Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af toldprogrammet for samarbejde på toldområdet

(COM(2018) 442 final — 2018/0232 (COD))

(2019/C 62/07)

Ordfører: Laure BATUT

Anmodning om udtalelse Europa-Parlamentet, 14.6.2018 Rådet, 27.6.2018 Retsgrundlag Artikel 114, 33 og 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug Vedtaget i sektionen 2.10.2018 Vedtaget på plenarforsamlingen 17.10.2018 Plenarforsamling nr. 538 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 191/3/5

1. Konklusioner og anbefalinger

EØSU glæder sig over den vigtighed, som toldmyndigheden anerkendes at have for det indre marked, og forslagets målsætning, som er at støtte toldunionen og toldmyndighederne ved at udstyre dem med et nye finansielt instrument, der kan ledsage toldpolitikken med henblik på en ensartet anvendelse af bestemmelserne. EØSU mener, at endemålet politisk må være at de europæiske toldmyndigheder, som allerede anvender en fælles kodeks, fungerer som én fælles enhed.

1.1. Om budgettet og gennemførelsen af toldprogrammet

1.1.1. EØSU vurderer, at der er risiko for, at det beløb, der er afsat til toldprogrammet (950 mio. EUR for syv år, dvs. 5,02 mio. EUR i gennemsnit om året pr. land (EU-27)), ikke er tilstrækkeligt i forhold til omfanget af forslagets målsætninger og de fastlagte ambitioner for personale, netværk, teknologier og udstyr. I betragtning af at opgaven, når det drejer sig om deres ansvarsområde, ligger hos medlemsstaterne, anbefaler udvalget Kommissionen at gøre det lettere for de nationale toldmyndigheder at anvende programmet fuldt ud og fremme de bebudede synergier mellem programmer. Udvalget ønsker, at Kommissionen sikrer fleksibiliteten mellem budgetsøjlerne i den flerårige finansielle ramme (FFR).

1.1.2. EØSU anerkender, at det er vanskeligt at foretage overslag over omkostningerne ved brexit, der risikerer at være høje. Udvalget anbefaler, at den foreliggende tekst tilpasses løbende, uden at skabe hindringer for gennemførelsen af det indre marked for de 27 og under hensyntagen til det afgørende nødvendige i at råde over veluddannet personale, fælles toldinstrumenter og -procedurer, der er konkurrencedygtige i forhold til lande som USA og Kina.

1.2. Om IT i programmet

Eftersom der er tale om den største forventede merværdi af programmet, og da det er nødvendigt at sikre en hensigtsmæssig udvikling af IT-strategien på toldområdet (1), bifalder EØSU inddragelsen af redskaber, der skal finansiere og promovere udviklingen og vedligeholdelsen af de transeuropæiske IT-systemer på toldområdet, og navnlig redskaberne til IT-planlægning, især hvis de bidrager til at mindske forskellene medlemsstaterne imellem.

1.2.1. Om teknologisk innovation: EØSU anbefaler, at programmet iværksættes, så de teknologiske innovationer udbredes samtidigt i alle de deltagende stater.

1.2.2. Om digitalt samarbejde: For at opnå de bedst mulige resultater anbefaler EØSU, at medlemsstaterne opmuntres til at handle på en sådan måde, at forskellene i praksisser og kompetencer reduceres, og til at styrke deres fælles vilje til at bekæmpe svig.

1.3. Om styrkelse af kompetencer

EØSU mener, at styrkelsen af embedsmændenes kompetencer og af tolduddannelsen er afgørende for EU-toldsamarbejdets funktion. Udvalget anbefaler, at programmet benyttes fuldt ud for at gå videre ad den vej, man allerede har påbegyndt (2), og at programmet flere år efter Matthaeus-programmet kunne blive forlænget med et told-Erasmus (midlertidig udveksling af toldmedarbejdere af alle kategorier).

