ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM ( 83) 500 
 
 
 
Vol. 19 83/0190 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the openi ng to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this f ile is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 198 3 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen 
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983, 
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003 
(ABI. L 243 vom 27 .9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit 
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5 
der genannten Verordnung freigegeben.  
 
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKALER
K0M(83) 500 endelig udg
Bruxelles, 28 juli 1983
DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK: KOMMISSIONENS FORSLAG
(Meddelelse fra Kommissionen til R8det)
K0MC83) 500 endelig udg

DEN FBLL.ES LANDBRUGSPOLITIK: KOMMISSIONENS FORSLAG 
Meddelelse fra Kommissionen til Ri.det
Indhold side
1. Indledning
2. Den generelle sammenhæng 3
3. Rationalisering af markedsordningerne 8
4. Retningslinjer for de vigtigste sektorer 13
A. Mælk 16
B. Korn og ris 22
C. Oksekød 25
D. Fårekød 28
E. Frugt og grønsager 29
F. Oliefrø 3^
G. Olivenolie 32
H. Afgift på olie og fedtstoffer 33
I.  Tobak 34
J. Vin 35
5. Monetære udligningsbeløb 37
6.  Supplerende foranstaltninger 39
7. Finansielle retningslinjer 43
8.  Konklusion 45
BU ag
I. Uddrag af Det europæiske Rids erklæring
II. Udviklingen i EUGFL, garant i sekt ionens udgifter
III. Beskrivelse af markedssektorer.
IV.Støtte 
EUGFL,i henhold til den fælles landbrugspolitik - 
garant 1sektionen

DEM FKLLES LANDBRUGSPOLITIK: KOMMXSSIONBMS FORSLAG
Meddelelse fra Kommissionen til Ridet
INDLEDNING
1.1 Den Faalles landbrugspolitik: er ot af Faal le s skabet s vigtigste resultater.
I »tørre omfang end pi de fleste andre omrider ligger beføjelserne for 
gennemførelse af den fælles politik pi dette omride hos Fællesskabets 
institutioner i overensstemmelse med EØF-traktatens artikel 39;  og da en 
fælles^politik indebærer et fælles finansielt ansvar, bæres 
omkostningerne herved i vid udstrækning af Fællesskabets budget.
1.2 Landbruget spiller en vigtig rolle for sivel fødevareleverancerne som 
udviklingen i bide fattige og rige lande. Den fælles landbrugspolitik har 
været en stor succes. Men Europa mi tilpasse sin landbrugspolitik. 
Tilpasningen af forordninger, der er vedtaget efter vanskelige politiske 
kompromis'er, forudsætter en stærk politisk vilje. Den vil kræve 
vanskelige afgørelser fra alle Fællesskabets institutioners side og 
godkendelse fra alle berørte sociale og erhvervsmæssige gruppers side. 
Tilpasningen af den fælles landbrugspolitik er ikke et teknisk spørgsmll, 
men en politisk udfordring. Europa er berettiget til at kræve, at dets 
landbrug og fødevareindustri yder de nødvendige bestræbelser, forudsat at 
det giver dem veldefinerede og stabile rammer for deres udvikling.
Desuden kan tilpasningen kun gennemføres med held, hvis byrderne fordeles 
rimeligt mellem de forskellige medlemsstater og mellem de forskellige 
berørte parter.
1.3 Det er naturligt, at landbrugspolitikken med henblik pi Fællesskabets 
fremtidige udvikling bør undersøges og tilpasses, s&ledes at den 
fyldestgørende kan gennemføre sine mil under nye, ændrede omstændigheder. 
Den fælles landbrugspolitik ml som andre politikker efterkomme behovet 
for den mest effektive anvendelse af Fællesskabets finansielle ressourcer.
1.4 Det ml dog understreges, at budgetudgifterne til den fælles 
landbrugspolitik er en konsekvens af de foranstaltninger, der er vedtaget 
for at gennemføre dens sociale og økonomiske formli. Disse milsætninger, 
som omfatter en rimelig levestandard for landbrugsbefolkningen og 
forsyninger til rimelige priser til forbrugerne, er fælles for 
landbrugspolitikken i alle udviklede lande i verden. Fællesskabet skal 
gennemføre disse mllsætnlnger med rimelige omkostninger, og ikke med 
omkostninger, der stir 1 misforhold til omkostningerne i andre lande.

-  2 -
1.5 Der må også være forståelse for, at landbruget på grund af deta særlige 
vilkår adskiller sig fra andre sektorer på en række områder. F.eks. 
indebærer det forhold, at landbrugsmarkederne inden for og uden for 
Fællesskabet er udsat for udsving, som Fællesskabet ikke har kontrol 
over, at udgifterne kan svinge på uventet vis.
1.6 Af disse grunde kan en tilpasning af politikken ikke kun ske ud fra 
budgetmæssige kriterier, men snarere med det sigte at gennemføre de 
grundliggende formål på den mest omkostningseffektive måde. Nedskæring af 
omkostningerne uden hensyn til de sociale og økonomiske konsekvenser vil 
ikke være en fordel for Fællesskabets udvikling. Det ville medføre, et 
den fælles politik sønderdeles, og at udgifter, der nu afholdes af 
Fællesskabet, ville dukke op på de nationale budgetter.
1.7 Sigtet må derfor være at rationalisere, og ikke renationalisere, den 
fælles landbrugspolitik. Kun denne fremgangsmåde giver en god garanti for 
positive resultater.
1.8 Det er i denne ånd, at Kommissionen i en årrække har udtalt sig til 
fordel for en tilpasning af den fælles landbrugspolitik. Allerede i 
oktober 1981 redegjorde Kommissionen 1 sit memorandum "Retningslinjer for 
EF·s landbrug" (dok. KOM(81) 608) for et program for tilpasning af den 
fælles landbrugspolitik til den nye virkelighed for såvel de almindelige 
økonomiske vilkår som selve landbrugssektoren; dette program omfattede en 
række foranstaltninger, herunder garantitærskler,  som tager hensyn til de 
langfristede udsigter for produktion, forbrug og samhandel.
1.9 Siden hen, 1 juni 1983, fremlagde Kommissionen endnu en redegørelse for 
sine synspunkter 1 sin meddelelse "Yderligere retningslinjer for 
udviklingen af den fælles landbrugspolitik" (dok. KOM(83) 380).
Regerings- og statscheferne anmodede på Det europæiske Råds møde den 18. 
juni 1983 om en undersøgelse af landbrugspolitikken, som skulle tage 
hensyn til en række faktorer og resultere i konkrete foranstaltninger til 
at sikre effektiv kontrol med landbrugsudgifterne (jf. tekst 1 bilag X). 
Kommissionen fremlægger dette dokument som svar på nævnte anmodning.

- 3 -
DEN GENERELLE SAMMENHÆNG
2.1 I de tyve år siden indførelsen af den faalles landbrugspolitik har der 
vaaret en hurtig udvikling i de tekniske fremskridt og produktiviteten 
inden for landbruget. Den langsigtede tendens for stigningen i 
landbrugsproduktionen i Fællesskabet har været på mellem 1,5 og 2,0% om 
året, medens forbruget er steget med ca. 0,5% om året. Fællesskabet er 
derfor blevet mere end selvforsynende med mange af de vigtigste produkter 
og har i stigende omfang måttet ty til udførsel eller subventioneret salg 
inden for Fælless'.abet  for at afsætte produktionen.
2.2 Samtidigt er antallet af beskæftigede inden for landbruget faldet 
hurtigt. Ca. 8 mlo mennesker er nu beskæftiget inden for landbruget i de 
ti medlemsstater, og der findes 5 mio landbrug på 1 ha og derover. Denne 
udvikling er blevet ledsaget af en stigning i deltidslandbruget, men 
denne stigning er forskellig fra medlemsstat til medlemsstat.
Fællesskabet må tage hensyn til dette forhold, når det træffer sine 
afgørelser på landbrugsområdet.
2.3 På trods af støtten fra den fælles landbrugspolitik er indkomsterne inden 
for landbruget ikke steget så hurtigt som andre indkomster siden 1973.
Der findes fortsat store forskelle i landbrugsindkomsterne mellem 
forskellige typer landbrug, mellem regionerne og mellem medlemsstaterne. 
Den store inflation og forskellige inflationsrater 1 medlemsstaterne har 
også skabt problemer for den fælles landbrugspolitik.

- 4 -
2.4 Under disse vanskelige økonomiske omstændigheder er Fællesskabet dog 
fortsat verdens største importør af fødevarer. Fællesskabet har for 
adskillige landbrugsprodukter opretholdt en særligt liberal importordning 
(import med nultold eller nedsat told).
2.5 Efter en relativ stabilisering i EUGFL, garantisektionens udgifter i 
perioden 1980-82,  hvor der blev brugt mindre end forventet i budgetterne, 
navnlig som følge af gunstige konjunkturer på verdensmarkederne, er der 
indtrådt en brat ændring 1 1983, hvor udgifterne forventes at blive 30% 
større end i det foregående år. Tabellerne 1 bilag II viser udviklingen i 
disse udgifter, herunder andelen for hver produktsektor og for hver type 
udgifter. Vækstraten for udgifterne til landbrugsprodukter, beregnet over 
en årrække, er nu større end vækstraten for Fællesskabets egne Indtægter.
2.6 Kommissionen understreger, at denne situation ikke kan afhjælpes gennem 
kortsigtede løsninger eller ad hoc-besparelser.  Kun målbevidste 
foranstaltninger med henblik på at tilpasse den fælles landbrugspolitik 
inden for rationelle langsigtede rammer kan bidrage til at anbringe 
landbrugspolitikken 1 en sund økonomisk og finansiel sammenhæng i de 
kommende år.

