociale velfærdssystemer og fair mobilitet, i de fælles indikatorer, der skal anvendes i genopretnings- og resiliensfaciliteten, til rapportering om fremskridt og overvågning og evaluering af planerne, samt i metoden til rapportering om sociale investeringer, herunder for børnegarantien og ungdomsgarantien; understreger, at Europa-Parlamentet nøje vil analysere den delegerede retsakt, som Kommissionen vil fremlægge i denne sag, med henblik på at fastslå, om de sociale indikatorer, resultattavlen og den sociale metode opfylder målene, og kontrollere, at der ikke er nogen indvendinger;

11. mener, at robuste velfærdssystemer bygget på stærke økonomiske strukturer og social- og arbejdsmarkedsstrukturer hjælper medlemsstaterne til mere effektivt og på en fair og inkluderende måde at modstå kriser og hurtigere komme på fode igen; fremhæver, at de sociale velfærdssystemer medvirker til at sikre, at samfund i EU og alle, der lever i EU, har adgang til de integrerede tjenester og de økonomiske ydelser, de har brug for til at leve et anstændigt liv, og at de dækker følgende indsatsområder: social sikring, sundhed, uddannelse og kultur, boliger, beskæftigelse, retsvæsen og sociale tjenester for sårbare grupper; fremhæver endvidere, at sociale velfærdssystemer spiller en central rolle med hensyn til at opnå bæredygtig social udvikling, bekæmpe fattigdom og social udstødelse og fremme ligestilling og social retfærdighed; advarer om, at de sociale velfærdssystemer under covid-19-krisen befinder sig i en situation med pres uden fortilfælde, eftersom de ikke var udformet til at skulle dække sociale behov udløst af en sundhedsmæssig og økonomisk nødsituation; opfordrer medlemsstaterne til med EU’s støtte at styrke deres sociale velfærdssystemer, så de kan yde maksimalt og hjælpe hele befolkningen, i særdeleshed i situationer med kriser og systemiske rystelser, herunder ved at etablere mål for social investering, der står mål med ambitionsniveauet for digitale og grønne investeringer;

12. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i deres genopretningsforanstaltninger at tage fat på børns behov og træffe foranstaltninger til at sikre adgang til støtte for alle børn i de tidlige år, undervisning i nye teknologier, færdigheder og etisk og sikker brug af digitale værktøjer og muligheder for social, mental, kulturel og fysisk trivsel; opfordrer Kommissionen til at foreslå en ambitiøs strategi til bekæmpelse af fattigdom og afsætte et større budget til børnegarantien; opfordrer Kommissionen til at sikre, at den kommende børnegaranti sikrer børn lige adgang til gratis sundhedspleje, gratis uddannelse, gratis børnepasning, anstændige boliger og tilstrækkelig ernæring;

13. mener, at bæredygtige sundheds- og retfærdighedsfremmende reformer og investeringer, der er udformet i de nationale genopretnings- og resiliensplaner, skal tage hånd om de strukturelle svagheder ved de sociale ydelser og beskyttelsessystemer og styrke deres robusthed; gentager betydningen af samhørighedspolitikken, der forstås som en strategi til at fremme og støtte den »harmoniske udvikling som helhed« i medlemsstaterne og regionerne med henblik på at styrke den økonomiske og territoriale udvikling og sociale samhørighed ved at mindske forskellene inden for EU med en fokus på de fattigste regioner; påpeger, at reformerne og investeringerne vedrørende social og territorial samhørighed også bør bidrage til bekæmpelsen af fattigdom og håndtere arbejdsløsheden, hvilket kan føre til skabelse af stabile job af høj kvalitet, inklusion og integration af dårligt stillede grupper, gøre det muligt at styrke arbejdsmarkedsdialogen, den sociale infrastruktur samt social beskyttelse og sociale velfærdssystemer;

14. mener, at det er nødvendigt at fokusere alle politikker på at sikre en varig genopretning og undgå for tidligt udløb af foranstaltninger og finansielle instrumenter til støtte for virksomheder og arbejdstagere og at styrke disse, hvor og når det er nødvendigt, for at EU forbliver modstandsdygtigt; glæder sig over aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul under stabilitets- og vækstpagten, i det mindste indtil udgangen af 2021; forventer, at den vil forblive aktiveret, så længe den underliggende begrundelse for aktiveringen foreligger; insisterer på, at alle fremtidige tilpasningsprogrammer bør fokusere på bæredygtig vækst og skabelse af kvalitetsjob og være sammenhængende og ikke hindre reformer eller investeringer i de sociale fremskridt mod de sociale milepæle og mål, der er fastlagt i det europæiske semester og de nationale reformprogrammer, navnlig fremskridt mod nedbringelse af fattigdom og ulighed; påpeger, at der skal være sikkerhed for finansiel støtte gennem genopretnings- og resiliensfaciliteten, for at medlemsstaterne kan nå disse sociale del- og endemål; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre bæredygtige investeringer og støtte SMV'er og deres ansatte i overgangen til en mere digital og grønnere økonomi og genoptagelsen af den økonomiske aktivitet og til at tage passende hensyn til SMV'er ved at analysere de mulige virkninger af finanspolitiske konsolideringspolitikker for dem, da SMV'er er en af de vigtigste drivkræfter for EU's økonomi og afgørende for bæredygtig vækst;

