(5)Den generelle undtagelsesklausul har været aktiveret siden marts 2020. I sin meddelelse af 3. marts 2021 indtog Kommissionen den holdning, at beslutningen om, hvorvidt den generelle undtagelsesklausul skal deaktiveres eller fortsat skal anvendes, bør træffes som led i en overordnet vurdering af økonomiens tilstand med niveauet for den økonomiske aktivitet i Unionen eller i euroområdet sammenlignet med niveauet før krisen (ultimo 2019) som det bærende kvantitative kriterie. Den øgede usikkerhed og de alvorlige nedadrettede risici for de økonomiske udsigter som følge af krig i Europa samt de hidtil usete stigninger i energipriserne og de vedvarende forstyrrelser af forsyningskæderne berettiger, at stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul fortsat er aktiveret i hele 2023.

(4)Under hensyntagen til en økonomisk og geopolitisk situation i hastig udvikling genoptages den brede samordning af den økonomiske politik og beskæftigelsespolitikken inden for det europæiske semester i 2022, idet forløbet også tilpasses gennemførelseskravene i forbindelse med genopretnings- og resiliensfaciliteten som skitseret i den årlige undersøgelse af bæredygtig vækst 2022. Gennemførelsen af de vedtagne genopretnings- og resiliensplaner spiller en vigtig rolle for opfyldelsen af målene for samordning af den økonomiske politik under det europæiske semester, eftersom planerne indeholder foranstaltninger til at håndtere alle eller en betydelig del af de relevante landespecifikke henstillinger, der blev udstedt i forbindelse med semesterforløbet i 2019 og 2020. De landespecifikke henstillinger fra 2019 og 2020 er fortsat yderst relevante for genopretnings- og resiliensplaner, der er blevet revideret, ajourført eller ændret i henhold til artikel 14, 18 og 21 i forordning (EU) 2021/241, hvilket gælder for alle landespecifikke henstillinger, der blev udstedt før datoen for den modificerede plan.

(3)Ruslands invasion af Ukraine i kølvandet på den globale pandemi har ændret den geopolitiske og økonomiske situation betydeligt. Invasionens indvirkning på medlemsstaternes økonomier har bl.a. kunnet mærkes gennem højere energi- og fødevarepriser og svagere vækstudsigter. De højere energipriser presser især de mest sårbare husholdninger, som er ramt eller risikerer at blive ramt af energifattigdom. EU oplever også en hidtil uset tilstrømning af personer, der flygter fra Ukraine. I den forbindelse blev direktivet om midlertidig beskyttelse den 4. marts 2022 taget i brug for første gang med henblik på at give fordrevne personer fra Ukraine ret til lovligt ophold i EU samt adgang til uddannelse, arbejdsmarkedet, sundhedsydelser, bolig og sociale sikringsordninger. Der er stillet ekstraordinær støtte til rådighed for Ungarn gennem initiativet om samhørighedsaktionen for flygtninge i Europa (CARE) og mulighed for yderligere forfinansiering gennem programmet om genopretningsbistand til samhørighed og til områder i Europa (REACT-EU) med henblik på hurtigt at imødekomme behovet for at modtage og integrere personer, der flygter fra Ukraine.

(2)Den 24. november 2021 vedtog Kommissionen den årlige undersøgelse af bæredygtig vækst, som markerede starten på det europæiske semester 2022 for samordning af de økonomiske politikker. Den tog behørigt hensyn til bekræftelsen på det sociale topmøde i Porto i maj 2021 af det fælles tilsagn om at fortsætte gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, som blev proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 17. november 2017. Det Europæiske Råd godkendte prioriteterne i den årlige undersøgelse af bæredygtig vækst 2022 den 25. marts 2022. Den 24. november 2021 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 ligeledes rapporten om varslingsmekanismen, hvori Ungarn ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse. Samme dato vedtog Kommissionen forslaget til den fælles rapport om beskæftigelsen 2022, der indeholder en analyse af gennemførelsen af retningslinjerne for beskæftigelsen og principperne for den europæiske søjle for sociale rettigheder, og som blev vedtaget af Rådet den 14. marts 2022.