1.3.1. EØSU anbefaler, at toldmyndighederne udstyres med titlen »beføjet myndighed« med adgang til interoperable systemer til kontrol af personer ved grænserne ( 3 )

1.4. Om de grundlæggende rettigheder

EØSU anbefaler, at programmet bidrager til inden for sit virkefelt at styrke overholdelsen af de grundlæggende rettigheder og databeskyttelsen.

1.5. Om indikatorerne

EØSU anbefaler at hjælpe de deltagende stater med korrekt at opfylde deres forpligtelse til at indberette om programmets gennemførelse ifølge de foreslåede indikatorer, i betragtning af at de begrænsninger, som de offentlige budgetter er underlagt, ikke altid giver de nationale administrationer mulighed for at disponere over tilstrækkeligt med tid/personale. EØSU foreslår, at der i det mindste i de fem første år foretages en sammenligning mellem alle medlemsstater.

1.6. Om forvaltningen

EØSU er positiv over for en åben dialog mellem medlemsstaterne, Kommissionen og de interesserede parter om gennemførelsen af programmet. Udvalget anbefaler, at Det Europæiske Råd med en fornyet horisontal støtte giver programmet en løbende synlighed, og at betingelserne for en total succes fremmes. Endvidere bør man fremme skattemæssig harmonisering medlemsstaterne imellem, engagement fra alle deltagende landes side i uddannelse og disse landes vilje til at indgå samarbejde, bekæmpe svindel og udøve fair konkurrence.

2. Indledning

2.1. I den FFR, som Kommissionen foreslår, sigter toldprogrammet mod at støtte samarbejdet mellem toldmyndighederne og at beskytte Unionens økonomiske og finansielle interesser . Toldunionen nyder efter 50 år godt af en harmoniseret retlig ramme på EU-plan. Imidlertid mangler der stadig et stykke vej, inden vi kan sikre, at medlemsstaternes toldmyndigheder udøver deres opgaver på ensartet og sammenlignelig vis. Det fælles toldområde og den fælles toldtarif over for tredjelande findes og forbyder told og afgifter med tilsvarende virkning medlemsstaterne imellem. Men der findes stadig skævheder, og ind i sprækkerne sniger der sig en »toldturisme«, der udgør illoyal konkurrence, i anvendelsen af bestemmelserne, som ligesom toldsanktionerne henhører under de nationale lovgivninger.

2.2. Jo flere facetter toldmyndighedernes rolle har , jo sværere er det at sikre en ensartet gennemførelse. De befinder sig i det politiske brydningsfelt mellem de nationale, europæiske og internationale bestemmelser for handel og den frie bevægelighed. Toldindsatsen vedrører varer, de lovlige, hvis udveksling skal begunstiges, de ulovlige, som skal pågribes, og de farlige, som skal standses. Toldmyndighederne står i visse medlemsstater for statistikken for udenrigshandel.

2.3. Toldmyndighederne skal i øvrigt sørge for overholdelsen af adskillige ikketoldmæssige love: a) De beskytter befolkningen mod terror-, miljø- og sundhedstrusler, skydevåben og narkotika, kontrollerer valutabevægelser, intellektuelle ejendomsrettigheder, den offentlige sundhed og sikkerhed, produktsikkerhed, beskytter dyrelivet og miljøet osv. Deres sikkerhedsrelaterede rolle bliver stadig større. b) Toldmyndighederne spiller også en afgørende rolle med hensyn til at sikre forsyningskædens integritet. Der vil være adskillige synergier mellem FFR's øvrige finansielle programmer og toldprogrammet.