15. mener, at rammerne for økonomisk styring skal undgå procyklikalitet, hvilket kan føre til øget fattigdom og ulighed og en afvigelse fra de sociale mål, der er aftalt i genopretnings- og resiliensfaciliteten; opfordrer til, at de potentielle sociale negative konsekvenser af deaktiveringen af den generelle undtagelsesklausul evalueres på forhånd i overensstemmelse med artikel 9 i TEUF; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i forbindelse med dialogen om genopretning og modstandsdygtighed og den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning at samarbejde med Europa-Parlamentet om at foreslå de nødvendige ændringer i økonomisk styring, som vil sikre sociale fremskridt og beskytte de mest sårbare mod at bære konsekvenserne af de fremtidige tilpasningsprogrammer;

16. anerkender, at NGEU-instrumentet er betydeligt, men beklager, at EU-budgettets begrænsede størrelse sammen med dets udgiftsdrevne karakter og dets ligevægtsprincip betyder, at dets omfordelings- og stabiliseringsfunktioner også er meget begrænsede; anerkender vigtigheden af social- og samhørighedspolitikker og ser frem til at styrke dem, hvis der opstår flere behov; understreger, at det er så meget desto vigtigere fuldt ud at udnytte alle muligheder under FFR), NGEU og ordningen for egne indtægter til at støtte en inkluderende national genopretning, social retfærdighed og miljømæssig, økonomisk, social og inkluderende modstandsdygtighed og at sætte skub i sociale politiker og investeringer, samtidig med at man styrker EU-budgettet med en bredere portefølje af egne midler;

17. mener, at NGEU, FFR og EU-budgettet skal øremærke investeringer til sociale mål og navnlig sociale fremskridt som fastsat i artikel 3 i TEU og artikel 9 i TEUF, der matcher ambitionsniveauet for investeringer på de grønne og digitale områder, og mener, at nedbringelse af fattigdom og ulighed også bør være en tværgående overvejelse i alle beslutninger om udgifter; mener, at det kan være nødvendigt at styrke omfordelings- og stabiliseringsfunktionerne i EU-budgettet for at opnå en stærk og inklusiv genopretning; opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at udnytte alle muligheder under FFR, NGEU og ordningen for egne indtægter til at støtte sociale mål og social retfærdighed i deres nationale genopretning for at styrke de sociale ambitioner i både FFR og genopretnings- og resiliensfaciliteten; opfordrer medlemsstaterne til at fremskynde gennemførelsen af EU-programmer og -midler i henhold til FFR for 2014-2020 og til hurtigst muligt at ratificere afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 og understreger, at gennemførelsen af køreplanen for indførelse af nye egne indtægter vil være afgørende for at tilbagebetale de penge, der er brugt under EU's genopretningsinstrument uden en urimelig mindskelse af EU's udgifter eller investeringer i beskæftigelses- og socialpolitikker under FFR for 2021-2027;

18. glæder sig over, at de komponenter, der henviser til de specifikke aktiviteter inden for uddannelses-, kultur-, sports- og mediesektoren i genopretnings- og resiliensfaciliteten, er medtaget i det europæiske semester; opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge medlemsstaternes statusrapporter om gennemførelsen af de nationale reformprogrammer inden for rammerne af det europæiske semester for at kontrollere, i hvilket omfang genopretnings- og resiliensfacilitetens mål er blevet opfyldt;

19. understreger, at den årlige strategi for bæredygtig vækst 2021 nævner opfyldelse af EU's mål om konkurrencedygtig bæredygtighed, men at dette begreb ikke er defineret som et mål i EU-traktaterne eller indgår i FN's verdensmål for bæredygtig udvikling; opfordrer derfor Kommissionen til at levere på de mål, som er defineret i artikel 3 i TEU og artikel 8 til 11 i TEUF, samt være mere præcis i definitionen af modstandsdygtighed forstået ud over evnen til ikke blot at kunne modstå og klare en udfordring, men også til at omstille sig på bæredygtig, retfærdig og demokratisk vis ( 33 )