(1)Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten trådte i kraft den 19. februar 2021. Genopretnings- og resiliensfaciliteten yder finansiel støtte til gennemførelse af reformer og investeringer og bidrager således med en finanseffekt finansieret af Unionen. Den bidrager til den økonomiske genopretning og til gennemførelsen af bæredygtige og vækstfremmende reformer og investeringer, navnlig til fremme af den grønne og den digitale omstilling, og vil samtidig styrke modstandsdygtigheden og den potentielle vækst i medlemsstaternes økonomier. Den hjælper også med at skabe mere holdbare offentlige finanser og styrke væksten og jobskabelsen på mellemlang og lang sigt. Det maksimale finansielle bidrag for hver medlemsstat inden for rammerne af genopretnings- og resiliensfaciliteten blev i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2021/241 ajourført den [XX] juni 2022.

(6)Ifølge den fremgangsmåde, der følges i Rådets udtalelse af 18. juni 2021 om konvergensprogrammet 2021, bestemmes den finanspolitiske kurs i øjeblikket bedst ud fra ændringen i primære udgifter (ekskl. diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden), idet der ses bort fra kriserelaterede midlertidige nødforanstaltninger i forbindelse med covid-19, mens udgifter finansieret med ikketilbagebetalingspligtig støtte (tilskud) fra genopretnings- og resiliensfaciliteten og andre EU-midler medtages, i forhold til den potentielle vækst på mellemlang sigt. I forbindelse med undersøgelsen af, om den nationale finanspolitik er forsvarlig, og om sammensætningen heraf bidrager til en bæredygtig genopretning i overensstemmelse med den grønne og den digitale omstilling, lægges der foruden den overordnede finanspolitiske kurs også vægt på udviklingen i de nationalt finansierede primære løbende udgifter (ekskl. diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden og kriserelaterede midlertidige nødforanstaltninger i forbindelse med covid-19) samt i investeringerne.

(7)Den 2. marts 2022 vedtog Kommissionen en meddelelse, som udstikker overordnede finanspolitiske retningslinjer for 2023 med henblik på at hjælpe medlemsstaterne med at forberede deres stabilitets- og konvergensprogrammer og dermed styrke den politiske samordning. På grundlag af de makroøkonomiske udsigter i vinterprognosen 2022 bemærkede Kommissionen, at det forekommer hensigtsmæssigt at gå fra en samlet set understøttende finanspolitisk kurs i 2020-2022 til en overvejende neutral samlet finanspolitisk kurs i 2023, samtidig med at der udvises parathed til at reagere på udviklingen i den økonomiske situation. Kommissionen meddelte, at de finanspolitiske henstillinger for 2023 fortsat bør differentieres mellem medlemsstaterne under hensyntagen til eventuelle afsmittende virkninger mellem landene. Kommissionen opfordrede medlemsstaterne til at følge disse retningslinjer i deres stabilitets- og konvergensprogrammer. Kommissionen forpligtede sig til at følge den økonomiske udvikling nøje og tilpasse sine politiske retningslinjer efter behov og senest i forbindelse med forårspakken under det europæiske semester i slutningen af maj 2022.

(8)For så vidt angår de finanspolitiske retningslinjer, som blev udstukket den 2. marts 2022, tager de finanspolitiske henstillinger for 2023 hensyn til den forværrede økonomiske situation, den øgede usikkerhed og yderligere nedadrettede risici og den højere inflation sammenlignet med vinterprognosen. Den finanspolitiske reaktion skal derfor tage sigte på at forøge de offentlige investeringer i grøn og digital omstilling og energisikkerhed og på at opretholde købekraften i de mest sårbare husholdninger med henblik på at afbøde virkningerne af energiprisstigningerne og begrænse inflationspresset fra anden runde-effekter ved hjælp af målrettede og midlertidige foranstaltninger; finanspolitikken skal forblive fleksibel, så den kan tilpasses de hurtigt skiftende omstændigheder, og den skal i de enkelte lande afpasses efter deres finanspolitiske og økonomiske situation, herunder med hensyn til eksponering for krisen og tilstrømningen af fordrevne personer fra Ukraine.

