DA    DA DA 
 
DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 26.2.2009 
SEK(2009) 207 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
 
Ledsagedokument til 
Forslag til 
 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 
 
om ændring af Rådets direktiv 78/ 660/EØF om årsregnskaberne for visse 
selskabsformer for så vi dt angår mikroenheder 
  
Resumé af konsekvensanalysen  
 
 
{KOM(2009) 83} 
{SEK(2009) 206}  
 
DA 2   DA BAGGRUND 
1. INDLEDNING  
Denne konsekvensanalyse vedrører Kommi ssionens initiativer med henblik på 
forenkling af erhvervsbetingelserne og navnlig regnskabskravene til mikroenheder. Den beskriver problemerne i forbindels e med de gældende regnskabsdirektiver
1, 
opstiller en række løsn inger og analyserer deres muli gheder for at blive gennemført 
og i givet fald deres forventede virkninger. 
1.1. Den europæiske økonomiske genopretningsplan  
I overensstemmelse med Lissabondagsor denens målsætninger er Kommissionen 
forpligtet til at frigøre små og mellemstore  virksomheders vækstpotentiale ved at 
reducere deres administrative byrder.  
I kølvandet på den finansielle krise o ffentliggjorde Kommissionen "En europæisk 
økonomisk genopretningsplan" for at genoprette  forbrugernes og erhvervslivets tillid. 
Den europæiske økonomiske genopretnings plan lover at reducere byrderne for 
SMV'er og mikrovirksomheder bl.a. ved at "fjerne kravet om, at mikrovirksomheder 
skal udarbejde årsregnskaber". 
1.2. Politisk baggrund 
De forslag fra Kommissionen, som behandles  i dette dokument, har til formål at 
reducere unødvendige administrative forp ligtelser og lette afpasning af 
regnskabskrav efter de faktiske behov, so m brugerne og de, der skal udarbejde 
regnskaberne, har. 
1.3. EU's gældende bestemmelser om sels kabsret, regnskabsførelse og revision 
For så vidt angår regnska bsførelse, opstiller det fjerde selskabsdirektiv 
minimumskrav til årsregnskaber for selskaber med begrænset ansvar. Da regnskabsdirektiverne blev udarbejdet, va r den almindelige opfattelse, at SMV'er 
ikke er væsentligt forskellige fra store se lskaber, og at de bør  opfylde tilsvarende 
regnskabskrav. Denne opfattelse har senere  ændret sig, da det erkendes, at SMV-
gruppen har særlige behov – jf. princippet om at  "tænke småt først". Det er vigtigt at 
overveje, hvilke krav der bør fjernes eller erstattes for at forenkle regnskabskravene 
til mikroenheder
2. 
                                                 
1 Rådets fjerde direktiv 78/660/EØF af 25. juli 1978 og Rådets syvende direktiv 83/349/EØF af 13. juni 
1983. 
2 Det er ikke nødvendigt at ændre det syvende sels kabsdirektiv, for direktivet giver allerede i sin 
nuværende udformning medlemsstaterne mulighe d for at undtage fra pligten til at aflægge 
konsoliderede regnskaber, når de af konsolideringen omfattede virksomheder som helhed ikke 
overskrider grænserne for mellemstore virksomheder som defineret i det fjerde selskabsdirektiv (artikel 
6, stk. 1, i det syvende selskabsdirektiv). 
 