20. fremhæver, at sociale fremskridt er et af EU's mål som fastsat i artikel 3, stk. 3, i TEU; bemærker, at FFR-aftalen skal tage højde for de alvorlige sociale konsekvenser af covid-19-pandemien på ordentlig vis og behovet for et stærkt modsvar i form af investeringer for at undgå en endnu større stigning i arbejdsløsheden, fattigdommen og den sociale eksklusion, således at det sikres, at ingen lades i stikken; understreger behovet for at gøre sociale fremskridt til en investeringsprioritet sammen med den grønne og digitale omstilling for at beskytte alle i vores samfund, navnlig de mest sårbare mennesker, mod de negative konsekvenser af den nuværende krise og afbøde stigningen i uligheder; minder om, at Kommissionen anslår, at der er behov for 192 mia. EUR i social infrastruktur, idet sundheds- og langtidspleje tegner sig for 62 % (57 mia. EUR til økonomisk overkommelige boliger, 70 mia. EUR til sundhed, 50 mia. EUR til langtidspleje og 15 mia. EUR til uddannelse og livslang læring) ( 34 ) ; gentager betydningen af projekter, der skaber positive sociale virkninger og fremmer social inklusion; minder om, at planer om sociale fremskridt skal indgå i de nationale genopretnings- og resiliensplaner, der beskriver gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder og sociale investeringer for at mindske investeringskløften i de sociale infrastrukturer; understreger Europa-Parlamentets rolle som medlovgiver og opfordrer til, at der tages hensyn til dets bidrag for at sikre demokratisk overvågning i genopretnings- og resiliensplanerne; opfordrer medlemsstaterne til at indføre mekanismer i deres planer, der kan sikre en dialog med arbejdsmarkedets parter på regionalt plan;

21. opfordrer medlemsstaterne til at øge deres bruttonationalprodukttildelinger til uddannelse og til i deres nationale genopretnings- og resiliensplaner at medtage ambitiøse investeringer for alle uddannelsesniveauer, herunder erhvervsuddannelse, opkvalificering og omskoling, som en forudsætning for en økonomisk genopretning, der fremmer social samhørighed og håndterer uligheder;

Den sociale dimension

22. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til aktivt at tackle den digitale kløft ved adgang til offentlig service, hvor mange af tilbuddene er blevet digitaliseret under covid-19-pandemien, ved at sikre EU-støtte, herunder økonomisk støtte, til social innovation på lokalt plan for at give nemmere adgang til offentlig service, herunder kapacitetsopbygning og opskalering af innovative nedefra-og-op-initiativer til e-inddragelse og digital kompetence, for at sikre, at alle i EU har adgang til tilgængelige og brugervenlige kvalitetstilbud af almen interesse; understreger betydningen af yderligere at forbedre digitale færdigheder og fremme virksomheders og offentlige forvaltningers digitale omstilling; understreger, at digitaliseringen af offentlige ydelser kan bidrage til at fremme en fair mobilitet for arbejdstagere, navnlig hvad angår koordineringen af de sociale sikringsordninger, og opfordrer medlemsstaterne til at forpligte sig til denne digitalisering; understreger, at medlemsstaterne også bør fokusere på innovation og investeringer i forbedret konnektivitet og infrastruktur for husholdninger i byer og landdistrikter og langs større transportkorridorer;

23. opfordrer medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at styrke deres digitale infrastruktur, deres konnektivitet og de undervisningsmetoder, der anvendes i deres skoler, universiteter og læringscentre, og til at fremskynde reformer til gennemførelse af den digitale omstilling og dermed sikre, at alle i EU kan drage fordel heraf, og til at gøre en særlig indsats for at sikre, at onlineundervisning er tilgængelig for alle; minder i denne forbindelse om behovet for på passende vis at uddanne lærere, undervisere og forældre, som alle spiller en afgørende rolle i den digitale omstilling, navnlig med hensyn til nye formater såsom fjernundervisning og blandet læring; påpeger behovet for en grundig vurdering af virkningerne af overvurdering af den digitale verden og opfordrer til foranstaltninger, der fremmer en bedre forståelse af de risici, som digitale teknologier udgør, og som navnlig kan berøre børn og unge; understreger, at adgangen til digital uddannelse og onlineundervisning på lang sigt ikke skal være tænkt som en erstatning, men snarere som et supplement til den direkte interaktion mellem lærere og lærende, da det kun er personlig læring, der effektivt kan sikre tilegnelsen af samarbejdsevner og sociale færdigheder;

24. understreger behovet for, at Kommissionen og medlemsstaterne indsamler bedre og mere harmoniserede data om antallet af hjemløse i EU, da dette er grundlaget for en effektiv offentlig politik;