(9)Den 29. april 2022 fremlagde Ungarn sit nationale reformprogram 2022 og sit konvergensprogram 2022. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

(10)Den 23. maj 2022 offentliggjorde Kommissionen landerapporten for Ungarn 2022. Heri foretages der en vurdering af Ungarns fremskridt med hensyn til at gennemføre de relevante landespecifikke henstillinger, der blev vedtaget af Rådet i 2019, 2020 og 2021. Rapporten indeholder også en vurdering af Ungarns fremskridt med gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder og opfyldelse af EU's overordnede mål vedrørende beskæftigelse, færdigheder og fattigdomsbekæmpelse samt af fremskridtene med gennemførelsen af FN's mål for bæredygtig udvikling.

(11)Den 29. april 2022 fremlagde Ungarn sit konvergensprogram 2022 i overensstemmelse med fristen i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1466/97.

(12)Den 23. maj 2022 offentliggjorde Kommissionen en rapport i medfør af artikel 126, stk. 3, i TEUF. I rapporten redegøres der for budgetsituationen i Ungarn, eftersom landets offentlige underskud i 2021 oversteg traktatens referenceværdi på 3 % af BNP, samtidig med at den offentlige gæld oversteg traktatens referenceværdi på 60 % af BNP og ikke overholdt gældsreduktionsmålet. I rapporten blev det konkluderet, at underskuds- og gældskriteriet ikke var opfyldt. I tråd med meddelelsen af 2. marts 2022 tog Kommissionen i sin vurdering af alle relevante faktorer hensyn til, at overholdelse af gældsreduktionsmålet vil indebære en for krævende fremrykket finanspolitisk indsats, der risikerer at bringe væksten i fare. Kommissionen finder derfor, at det er uberettiget at overholde gældsreduktionsmålet under de nuværende ekstraordinære økonomiske forhold. Som bebudet foreslog Kommissionen ikke at indlede en ny procedure i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud i foråret 2022, og den vil i efteråret 2022 revurdere, om der muligvis skal indledes en procedure i forbindelse med uforholdsmæssigt underskud.

(13)Den 20. juli 2020 henstillede Rådet, at Ungarn i 2020 og 2021 skulle træffe alle nødvendige foranstaltninger i overensstemmelse med den generelle undtagelsesklausul til effektivt at imødegå pandemien, understøtte økonomien og støtte den efterfølgende genopretning. Det henstillede også, at Ungarn skulle føre en finanspolitik, der tager sigte på at opnå en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt og sikre en holdbar gæld, og samtidig øge investeringerne, så snart den økonomiske situation tillader det. Ifølge data valideret af Eurostat faldt Ungarns offentlige underskud i 2021 fra 7,8 % af BNP i 2020 til 6,8 % i 2021. Ungarns finanspolitiske reaktion understøttede den økonomiske genopretning i 2021, mens de midlertidige nødhjælpsforanstaltninger faldt fra at udgøre 4,0 % af BNP i 2020 til 0,8 % i 2021. De foranstaltninger, som Ungarn har truffet i 2021, er i overensstemmelse med Rådets henstilling af 20. juli 2020. De diskretionære budgetforanstaltninger, som regeringen traf i 2020 og 2021, var hovedsagelig enten af midlertidig karakter eller opvejet af udlignende foranstaltninger. Samtidig var nogle af de diskretionære foranstaltninger, som regeringen har truffet i perioden 2020-2021, hverken midlertidige eller blev modsvaret af udlignende foranstaltninger, der primært bestod i en nedsættelse af socialsikringsbidragene, afskaffelse af uddannelsesafgiften, fritagelse for personlig indkomstskat for ansatte under 25 år, genindførelse af en 13. pensionsudbetaling og en stigning i lægernes løn. Ifølge data valideret af Eurostat udgjorde den offentlige gæld 76,8 % af BNP i 2021.