DA 3   DA 1.4. Definition af mikroenheder 
Kommissionens kategori "mikroenheder" omfatter de mindste virksomheder, dvs. 
virksomheder med: 
- under ti ansatte - en statussum på under 500 000 EUR og - en omsætning på under 1 000 000 EUR. 
1.5. Praksis hos EU's vigtigste handelspartnere 
Inden for andre økonomisk sammenlignelig e retsområder og hos EU's vigtigste 
handelspartnere er regnskabskravene til små selskaber normalt ikke så strenge som de krav, der stilles i regnskabsdirektiverne. 
I USA er ikke-børsnoterede selskaber f.eks. normalt ikke underlagt et retligt krav om 
at udarbejde og offentliggøre regnskaber. Der er ikke noget, der tyder på, at 
lempeligere krav forhindrer amerikanske selskaber i at opnå finansiering udefra. 
1.6. Udtalelse fra Kommissionens udvalg for konsekvensanalyse 
I denne konsekvensanalyse tages der højde for de bemærkninger, som 
Kommissionens udvalg for konsekvensan alyse fremsatte den 2. februar 2009. 
2. 
PROCEDURESPØRGSMÅL , HØRING AF INTERESSEREDE PARTER OG SUBSIDIARITET  
Kommissionen har allerede ta get en række initiativer me d henblik på forenkling for 
at reducere de administrative byrder for sm å og mellemstore virksomheder (SMV'er).  
2.1. Kommissionens meddelelse af 10. juli 2007 og høring af berørte parter 
I 2005 lancerede Kommissionen et program , som skulle måle administrative 
omkostninger og identificere de mest belasten de krav, med det formål at reducere de 
administrative byrder for selskaber i EU. I juli 2007 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse, hvori der peges på potentie lle ændringer i regnskabsdirektiverne.  
I denne meddelelse foreslår Kommissionen at  indføre en ny kategori af såkaldte 
"mikroenheder" i det fjerde direktiv, so m medlemsstaterne kan vælge at undtage fra 
regnskabsdirektivernes anvendelsesområde. 
Sammenlagt svarede regeringsmyndighederne i 18 medlemsstater og i et EØS-land 
samt 110 berørte parter, herunder europæis ke organer og sammenslutninger, på 
meddelelsen. Bidragene kom fra sammenlagt  23 lande, herunder 22 medlemsstater.  
80 % af samtlige berørte parter, som reagerede på de offentlige høringer, var enten 
positivt eller negativt indstillede over for fo ranstaltningen. Hovedparten gik ind for at 
fritage mikroenheder for kravene i regnska bsdirektiverne. Fritagelsen fik opbakning 
fra hovedparten af de selskaber, offentlige myndighe der, banker og 
 
DA 4   DA forsikringsselskaber, som deltog i undersøgelsen. Den største modvilje var at finde 
blandt regnskabsførere  og revisorer.  
2.2. Måling af omkostninger og tærskler for mikroenheder 
I forbindelse med ovennævnte forenklingsin itiativ gennemførte Capgemini/Ramboll-
konsortiet en måling for at fastlægge de  omkostninger, der opstår som følge af 
informationskravene i EU's gældende selskabslovgivning. Der henvises til relevante foreløbige endelige resu ltater af målingen i denne konsekvensanalyse.  
2.3. Den højtstående gruppe vedrørende re duktion af administrative byrder 
I en rapport fra gruppen af højtstående uafh ængige interesserede parter vedrørende 
administrative byrder, som har undersøgt  de vigtigste hindringer for små 
virksomheder, opfordres der til omgående vedtagelse af bestemmelser, som giver 
medlemsstaterne mulighed for at undtage mi kroenheder, og en generel revision af 
regnskabsdirektivet med princippet om at  "tænke småt først" som rettesnor. 
2.4. Europa-Parlamentet 
I Europa-Parlamentets beslutning af 18. december 2008 opfordres Kommissionen til 
at fremsætte et lovgivningsforslag, de r giver medlemsstaterne mulighed for at 
undtage meget små virksomheder (mikro enheder) fra regnskabsdirektivernes 
anvendelsesområde.  
2.5. Andre relaterede forslag fra Kommissionen 
I slutningen af 2007 lancerede Kommi ssionen et lovgivnings tiltag til hurtig 
vedtagelse med henblik på at indføre to tekniske ændringer i re gnskabsdirektiverne. 
De forventes at blive vedt aget i begyndelsen af 2009. 
2.6. Subsidiaritet 
I overensstemmelse med subsidiaritetsprincipp et skal det overveje s, om det virkelig 
er nødvendigt med en harmonisering på EU -niveau for mikroenheder. De fleste 
forpligtelser med administrative byrder til følge stammer fra EU-direktiver og kræver 
en indsats på EU-niveau, hvis de skal reduceres. 
3. P
ROBLEMSTILLING  
Regnskabsdirektivernes krav finder anvende lse på alle selskaber med begrænset 
ansvar uden hensyn til andre forhold (f.eks. størrelse, finansiering eller type aktiviteter). Normalt er små selskaber underl agt de samme bestemmelser som større 
selskaber. I mange tilfælde skal visse oplysninger kun behandles for at opfylde 
retlige forpligtelser, uden at erhvervslivet har noget reelt behov for dem. Det er definitionen på administrative byrder. To aspekter ved disse administrative byrder kan analyseres nærmere: 
• Administrative omkostninger, som ikke er betinget af selskabe ts størrelse, og som 
derfor er uforholdsmæssigt store for de mindste virksomheder sammenlignet med 
de større. 
 