- 5 -
2.7 Den nødvendige tilpasning af europæisk landbrug er kun en del af den 
generelle tilpasning af vort samfund, der er stillet over for 
teknologiske fremskridt og en økonomisk vækstrate, der er lavere end 1 de 
tidligere Ir. De forskelligartede strukturer 1 medlemsstaternes landbrug 
er en arv fra mange generationer, og denne arvs trivsel er af afgørende 
betydning for hele landbrugsmønstret. Men landbrugets trivsel kan kun 
sikres gennem en bedre Integrering 1 økonomien som helhed, og Ikke ved at 
Isolere det fra de grundlæggende faktorer, som p&vlrker det moderne
samfund.
2.8 Følgende to faktorer er af særlig betydning:
- Som følge af den lavere befolkningstilvækst vil den samlede 
efterspørgsel efter fødevarer 1 Fællesskabet Ikke stige s& hurtigt som 
tidligere. P& verdensmarkederne vil evnen til at betale, dvs. den 
faktiske efterspørgsel, afhænge af de usikre muligheder for økonomisk 
vækst og kreditter. Fællesskabet skal fortsat spille en vigtig rolle 1 
fødevarehjælpen, men det skal ogs& opmuntre udviklingslandene til at 
dække en større del af deres fødevarebehov med egne ressourcer gennem 
udviklingen af fødevarestrategier.
- Gennem videnskabelig forskning og udvikling sker der en konstant 
forbedring af afgrøder og dyreracer, maskiner og teknikker, som

-  6 -
betyder, at produktionsfaktorerne kan kombineres mere og mere 
effektivt og med lavere realomkostninger.  Disse tendenser vil 
fortsætte og endog blive forstærket 1 de kommende år.
Denne udvikling af nye teknikker har bl.a. Inden for den animalske 
produktion ført til, at der er blevet oprettet landbrugsvirksomheder, for 
nvllke jorden Ikke længere er nogen grænsefaktor. Dette forhold vil kun 
forværre de overproduktionstendenser, der allerede kendes fra 
mejerisektoren. Kommissionen har 1 sine forslag taget hensyn til dette 
forhold.
2.9 En tilpasning af den fælles landbrugspolitik bør Ikke ignorere 
landbrugserhvervets konsekvenser for Industrier med tilknytning til 
landbruget. Landbrugets udvikling m& nødvendigvis integreres i højere 
grad i den samlede økonomiske aktivitet, som først leverer 
produktionsmidlerne og siden transporterer fødevarer og r&varer fra 
gårdene til fabrikkerne, forretningerne og forbrugerne. Under moderne 
økonomiske vilk&r kan en fælles landbrugspolitik næppe eksistere uden for 
de bredere rammer af en fælles fødevarepolitik. Det må også erindres, at 
Fællesskabets landbrugseksport i stadig højere grad består af 
forarbejdede produkter snarere end landbrugsråvarer. Denne tendens, som 
betyder, at der Inden for Fællesskabet opnås en større værditilvækst (og 
større beskæftigelse), må fremmes.
2.10 En anden udvikling, som har vist sig i de sidste ti år, er anvendelsen af 
landbrugsprodukter som kilde til organiske kemiske produkter. Den 
bloteknologlBke udvikling er en stor udfordring for fremtiden, og hvis 
denne aktivitet skal udvikles i Fællesskabet, i stedet for hos dets 
konkurrenter, er det vigtigt, at forsyningen af råvarer fra Fællesskabet 
sker på samme konkurrencevilkår som for dets eksterne konkurrenter.
2.11 Andre områder, hvor Fællesskabet må fremme den mest effektive anvendelse 
af dets jord og arbejdskraft, er udviklingen af materialer til energibrug 
(biomasse) og produktionen inden for skovbruget. Da Fællesskabet har 
underskud af såvel energi som træprodukter, repræsenterer disse to 
områder ægte muligheder for alternativ aktivitet og beskæftigelse i 
landdistrikterne.

- 7 -
2.12 Koiranlssionen har til hensigt at fremsætte forslag vedrørende forholdet 
mellem landbrugspolitik og grundforskning. På denne baggrund gælder det 
om på én gang at forudse de fundamentale ændringer, der vil kunne opstå 
på mellemlang og lang sigt, og at undersøge nye muligheder for 
afsætningen af landbrugsprodukter, herunder især overskudsprodukter.
2.13 Som landmiljøets arvtager og beskytter bidrager landbruget til trivslen 
for det store flertal af de mennesker, der bor i byområder, men som 
ønsker at nyde og bevare Europas traditionelle landskaber, flora og 
fauna. Af disse Brunde bør landbrugets udvikling fortsætte på en måde, 
som kan forlige behovet for befolkningens rekreation og beskyttelsen af 
miljø og arter med de økonomiske interesser for den befolkning, som lev« 
og arbejder på landet.
2.14 Det kan ikke være Fællesskabets hensigt at standse dets landbrugs
udvikling. Men under hensyn til fremtidsudsigterne har Fællesskabet ikke 
noget andet valg end at tilpassee sin produktionsgarantipolitik. Hvis det 
skal lykkes Fællesskabets landbrug, og dot bør det, at udvide eksporten 
og opretholde sin andel af verdensmarkedet, må det i stadig højere grad 
acceptere de markedsbegrænsninger, som andre sektorer i Fællesskabets 
økonomi er underkastet. Med denne dynamiske fremgangsmåde, som afviser 
enhver malthusiansk begrænsning af landbrugets potentiel, må hovedvægten 
i stadig højere grad lægges på produktion til konkurrencedygtige priser. 
Prisgarantierne for de fleste produkter har hidtil været ubegrænsede. 
Denne situation kan ikke fortsætte, hvis den fælles landbrugspolitik skal 
udvikles på et rationelt grundlag.

-  8 -
RATIONALISERING AF MARKEDSORDNINGERNE
Garanti taraklor
3.1 Dan stagnerende eller faldende efterspørgsel sivel i Fællesskabet som pi 
de eksterne markeder efter vigtige produkter som mælk, hvede, oksekød og 
vin bekræfter den diagnose, som Kommissionen fremlagde 1 sit memorandum 
om "Retningslinjer for EF*s landbrug" af oktober 1981. Det er Ikke 
længere rimeligt at give ubegrænsede garantier for priser og 
intervention, nlr der er tvivl om afsætningsmulighederne i de kommende 
Ir. Europas landbrugsproducenter ml med andre ord forsti, at de i højere 
grad selv ml bære omkostningerne ved afsætning af de mangder, der 
overstiger en vis tærskel. De for overholdelsen af sidanne 
garantitærskler nødvendige foranstaltninger udgør hjørnestenen i 
Kommissionens forslag.
3.2 Garanti tærsklerne kan imidlertid anvendes efter forskellige regler 1 
forhold til hvert produkt. Tærsklernes anvendelse kan ske 1 form af
(a) en nedsættelse af stigningen i indikativprisen eller 
interventlonsprlsen, hvis produktionen overstiger en samlet mængde;
(b) en begrænsning af den støtte, der i henhold til markedsforordningen 
betales for en samlet mængde;
(c) producenternes deltagelse gennem erlæggelse af en afgift i 
omkostningerne ved afsætning af den overskydende produktion (eller i 
omkostningerne ved nettoeksporten);
(d) kvoter p& nationalt plan eller p& virksomhedsplan.
Det er derfor under hensyn til situationen 1 den enkelte sektor 
nødvendigt at vælge, hvilke regler der skal anvendes.

- 9 -
3.3 Alle disse forskellige fremgangsmåder or allerede blevet anvendt i 
forskelligt omfang i forbindelse med de nuværende markedsordninger.
F.eks. blev metoden i (a) anvendt i forbindelse med Rådets afgørelser om 
de fælles priser for korn og mælk i 1983/84; metode (b) anvendes i 
markedsordningen for bomuld (og er blevet foreslået for tørrede druer); 
den i 1977 indførte medansvarsafgift for mælk nærmer sig metoden i (c); 
kvoter svarende til metoden i (d) har været anvendt for sukker siden 
markedsordningens start.
Prispolitik
3.4 Efter Kommissionens opfattelse er det også nødvendigt samtidigt med 
indførelsen af garantitærskler at føre en restriktiv prispolitik. I dens 
årlige prisforslag vil der fortsat blive taget hensyn til ikke blot 
udviklingen i landbrugsindkomsterne i Fællesskabet, men også til 
situationen på landbrugsmarkederne, budgetsituationen og andre generelle 
økonomiske faktorer.
Endvidere må der lægges særlig vægt på at overholde prishierakiet mellem 
de forskellige produkter, en tilfredsstillende balance mellem de 
producerede sorter og de af forbrugerne ønskede sorter, samt på at 
forbedre kvaliteten for de forbrugerne ønskede produkter.
For visse produkter (f.eks. mælk og korn) forbeholder den sig ret til at 
foreslå fastsættelse af fælles priser på længere sigt (f.eks. for to 
produktionsår) for at gøre prispolitikken mere effektiv.
3.5 Hed hensyn til Fællesskabets landbrugspriser 1 forhold til de priser, der 
anvendes internt af dets konkurrenter puå verdensmarkedet, bemærker 
Kommissionen, at de fælles priser 1 mange tilfælde (især for mælk) svarer 
til (eller 1 visse tilfælde er lavere end) tredjelandenes priser. Især 
med hensyn til korn går Kommissionen dog fortsat ind for en gradvis 
udligning af forskellen mellem Fællesskabets priser og i.ets vigtigste 
konkurrenters priser, ikke alene af hensyn til en more konkurrencedygtig 
kornproduktion i Fællesskabet (og afskaffelse af den fordel, der for 
tiden gælder for importen af kornsubstitutter, for hvilke der gælder 
ingen eller en lav grad af beskyttelse),  men også af hensyn til korns og 
foderomkostningernes betydning ror den animalske produktions økonomi.
3.6 Anvendelsen af en sådan prispolitik i de kommende år kan ikke udelukke 
muligheden af, at do i ECU udtrykte fælles priser kan fastfryses eller 
endog nedsættes i tilfælde, hvor markedssituationen er starlig vanskelig, 
eller hvor en affektiv anv*jidels© af en garantitærskel kræver noget 
sådant; følgelig kan Fællesskabet« støttepriser udtrykt i national valuta
blive nedH&t i faktiske priser.