25. understreger, at investeringer i sociale rettigheder er afgørende i lighed med mainstreamingen af de principper, der er nedfældet i den europæiske søjle for sociale rettigheder, under behørig hensyntagen til forskellige socioøkonomiske miljøer og de nationale systemers forskellighed, herunder arbejdsmarkedets parters rolle;

26. er bekymret for de store tab af skatteprovenu, der ikke indsamles på grund af omfattende skatteundgåelse; opfordrer Rådet til at fremskynde forhandlingerne om lovgivning vedrørende offentlig, landeopdelt indberetning og fælles konsolideret selskabsskattegrundlag og til at revidere både kriterierne for Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen for erhvervsbeskatning og for EU-listen over ikkesamarbejdsvillige skattejurisdiktioner;

27. opfordrer Kommissionen og Rådet til at gøre deres yderste for at bekæmpe skatteunddragelse og skatteundgåelse og til effektivt at imødegå den skadelige skattepraksis, som nogle medlemsstater indfører;

28. beklager, at den måde, hvorpå data fremlægges i den fælles beskæftigelsesrapport, ikke er klar, og at dataene ofte er utilstrækkelige eller vanskeligt sammenlignelige med hensyn til lønudvikling, produktivitet, kapitalgevinster og overskud, tilskud og skattelettelser for virksomheder og skattekilen i forbindelse med arbejde og kapital; advarer om, at multifaktorproduktiviteten ikke bliver målt; opfordrer medlemsstaterne til at medtage ligestillingsindekset som et af det europæiske semesters værktøjer og til at analysere strukturreformerne ud fra et kønsperspektiv; minder om, at der er behov for bedre indsamling, overvågning og anvendelse af eksisterende og nye former for data og dokumentation for at forstå nye krav, adfærd og reaktioner; er bekymret over manglen på henvisninger til bekæmpelse af forskelsbehandling og racisme og til at sikre lige muligheder og et værdigt liv for alle grupper, herunder børn i forbindelse med deres adgang til uddannelse; opfordrer Kommissionen til at styrke gennemførelsen af lovgivning, politikker og praksis mod forskelsbehandling med henblik på effektivt at modvirke forskelsbehandling af alle årsager, herunder sintifjendtlighed, og bevare social, mental, kulturel og fysisk trivsel i genopretningsforanstaltningerne;

29. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle en bæredygtig kvalitetsbeskæftigelsespakke, der tager hensyn til forskellige former for national praksis og arbejdsmarkedsparternes og de kollektive overenskomstforhandlingers rolle, herunder lovgivningsmæssige initiativer, der ikke kun har til formål at forbedre lønningerne, men også at sikre anstændige arbejdsvilkår for alle, med særligt fokus på telearbejde, retten til at afbryde forbindelsen, balancen mellem arbejdsliv og privatliv, mental trivsel på arbejdspladsen, forældre- og omsorgsorlov, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, rettigheder for platformsarbejdere, sikring af kvalitetsjob til væsentlige arbejdstagere og styrkelse af demokratiet på arbejdspladsen og arbejdsmarkedets parters rolle og kollektive forhandlinger; understreger, at skabelse af beskæftigelse af høj kvalitet er et af målene i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten, og at dette bør ske gennem en omfattende pakke af reformer og investeringer samt foranstaltninger, der sikrer stabile kontrakter, anstændige lønninger, dækning via kollektive overenskomstforhandlinger og social mindstebeskyttelse, herunder anstændige pensioner over fattigdomsgrænsen; opfordrer Kommissionen til at inkludere disse indikatorer i vejledningerne til evaluering af socialt fremskridt i de nationale genopretnings- og resiliensplaner; påpeger, at arbejdsmarkedsreformer inden for rammerne af de nationale genopretnings- og resiliensplaner skal være i overensstemmelse med opnåelsen af disse mål;

30. bemærker, at makroøkonomiske politikker, der sikrer et højt beskæftigelsesniveau samt retfærdig beskatning, er afgørende for bæredygtigheden af vores nationale pensionssystemer i en demografisk sammenhæng med en aldrende befolkning i medlemsstaterne; understreger behovet for yderligere at støtte arbejdstagere og virksomheder, da medlemsstaterne fortsat stræber efter makroøkonomisk stabilitet i kølvandet på covid-19-krisen; efterlyser en koordineret tilgang på EU-plan for at undgå usund konkurrence om arbejdskraftomkostninger og øge den opadgående sociale konvergens for alle;