DA 5   DA • Uoverensstemmelse mellem direktiverne s krav og de behov, som mikroenhederne 
og brugerne af deres regnskaber har.  
3.1. Uforholdsmæssigt store administrati ve omkostninger ( overensstemmelse) 
som en økonomisk byrde 
Nystartede virksomheder og små virkso mheder med begrænsede ressourcer er 
følsomme over for meget omfattende administrative forpligtelser, for de fjerner ressourcer fra virksomhedens kerneaktiviteter. 
Hovedparten af de administrative omkostn inger ligger fast, og mikroenheder ofrer 
relativt flere ressourcer på at opfylde rege lkrav end større selskaber. Endvidere er 
mikroenheders lovpligtige regnskaber normalt af ringe værdi for de berørte parter.  
3.2. Uoverensstemmelse mellem regnskabsdirektivernes krav og de behov, som 
mikroenhederne og brugerne af deres regnskaber har 
Normalt administreres meget små selskaber af ejeren, og lovpligtige regnskaber har 
ikke nogen væsentlig betydning for vurderingen  af deres resultater. Endvidere er der 
ofte kun et begrænset antal investorer i mikroenheder, og de er som regel direkte 
involveret i selskabets drift og har direkte adgang til/indsigt i selskabets regnskaber. 
Finansieringskilden er ikke fondsbørsen, me n egne ressourcer og kreditter fra banker 
eller andre finansielle institutioner. Hovedbrugerne af de finansielle oplysninger (banker og skattemyndigheder) har mulighed fo r at bede om oplysninger, som går ud 
over de lovpligtige regnskabskrav. De øvrige berørte parters informationsbehov 
dækkes normalt ikke af lovpligtige finansie lle oplysninger. Det skyldes, at deres 
forhold til små virksomheder  ofte hviler på ge nsidig tillid og ikke (adgang til) 
finansielle oplysninger, og at de aktuelle regn skaber er så komplicerede, at de ofte er 
ubrugelige/uforståelige for mange berørte parter. 
3.3. Hvor stort er problemet? 
I EU er ca. 7,2 millioner selskaber underlagt regnskabsdirektivernes krav om 
regnskabsaflæggelse. Ca. 5,4 millioner ( ca. 75 % af dem) er mikroenheder. 
I henhold til en undersøgelse foretaget af Ramboll Management beløber 
omkostningerne ved at opfylde direktiver nes krav sig i gennemsnit til 1 558 EUR pr. 
selskab. De administrative byrder (dvs . indsamling og behandling af oplysninger 
alene med det formål at opfylde retlige forplig telser, uden at erhverv slivet har et reelt 
behov for det) tegner sig for 1 169 EUR heraf.  
På baggrund af ovenstående skønnes de samlede administrative byrder på EU-niveau 
at svare til ca. 6,3 mia. EUR.  
4. M
ÅLSÆTNINGER  
For at øge mikroenheders konkurrenceevne og  frigøre deres vækstpotentiale bør de 
administrative byrder reduceres ti l et minimum. Målet er at: 
 
DA 6   DA • reducere de administrative byrder for erhv ervslivet i EU, navnlig for SMV'er og 
mikroenheder, og samtidig sikre berørt e parter tilstrækkelig beskyttelse og 
information  
• gøre det muligt at afpasse mikroenhedernes regnskabskrav efter de faktiske behov, 
som brugerne og de, der skal udarbejde regnskaberne, har.  
5. MULIGE LØSNINGER OG DERES FORVENTEDE KONSEKVENSER  
5.1. Beskrivelse af de mulige løsninger 
Kommissionens tjenestegrene arbejder  med følgende mulige løsninger: 
Løsning 0. Direktiverne ændres ikke Løsning 1. Tilskynde til fuld udnyttelse af de mu ligheder, der ligger i 
regnskabsdirektiverne 
Løsning 2. Tvungen undtagelse af mikroenheder fra direktivernes 
anvendelsesområde 
Løsning 3. Medlemsstaterne har mulighe d for at undtage mikroenheder fra 
direktivernes anvendelsesområde 
Løsning 4. Indføre en forenklet obligator isk regnskabsordning for mikroenheder 
Løsning 5. Ændre regnskabsdirektivet  uden at indføre mikrokategorien. 
5.2. Løsning 0. Direktiverne ændres ikke 
I basisscenariet træffes der ingen foranstaltninger, og samtlige 5,4 millioner 
mikroenheder vil fortsat følge direktivernes regnskabsbestemmelser og hvert år anvende ca. 6 mia. EUR til at opfylde informationskravene.  
5.3. Løsning 1. Tilskynde til fuld udnytte lse af de muligheder, der ligger i 
regnskabsdirektiverne 
Selv om der ikke foretages lovgivni ngsmæssige ændringer, kan Kommissionen 
alligevel opfordre medlemsstaterne til at anvende alle de muligheder for forenklinger, der ligger i direktiverne.  
De potentielle besparelser ved fuld udnyttels e af de aktuelle tæ rskler og undtagelser 
skønnes at kunne nå op på 1,8 mia. EUR for mikrosegmentet. Men det er usandsynligt, at beløbet vil blive så stort. Det gældende  direktiv bygger på generelle 
krav, og medlemsstaterne har kun mulighed for at gøre undtagelser i enkelte tilfælde. 
Mere generelle undtagelser kan i kke komme på tale. Det begrænser 
forenklingsmulighedernes anvendelighed og har således generelt gjort dem mindre 
attraktive for medlemsstaterne. 
Endvidere ville denne løsning ikke fremme reduktion af byrderne i de medlemsstater, 
som allerede bruger forenklingsmulighederne.  Den ville heller ikke løse problemet 
 