-  10  -
3.7. Kommissionen har særlig overvejet, hvilke konsekvenser denne nye
retningslinje kunne få for prispolitikken 1 lande med stor Inflation. I 
denne sammenhæng gøres der opmærksom på, at Kommissionens nye forslag til 
afvikling af de monetære udligningsbeløb vil bidrage til at skabe bedre 
konvergens mellem landbrugsindkomsterne 1 medlemsstaterne. Desuden vil de 
af Fællesskabet udviklede strukturforanstaltninger, hvis effektivitet 
øges gennem en bedre koordinering som foreslået 1 Kommissionens særlige 
rapport til Rådet om disse fonde, vel også bidrage til at løse s&danne 
problemer på mellemlang sigt. For det tredje vil foranstaltninger, som 
kan vedtages med hensyn til mindre producenters Indkomster <jf. 3.10), 
Især være til fordel for landmænd 1 lande med stor Inflation. Endelig 
minder Kommissionen om, at en nedsættelse af de forskellige 
Inflationsrater Især vil skyldes disse landea økonomiske bestræbelser.
Markedsstyring
3.8 Erfaringerne viser efter Kommissionens opfattelse, at en rationel styring 
af landbrugsmarkederne har været vanskelig, fordi visse instrumenter 
(Intervention osv.) virker automatisk og derfor Ikke giver nogen mulighed 
for en smidig reaktion på markedsudviklingen. Der er en oplagt risiko 
for, at spørgsm&let vedrørende styring af landbrugsmarkederne, hvis disse 
alt for ofte skal afgøres på rådsplan, bliver forsinket eller sammenkædet 
med andre spørgsmål til skade for en korrekt og effektiv gennemførelse af 
den fælles landbrugspolitik.
3.9 X tilslutning til den højtidelige erklæring, som stats- og 
regeringscheferne vedtog i Stuttgart den 19. juni 1983, hvori det 
bekræftes, at det vil være værdifuldt at gøre hyppigere brug af 
traktatens muligheder for at delegere beføjelser til Kommissionen, er det 
Kommissionens hensigt at foreslå, at Rådet, hvor dette vil være 
hensigtsmæssigt, delegerer yderligere beføjelser 1 spørgsmål vedrørende 
styring af landbruget. Formålet er at gøre styringen af
landbrugspolitikken mere smidig og mindre automatisk og således opnå den 
mest effektive udnyttelse af Instrumenter og økonomiske midler.

- 11 -
Mindre producenters indkomster
3.10 Kommissionen vil, hvor det er nødvendigt, fremsatte forslag om yderligere 
foranstaltninger til at bøde på de mulige konsekvenser for Indkomsterne 
for visse mindre producenter eller producenter 1 visse ugunstigt stillede 
omr&der. sidanne foranstaltninger, der skal defineres på fællesskabsbasls 
og kun skal galde for producenter, hvis hovedindkomster stammer fra 
landbruget, og hvis muligheder for anden økonomisk virksomhed er 
begransede, kan finansieres helt eller delvis over Fallesskabets budget.
3.11 Det bemarkes, at foranstaltninger af denne art allerede anvendes. F.eks.  
modtager land'vand i bjergomrlder og andre ugunstigt stillede omr&der 
allerede støtte i henhold til direktiv 7S/268/EØF for at bøde på 
naturbetingede ulemper og for at opretholde landbrugsvirksomhed, som 
bidrager til at beskytte miljøet. I malkesektoren har Rådet besluttet at 
yde en sårlig støtte p& 120 mlo ECU til mindre malkeproducenter 1 
mejeriåret 1982/83 og 1983/84.
Støtte ok pramler
3.12 Det er en normal foreteelse i mange markedsordninger, at der findes 
støtte og pramler, som ydes over Fallesskabets budget. Som det fremgår af 
bilag XV, omfatter denne kategori af foranstaltninger, som finansieres af 
EUGFL, garant1sektIonen:
- støtte med det generelle formål at støtte producenternes Indkomster
- støtte for at kompensere for forskellen mellem priserne for 
Fallesskabets produktion og priserne på verdensmarkedet
- støtte til at fremme salget af fallesskabsprodukter på det Interne 
marked; 1 de fleste tilfalde anvendes disse foranstaltninger for 
produkter, når lignende produkter indføres toldfrit olier til nedsat 
told.
Denne form for udbetaling har fået stadig større betydning 1 de senere år 
og har nu passeret kategorien ’ 'eksportrestitutioner" som den største 
enkelte kategori af udgifter for EUGFL, garantisektionen.
3.13 Kommissionen har foretaget en systematisk gennemgang af 
støtteforanstaltninger og præmitr vedrørende de markedsordninger, der 
omfattes af denne rapport, for at kontrollere deres økonomiske 
berettigelse og for at se, om tte korrekt gennemfører deres mål. X visse 
tilfalde har den markedssituation, der fandtes på tidspunktet for 
foranstaltningernes indførelse, ændret sig, således at deres berettigelse 
Ikke längere er Indlysende Kommissionen fremsætter derfor de præcise 
tilpasnings- eller ophørsforslag fra gennemgangen pr od ·■/;'>. r -  produkt.

-  12  -
Kommissionen fortsætter 1 øvrigt gennemgangen af de øvrige 
støtteforanstaltninger og præmier, herunder dem, som vedrører 
markedsordninger, der ikke er omfattet af denne rapport, og den vil 
fremsætte forslag til passende foranstaltninger.
Ekstern handel
3.14 Stillet over for afsætningsvanskeligheder på de interne markeder og øget 
konkurrence p& de eksterne markeder må Fællesskabet basere sin 
landbrugshandelspolitik pi en kombination af tre faktorer:
- internationalt samarbejde med de vigtigste eksportlande med henblik 
pi at stoppe forværringen af verdensmarkedspriserne;
-  udvikling af en fællesskabspolitik til fremme af eksporten på et 
sundt økonomisk grundlag;
- udøvelse af Fællesskabets internationale rettigheder, isnr inden for 
GATT, med honblik på revision af den eksterne beskyttelse i de 
tilfælde, hvor Fællesskabet træffer foranstaltninger til at begrænse 
sin egen produktion.
3.15 Iværksættelse af foranstaltninger til overholdelse af garantitærsklerne 
og producenternes hele eller delvise deltagelse i
afsætningsomkostningerne skulle gøre det muligt at udvikle Fællesskabets 
landbrugseksportpolitik på et mere sundt økonomisk grundlag. Derved 
forenes betingelserne for, at der kan indgås langfristede kontrakter om 
levering af landbrugsprodukter til tredjelande, herunder visse 
udviklingslande, som har anmodet Fællesskabet herom 1 forbindelse med 
deres fødevaresikkerhedspolitik.
3.16 Hvad angår importen af landbrugsprodukter er Fællesskabet nødsaget til at 
revidere ordningerne for de forskellige produkter med henblik på at 
tilpasse dem til markedssituationen. I visse tilfælde har Fællesskabet 
indgået internationale forpligtelser vedrørende import af 
landbrugsprodukter til gengæld for gensidige indrømmelser i 
landbrugssektoren eller andre sektorer; i disse tilfælde skal der ved en 
justering af importordningen tages hensyn til forhandlingsmulighederne og 
Fællesskabets forhandlingspartneres reaktioner. I andre tilfælde er der 
indrømmet autonome lempelser under hensyn til den generelle handels- og 
udenrigspolitik. Hvis Fællesskabet ønsker større tilbageholdenhed fra 
dets egne landbrugsproducenters side, må det også være parat til at 
træffe sideløbende foranstaltninger for importen og at sikre en 
tilfredsstillende overholdelse af fællesskabspræferencen.

- 13 -
RETNINGSLINJER FOR DE VIGTIGSTE SEKTORER
4.1 Landbrugspolitikken skal tilpasses i overensstemmelse med 
markedsvilkårene for hvert enkelt produkt; det må ikke være hensigten at 
opnå besparelser uden hensyn til de for landbruget særlige økonomiske og 
sociale vilkår, men derimod at justere udgifterne således, at de 
forhåndenværende finansielle ressourcer koncentreres på de områder, hvor 
behovet er størst, hvor betydningen af Fællesskabets aktion fremgår 
tydeligst og hvor anvendelsen af budgetmidler kan være mest 
omkostningseffektiv.
4.2 Hed dette formål for øje har Kommissionen grundigt undersøgt de vigtigste 
markedsordninger og de foranstaltninger, der medfører udgifter for 
EUGFL* s garantisektion. Ved fremlæggelsen af sine forslag gør 
Kommissionen opmærksom på, at et flertal af disse tilpasninger kræver 
afgørelse fra Rådet efter de sædvanlige procedurer; andre 
foranstaltninger hører dog under Kommissionens egne beføjelser. 
Kommissionen anmoder Rådet om at udtale sig om dens forslag inden årets 
udgang, således at de kan anvendes fra næste produktionsårs begyndelse.
4.3 I visse tilfælde kræver tilpasningerne ændring af administrative 
procedurer og økonomiske ordninger, som medlemsstaterne hidtil har 
anvendt. Hvis der er modstand mod at foretage tilpasninger, eller hvis 
der påberåbes administrative vanskeligheder i forbindelse med sådanne 
forbedringer, vil det blive opfattet som en undskyldning for at udsætte 
de fornødne afgørelser. Kommissionen understreger kraftigt, at en 
forbedring af den fælles landbrugspolitik forudsætter, at medlemsstaterne 
accepterer ændringer. Den fremhæver også, at dens forslag udgør en samlet 
pakke, som ikke kan ændres 1 større omfang, uden at dette skaber risiko 
for den samlede balance.

- 14 -
4.4 Kommissionen har undersøgt den økonomiske sammenhæng for de 
markedsordninger, for hvilke tilpasninger synes nødvendige, og som hver 
især tegner sig for mere end 2% af garantisektionens udgifter:
mælk
korn og ris
oksekød
fårekød
frugt og grønsager
oliefrø
olivenolie
tobak
vin
En beskrivelse af hver af disse markedsordninger findes i bilag III. 
Kommissionen fortsætter gennemgangen af markedsordninger, der er af 
mindre økonomisk betydning og ikke medtaget 1 denne rapport, og vil i 
givet fald fremsætte de tilpasningsforslag, den finder nødvendig.
4.5 Inden gennemgangen af de enkelte produkter gør Kommissionen opmærksom på, 
at mejeriprodukterne er det mest hastende problem. I denne sektor var den 
årlige stigning i mælketilførslerne på ca. 2,5% 1 perioden fra 1973 til 
1981, men den årlige stigning i 1982 og 1983 er nu oppe på 3,5%; 
forbruget af alle former for mejeriprodukter 1 Fællesskabet, som 1 
1970'erne udviste en årlig stigning på omkring 0,5%, er nu ved at 
stagnere; mælkesektoren er derfor forskellig fra de øvrige 
landbrugssektorer som følge af en aldrig aftagende, men tværtimod altid 
stigende divergens mellem produktions- og forbrugstendenserne. 
Mælkeproduktionen i Fællesskabet overstiger nu de realistiske muligheder 
for yderligere afsætning, medmindre der ydes tilskud, som næppe er 
acceptable for Fællesskabets skatteborgere.