2.4. vigtigt redskab for regeringerne og EU. De kan mobiliseres på hele EU's område for at beskytte EU's finansielle interesser (f.eks. toldafgifter/USA) og borgernes interesser (f.eks. kogalskab). Den europæiske grænse- og kystvagt Toldmyndighederne benytter sig allerede af mange digitale redskaber og teknologier, der har nedbragt kontroltiden og de offentlige udgifter på trods af den stigende mængde varer, der handles i verden, og den stigende grænseoverskridende kriminalitet. Det er etDe kan mobiliseres på hele EU's område for at beskytte EU's finansielle interesser (f.eks. toldafgifter/USA) og borgernes interesser (f.eks. kogalskab). Den europæiske grænse- og kystvagt ( 4 ) vil forstærke toldmyndighederne.

3. Resumé af forslaget til forordning

3.1. de politiske målsætninger for EU-27 . Blandt disse målsætninger ligger det nye toldprogram i styrket og udvidet forlængelse af Told 2020-programmet og sigter mod at støtte gennemførelsen af EU-toldkodeksen For perioden 2021-2027 ( 5 ) har Kommissionen fokuseret sit generelle budgetforslag på. Blandt disse målsætninger ligger det nye toldprogram i styrket og udvidet forlængelse af Told 2020-programmet og sigter mod at støtte gennemførelsen af EU-toldkodeksen ( 6 ) og toldpolitikken. Som led heri er der fokus på et struktureret, metodologisk og budgetmæssigt samarbejde og en styrkelse af det operationelle samarbejde mellem medlemsstaterne og derudover med de deltagende lande, hvilket bl.a. omfatter kandidat- og tiltrædelseslande.

3.2. Antallet af toldangivelser stiger (ca. 310 mio. i 2016, dvs. 10 angivelser pr. sekund, hvoraf 98 % sker elektronisk). EU-toldkodeksen har allerede lanceret et massivt projekt for digitalisering af 17 elektroniske systemer i perioden 2020-2025. Det fokuserer på de europæiske virksomheders konkurrenceevne. Kommissionen vurderer, at de vil give toldprogrammet den største merværdi.

3.3. styrkelse af kompetencer og koordinering mellem EU's toldforvaltninger samt for forenklede indikatorer for at reducere deres administrative omkostninger. Forslaget omhandler en intensivering af foranstaltningerne både på operationelt plan med strukturelle udvekslinger af bedste praksis og operationel viden medlemsstaterne imellem og med en vifte af IT-systemer og -infrastrukturer for at gennemføre et fuldstændigt elektronisk toldvæsen Konsekvensanalyserne har fastlagt et behov forsamt forfor at reducere deres administrative omkostninger. Forslaget omhandler en intensivering af foranstaltningerne både på operationelt plan med strukturelle udvekslinger af bedste praksis og operationel viden medlemsstaterne imellem og med en vifte af IT-systemer og -infrastrukturer for at gennemføre et fuldstændigt elektronisk toldvæsen ( 7 ) . Projekterne løber over flere år og udnytter selvfølgelig synergier med Fiscalisprogrammet.

3.4. overholde de internationale forpligtelser , EU har indgået i Verdenshandelsorganisationen, og for at være i overensstemmelse med det politiske budskab i sin meddelelse om forvaltningen én enkelt enhed . Kommissionen vil, EU har indgået i Verdenshandelsorganisationen, og for at være i overensstemmelse med det politiske budskab i sin meddelelse om forvaltningen ( 8 ) bør medlemsstaternes toldforvaltninger fungere som var de

3.5. På grundlag af brexitbesparelser, reformbesparelser og budgetbegrænsninger samt nye bidrag fra medlemsstaterne foreslår Kommissionen en global flerårig finansiel ramme for Unionen på 1.279 mia. EUR for perioden 2021-2027, dvs. 1,11 % af den værdi, der produceres af EU-27, hvoraf 950 mio. EUR afsættes til toldprogrammet.