31. understreger, at dialogen mellem arbejdsmarkedets parter og kollektive overenskomstforhandlinger er centrale redskaber, der hjælper arbejdsgiverne og fagforeningerne med at fastlægge rimelige løn- og arbejdsvilkår, og at stærke kollektive lønforhandlingsordninger øger medlemsstaternes modstandsdygtighed i økonomiske krisetider; er overbevist om, at et demokratisk, modstandsdygtigt og socialt retfærdigt opsving bør være grundlagt på dialog mellem arbejdsmarkedets parter, herunder kollektive overenskomstforhandlinger; gentager sit synspunkt om, at medlemsstaterne bør træffe foranstaltninger til at fremme en høj organisationsprocent og vende nedgangen i dækning via kollektive overenskomstforhandlinger; understreger betydningen af at sikre, at arbejdstagerne i EU beskyttes af passende mindstelønninger, ved lov eller ved kollektive overenskomster, der giver mulighed for et anstændigt liv, uanset hvor de arbejder; glæder sig i denne forbindelse over Kommissionens forslag til direktiv om passende mindstelønninger i EU, der har til formål at øge dækningen via kollektive overenskomstforhandlinger og sikre, at arbejdstagere i EU beskyttes af mindstelønninger, som er fastsat på et passende niveau;

32. opfordrer medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til at fremme effektiv adgang til sociale beskyttelsessystemer for at sikre passende social mindstebeskyttelse for alle arbejdstagere (navnlig sårbare arbejdstagere såsom arbejdstagere i atypiske former for arbejde, selvstændige, migranter og handicappede), navnlig ved at følge Rådets henstilling af 8. november 2019 om adgang til social beskyttelse for arbejdstagere og selvstændige ( 35 ) ; bifalder endnu en gang vedtagelsen af denne henstilling som en første indsats, og glæder sig over Kommissionens vilje til at styrke de sociale beskyttelsessystemer i EU, men peger på, at der er behov for at gøre universal adgang til social beskyttelse reel, navnlig i den nuværende vanskelige situation; opfordrer medlemsstaterne til at udvikle og styrke incitamenterne til at øge beskæftigelsesmulighederne for ældre arbejdstagere og samtidig sikre pensionssystemernes tilstrækkelighed og bæredygtighed;

33. opfordrer Kommissionen til at prioritere offentliggørelsen af sin strategi om rettighederne for personer med handicap og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at huske på og arbejde for at kompensere de uforholdsmæssigt negative virkninger, som foranstaltninger, der er vedtaget i forbindelse med pandemien, har på udsatte grupper;

34. minder om, at covid-19-krisen har sat medlemsstaternes offentlige sundhedssystemer under et hidtil uset pres, hvilket understreger, at det er vigtigt med tilstrækkelig finansiering, navnlig ved at gøre bedst mulig brug af genopretnings- og resiliensfaciliteten til at styrke kriseberedskabskapaciteten og styrke den sociale og institutionelle modstandsdygtighed samt kapaciteten, tilgængeligheden, effektiviteten og kvaliteten af folkesundheden og tilstrækkeligt bemandede sundhedssystemer, herunder for at fremskynde en koordineret distribution og rettidig adgang til vacciner for alle medlemsstater og for alle mennesker; glæder sig i denne forbindelse over opbygningen af en stærk EU-sundhedsunion; opfordrer medlemsstaterne til at sikre lige og universel adgang til sundhedsydelser af høj kvalitet, herunder forebyggende sundhedspleje, langtidspleje og sundhedsfremme, med særligt fokus på ældrepleje af høj kvalitet, navnlig ved at foretage målrettede investeringer på området og sætte en stopper for usikre ansættelsesforhold og misbrug af midlertidigt arbejde i sundhedssektoren;

35. understreger, at bekæmpelse af pandemien er en forudsætning for den sociale og økonomiske genopretning og for effektiviteten af genopretningsindsatsen; glæder sig over udviklingen af covid-19-vacciner, men er meget bekymret over de alvorlige tilfælde af manglende overholdelse af produktions- og leveringsplaner; opfordrer til, at covid-19-vacciner i praksis behandles som offentlige goder, der garanteres alle; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at overvinde de hindringer og begrænsninger, der følger af patenter og intellektuelle ejendomsrettigheder, for at sikre en omfattende produktion af vacciner og rettidig distribution heraf til alle lande og til alle mennesker;

36. minder om, at forskellen i beskæftigelsesfrekvens, den kønsbestemte lønforskel og den kønsbestemte pensionsforskel fortsat er ekstremt høj; understreger, at processen med det europæiske semester og genopretnings- og resiliensfaciliteten bør bidrage til at tackle disse udfordringer; opfordrer til at styrke ligestillingen mellem kønnene gennem integrering af kønsaspektet og til, at Kommissionen fremskynder indførelsen af en effektiv, gennemsigtig, omfattende, resultatorienteret og resultatbaseret metode for alle EU-programmer; glæder sig over, at Kommissionen har til hensigt at indføre bindende foranstaltninger for løngennemsigtighed, herunder et ligelønsindeks med sigte på mænd og kvinder; opfordrer indtrængende til en hurtig vedtagelse af disse foranstaltninger for at undgå yderligere kønsbaserede uligheder; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at støtte iværksætterånden blandt kvinder og lette adgangen til finansiering for dem; opfordrer medlemsstaterne til at genåbne forhandlingerne i Rådet om direktivet om kvinder i bestyrelser;