- 15 -
4.6 Kommissionen har efter sin gennemgang konkluderet, at tilpasninger p&
dette tidspunkt ikke er nødvendige i sukkersektoren.  hvis markedsordning 
R&det reviderede allerede 1 1981 og forlængede for fem Ir. 
Markedsordningen omfatter en orånlng med produktionskvoter, som pålægger 
producenterne (roeavlere og sukkerfabrikker) hele ansvaret for 
finansiering af afsætningen af det sukker, som overstiger Fællesskabets 
interne forbrug.

- 16 -
A. MÆLK
Garantitærskel
4.7 Uligevægten på markedet, aom allerede var foruroligende, da 
garanti tæraklen først blev indført 1 1982, er blevet endnu mere 
graverende. Udalgterne på verdenamarkedet tyder ikke på, at der bliver 
mulighed for yderligere væsentlige stigninger 1 EF*s udførsel. Udgifterne 
til subventioneret afsætning på Fællesskabets egne markeder er blevet 
meget store. Forbruget af mejeriprodukter 1 EF viser tegn på stagnation. 
EF må derfor gå radikalt til værks for at rette op på situationen.
4.8 Dot fremgår tydeligt, at de prisafgørelser, der er blevet truffet 1  de 
sidste ti år, ikke har været tilstrækkelige til at genoprette ligevægten 
på markedet. Selv om garant 1 tærsklen er blevet anvendt på en sådan måde, 
at forhøjelsen af mælkeprisen 1 1983/84 er blevet kraftigt begrænset, 
synes dette ikke at have lagt nogen dæmper på produktionen Indtil nu. 
Eftersom mælkeleverancerne 1 1983 nu forventes at stige mindst 3,5% vil 
tærsklen, der er fastsat for 1983, blive overskredet med mindst 6%. 
Kommissionen skønner, at mælkeprisen for 1984/85 må nedsættes med hele 
12%, for at der fuldt ud kan kompenseres for de ekstraudgifter, som 
overskridelsen af garantitærsklen 1 1983 må forventes at medføre. Det er 
klart, at en sådan foranstaltning vil have alvorlig og omgående 
indvirkning på producenternes Indkomster, medens der ville gå en vis tid, 
før den fik fuld Indvirkning på produktionen.
4.9 Kommissionen har som et alternativ overvejet en forhøjelse af den 
eksisterende medansvarsafgift 1 sektoren for mælk og mejeriprodukter (der 
på nuværende tidspunkt er på 2%), men med en differentiering af afgiften 
alt efter den producerede mængde for at mildne virkningen på de mindre 
producenters Indkomster. Men hvis en sådan foranstaltning både økonomisk 
og socialt skulle være effektiv, ville det Indebære en så stor 
diffarsntiarlng, at det ville give risiko for uligheder medlemsstaterne 
imellem og endog kunne anfægte prismekanismens enhed.

- 17 -
4.10 Under disse omstændigheder mener Kommissionen, at det må tages under 
overvejelse, p& hvilke andre måder garant i tærsklen kan anvendes. 
Erfaringerne i industrilande andre steder 1 verden viser, at det eneste 
praktiske alternativ til foranstaltninger ved hjælp af den fælles 
prismekanisme er at anvende kvoter, når det gælder om at få 
mælkeproduktionen bragt under kontrol. OECD (Organisationen for økonomisk 
Samarbejde og Udvikling),  som Fællesskabet og dets medlemsstater deltager 
i, har for nylig foretaget en grundig undersøgelse af de forskellige 
former for politik i sektoren for mælk og mejeriprodukter, der munder ud 
i følgende:
“Man er ved at nå til erkendelse af, at den kritiske situation i sektoren 
for mælk og mejeriprodukter på internationalt plan kræver strengere 
foranstaltninger end dem, der hidtil er blevet truffet. En mere drastisk 
nedskæring af priserne i reale termer, end der hidtil er foretaget, ville 
være en af mulighederne. En anden mulighed ville være at indføre kvoter, 
som effektivt reducerer udbudet. En prispolitik, der skabte ligevægt på 
markedet, ville resultere i en mere effektiv anvendelse af ressourcerne i 
økonomien. Den ville også have gavnlig indflydelse på forbruget, selv om 
den måske kunne komme til at anfægte visse mål i social-, regional- og 
miljøpolitikken og anden politik for den økonomiske sektor. Den anden 
valgmulighed, indførelse af kvoter, ville eventuel være lettere at 
gennemføre politisk, og selv om den ikke ville bevirke, at 
markedskræfterne blev anvendt til at gennemføre en omfordeling af 
ressourcerne - et af de vigtigste mål for en positiv tilpasning - ville 
den i det mindste begrænse de ressourcer, der bruges i sektoren for mælk 
og mejeriprodukter, og således gøre det muligt at anvende dem andetsteds 
i økonomien. Hvis der ikke træffes effektive foranstaltn.* nger,  er der 
risiko for, at det internationale marked bryder totalt sammen."
4.11 I betragtning af den alvorlige uligevægt 1 sektoren for mælk og
mejriprodukter og situationens økonomiske og sociale aspekter mener 
Kommissionen, at garantitærskler i denne sektor fremtidig bør anvendes i 
form af en kvotaordning ledsaget af en restriktiv prispolitik.

- 18 -
4.12 Dønne ordning bør gennemføres ved hjælp af en supplerende afgift analog 
med den, Kommissionen allerede har foreslået i sit memorandum af oktober 
1981. Der fastsattes i overensstemmelse med princippet om garantitærsklen 
en referencemængde (kvota) for hvert mejeri på basis af tilførslerne i 
1981. Alle leverancer ud over denne mængde p&lægges en supplerende 
afgift, der beregnes på en s&dan måde, at den dækker alle omkostningerne 
véd afsætning af den overskydende mælk. Mejerierne fordeler derpå 
afgiften på producenterne efter kriterier, der fastsættes i 
fællesskabsbestemmelserne.
4.13 En sådan foranstaltning ville kunne stabilisere mælkeleverancerne uden at 
forværre problemet med de mindre producenters indkomster. Den ville 
hurtigt begrænse overskudsproduktionen, og såfremt produktionen steg, 
ville den indbringe beløb, der var tilstrækkeligt store til at dække 
omkostningerne ved afsætning af den mælk, hvorved tærsklen blev 
overskredet. For at undgå uønskede virkninger på strukturen i 
mælkeproduktionen og for at tage højde for muligheden af, at der kommer 
nye i erhvervet (som f.eks. unge landmænd), vil Kommissionen foreslå 
foranstaltninger, der giver mulighed for at overføre kvoter fra en 
virksomhed til en anden.
Intensiv produktion
4.14 Det bekymrer Kommissionen, at muligheden for at øge produktionen gennem 
Indkøb af kraftfoder fører til, at der opstår "mælkefabrikker",  hvor 
jorden får mindre betydning. Kommissionen foreslog allerede i sit 
memorandum af oktober 1981, at der indføres en særlig afgift på mælk fra 
intensive bedrifter, for eksempel dem der leverer mere end 15 000 kg pr. 
ha grovfoderareal.

- 19 -
Kommissionen foreslår en afgift af denne art og vil senere forelægge 
Rådet nærmere bestemmelser herfor.
interventionsforanstaltninger
15 Problemerne i sektoren for mælk og mejeriprodukter er blevet forværret 
af, at mejerierne kan sætte deres lid til interventionsopkøb som en mere 
eller mindre permanent afsætningsmulighed for produktionen, for at 
genoprette ligevægten på markedet vil Kommissionen foreslå, at 
intervention iov skummetmælkspulver suspenderes 1 den del af 
produktionsåret, der går fra 1. oktober til 31. marts. I denne periode 
skulle støtte for pulver til foderbrug være tilstrækkelig til at 
opretholde stabiliteten på markedet, eller pulveret kan om fornødent 
opkøbes til intervention ved licitation.
Afsætningsstøtte
.16 Omkostningerne ved afsætning af smør på EF*s interne marked er store, 
især på grund af den generelle forbrugsstøtte, fordi den mængde ekstra 
smør, der forbruges som følge af støtten (der betales for alt smør, som 
forbruges), er forholdsvis lille. Kommissionen er klar over denne 
foranstaltnings betydning for forbrugerne, men den forekommer ikke at 
være fuldt ud berettiget, og det er forbrugeren, der 1 sin egenskab af 
skatteyder 1 sidste ende kommer til at bære omkostningerne.

-  2 0  -
4.17 Kommissionen foreslår derfor, at den særlige støtte til forbrug af smør 
ophaves i to etaper. Det vil resultere 1 en vis nedgang 1 smørforbruget, 
men øget afsætning af mælkefedt som kompensation herfor kan opnås ved 
hjalp af mindre omkostningskravende foranstaltninger (inddragelse af 
andre levnedsmidler 1 ordningen med støtte for smør, der anvendes til 
fremstilling af konditorvarer og konsumis. Indførelse af en sarlig støtte 
til koncentreret sødmalk).  Afsætningsmulighederne bør også øges ved en 
forhøjelse af fedtindholdet 1 sødmalk til konsum.
4.18 Kommissionen har besluttet ikke at foreslå en afsatnlngsordnlng med 
gratis uddeling af overskudssmør 1 forhold til de mængder, der opkøbes på 
markedet. Erfaringerne fra sådanne ordninger på detailmarkedet, herunder 
julesmørret, viser, at forbrugerne simpelthen oplagrer det billige smør 
og begrænser fremtidige Indkøb tilsvarende. Der er derfor Ikke noget 
eller kun et ringe ekstra forbrug af smør på trods af de meget høje 
omkostninger.
Foranstaltninger til produktionsophør
4.19 Kommissionen vil fortsatte gennemgangen af foranstaltninger, som gør det 
muligt for visse landmand at Indstille mælkeproduktionen. På grund af de 
vanskeligheder (og endog tilfalde af svig) man tidligere er stødt på, er 
det nødvendigt at foretage yderligere tekniske undersøgelser for at 
sikre, at et sådant program gennemføres med succes og med en gunstig 
cost-beneflt balance.
Handel med tredjelande
4.20 Kommissionen har undersøgt spørgsmålet om Indførsel af smør fra New 
Zealand, hvor særordningerne udløber ved udgangen af 1983. I betragtning 
af tendensen 1 smørforbruget,  især på Det forenede Kongeriges marked, 
kunne en reduktion af importmængderne tages under overvejelse. Selv om 
det ville skabe mulighed for øget afsætning af fallesskabssmør på 
Fællesskabets marked, ville det indførte smør, der således blev 
fortrængt, komme til at konkurrere med Fællesskabets smør på 
verdensmarkedet.