3.5.1. Kombinationer af finansiering vil muliggøre synergier via ny fleksibilitet mellem forskellige dele af forvaltningen af det globale budget, f.eks. for IT. Fonden for integreret grænseforvaltning vil kunne aktiveres af de nationale toldmyndigheder med henblik på at forbedre deres kontroludstyr (indkøb, vedligeholdelse og opgradering af relevant udstyr), mens toldprogrammet vil støtte alle tilknyttede foranstaltninger såsom samarbejdsforanstaltninger i forbindelse med vurderingen af behovet for udstyr eller uddannelse i relation til det indkøbte udstyr.

3.5.2. Støtteprogrammet for strukturreformer vil kunne forbedre den administrative kapacitet hos EU's toldmyndigheder. Toldprogrammet vil hjælpe toldmyndighederne med at beskytte EU's finansielle interesser og vil også modtage støtte fra programmet til bekæmpelse af svig, der afløser det nuværende Hercule III-program ( 9 ) og informationssystemet for svig, som støtter den gensidige bistand på toldområdet. Det vil give mulighed for synergi med Fiscalis, Den Europæiske Anklagemyndigheds aktiviteter, programmet for retlige anliggender som led i Fonden for retfærdighed, rettigheder og værdier, hvad angår uddannelse i anvendelse af EU's toldlovgivning.

4. Generelle bemærkninger

4.1. Gennemførelse af toldprogrammet

4.1.1. den europæiske merværdi i forhold til de nationale offentlige udgifter. Imidlertid er den samlede stigning på blot 1,11 % af den producerede rigdom ( 10 ) i EU (1,13 % i den foregående periode). Gennemsnittet for 1993 til 1999 var 1,25 %. EØSU, der i mange år har kæmpet for en forøgelse af EU's egne indtægter Den 24. marts 2018 anbefalede Europa-Parlamentet, at EU's samlede budget blev øget med 219 mia. EUR. Kommissionen ønsker at fokusere påi forhold til de nationale offentlige udgifter. Imidlertid er den samlede stigning på blot(1,13 % i den foregående periode). Gennemsnittet for 1993 til 1999 var 1,25 %. EØSU, der i mange år har kæmpet for en forøgelse af EU's egne indtægter ( 11 ) , ønsker, at den politiske vilje til at gennemføre det indre marked kommer til udtryk med hensyn til toldpolitikken, og at de nationale toldmyndigheder ydes bistand med henblik gennemførelsen heraf.

4.1.2. EØSU undrer sig over den måde, hvorpå beløbet på 950 mio. EUR er blevet fastsat for 2021-2027 (forslagets artikel 4, stk. 1): 137,7 mio. EUR om året, dvs. 5,02 mio. EUR om året pr. land (EU-27) på forskellige udviklingsniveauer. Det virker ikke som meget.

4.2. tildeling af kontrakter og tilskud med direkte forvaltning. Fleksibiliteten i den nye FFR-model giver mulighed for at skabe synergier mellem forskellige programmer og mellem toldmyndighedernes forskellige opgaver, deres relationer til andre forvaltninger, EU's andre indsatsområder, f.eks. programmet for et digitalt Europa kriterierne for støtteberettigelse bliver for bevillingen af den ønskede støtte mellem de gennemtrængelige dele i hvert af programmerne. EØSU frygter, at der kan opstå en afgrund mellem teori og praksis for disse kombinationer af finansiering i en situation, hvor forskellige foranstaltninger ønsker at komme i spil til de samme midler, der ikke kan forhøjes. Forslaget indebærer, at der handles viamed direkte forvaltning.i den nye FFR-model giver mulighed for at skabemellem forskellige programmer og mellem toldmyndighedernes forskellige opgaver, deres relationer til andre forvaltninger, EU's andre indsatsområder, f.eks. programmet for et digitalt Europa ( 12 ) , Fiscalis, domstolene osv. og de tilsvarende budgetmæssige dele. EØSU mener, at der er tale om et godt princip, men er i tvivl om, hvadbliver for bevillingen af den ønskede støttei hvert af programmerne. EØSU frygter, at der kan opstå enfor disse kombinationer af finansiering i en situation, hvor forskellige foranstaltninger ønsker at komme i spil til de samme midler, der ikke kan forhøjes.