37. opfordrer Kommissionen til at udvide de landespecifikke henstillinger til i fremtiden at inkludere resultaterne, hvad angår inddragelsen af arbejdsmarkedets parter i forbindelse med lønfastsættelsesmekanismer og effektiviteten af deres inddragelse;

38. understreger, at en rettidig, effektiv og retfærdig gennemførelse af EU's dagsorden for færdigheder er afgørende for at fremme sundhedssystemer og tackle manglen på færdigheder inden for nye arbejdsområder; advarer imidlertid om, at en dagsorden for færdigheder ikke er nok til at tackle den stigende usikkerhed og fattigdom blandt personer i arbejde på EU's arbejdsmarked; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at der udvikles prismæssigt overkommelige og inklusive færdigheder og erhvervsuddannelse af høj kvalitet gennem opnåelse og gensidig anerkendelse af kvalifikationer og anerkendelse og validering af kompetencer, læringsresultater og eksamensbeviser på alle uddannelsesniveauer samt ikke-formel læring med skræddersyet støtte og aktiv opsøgende arbejde, navnlig for de mest marginaliserede grupper i samfundet, således at stereotyper undgås; understreger behovet for at sikre praksisser inden for livslang læring i hele EU, da det vil vise sig at være et afgørende element for omstillingen til en digital, grøn, konkurrencedygtig og robust EU-økonomi;

39. minder om vigtigheden af EU's programmer såsom ungdomsgarantien, der nyligt er blevet styrket; opfordrer medlemsstaterne til hurtigt at gennemføre dette program i tæt overensstemmelse med EU-fonde såsom Den Europæiske Socialfond Plus for at tage hånd om situationen for de unge, der hverken er i beskæftigelse eller under uddannelse, med særlig sigte på dem, der bor i landdistrikter og regioner med naturbetingede eller demografiske begrænsninger for deres arbejdsmarkeder, med henblik på at sikre, at alle unge under 30 år modtager et kvalitetstilbud om beskæftigelse, videreuddannelse eller erhvervsuddannelse, er i stand til at udvikle de færdigheder, der er nødvendige for beskæftigelsesmuligheder i en lang række sektorer, eller tilbydes en betalt praktikplads eller et betalt praktikophold inden for fire måneder efter, at de bliver arbejdsløse eller stopper med en formel uddannelse;

40. opfordrer medlemsstaterne til midlertidigt at tilpasse EU's skoleordning for frugt, grøntsager og mælk til de nedlukkede skoler, når lukninger er nødvendige for at bekæmpe pandemien, for at sikre bevarelsen af sunde spisevaner hos europæiske børn i denne periode og forebygge fejlernæring blandt dem i risiko for fattigdom og social udstødelse og også til støtte for de lokale producenter;

41. fremhæver vigtigheden af horisontal koordinering mellem EU-programmer og nationale foranstaltninger for social retfærdighed og ligestilling, social udvikling, bekæmpelse af risikoen for fattigdom og social udstødelse, herunder børnefattigdom og fattigdom blandt personer i arbejde, og forebyggelse af, at der opstår mangel på kvalificeret arbejdskraft og indkomstforskelle; påpeger, at Den Europæiske Socialfond er et rigtig godt eksempel på ovennævnte horisontale koordinering; understreger dog samtidig kraftigt, at de sociale og beskæftigelsesmæssige konsekvenser bør tages i betragtning på tværs af alle udgiftsprogrammer;

42. understreger, at EU-budgettets bagstopper, dets låntagnings- og långivningsfunktioner, og navnlig EU-instrumentet for midlertidig støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation (SURE-ordningen), er perfekte eksempler på, hvordan EU-budgettets kreditkapacitet og omdømme kan anvendes til at støtte medlemsstaternes foranstaltninger i overensstemmelse med EU's prioriteter, navnlig under de ekstraordinære omstændigheder, der er blevet skabt af en sundhedskrise og økonomisk krise, der er uden fortilfælde i EU's historie;

43. opfordrer til bedre koordinering mellem de miljømæssige, økonomiske og sociale politikker og mellem de forskellige genopretningsfonde og strukturfonde med henblik på at forbedre synergierne og øge de sociale investeringsressourcer, herunder dem, der er rettet mod krisens akuthjælpere, såsom vigtige arbejdstagere, idet princippet om, at ingen lades i stikken, forankres; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at inkludere alle relevante nationale, regionale og lokale myndigheder på deres passende niveauer i udformningen og gennemførelsen af indsatser relateret til det europæiske semester, navnlig på sundhedsområdet og det sociale område, som ofte ikke er en del af økonomiske og finanspolitiske overvejelser;