-  21 -
4.21 Fællesskabet må imidlertid ogsi tage hensyn til den økonomiske og
handelsmæssige Interesse, det har 1 at videreføre en Bidan ordning med 
New Zealand, som er en af hovedleverandørerne til verdensmarkedet for 
mejeriprodukter. Da verdensmarkedspriserne for mejeriprodukter influerer 
direkte pi Fællesskabets budget, kan et samarbejde om at stabilisere 
priserne 1 denne sektor være til gensidig fordel.
Hvis de fordele, som Fællesskabet kan opni fra dette samarbejde, opvejer 
omkostningerne ved denne særlige import, bør importordningerne for 
newzealandsk emør fortsættes. Kommissionen vil inden længe forelægge 
R&det en særlig meddelelse og særlige forslag pi dette omride.

-  2 2  -
B. KORN OG RIS
Garantitærskel
4.22 Dar blav for første gang fastsat en garantitærskel i denne sektor for 
1982/83 nemlig pi 119,5 mlo t. Ridet besluttede, at hvis 
gennemsnitsproduktionen af korn (undtagen hird hvede) 1 de seneste tre 
produktionsir var over garant1tærskelen,  skulle Interventionsprisen 
sænkes. Det besluttede dog, at hvis Indførslen af kornsubstitutter 
oversteg 15 mlo t, skulle garantitærsklen tilsvarende forhøjes. Da 
tærsklen for 1982/83 blev overskredet, blev forhøjelsen af 
Interventionsprisen for 1983/84 nedsat med 1%.
4.23 Garanti tærsklen for 1983/84 er fastsat til 120,56 mlo t. I betragtning af 
høstudsigterne og omfanget af Indførslen af kornsubstltutter er det næppe 
sandsynligt, at tærsklen vil blive overskredet 1 det kommende 
produktionsir.
4.24 Det er en forudsætning, for at garantitærsklen kan anvendes 1 fremtiden, 
at der sker en hurtig og effektiv begrænsning af Indførslen af 
substitutter. Fællesskabet har allerede flet stabiliseret Indførslen af 
manlok og klid; for Indførsel af melasse gælder en tærskelpris, der 
fastsættes inden for rammerne af den fælles markedsordning for sukker; 
med hensyn til majsglutenfoder og cltruskvas kan Fællesskabet opnl en 
begrænsning ved at benytte sine rettigheder i henhold til GATT. Disse 
rettigheder og betingelserne for anvendelsen heraf er:
artikel 11 kvantitative restriktioner for importen
(restriktion af Importen i forbindelse med en
begrænsning af produktionen af et animalsk
produkt, som helt eller i væsentlig grad
afhænger af det Importerede produkt; den
indenlandske produktion af dette importerede
produkt bør være ubetydelig).
artikel 19 beskyttelsesklausul (uventet og uforholdsmæssig
kraftig udvikling 1 importen; skade for
indenlandske producenter af lignende eller
konkurrerende produkter; kompensation).
artikel 28 ændring af en binding (kompensation).

- 23 -
Kommissionen vil derfor foreoli en eller flere af disse løsninger alt 
efter vilkårene for hvert produkt bg efter forhandlingsmulighederne i 
henseende til tredjelandsleverandører.
Prispolitik
4.25 Kommissionen foreslår, at en fremskyndelse af begrænsningen af forskellen 
mellem EF-prlserne og dets hovedkonkurrenters priser skal være et mål i 
dens fremtidige forslag til fælles kornpriser.
4.26 Hvis dette mål ikke kan nås ved hjælp af prispolitikken, bør Fællesskabet 
på trods af de administrative vanskeligheder 1 forbindelse med en sådan 
løsning overveje en afgift på korn med henblik på at dække alle eller en 
del af eksportomkostningerne.
4.27 Hvis der skal blive et rigtigt prisforhold mellem de forskellige 
hvedekvaliteter, således at der opnås besparelser 1 udgifterne til 
intervention og udførsel, må forskellen mellem Interventionsprisen for 
bageegnet hvede af minimumskvalitet og foderhvede indsnævres. Den 
nuværende forskel er på 10%, og den rigtige forskel ville (under 
hensyntagen til næringsværdien) være på 5%. I samme øjemed bør 
kvalitetsnormerne for byg og hvede til anvendelse inden for Fællesskabet 
og til udførsel strammes.

- 24 -
Hård hvad«
4.28 Da Fallesskabet nu er ved at vare selvforsynende med dette produkt, 
finder Kommissionen, at det ville vare klogt at Indføre en
garant 1tarskel.  Den vil fremsatte de nødvendige forslag til, at den kan 
anvendes fra produktionsåret 1984/85.
4.29 For at undgå, at der tilbydes alt for megen hård hvede til intervention, 
vil Kommissionen foreslå, at Intervention 1 denne sektor foretages på 
samme måde som for bageegnet hvede.
Ris
4.30 Kommissionen vil fremsatte forslag om en politik med variable priser for 
de forskellige sorter for derved at fremme produktionen af de sorter, som 
de europalske forbrugere efterspørger, uden at begunstige importen af ris.

- 25 -
C. OKSEKØD
Ctrantltarnlcel
4.31 Skønt Fællesskabets oksekødsproduktion nærmest følger et cyklisk mønster, 
er langtidstendensen en forøgelse p& 0,5—1% om Sret; samtidig forventes 
forbruget af oksekød at stagnere på grund af konkurrencen fra billigt kød 
og den begrænsede vækst 1 forbrugernes købekraft. Fra at have haft 
underskud er Fællesskabet 1 løbet af den sidste halve snes år blevet 
nettoeksportør af oksekød.
4.32 På denne baggrund er Kommissionen bange for, at der bliver uligevægt på 
det fremtidige marked 1 denne sektor. Den forbeholder sig muligheden for 
at foreslå en garanti tærskel på et senere tidspunkt, hvis de økonomiske 
omstændigheder gør det berettiget at Indføre den. Lige nu mener 
Kommissionen, at tilpasningen af markedsordningen kan begrænses til kun 
at omfatte nedenstående foranstaltninger.
InterventlonsforanataltnInger
4.33 Interventionsforanstaltningerne bør tilpasses, så de svarer bedre til 
markedsrealiteterne. Kommissionen vil forelægge forslag om,
(i) at opkøb begrænses til kun at omfatte hele og halve kroppe i to
efterårsmåneder (hvor der foretages flest slagtninger),  at opkøb af 
forfjerdinger begrænses til fem sommermåneder og af bagfjerdinger 
til fem vintermåneder,

- 26 -
(11) at handolsklasseskemaet anvendes ved opkøb fra dan 1. januar 1984 
pi basis af da prlsar, som Kommlsslonan allerede foreslog 1 marts 
1983. Dat vil medføre, at opkøbsprlsarna bliver lavere 1 
medlemsstater, der nu har høje koefficienter, og muligvis bliver 
højere 1 medlemsstater med lave koefficienter,
(111) at alle nationale fritagelser bringes til ophør (fritagelse for 
"stop and go", med hensyn til emballering osv.).
Præmier
4.34 Præmiesysternet bør tilpasses som følger:
(1) Kælvninaspræmierne.  der blev Indført for ti år siden for at
standse nedgangen i besætninger i Italien og af andre årsager 
siden blev udvidet til at omfatte Grækenland, Irland og 
Nordirland, fornys ikke. Siden denne foranstaltning blev indført, 
er der sket en mærkbar ændring af markedssituationen, og der er 
store offentlige lagre af oksekød i flere medlemsstater, herunder 
Italien og Irland. Foranstaltningens økonomiske berettigelse er 
dermed bortfaldet i henseende til markedsordningen. Desuden 
anvendes præmien også på kalve i malkekvægsbesætninger og giver 
derved et incitament til mælkeproduktion. Kommissionen vil derfor 
ikke foreslå, at der fortsat ydes præmier i produktionsåret 
1984/85. Af samme årsager bør importforpligtelserne med hensyn til 
ungkalve til opfedning hvert år gennemføres mere smidigt. Det bør 
bemærkes, at der i det foreslåede integrerede program Indgår 
foranstaltninger for producenter i middelhavsområderne, og at 
kalve i specialiserede kødkvægbesætninger fortsat vil være 
omfattet af ammekopræmier.

- 27 -
(ii> De variable pramiar.  der anvendes i Det forenede Kongerige,
bringes til ophør med begyndelsen af produktionsåret 1984/85.
Denne foranstaltning, som til dels er et alternativ til 
intervention, medfører adskillige ulemper, fordi den kun anvendes 
i en enkelt medlemsstat og derfor giver konkurrenceproblemer; de 
nærmere bestemmelser (betaling for kvier og hele slagtekroppe) har 
også givet vanskeligheder.
ftffimekopræmi en videreføres på det nuværende niveau. Den skulle 
herefter betragtes som den eneste fællesskabspræmie som incitament 
for dem, der har specialiseret sig i oksekødsproduktion.
Handol mod tredjelande
4.35 Kommissionen finder, at import indrømmelserne for oksekød, herunder de
autonome indrømmelser, bør tilpasses ud fra markedssituationen og under 
hensyn til eksisterende internationale aftaler og de modydelser, der er 
indrømmet Fællesskabet.
Eksempelvis bør der ved fastlæggelsen af den årlige opgørelse over 
mængden af frosset kød til forarbejdnings industrien og antallet af 
ungkalve til opfedning vises større smidighed, idet markedsforholdene o, 
Fællesskabets interne behov tages i betragtning. Omfanget af indførslen 
af alperacer vil også kunne revideres.