4.3. Kommissionen synes at tro, at der kan opstå en god konjunktur for EU's og medlemsstaternes indtægter , men det er blot en hypotese, der er svær at forudsige over syv år.

4.4. Forslaget overlader en stor del af det budgetmæssige ansvar til medlemsstaterne , der vil skulle udvikle elementer på deres plan, under hensyntagen til de nationale begrænsninger. Medlemsstaterne er imidlertid stadig underlagt økonomiske stramninger , der pålægges af det europæiske semester, og en vækst, som tøver med at slå igennem , navnlig i euroområdet. Imidlertid vil forslaget i kraft af det strukturerede samarbejde gøre det muligt for medlemsstaterne at samarbejde navnlig om udvikling af komponenterne i IT-systemerne.

5. Særlige bemærkninger

5.1. IT

5.1.1. programmets største merværdi interkonnektivitet og interoperabilitet . Dette kræver som en start, at alle medlemsstater udstyres med effektive IT-toldinfrastrukturer med stor kapacitet overalt. EØSU ønsker i øvrigt, at de 27 medlemsstaters toldmyndigheder anerkendes som »beføjede myndigheder« til anvendelse af den fremtidige arkitektur af de interoperable systemer til grænsekontrol Dette anses som ( 13 ) . Toldmyndighederne er sandsynligvis det første skridt mod e-forvaltning, som Unionen har taget. Kontrol- og rapporteringsværktøjerne kræver konstant mere. Dette kræver som en start, at alle medlemsstater udstyres med effektivemed stor kapacitet overalt. EØSU ønsker i øvrigt, at de 27 medlemsstaters toldmyndigheder anerkendes som »beføjede myndigheder« til anvendelse af den fremtidige arkitektur af de interoperable systemer til grænsekontrol ( 14 )

5.1.2. I forslagets artikel 7, stk. 5, og artikel 8 annonceres det, at den finansieringssats, som Kommissionen kan anvende for projekterne, kan være op til 100 % for samarbejdstiltag. Når foranstaltningen vedrører udviklingen og driften af et europæisk elektronisk system, er det kun udgifter knyttet til fælles komponenter og koordination, der afholdes, idet medlemsstaterne afholder udgifterne i forbindelse med ansvarsområder, de har fået overdraget i henhold til teksten.

5.1.3. IT-innovation

5.1.3.1. Digitale net med meget høj kapacitet understøtter alle innovative digitale tjenester . Hvis merværdien af IT på toldområdet skal afføde de forventede resultater, skal alle private aktører (virksomheder) og offentlige aktører (myndigheder i tredjelande), der har relationer til toldmyndighederne, have adgang til det bedste udstyr og de bedste tjenester.

5.1.3.2. e-customs MASP-C) Den flerårige strategiske plan for IT-systemer på toldområdet (MASP-C) ( 15 ) omfatter toldprogrammet, og al digital innovation går gennem denne. EØSU ønsker, at al innovation, der er valideret af myndighederne, udbredes på sikker vis til hele det sammenkoblede toldnet i EU, så der ikke spildes tid efter myndighedernes validering og der ikke sker kanalisering i en forkert retning.

5.1.3.3. Behovet for cybersikkerhed for data og net omtales på alle områder. Jo større grad af sammenkobling, jo flere risici. EØSU mener, at det er tilstrækkelig vigtigt til at blive anført i programmet og få tildelt midler, så meget mere som toldmyndighedernes aktiviteter har strategiske aspekter .

5.2. Indikatorer

5.2.1. Kommissionen fokuserer på det bidrag, programmet kan yde til en ensartet gennemførelse af toldlovgivning og -politik og foreslår for at evaluere disse nye kvalitative indikatorer.