44. bifalder medtagelsen af prismæssigt overkommelige boliger i det europæiske semester; opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag til en EU-ramme for nationale strategier for hjemløshed og opfordrer endvidere medlemsstaterne til først at vedtage princippet om bolig frem for alt, som bidrager væsentligt til at nedbringe antallet af hjemløse, prioritere tilvejebringelse af permanente boliger til hjemløse, foreslå metoder til at bekæmpe energifattigdom, stoppe tvangsudsættelser og standse kriminaliseringen af hjemløshed; understreger desuden behovet for at indsamle bedre og mere harmoniserede data om hjemløse i EU; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremsætte specifikke forslag til hensigtsmæssig behandling af problemet med energifattigdom i forbindelse med den europæiske grønne pagt;

45. opfordrer Kommissionen til at fremlægge et instrument til afbødning af virkningerne af asymmetriske chok, nemlig et instrument med langsigtet effektivitet, som f.eks. en hensigtsmæssig og smidig (gen-)forsikringsordning for arbejdsløshedsforsikring, der kan bakke op om nationale ordninger, når dele af Unionen oplever midlertidige økonomiske chok; understreger den altafgørende vigtighed af at støtte investeringer og adgang til finansiering i EU for at hjælpe SMV'er med solvensproblemer, skabe arbejdspladser i strategiske sektorer og fremme territorial, økonomisk og social samhørighed inden for EU; fremhæver, at den nye Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for afskedigede arbejdstagere kan mobiliseres for at afbøde covid-19-krisens konsekvenser for beskæftigelsen; opfordrer derfor medlemsstaterne til hurtigt at forelægge Kommissionen ansøgninger om midler til støtte for arbejdstagere i EU, der har mistet deres job som følge af covid-19, til deres omskoling og reintegration på arbejdsmarkedet;

46. glæder sig over, at Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen også bruges til at sætte ind over for denne pandemi og støtte EU's virksomheders behov for omstrukturering; bemærker, at grænsen for antallet af afskedigelser for adgang til fonden er sat ned til mindst 200, og at dette EU-redskab kan hjælpe med at finansiere personligt udformede støtteforanstaltninger såsom skræddersyede undervisningsforløb og omskoling- og opkvalificeringsprogrammer; opfordrer de involverede EU-institutioner til at være fleksible og hurtigt analysere aktiveringsanmodningerne og til dermed at sikre, at den tid, det tager at mobilisere pengene, reduceres til et minimum;

47. understreger, at fænomenet hjerneflugt gør de økonomiske skel og forskellene i social udvikling inden for EU dybere; opfordrer Kommissionen til at vurdere fænomenet hjerneflugt i visse regioner og sektorer og foreslå støtteforanstaltninger, hvor det er nødvendigt, samt støtte mobile arbejdstagere ved at sikre arbejdstagernes frie bevægelighed uden restriktioner og styrke mulighederne for overførsel af rettigheder; opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag til et digitalt europæisk socialsikringsnummer;

48. bemærker behovet for at yde specifik støtte til mediesektoren, som spiller en central rolle i vores demokratier, på en måde, der respekterer og fremmer mediefrihed og -pluralisme på et tidspunkt, hvor onlinemiljøet i stigende grad domineres af nogle få store aktører med øget markedsstyrke og mobile skattegrundlag, hvilket undertiden hæmmer mange mindre virksomheder i EU i at starte og opskalere i hele det indre marked, som fremhævet i Kommissionens meddelelse om EU's årlige strategi for bæredygtig vækst 2021 ( 36 ) ; henleder medlemsstaternes opmærksomhed på de specifikke foranstaltninger, der er fastsat i Kommissionens handlingsplan for mediesektoren, som blev offentliggjort den 3. december 2020, for at hjælpe radio- og tv-sektoren, nyhedsbranchen og biografsektoren med at komme sig over et stort tab af reklameindtægter som følge af den nedlukning, som pandemien har medført, og sætte skub i deres produktion og distribution af digitalt indhold;

49. påpeger, at retfærdighedsbetingelser for virksomheder, som ønsker at få adgang til offentlige midler og støtte, bør overvejes med henblik på at undgå, at denne støtte går til virksomheder i jurisdiktioner omhandlet i bilag I til Rådets konklusioner om den reviderede EU-liste over ikkesamarbejdsvillige skattejurisdiktioner ( 37 ) , og påpeger, at betingelserne ikke bør undergrave kollektive forhandlinger, arbejdstageres deltagelse eller medbestemmelse i virksomhedens beslutningstagningsprocesser i overensstemmelse med national lovgivning og praksis, og bør betinges af fastholdelse af samme niveauer af arbejds- og ansættelsesforhold og -rettigheder, herunder beskyttelse mod afskedigelser og reducerede lønninger, uden at der udbetales bonusser eller dividender til henholdsvis ledere eller aktionærer;

50. understreger, at vurderingen af retsstatsprincippet og retsvæsenets effektivitet derfor fortsat bør medtages i det europæiske semester;

o

o o

51. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

(1) EUT C 242 af 10.7.2018, s. 24.