- 28 -
D. FÅREKØD 
Præmier
4.36 Den vigtigste udgiftspost 1 denne sektor, hvor der først blev Indført en 
markedsordning 1 1980, er udbetaling af præmier til producenter. 
Fællesskabets selvforsyningsgrad med hensyn til fårekød er lav. Da der er 
fare for fremtidige udgiftsstigninger, er det Kommissionens opfattelse, 
at præmieordningen bør ændres pi passende mide, uden at der dog mi ske en 
radikal ændring af markedsvilkårene.
4.37 Kommissionen vil derfor foreslå, at præmieordningen fra produktionsåret 
1984/85 ændres således:
(1) Begrænsning af den variable slantepræmle.  der anvendes 1 Det
forenede Kongerige, til en vis del af referenceprisen. Dette vil 
medføre en tilsvarende stigning 1 markedspriserne, der skulle være 
tilstrækkelig til at opretholde producenternes Indkomster.
(11) Anvendelse af præmien for moderfår på basis af strenge kriterier. 
Der bør Ikke være mulighed for udbetaling af forskud på præmien.
Handel med tredjelande
4.38 Kommissionen mener, at man bør undersøge, hvorvidt det er muligt at 
forhandle sig frem til en reduktion af de mængder, der kan Indføres som 
led 1 aftalerne med tredjelande om frivillig eksportbegrænsning, og 
samtidig Indføre en minimumsimportpris. En sådan ændring kunne betyde en 
formindskelse af Fællesskabets udgifter i denne sektor, da markedsprisen 
ville blive styrket, mens de leverende tredjelande fortsat ville opnå de 
samme indtægter fra EF-markedet.

- 29 -
E. FRUGT OG GRØNSAGER
4.39 MarkedsordnIngen for denne sektor omfatter bS.de friske og forarbejdede 
produkter.
Det bør erindres, at Rådet allerede er i gang med at drøfte Kommissionens 
forslag vedrørende den gældende fællesskabsret for frugt og grønsager med 
henblik på udvidelsen samt forslag til ændring af markedsordningen for 
forarbejdede frugter og grønsager.
De nedenfor foresl&ede retningslinjer fremsættes derfor, uden at dette p& 
nogen måde indskrænker Rådets beslutninger på det pågældende område.
Garantitærskier
4.40 Der er allerede fastsat en garantitærskel for forarbejdede tomater på 4,5 
mlo t forarbejdede friske tomater, og der er allerede foreslået en 
garantitærskel for tørrede druer. For forarbejdede pærer eksisterer der 
en analog ordning, idet støtten kun ydes til en vis mængde.
Priser
4.41 Det er særligt vigtigt at føre en restriktiv prispolitik 1 denne sektor 
for at undgå en udvikling med overdreven intervention, tilbagekøb og 
andre udgifter.

- 30 -
Støtte ok præmier
4.42 Med markedssituationen for øje foreslår Kommissionen følgende tilpasning 
af ordningen:
(i) Ordningen med støtte til forarbejdning af frugt, der er trukket 
tilbage fra markedet,  til saft til gratis uddeling er bekostelig 
og vanskelig at kontrollere og bør derfor ophæves.
(11) Støtten til forarbejdning af frugt til appelsinsaft ydes for
øjeblikket for alle kvalitetsklasser af appelsiner, hvilket har 
bevirket, at en stor mængde klasse I produkter, der normalt er 
beregnet til konsum, er blevet forarbejdet. Støtten bør fremover 
begrænses til klasse II. Støttens beregningsmåde bør også 
revideres.
(111) Støtten til forarbejdede kirsebær er hovedsagelig blevet udbetalt 
for produkter fra medlemsstater uden for middelhavsområdet, til 
trods for at denne ordning oprindeligt var beregnet for produkter 
af betydning for dette område. Da det tilsigtede mål Ikke er nået, 
bør ordningen ophæves.

- 31 -
F.  OLIEFRØ
4.43 Denne sektor er præget af, at Fællesskabet Ikke er selvforsynende, men 
alligevel har store og stigende omkostninger på grund af deficlency 
payments som følge af importordningen med toldfrihed.
Garanti tærskler
4.44 For raps og rybsfrø er der fastsat en garant i tærskel på 2,15 mio t for 
1982/83 og 2,79 mio t for 1983/84. hvis produktionen overskrider tærsklen 
nedsættes indikativprisen. For 1983/84 var prisforhøjelsen derfor kun på 
4% (en lavere forhøjelse end "normen'' på 5,5%). Kommissionen mener, at 
garantitærsklen fortsat bør anvendes på denne m2.de,  og der bør derfor 
også ske en nedsættelse af den pris, der skal foreslås for 1984/85, hvis 
tærsklen overskrides. Kommissionen undersøger endvidere muligheden for i 
oliefrøsektoren at indføre en minimumsprisordning til afløsning af den 
gældende interventionsordning.
4.45 Hvad angår solsikkefrø, mener Kommissionen, at der fra produktionsåret 
1984/85 bør Indføres en garantitærskel for at undgå en alt for hurtig 
forøgelse af udgifterne som følge af produktionsstigningen.
Priser
4.46 Da de dobbelt lave rapssorter er bedre egnet til foder, bør priserne for 
de øvrige sorter nedsættes.

- 32 "
G. OLIVENOLIE
Priser ok intervention
4.47 Kommissionen mener, at Fællesskabet bør modarbejde overdreven brug af 
intervention ved at øge forskellen mellem indikativprisen og 
Interventionsprisen og ved at stramme interventionsbetingelserne.
Producentstøtte
4.48 Kontrollen med udbetaling af producentstøtte er et alvorligt problem 1 
denne sektor. Kommissionen har udarbejdet forslag med henblik på at 
forbedre kontrollen med producentsammenslutningernes udbetalinger. Hvis 
disse foranstaltninger viser sig at være ineffektive, vil Kommissionen se 
sig nødsaget til at vende tilbage til ordninger, hvor ansvaret for 
udbetalinger og kontrol fuldt ud er overdraget de nationale 
administrationer under Kommissionens kontrol, og derved udelukke 
producentsammenslutnlngerne fra forvaltningen af støtte.
4.49 Da produktionen er fordelt på et stort antal producenter, hvoraf mange 
driver landbrug 1 meget lille målestok, mener Kommissionen, at kontrollen 
med udbetaling af producentstøtten kan forenkles efter følgende 
retningslinjer:
(a) betaling efter enhedssatser til mindre producenter (dvs. producenter 
med en produktion på under 1/2 t olie eller en tilsvarende mængde 
oliven);
(b) betaling i forhold til den faktisk producerede mængde til de øvrige 
producenter, med en streng betalingskontrol;
(c) mulighed for mindre producenter for at vælge betalingsformen under 
b),  hvis en tilfredsstillende kontrol garanteres.

- 33 -
H. AFGIFT PA QL.IK OG FEDTSTOFFER
4.50 Markedsudviklingen for samtlige animalske og vegetabilske fedtstoffer 1 
Fællesskabet medfører en stadig alvorligere uligevaagt. En samlet 
markedspolitik for fedtstoffer er nødvendig for at nå frem til en mere 
sund situation.
Foruden de for Fællesskabet særlige faktorer, herunder den fulgte 
prispolitik, må det understreges, at den toldfrie import af produkter 
forværrer markecKuligovægten mellem olivenolie og de øvrige vegetabilske 
olier på den ene side og smør og de øvrige fedtstoffer på den anden side.
Denne situation har to konsekvenser for den fælles landbrugspolitik
(a) den medfører en nedgang i forbruget af smør og olivenolie
(b) den medfører store omkostninger 1 sektoren for fedtstoffer
4.51 Med henblik på en bedre markedsligevægt har Fællesskabet allerede anvendt 
saneringsforanstaltninger 1 form af medansvarsafgift for mælk og 
garantitærskel for mælk og oliefrø, hvilket har resulteret i lavere 
institutionelle priser 1 disse sektorer.
Fællesskabet har også begrænset sin produktionsstøtte for olivenolie til 
kun at omfatte træer, der er plantet før en bestemt dato.
For så vidt Fællesskabet øger sine bestræbelser gennem indførelse af en 
tillægsafgift i mejerisektoren, og dermed får kontrol med den interne 
smørproduktion,  bør det supplere sine bestræbelser på at genoprette 
ligevægten på markedet for fedtstoffer med en intern ikke-dlskrlmlnerende 
forbrugsafgift på andre fedtstoffer end smør, uanset deres oprindelse. 
Denne afgift er i overensstemmelse med Fællesskabets internationale 
forpligtelser.
4.52 X denne sammenhæng foreslår Kommissionen derfor indførelse af en sådan 
afgift, der skulle indbringe omkring 600 mlo ECU.
Provenuet fra afgiften ville blive på omkring 600 mlo ECU.
Kommissionen vil om kort tid fremsætte forslag om de nærmere regler for 
denne foranstaltnings gennemførelse.

34 _
I. TOBAK
4.53 X denne sektor er en forsigtig prispolitik af særlig stor betydning. Der 
bør ske en fastfrysning af priser og præmier til tobakssorter med ringe 
efterspørgsel for at opmuntre til omstilling til sorter med bedre 
afsætningsmuligheder.
Denne m&lsætnlng bør følges op af passende strukturforanstaltninger.

- 35 -
J. VIN
4.54 Kommissionen gør opmærksom pi, at Ridet for nylig har vedtaget vigtige 
ændringer af fællesskabsbestemmelserne for vin med henblik pi udvidelsen.
Begrænsning af beplantninger;
4.55 Kommissionen minder om, at en streng overholdelse af den i 
fællesskabsbestemmelserne fastsatte begrænsning af beplantningerne er en 
absolut forudsætning for, at der kan genoprettes en langvarig ligevægt 
pi bordvinsmarkedet. Den opfordrer medlemsstaterne til meget nøje at 
overvige overholdelsen af disse bestemmelser.
Priser
4.56 I betragtning af langtidstrenden for produktionen, der er stigende, mens 
forbruget har været faldende, mener Kommissionen, der bør udvises den 
største tilbageholdenhed ved prisfastsættelserne.
4.57 Forbrugsafgifterne pi vin 1 visse medlemsstater mi nødvendigvis sættes 
ned for at fremme forbruget og kompensere for det faldende forbrug i de 
traditionelle vinproducerende lande.
Kvalitet og støtte
4.58 Kommissionen vil stille forslag om en forhøjelse af minimumsgrænsen for 
vinens naturlige alkoholindhold for at fi en bedre vinkvalitet. Den 
mener ogsi, at koncentreret most bør anvendes til at forøge vinens 
alkoholindhold i stedet for sukker; Kommissionen vil derfor stille 
forslag om forbud mod anvendelsen af sukker, hvorved det bliver muligt 
at indstille ydelsen af støtte til brug af koncentreret most (undtagen 
ved fremstilling af druesaft), hvilket igen vil give færre udgifter.