5.2.2. Udvalget anbefaler, at de deltagende stater gennem programmets uddannelsestiltag forberedes til denne interessante dataindsamling, både med hensyn til indsamling og behandling. I en tid, hvor de offentlige budgetter reduceres, risikerer toldmyndighederne at mangle tid/personale til at gennemføre disse undersøgelser, hvis pålidelighed derved kan blive tvivlsom. Der eksisterer allerede måleredskaber, og softwaren vil direkte kunne levere oplysninger om de »Europæiske elektroniske systemers tilgængelighed«.

5.3. Forvaltning

5.3.1. For at undgå, at der sker kanalisering i en forkert retning, og at konkurrenceevnen forvrides, er det Kommissionens mål at koordinere foranstaltningerne, så anvendelsen af bestemmelserne bliver ensartet. Kommissionen ønsker som før at være omgivet af udvalg og ekspertgrupper og insisterer på, at repræsentanter for civilsamfundet deltager.

5.3.2. Denne koordinering skal sikres med de nationale toldmyndigheder og med specialiserede repræsentanter, både på det praktiske plan og på lang sigt. EØSU er positiv over for en åben dialog med aktørerne såsom de eksterne eksperter og repræsentanter for de offentlige myndigheder, herunder tredjelande, samt repræsentanter for internationale organisationer, økonomiske aktører og civilsamfundet. EØSU kunne ønske sig, 1) at Det Europæiske Råd inden toldprogrammets afslutning promoverer dette og tilkendegiver sin interesse for dets fuldstændige gennemførelse, 2) at programmet indeholder præciseringer om civilsamfundets deltagere og om, hvilke klageadgange borgerne har for beskyttelsen af deres rettigheder.

5.3.3. Udvalget mener, at hvis denne ensretning skal lykkes, skal alle medlemsstater og EU-institutioner arbejde i samme retning og med gennemsigtighed . EØSU ønsker, at der efter de politiske beslutning om prioriteter, kan skelnes mellem foranstaltninger knyttet til kontrol af lovlige varer og til kontrol af ulovlige varer og til kontrol af personer ved grænsen (under overholdelse af toldpolitikken og migrationspolitikken).

5.3.4. Endvidere bør nævnes de generelle elementer, der kan understøtte en vellykket gennemførelse af toldprogrammet, som f.eks. skattemæssig harmonisering medlemsstaterne imellem, engagement fra alle deltagende landes side i uddannelse og disse landes vilje til at indgå samarbejde, bekæmpe svindel og udøve fair konkurrence.

5.4. Personalekapacitetsopbygning

5.4.1. Toldmyndighederne starter ikke fra bunden, de råder over personale, udstyr og knowhow. Dette meget vigtige punkt nævnes i programmet, men der bygges ikke videre på det. Hver national forvaltning bør kunne komme i betragtning til programmet for infrastrukturer og udvikling af viden .

5.4.2. fælles europæiske uddannelser, i lighed med hvordan det foregår i Europol. De kan være tematiske og omhandle interoperabilitet, AEO-revisioner Udvalget anbefaler, at der sker en generalisering af dei lighed med hvordan det foregår i Europol. De kan være tematiske og omhandle interoperabilitet, AEO-revisioner ( 16 ) , bekæmpelse af svig, cybersikkerhed, intern sikkerhed osv. De kunne ud over de fælles moduler, Kommissionen allerede har udviklet i digitalt format, blive suppleret af en told-Erasmus for efteruddannelse med midlertidig udveksling af ansatte af alle kategorier, som finansieres over toldprogrammet.