DA 7   DA med den uoverensstemmelse, der er melle m regnskabsdirektiverne og de mindste 
virksomheders brugerbehov, og de dera f følgende administrative byrder. 
5.4. Løsning 2. Tvungen undtagelse af mikroenheder fra direktivernes 
anvendelsesområde 
Tvungen undtagelse af mikroenheder ville fj erne alle regnskab skrav på EU-niveau 
for denne gruppe – svarende til maksimal harmonisering. Denne løsning ville få den 
samme virkning som de størst mulige konse kvenser af løsning 3, jf. næste afsnit. 
Men på grund af forskellige regnskabskultu rer og traditioner fo r regnskabsaflæggelse 
i EU ville et sådant forslag højst sands ynligt ikke være politisk acceptabelt for nogle 
af EU-medlemsstaterne. 
5.5. Løsning 3. Medlemsstaterne har mulighe d for at undtage mikroenheder fra 
direktivernes anvendelsesområde 
Medlemsstaterne ville have mulighed fo r at fastlægge de mest relevante 
bestemmelser, som mikroenhederne skulle overholde, og f.eks. samle forskellige regnskabskrav i et enkelt krav. 
Hvis mikroenheder undtages fra regnskabsdir ektivets anvendelsesområde, forventes 
det at få følgende konsekvenser:  
Reduktion af den ad ministrative byrde . I det bedst tænkelig e scenario, hvor alle 
medlemsstater undtager mikroselskaber og undlader at stille yderligere krav, må 
forslaget skønnes at kunne indebære en besparelse på 6,3 mia. EUR (med et 
spillerum på 5,9-6,9 mia. EUR). Men efter at have fritaget mikroenheder for det 
fjerde direktivs forpligtelser ville mange medlemsstater sandsynligvis indføre andre 
regnskabskrav, f.eks. for at afpasse indberetning til skattemyndigheder og 
regnskabskrav. Sådanne alternative krav  vil sandsynligvis hæmme selskabernes 
reduktion af byrderne. Men på indeværende tidspunkt er det ikke muligt at sætte tal 
på de eventuelle virkninger på EU-niveau. 
Mere relevante og forståelige oplysnin ger til hovedbrugerne, herunder 
skattemyndigheder og kred itorer, og til ledelsen.  Regnskaberne kan gøres mere 
relevante for de behov, som de berørte part er og mikroenhedernes ledelse har, idet 
der tages højde for kriteriet om forståelighed. 
Ingen væsentlige negative konsekvenser  for oplysningerne til de eksterne 
berørte parter og for besk yttelsen af kreditorer.  Hovedbrugerne af mikroenheders 
regnskaber er banker og skattemyndigheder.  Bankerne er normalt ikke interesseret i 
de sofistikerede regnskabsoplysninger, som di rektiverne kræver. Ifølge besvarelserne 
i forbindelse med Kommissi onens høring i 2007 var både bankerne og erhvervslivet 
stort set positivt indstillede over for at fritage mikroenheder for regnskabsdirektivernes krav.  
Konsekvenser for det indre marked og lige vilkår.  Konsekvenserne for det indre 
marked forventes at blive ubetydelige, for mikroenhedernes regnskabsbehov er ret basale, og de lovpligtige regnskaber udgør norma lt ikke en vigtig informationskilde. 
Endvidere er kun et begrænset antal mikroenhe der involveret i aktiviteter på tværs af 
grænser.  
 