(2) EUT C 356 af 4.10.2018, s. 89.

(3) Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0194.

(4) Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0180.

(5) EUT C 429 af 11.12.2020, s. 159.

(6) EUT C 364 af 28.10.2020, s. 124.

(7) EUT C 97 af 24.3.2020, s. 32.

(8) EUT L 188 af 12.7.2019, s. 79.

(9) EUT C 76 af 28.2.2018, s. 93.

(10) EUT C 440 af 6.12.2018, s. 37.

(11) EUT C 363 af 28.10.2020, s. 80.

(12) EUT C 433 af 23.12.2019, s. 9.

(13) Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0371.

(14) Eurostats foreløbige flashestimat af 2. februar 2021: https://ec.europa.eu/eurostat/documents/portlet_file_entry/2995521/2-02022021-AP-DA.pdf/0e84de9c-0462-6868-df3e-dbacaad9f49f

(15) Rådets afgørelse 2020/2053/EU, Euratom af 14. december 2020 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter og om ophævelse af afgørelse 2014/335/EU, Euratom (EUT L 424 af 15.12.2020, s. 1).

(16) Rådets notat af 16. oktober 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et EU-handlingsprogram for sundhed for perioden 2021-2027 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 282/2014 (»EU4Health-programmet«) og Europa-Parlamentets beslutning af 10. juli 2020 om EU's folkesundhedsstrategi efter covid-19 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0205).

(17) Kommissionens forslag af 18. november 2020 til en fælles rapport om beskæftigelsen fra Kommissionen og Rådet (COM(2020)0744).

(18) Eurostat, Over 20 % of EU population at risk of poverty or social exclusion in 2019, Europa-Kommissionen, Luxembourg, 2020.

(19) Eurofound, COVID-19: Some implications for employment and working life, Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg, 2021 (kommende).

(20) J. Hurley, COVID-19: A tale of two service sectors, Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg, 2021.

(21) Eurofound, Living, working and COVID-19, Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg, 2020, s. 9.

(22) Eurostat, 1 in 10 employed persons at risk of poverty in 2018, Europa-Kommissionen, Luxembourg, 2020, https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/DDN-20200131-2

(23) Det Rådgivende Udvalg for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder, udtalelse om Intersectionality in Gender Equality Laws, Policies and Practices, Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder, Vilnius, 2020.

(24) Eurofound, Women and labour market equality: Has COVID-19 rolled back recent gains? Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg, 2020.

(25) Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, Coronavirus pandemic in the EU — fundamental rights implications: focus on social rights", Bulletin 6, Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg, 2020.

(26) Eurofound, Upward convergence in the EU: Concepts, measurements and indicators, Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg, 2018.

(27) Europa-Kommissionen, Labour market and wage developments in Europe defy economic slowdown, Europa-Kommissionen, Bruxelles, 2019.

(28) EuroHealthNet, Recovering from the COVID-19 pandemic and ensuring health equity — The role of the European Semester, EuroHealthNet, Bruxelles, 2020.

(29) Eurostat, People at risk of poverty or social exclusion, Europa-Kommissionen, Luxembourg, https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/t2020_50/default/table?lang=en

(30) Kommende rapporter: Eurofound, COVID-19: Some implications for employment and working life, Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg, 2021, Eurofound, Eurofound, Involvement of social partner in policy making during COVID-19, Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg, 2021.

(31) Eurofound, Long-term care workforce: employment and working conditions, Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg, 2021,

(32) Indikatorer på det sociale område. Eurostat 2020 https://ec.europa.eu/eurostat/web/european-pillar-of-social-rights/indicators/social-scoreboard-indicators

(33) Kommissionens meddelelse af 9. september 2020 med titlen »Strategisk fremsynsrapport 2020 — Med kurs mod et mere modstandsdygtigt Europa« (COM(2020)0493).

(34) Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 27. maj 2020 med titlen »Identifying Europe’s recovery needs« (SWD(2020)0098).

(35) EUT C 387 af 15.11.2019, s. 1.

(36) Kommissionens meddelelse af 17. september 2020: »Årlig strategi for bæredygtig vækst 2021« (COM(2020)0575),

(37) EUT C 64 af 27.2.2020, s. 8.