5.4.3. forskellige kulturer skal lykkes, og hvis man vil identificere og dele bedste praksis , er der brug for personale, som har lært hinanden at kende, og som udfører deres opgaver på en ensartet måde alle skal have adgang til en videreudvikling af deres viden, så de kan samarbejde med deres europæiske kolleger . Udvalget er overbevist om, at hvis samarbejdet mellem de nationale forvaltninger medskal lykkes, og hvis man vil, er der brug for personale, som har lært hinanden at kende, og som udfører deres opgaver på en ensartet måde ( 17 ) med anvendelse af IT, men ikke udelukkende (administrative kompetencer). EØSU mener, at det for medlemsstaterne og EU vil være politisk hensigtsmæssigt at fastholde toldmyndighedernes lokale tilstedeværelse, trods det stadigt voksende krav til teknisk specialisering. EØSU ønsker ikke, at stramningerne kombineret med programmets ambitioner fører til reduktioner i antallet af offentligt ansatte, og mener, at

5.5. Beskyttelse af grundlæggende rettigheder

5.5.1. Udvalget understreger, at toldprogrammet ud over at være et instrument til gennemførelsen af toldpolitikken kan være en katalysator for overholdelsen af de grundlæggende rettigheder, i kraft af de harmoniserede uddannelsestiltag for toldansatte og repræsentanter for deltagende tredjelande, og at dette aspekt ikke bør negligeres.

5.5.2. Databeskyttelsen , både for borgere, erhverv og handel, kan være afgørende og skal garanteres af de nationale og europæiske systemer både i almindelige procedurer og i søgsmålsprocedurer og samtidig også for elektronisk handel og i statistikker i forbindelse med indikatorer for programmets udvikling. Den generelle forordning om databeskyttelse ( 18 ) finder anvendelse i hele Unionen. Kommercielle brugere, virksomheder, embedsmænd skal overholde den, og den skal overholdes i forhold til dem., både for borgere, erhverv og handel, kan være afgørende og skal garanteres af de nationale og europæiske systemer både i almindelige procedurer og i søgsmålsprocedurer og samtidig også for elektronisk handel og i statistikker i forbindelse med indikatorer for programmets udvikling.

5.5.2.1. Ved forvaltningen af Unionens ydre grænser i samarbejde med Frontex kan der være tilfælde, hvor menneskerettighederne udfordres. De pågældende toldmyndigheder skal overholde menneskerettighederne både med hensyn til formodede lovovertrædere og deres repræsentanter.

Bruxelles, den 17. oktober 2018. Luca JAHIER Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) COM(2018) 178 final: rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet af 11.4.2018.

(2) SWD(2017) 34 final.

(3) COM(2017) 793 final — 2017/0351 (COD) og COM(2017) 794 final — 2017/0352 (COD).

(4) Forordning (EU) 2016/1624.

(5) COM(2018) 322 final.

(6) EU-toldkodeksen, forordning (EU) nr. 952/2013, gennemførelse 1.5.2016, indeholder mulighed for, at en operatør kan overføre sine angivelser til ét enkelt toldsted i Unionen (centralisering), selv om varerne passerer forskellige steder. Den har til mål at dematerialisere de toldmæssige formaliteter 100 % senest den 31. december 2020.

(7) Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 70/2008/EF af 15. januar 2008, »papirløse rammer for told«.

(8) EUT C 434 af 15.12.2017, s. 43.

(9) Hercule III (forordning (EU) nr. 250/2014, 104,9 mio. EUR) har til formål at beskytte EU's finansielle interesser og understøtte foranstaltninger, der skal bekæmpe uregelmæssigheder, svig og korruption rettet mod EU's budget. Det forvaltes af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF).

(10) BNI, Bruttonationalindkomst.

(11) EUT C 74 af 23.3.2005, s. 32 (pkt. 4.5.15).

(12) COM(2018) 434 final.

(13) SWD(2018) 322 final, konsekvensanalyse.

(14) COM(2017) 793 final.

(15) e-customs MASP-C Multi-Annual Strategic Plan, Taxud.a.3(2017) 6498377.

(16) AEO: Autoriseret økonomisk operatør.

(17) Jf. det tidligere Matthaeus-program.

(18) Generel forordning om databeskyttelse (EUT L 119, af 4.5.2016, s. 1).