DA 8   DA Visse negative konsekvenser for inds amling af statistiske oplysninger  i nogle 
medlemsstater, som muligvis vil kræve en ændring af den metodologi, der anvendes 
til indsamling af statistiske oplysninger.  
Ingen negative konsekvenser for indsamling af oplysninger til 
beskatningsformål. Skattemyndighederne er bemyndiget til at anmode om 
oplysninger i overensstemmelse med deres regnskabskrav og til at foretage kontrol (revision) af de fina nsielle oplysninger.  
Reduktion af professionelle regnskabskyndige s aktiviteter i relation til 
udarbejdelse og revision af lovpligtige regns kaber. I stedet forventes professionelle 
regnskabskyndige i et vist omfang at bliv e brugt til andre fo rmål, som indebærer 
større merværdi.  
Sociale aspekter.  En vis reduktion af de offentlige oplysninger, som er tilgængelige 
for ansatte i mikroenheder. Men på grund af  den direkte kontakt, som ansatte normalt 
har med ledelsen og ejeren eller ejerne i mikroenheder, spiller offentliggjorte 
regnskaber en mindre rolle med hensyn til at dække informationsbehovet. Situationen er den samme som i selska ber med ubegrænset ansvar af samme 
størrelse.  
Miljøforhold.  Begrænsede positive konsekvenser på grund af mindre omfattende 
regnskabsaflæggelse og arkivering. 
Oplysning af offentligheden.  En vis reduktion af de offentlige oplysninger, som er 
tilgængelige for eksterne parter. Men interessen er normalt meget begrænset. 
5.6. Løsning 4. Indføre en forenklet obligatorisk regnskabsordning for 
mikroenheder 
En mulighed ville være at inkludere en regnskabsordning skræddersyet til 
mikroenheder i regnskabsdirektiverne. I mods ætning til "undtagels esordningen" ville 
en sådan ny ordning kræve en længere fo rberedelses- og gennemførelsesperiode. 
Med de givne tidsrammer egner den sig derfor  ikke til at opnå en hurtig reduktion af 
byrder. 
5.7. Løsning 5. Ændre det gældende direkt iv uden at indføre mikrokategorien 
Det er muligt at skabe nogle hurtige nødløsninger i forbindelse med 
regnskabsdirektiverne. De kunne føre til begrænsede besparelser på kort sigt. Men de løser ikke hovedproblemet med ma nglende overensstemmelse mellem 
regnskabsdirektiverne og brugernes behov. 
Det ville kræve længere tid at forberede mere omfattede ændringer. Med de givne 
tidsrammer egner de sig derf or ikke til at opnå en hur tig reduktion af byrder. 
6. S
AMMENLIGNING AF LØSNINGER OG FORSLAGETS BERETTIGELSE  
Den løsning, hvor mikroenheder undtages, me dfører den største reduktion af byrder. 
Den kan også gennemføres hurtigst. Derfor  anser Kommissionen den løsning for at 
være det mest hensigtsmæssige alternati v, når det drejer sig om at reducere små 
 
DA 9   DA virksomheders administrative byrder betyde ligt og afpasse regnskabskravene efter de 
behov, som brugerne og de, der skal udarbejde regnskaberne, har. 
7. TILSYN OG EVALUERING  
Dette forslag er tæt knyttet til den overor dnede modernisering og forenkling af det 
fjerde og det syvende regnskabsdirektiv. På grund af den tætte sammenhæng mellem 
disse foranstaltninger vil tilsyn og eval uering blive samordnet. En detaljeret 
tilsynsplan vil indgå i den overordnende tilsynsstrategi i forbindelse med den 
generelle revision af regnskabsdirektiverne.  
Evalueringen af konsekvenserne og den må de, undtagelsen af mikroenheder fungerer 
på, vil omfatte en vurdering af hovedmålsæ tningerne, som er bedre afpasning af 
regnskabsbestemmelserne efter de behov, so m brugerne og de, der skal udarbejde 
regnskaberne, har, og en saml et reduktion af de administ rative byrder. Endvidere vil 
der blive taget hensyn  til kvaliteten af relevante fina nsielle oplysninger til berørte 
parter og mulighederne for adgang hertil.