"36  ~
Interventionsforanstaltninger
4.59 Visse foranstaltninger i denne sektor bør tilpasses eller gøres mere 
effektive. Kommissionen foreslir følgende:
(i) at indstille ydelsen af støtten til korttidsoplagring af vin, 
eftersom der ikke længere er økonomisk baggrund for denne 
foranstaltning, nu da der gives støtte til langtidsoplagring,
(ii) at forbedre kvaliteten af den markedsførte vin ved at øge satsen 
for den obligatoriske destillation af biprodukter fra 
vinfremstillingen fra 8 til 10% af den høstede mængde,
(iii) at muliggøre en hurtigere og mere effektiv anvendelse af den
obligatoriske forebyggende destillation af vin ved at indføre en 
specifik udløsningstærskel (f.eks. en r&dighedsmængde pi 5 
mineders potentielt forbrug) og ved at opstille præcise kriterier 
for at undgi ukorrekte deklarationer af ridighedsmængden fra 
medlemsstaternes side.

- 37 -
MONETBRE UDLIGNINGSBELØB
5.1 Med hensyn til det agromonetære system foresl&r Kommissionen en ændring 
af forordning (EØF) nr. 974/71 med det form&l at ni frem til en strammere 
og mere automatisk afvikling af de monetære udligningsbeløb.
5.2 Ethvert monetært udligningsbeløb, der er Indført efter den nye 
forordnings Ikrafttræden, vil blive elimineret 1 tre etaper ved en 
ændring af den grønne kurs.
Det drejer sig om følgende etaper:
- 1/3 ved Indførelsen af nye monetære udligningsbeløb
- 1/3 ved begyndelsen af det produktlons&r, der følger umiddelbart 
efter Indførelsen af de nye monetære udligningsbeløb
- 1/3 ved begyndelsen af det andet produktlons&r, der følger efter 
indførelsen af monetære udligningsbeløb.
5.3 De monetære udligningsbeløb, der gælder p& tidspunktet for den nye 
forordnings Ikrafttræden, vil blive afviklet ved en ændring af de grønne 
kurser i to omgange, dvs. ved begyndelsen af de to følgende produktlons&r.
5.4 Uanset bestemmelserne i ovenst&ende afsnit, kan Kommissionen foresll 
R&det en hurtigere afvikling af de negative monetære udligningsbeløb.
5.5 Fordelen ved dette system er, at det sikrer en præcis og forudselig 
afvikling over en forholdsvis kort periode. Det medfører højere nationale 
priser, hvis de monetære udligningsbeløb er negative, og lavere nationale 
priser, hvis de monetære udligningsbeløb er positive. For at undg& 
negative virkninger p& landbrugernes Indkomster 1 lande med positive 
monetære udligningsbeløb, kan der nationalt indføres degressiv støtte som 
en overgangsforanstaltning.

- 38 -
5.6 Kommissionen har også undersøgt, men Ikke vedtaget, en løsning, der gär 
ud pä, at de monetære udligningsbeløb beregnes 1 forhold til den 
stærkeste valutas grønne kurs. Resultaterne på overgangstidspunktet 
bliver,
- at prisniveauet 1 national valuta ikke ændres, eftersom de grønne 
kurser ikke ændres
- at alle positive monetære udligningsbeløb forsvinder
- at der gælder negative monetære udligningsbeløb for alle
medlemsstater, bortset fra den med den stærkeste valuta, som får et 
monetært udligningsbeløb på O.
5.7 Med denne ordning undgår man det vanskelige problem med afviklingen af de 
positive monetære udligningsbeløb, men Indfører til gengæld ret høje 
negative monetære udligningsbeløb, i hvert fald på overgangstidspunktet. 
Hvis justeringen af disse negative monetære udligningsbeløb sker for 
hurtigt, kan det skabe et Inflationstryk 1 de pågældende medlemsstater. 
Denne ordning ville i øvrigt også være ensbetydende med indførelse af en 
grøn ECU.
5.8 Endvidere vil Kommissionen i overensstemmelse med sit løfte i forbindelse 
med afgørelserne om priserne for 1983/84 undersøge og senere fremsætte 
forslag om visse ændringer 1 reglerne om beregning af de monetære 
udligningsbeløb.

- 39 -
SUPPLERENDES FORANSTALTNINGER
6.1 De i det foreg&ende skitserede foranstaltninger vedrørende 
markedsordninger og monetære udligningsbeløb skal ses som led i den brede 
ramme af aktioner, der er indledt eller foresl&et 1 forbindelse med den 
fælles landbrugspolitik eller politikken p& andre omr&der. Det ville være 
forkert at se p& pris- og markedspolitikken Isoleret fra Fællesskabets 
arbejde inden for andre omr&der pi at løse landdistrlkternes problemer. 
Hvis Fællesskabet skal finde varige løsninger p& disse problemer, m& det 
nemlig lægge større vægt p& langsigtede strukturaktioner snarere end p& 
markedsintervention og prisstøtte.
6.2 Kommissionen gør opmærksom p&, at der ud over de foranstaltninger, der er 
behandlet 1 dette dokument, bør træffes afgørelse om følgende spørgsm&l:
(i) Indførelse af integrerede middelhavsprogrammer:  Kommissionen
kræver, at R&det straks gennemg&r dens forslag, der tilsigter en 
integration af disse regioner 1 den generelle økonomi gennem 
aktioner p& landbrugsomr&det eller andre omr&der,
(ii) fornyelse og tilpasning af de vigtigste strukturdirektiver for 
landbruget.  eftersom disse udløber med &rets slutning.
Kommissionen vil forelægge de nødvendige forslag i september 1983,
<  i i i >en generel forbedring af strukturfondenes effektivitet 
(Regionalfonden, Socialfonden, EUGFL's udviklingssektion); 
Kommissionen fremsender nu en særskilt meddelelse herom til R&det.

- 40 _
6.3 Det er også nødvendigt at fremhæve betydningen af foranstaltninger på 
følgende områder:
— økonomisk kontrol
— fjernelse af Interne hindringer for samhandelen
— undersøgelse af national støtte.

- 41 -
Finansiel kontrol
6.4 Landbrugsbestemmelsernes anvendelse i medlemsstaterne har ofte røret 
mangelfuld, hvilket har medført ikke blot muligheder for svig og uberettigede 
udgifter, men også en ineffektiv udnyttelse af markeds instrumenterne.
Kommissionen anmoder medlemsstaterne om fuldt ud at påtage sig deres nationale 
ansvar i forbindelse med fællesskabsforordningerne og under Kommissionens 
kontrol, således at man kan nå frem til en større stramhed i forvaltningen af 
Fællesskabets finansielle ressourcer.
6.5 Kommissionen har i dette dokument for visse sektorer fremsat nye forslag 
vedrørende kontrol med markedsordningerne.
Den vil foreslå blandede løsninger med samarbejde mellem de nationale og 
Fællesskabets administrationer og vil anmode om en forøgelse af Kommissionens 
beføjelser for at overvinde de vanskeligheder, der er opstået 1 bestemte 
sektorer.
6.6 Kommissionen gør 1 øvrigt opmærksom på, at den allerede har forelagt Rådet 
forslag af horisontal art om bedre kontrol, det er meget vigtigt, at Rådet 
hurtigt udtaler sig om disse forslag.
6.7 Endelig minder Kommissionen om, at den har truffet Interne foranstaltninger 
til fremskyndelse af procedurerne for regnskabsafslutning.
Den understreger ved denne lejlighed, at den fuldt ud vil anvende 
regnskabsafslutningsproceduren til at afvise udgifter, som ikke er blevet 
afholdt 1 fuld overensstemmelse med fællesskabsreglerne.
Interne hindringer for samhandelen
6.8 Kommissionen vil fortsat udføre den forpligtelse til at sikre den fri handel 
inden for landbrugssektoren, som påhviler den i henhold til traktaten, og 
sikre, at medlemsstaterne fuldt ud opfylder deres forpligtelser 1 så 
henseende. Kommissionen mener, at forsinkelserne i harmoniseringen af 
lovgivningerne må bringes til ophør. Den anmoder derfor Rådet om at opstille 
en stram tidsplan for harmoniseringen af lovgivningerne. Kommissionen anmoder 
også Rådet om at Indrømme den fornødne fortrinsstilling for dens arbejde på 
det veterinære, fytosanitære og andre områder under hensyn til den aktuelle 
stigning i antallet af handelshindringer på disse områder.

- 42 -
National støtte
Kommissionen minder om, at den 1 årevis over for medlemsstaterne har 
insisteret på, at reglerne for national støtte til landbruget skulle 
overholdes langt strengere.
Den vil fortsat omhyggeligt undersøge nye støtteforslag og eksisterende 
støtte for at kontrollere deres overensstemmelse med traktaten. Den gør 
opmaarksom på, at støtte, som ikke er forenelig med traktaten, er særlig 
skadelig for konkurrencen og for handelen på det fælles marked for 
landbrugsprodukter. Den minder også om, at denne støtte skaber 
forskelsbehandling mellem medlemsstaterne i forhold til disses økonomiske 
og budgetmæssige kapacitet.
Af disse grunde vil Kommissionen fuldt ud udnytte de rettigheder, som 
traktaten giver den i tilfælde af overtrædelser, herunder anvendelse af 
økonomiske sanktioner (tilbagebetaling af modtagne beløb, afslag på 
EUGFL-bldrag til de pågældende sektorer).