(14)Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, i konvergensprogrammet 2022 er gunstigt. Regeringen forventer en realvækst i BNP på 4,3 % i 2022 og 4,1 % i 2023. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 ventes derimod en lavere realvækst i BNP på 3,6 % i 2022 og 2,6 % i 2023, hovedsagelig på grund af antagelsen om mere langvarige makroøkonomiske virkninger af Ruslands angrebskrig i Ukraine. Ifølge Kommissionens prognose ventes en lavere vækst i privatforbruget, navnlig i 2023, og en lavere vækst i investeringerne i både 2022 og 2023. Ifølge konvergensprogrammet 2022 forventer regeringen, at det samlede underskud vil falde til 4,9 % af BNP i 2022 og til 3,5 % i 2023. Faldet i 2022 afspejler hovedsagelig en fortsat dynamisk vækst i det nominelle BNP. Ifølge konvergensprogrammet vil den offentlige gældskvote falde til 76,1 % i 2022 og yderligere til 73,8 % i 2023. På grundlag af de politiske foranstaltninger, der var kendt på skæringsdatoen for prognosen, forventes der ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 et offentligt underskud i 2022 og 2023 på henholdsvis 6,0 % af BNP og 4,9 %. Dette er højere end det underskud, der regnes med i konvergensprogrammet 2022, hovedsagelig som følge af det forventede mindre gunstige makroøkonomiske scenario, navnlig i 2023, og den forventede højere vækst i udgifterne, hvilket omfatter kapitaltilførsler til forsyningsvirksomheder på 1,1 % af BNP i 2022 og en yderligere stigning på 0,7 % i 2023. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 vil den offentlige gældskvote være lidt højere og udgøre 76,4 % i 2022 og 76,1 % i 2023. Forskellen skyldes en højere primær saldo og en mindre gunstig udvikling i det nominelle BNP.

Ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 anslås den potentielle produktionsvækst på mellemlang sigt (gennemsnit over 10 år) at være på 3,2 %. Dette skøn tager dog ikke højde for virkningerne af de reformer, der indgår i genopretnings- og resiliensplanen, og som kan øge Ungarns potentielle vækst.

(15)I 2022 udfasede regeringen de foranstaltninger, der blev truffet som reaktion på covid-19-krisen, således at de midlertidige nødhjælpsforanstaltninger forventes at aftage fra 0,8 % af BNP i 2021 til 0,0 % i 2022. Det offentlige underskud påvirkes af de foranstaltninger, der er vedtaget for at afbøde de økonomiske og sociale virkninger af stigningen i energipriserne, som ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 anslås til 1,2 % af BNP i 2022 og 0,7 % af BNP i 2023. Foranstaltningerne består i kompensation til forsyningsvirksomhederne fra regeringen med kapitaloverførsler for forventede tab som følge af regulerede energipriser, en midlertidig nedsættelse af punktafgifterne på brændstof samt kompensation til mindre tankstationer. Alle foranstaltninger på nær de permanente prislofter på detailpriserne for gas og elektricitet er blevet bebudet som midlertidige. Hvis energipriserne imidlertid forbliver høje i 2023, kan nogle af disse foranstaltninger videreføres Nogle af disse foranstaltninger er ikke målrettede af natur, navnlig det generelle prisloft over detailpriserne på energi samt nedsættelsen af punktafgifterne. Det offentlige underskud påvirkes af omkostningerne til midlertidig beskyttelse af fordrevne personer fra Ukraine, som ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 forventes at udgøre 0,2 % af BNP i 2022 og 0,3 % i 2023.

(16)Den 18. juni 2021 henstillede Rådet, at Ungarn i 2022 fastholder en understøttende finanspolitisk kurs, som omfatter finanseffekten af genopretnings- og resiliensfaciliteten, og opretholder nationalt finansierede investeringer. Det henstillede også, at Ungarn, når den økonomiske situation tillader det, skulle føre en finanspolitik, der tager sigte på at opnå en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt og sikre finanspolitisk holdbarhed på mellemlang sigt, og samtidig skulle øge investeringerne med henblik på at løfte vækstpotentialet.

(17)Ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 og de oplysninger, der er indeholdt i Ungarns konvergensprogram 2022, forventes den finanspolitiske kurs i 2022 at være stort set neutral med -0,1 % af BNP, hvorimod Rådet henstillede en understøttende finanspolitisk kurs. Ungarn agter løbende at støtte genopretningen ved at udnytte genopretnings- og resiliensfaciliteten til at finansiere yderligere investeringer som henstillet af Rådet. Det positive bidrag til den økonomiske aktivitet fra udgifter finansieret med tilskud fra genopretnings- og resiliensfaciliteten og andre EU-midler forventes at falde med 1,0 procentpoint af BNP i forhold til 2021 på grund af en forventet nedgang i absorptionen af EU-midler. Nationalt finansierede investeringer skønnes at indebære et ekspansivt bidrag til den finanspolitiske kurs på 0,2 procentpoint i 2022. Ungarn planlægger derfor at opretholde nationalt finansierede investeringer som henstillet af Rådet. Samtidig ventes væksten i nationalt finansierede primære løbende udgifter (ekskl. nye foranstaltninger på indtægtssiden) i 2022 at indebære et ekspansivt bidrag på 0,4 procentpoint til den samlede finanspolitiske kurs. Dette omfatter den yderligere virkning af foranstaltningerne til afhjælpning af de økonomiske og sociale følger af stigningen i energipriserne (0,1 % af BNP) samt omkostningerne ved at yde midlertidig beskyttelse til fordrevne personer fra Ukraine (0,2 % af BNP). Adskillige diskretionære foranstaltninger bidrager endvidere til væksten i nationalt finansierede primære løbende udgifter (ekskl. nye foranstaltninger på indtægtssiden) såsom genindførelsen af den 13. pensionsudbetaling, lønfordele for retshåndhævelses- og militærpersonale samt en nedsættelse af socialsikringsbidragene og af uddannelsesafgiften.

(18)I 2023 forventes den finanspolitiske kurs ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 at ligge på 1,9 % af BNP under antagelse af en uændret politik. Ungarn ventes fortsat at anvende tilskuddene fra genopretnings- og resiliensfaciliteten i 2023 til at finansiere yderligere investeringer til støtte for genopretningen. Det positive bidrag til den økonomiske aktivitet fra udgifter finansieret med tilskud fra genopretnings- og resiliensfaciliteten og andre EU-midler forventes at stige med 0,3 procentpoint af BNP i 2023. Nationalt finansierede investeringer skønnes at indebære et ekspansivt bidrag til den finanspolitiske kurs på 0,4 procentpoint i 2023. Samtidig ventes væksten i nationalt finansierede primære løbende udgifter (ekskl. nye foranstaltninger på indtægtssiden) i 2023 at indebære et kontraktivt bidrag på 1,9 procentpoint til den samlede finanspolitiske kurs. Dette omfatter virkningerne af udfasningen af foranstaltningerne til at håndtere stigningen i energipriserne (0,1 % af BNP) og yderligere omkostninger ved at yde midlertidig beskyttelse til fordrevne personer fra Ukraine (0,1 % af BNP).

(19)Ifølge konvergensprogrammet for 2022 forventes det offentlige underskud gradvist at aftage til 2,5 % af BNP i 2024 og til 1,5 % senest i 2025. Det offentlige underskud ventes derfor at falde til under 3 % af BNP senest i 2024. Ifølge programmet vil den offentlige gældskvote falde senest i 2025, nærmere bestemt med et fald til 70,4 % i 2024 og et fald til 66,9 % i 2025. På grundlag af Kommissionens analyse forekommer der at være en mellemhøj risiko for, at gælden er uholdbar på mellemlang sigt.

(20)Konsekvenserne af en aldrende befolkning og stigningen i den offentlige gæld under covid-19-krisen forventes at skærpe udfordringerne med at sikre Ungarns finanspolitiske holdbarhed på lang sigt. Pensionsudgifterne forventes at stige væsentligt, fra ca. 8 % i 2019 til over 12 % af BNP i 2070. Indikatorerne for finanspolitisk holdbarhed antyder, at risiciene for den finanspolitiske holdbarhed er mellemhøje på mellemlang sigt og høje på lang sigt. De seneste politiske foranstaltninger forværrer problemet med at sikre finanspolitisk holdbarhed ved at øge regeringens langsigtede pensionsforpligtelser. Den 13. pensionsudbetaling, der blev genindført i 2021 og 2022, forventes at øge pensionsudgifterne. Ændringer i skatte- og pensionssystemerne i de seneste ti år forventes at øge pensionsudgifterne til højtlønnede, der går på pension, og forstærke uligheden blandt pensionister. Ændringerne omfatter fjernelse af loftet over pension og pensionsgivende indkomst samt indførelse af en standardsats for personlig indkomstskat, der hæver den pensionsgivende indkomst for højtlønnede. Minimumspensionen er nominelt forblevet uændret siden 2008, hvilket påvirker situationen for personer med huller i deres beskæftigelseshistorik og lav gennemsnitlig indtjening i løbet af deres karriere.

(21)Ungarn fremlagde sine programmeringsdokumenter vedrørende samhørighedspolitikken den 30. december 2021 for partnerskabsaftalen og den 26. januar 2022 for programmet for økonomisk udvikling og innovation plus [add more OPs if submitted until the publication of the Spring Package]. Ungarn vil i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 af 24. juni 2021 tage hensyn til de relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med programmeringen af midlerne under samhørighedsfondene for perioden 2021-2027. Dette er en forudsætning for at øge effektiviteten og få størst mulig merværdi af den finansielle støtte, der modtages via samhørighedsfondene, og samtidig fremme koordineringen, komplementariteten og sammenhængen mellem disse fonde og Unionens øvrige instrumenter og fonde. En vellykket gennemførelse af programmerne vedrørende samhørighedspolitikken kræver også, at flaskehalsene for investeringer til støtte for den grønne og den digitale omstilling og en afbalanceret territorial udvikling fjernes.

(22)Situationen på Ungarns arbejdsmarked er overordnet set god, selv om der fortsat er udfordringer for så vidt angår den lave beskæftigelsesfrekvens blandt kvinder og dårligt stillede grupper. Mødre med små børn har tendens til at blive væk fra arbejdsmarkedet i en lang periode, delvis på grund af knapheden på børnepasningspladser til børn under tre år. Antallet af børnepasningspladser stiger gradvist takket være målrettede programmer, men også disse institutioner lider under personalemangel. Der er i høj grad plads til forbedring, når det gælder om at øge beskæftigelsesfrekvensen for visse dårligt stillede grupper såsom lavtuddannede, langtidsledige, personer med handicap samt romaer. Disse grupper kunne mobiliseres bedre ved at udstyre dem med færdigheder og aktivt hjælpe dem med at finde job. Bistanden i forbindelse med jobsøgning er begrænset, og kun halvdelen af de registrerede arbejdsløse modtager økonomiske ydelser. Dagpengeperioden er blandt de korteste i EU. Arbejdsløsheden er koncentreret i de mindre udviklede regioner og i landdistrikterne.

(23)Risikoen for fattigdom er faldet markant, men mange mennesker har stadig ikke råd til basale fornødenheder. Andelen af materielle og sociale afsavn er fortsat blandt de højeste i EU, især blandt børn. Fattigdom og social udstødelse er koncentreret i specifikke grupper og områder. Fattigdomsraten er tre til fire gange højere for romaer på grund af deres mere begrænsede adgang til arbejdsmarkedet og til offentlige tjenester. Det sociale sikkerhedsnet er blevet svagere for familier uden stabil beskæftigelse i de seneste ti år, og fattigdomskløften er for nylig blevet større. Skattesystemet pålægger lavtlønnede arbejdstagere en uforholdsmæssigt stor byrde. Lavindkomstfamilier har også mindre sandsynlighed for at kunne nyde godt af indkomstskattefradraget pr. barn. Deres vigtigste indtægtskilder såsom lønnen for offentligt arbejde, mindsteindkomsten og familieydelsen er ikke fulgt med leveomkostningerne. De regulerede energipriser for privathusholdninger er forblevet uændrede, hvilket delvis har beskyttet husholdningerne mod de seneste stigninger i råvarepriserne. Dette hjælper imidlertid ikke de fattige husholdninger i landdistrikterne, der anvender fast brændsel til opvarmning. Stigende boligpriser udgør en yderligere udfordring for lavindkomstfamilier, som har svært ved at få adgang til støtteordningerne tilknyttet almennyttige boliger. I mellemtiden er der knaphed på socialt boligbyggeri, der ofte også er nedslidt.

(24)Ungarns resultater på uddannelsesområdet ligger under EU-gennemsnittet. For 15-årige ligger de grundlæggende færdigheder betydeligt under EU-gennemsnittet og det regionale gennemsnit og er blevet ringere i løbet af det seneste årti. I modsætning til tendensen i Europa er skolefrafaldet i det seneste årti steget til 12,0 % i 2021, hvilket er over EU-gennemsnittet, som er på 9,7 %. Skolefrafaldet er højere i de mindst udviklede distrikter og seks gange højere blandt romaer end blandt ikkeromaer. Andelen af 25-34-årige med en videregående uddannelse er steget siden 2010, men er fortsat blandt de laveste i EU. Deltagelsen i voksenuddannelse er på lige over halvdelen af EU-gennemsnittet. Der er mangel på digitale færdigheder, især blandt de fattige. I de to laveste indkomstkvartiler er det kun 13 % og 18 % af ungarerne, der som minimum har grundlæggende digitale færdigheder, hvilket er nogle af de laveste andele i EU. Dårligt stillede elever har ringe chancer for at komme ind på videregående uddannelser. Ulighed på uddannelsesområdet indskrænker muligheden for social mobilitet. Den lave effektivitet og lighed i skolesystemet hænger sandsynligvis sammen med den lave grad af autonomi i læseplanerne, manglen på socioøkonomisk mangfoldighed i skolerne samt lave lærerlønninger. Manglen på lærere er et stigende problem. Selv om aggregerede indikatorer såsom andelen af elever pr. lærer ikke viser tegn på akut mangel, er der ifølge en mere detaljeret analyse lærermangel inden for specifikke fag som f.eks. matematik, naturvidenskab og fremmedsprog. Lærermanglen er også forbundet med skolesystemets fragmentering, da halvdelen af alle skoler på primær- og sekundærtrinnet har færre end 150 elever. Navnlig skoler med en høj andel af dårligt stillede elever lider under manglen på kvalificerede lærere. Over halvdelen af de færdiguddannede fra læreruddannelsen ender med at skifte karriere på grund af læreres store arbejdsbyrde og lave løn, navnlig i begyndelsen af deres karriere. Som følge af den centraliserede skoleforvaltning har skolelederne derudover kun begrænset autonomi og begrænsede værktøjer til at forbedre undervisningens kvalitet.