- 43 -
FINANSIELLE RETNINGSLINJER
7.1 I aln rapport til Ridet fra juni 1983 i hanhold til mandatat af 30. maj 
1980 konstaterede Kommissionen eftar fremlæggelsen af de retningslinjer,  
dan anbefalede for den fælles landbrugspolitik., at disse retningslinjer, 
s&fremt de blev lagt til grund og anvendt effektivt, ville medføre, at 
landbrugsudgifterne 1 fremtiden ville stige mindre hurtigt end 
Fællesskabets egne indtægter. Dette spørgsmil blev drøftet pi Det 
europæiske Rid sivel i London 1 1981 som i Stuttgart 1 1983.
7.2 De af Kommissionen foresl&ede ændringer af reglerne for de fælles 
markedsordninger udgør en helhed i direkte forlængelse af rapporten til 
Ridet fra juni 1981. Kommissionen mener, at det er ubetinget nødvendigt, 
at Ridet vedtager disse sammenhængende forslag. Kommissionen er pi sin 
side fast besluttet pi at gi frem efter kvalitative retningslinjer, som 
vil være en rettesnor 1 dens egen forvaltning, nemlig at vækstraten for 
landbrugsudgifterne (som et gennemsnit for flere ir> skal være lavere end 
vækstraten for Fællesskabets egne indtægter (*). Kommissionen henstiller, 
at Ridet lægger sig fast pi de samme retningslinjer.
Ved at benytte et gennemsnit beregnet for flere ir er det muligt at tage 
hensyn til tilfælde af uregelmæssig udvikling i de betingelser, under 
hvilke den fælles landbrugspolitik gennemføres.
7.3 Under alle omstændigheder foreslir Kommissionen, at der vedtages særlige 
procedureregler for bedst at sikre en budgetmæssig tilbageholdenhed 1 
forvaltningen af den fælles landbrugspolitik. Disse procedurer bør 
anvendes for afgørelser, som har en afgørende indvirkning pi 
landbrugsudgifternes omfang, dvs. de afgørelser om landbrugspriserne, som 
Ridet (landbrugsministrene) skal træffe hvert ir pi forslag af 
Kommissionen, som sammen med forslagene vil fremlægge en vurdering af 
budgetudgifterne i det Indebærende regnskabsir og for et kalenderir.
(*) ved beregning af vækstraten for de mulige egne Indtægter mi der tages 
hensyn til enhver ændring af grundlaget for disse ressourcer, idet man 
baserer sig pi sammenlignelige grundlag før og efter ændringen.

- 44 -
Kommissionen foreslir, at Ridet Indfører følgende regel: "hvis der efter 
Kommissionens opfattelse er sandsynlighed for, at Ridet (landbrugsministrene) 
vil overskride de af Kommissionen foresliede omkostninger, skal de endelige 
drøftelser udsattes til et sarligt ridsmøde med deltagelse af sivel flnans- 
som landbrugsministrene, og de kan først afsluttes pi dette sarlige møde'*.
7.4 Kommissionen foreslir endvidere følgende foranstaltninger, som vil kunne
sikre en mere effektiv og gennemskuelig forvaltning af landbrugsudgifterne:
- hvert ir opføres der under kapitel 100 i budgettet en bevillingsreserve 
for EUGFL, garanti sekt Ionen, som skal tjene til at afbøde eventuelle 
konjunkturelle usikkerhedsmomenter i løbet af regnakabsiret.
Betingelserne for frigivelse af denne reserve skal fastsattes pi en sidan 
mide, at det kun sker i behørigt piviste nødvendighedst 1Ifalde,
- bevillinger for EUGFL, garantisektionen, som ikke er blevet anvendt i 
løbet af et regnskabsir, overføres automatisk til det følgende 
regnskabsir for EUGFL, garantisektionen.
De foresliede foranstaltningers finansielle konsekvenser
7.5 En finansiel vurdering af de i dette dokument foresliede foranstaltninger til 
rationalisering af den falles landbrugspolitik afhanger af en lang rakke 
hypoteser vedrørende den fremtidige udvikling pi markederne sivel inden for 
som uden for Fallesskabet, udviklingen 1 valutakurserne, osv. I mange 
tilfalde ligger de afgørende faktorer uden for Fallesskabets Institutioners 
kontrol. Af disse grunde mi som bekendt alle budgetoverslag pi 
landbrugsomridet for to- eller treirlge perioder tages med alvorlige 
forbehold.
7.6 Kommissionen mener dog, at der generelt kan siges følgende: Hvis de 
foresliede foranstaltninger vedtages med virkning fra produktionsiret 
1984/85, vil de fi en virkning i det ir og en stadig større virkning i de 
efterfølgende ir, siledes at landbrugsudgifterne begranses 1 forhold til, 
hvad de ellers ville have varet. Virkningerne af de foresliede 
foranstaltninger bliver nogenlunde som følger:
produktionsiret 1984/85 2,5 mia ECU mindre
t·1985/86 2,9 mia ECU
H1986/87 3,2 mia ECU

- 45 -
KONKLUSION
8.1 Det er Kommissionen» opfattelse, at en langsigtet tilpasning af den 
falles landbrugspolitik efter de her angivne retningslinjer vil gøre det 
muligt b&de at foretage en rationel udvikling af Pallesskabets 
landbrugspotentiel 1 overensstemmelse med traktatens m&lsatnlnger og at 
opfylde behovet for en effektiv udnyttelse af Pallesskabets økonomiske 
ressourcer.
8.2 Landbrugsforordninger, som er blevet vedtaget efter h&rdt tllkampede 
kompromiser, lader sig ikke andre uden videre. Det vil krave vanskelige 
afgørelser fra fallesskabsinstltutlonernes side og villighed hos alle 
parter til at gøre indrømmelser og bringe ofre for at sikre den falles 
landbrugspolitiks funktionsdygtighed. Por de forskellige sociale og 
politiske grupper: skatteydere, landmand, forbrugere,
forarbejdningsvirksomheder, medlemsstater og tredjelande, kan det betyde, 
at omkostningerne overføres fra nogle grupper til andre. At foretage 
tilpasninger af denne art er ikke blot et teknisk anliggende: det er ogs& 
et spørgsm&l om politisk valg. At rationalisere og effektivisere en 
politik for ti (og snart tolv) medlemsstaters landbrug efter mere end 20 
Irs udvikling kraver fantasi og politisk vilje.
8.3 Kommissionen tror, at der 1 Det europaiske Pallesskabs nuvarende
situation er politisk vilje til at foretage de nødvendige tilpasninger. 
Kommissionen vil desuden fremhave,  at det vil f& negative følger ikke 
blot for landbrugspolitikken, men ogs& for selve Pallesskabets udvikling, 
dersom der ikke traffes afgørelser nu. Den anbefaler derfor R&det det her 
forelagte program for rationalisering af den falles landbrugspolitik. 
Kommissionen vil p& sin side kun fremsatte formelle forslag, navnlig 
vedrørende priser, i fuld overensstemmelse med de retningslinjer, der er 
opstillet 1 dette dokument. Der er almindelig enighed om, at der kraves 
andringer: og rationelle andringer kan kun fremme, ikke modvirke 
Fallesskabets grundlaggende m&lsatnlnger i de kommende &r.

Bilag I
Uddrag af Det europæiske Råds erklæring  
den 18. juni 1983 i Stuttgart
Grundprincipperne i den fælles landbrugspolitik vil blive overholdt i  
overensstemmelse med målene i EØF-traktatens artikel 39· Ben fælles  
landbrugspolitik skal tilpasses til den situation, Fællesskabet vil befinde  
sig i i den nærmeste fremtid, således at den kan opfylde de mål, der er  
sat for den, på en mere sammenhængende måde.
Følgende spørgsmål vil især blive behandlet«
— prispolitik
— garantitærskler i forhold til pro diakt i onsmål ene
— producentmedansvar
— interventionsordninger
— eksportrestitutioner
— substitutionsprodukter og fællesskabspræferencer
— monetære udligningsbeløb
— støtte— og præmieordninger
— interne handelshindringer
— bedrifternes art og størrelse og de særlige forhold for de forskellige 
kategorier af landbrugere
— behovet for stramme finansielle retningslinjer
— landbrugspolitikken udadtil
— særlige problemer i bestemte områder, f.eks. i Middelhavsområdet, bjerg­
områder eller i andre områder, der er ugunstigt stillet på grund af  
deres naturlige eller økonomiske forhold.
Behandlingen skal bl.a. have som resultat, at der træffes konkrete  
foranstaltninger, der er forenelige med markedsvilkårene, til at sikre  
effektiv kontrol med landbrugsudgifterne, idet de foreliggende muligheder  
udnyttes fuldt ud, og samtlige markedsordninger gennemgås.
Alle medlemsstaterne skal yde deres bidrag til gennemførelse af besparelserne.

Bilag II
Udviklingen i EUGFL, garantisektioneng Ud,£l

UDVIKLING I GARANT I SEKTIONENS UDGIFTER SIDEN 1973,. FORDELT PÅ SEKTORERZ(.  juni 1983
Sektorer
Korn 1.051,4
Ris 10,1
Sukker og isoglucosr 141,2
Olivenolie 246,2
Olieholdige planter 84,3
£roteinholdige plab
Tekstil-planter og 7,0
silkeorme
Frugt/grønsager, ,
friske 31,·
Frugt/grønsager, .
forarbejdede
Vinsektoren 11,1
Tobak 124',5
Andre sektorer eller 20,7
produkter (frø, hum  
le, biavl)
Mælk og mejeriprod. 1,  
udgifter før |t1,
medansvarsafgi ft  
- opkrævning af med- [  
ansvarsafgift
Oksekød
Fåre- og gedekød
S v ir okød
Hg oq fjerl.rr 
"Yoduktcr uden for  
bilag II
Landbrugsudgi fter  
i  alt (A)
'Ti Itrædelsesudlig-  
ningsbeløb (B)
I alt (A) + CB)
Monetære udlig­
ningsbeløb (C)
re budgetter  
I alt
[Markedsordning for
fisk_______________1973
(12 mois)
583,6
583,
- ) 
18,3
107,21974
383.0
1,0
106.1 
109,5
10,6
3,7
12,0
57.6 
0,9
41,0
166,4
20.7
1.257,9  
257,65 (1 
( -
322,11975
589,3
3,4
271.2 
158,7
29,1
11.4 
15,0
67,6
5,0
141.3 
200,5
32.4
9) (1 
3 (1.193,7  
.193,
923,3
69,7 56,9EØF- 9
1976
655,9
18.4
229.3
143.4
103.7
15.4 
20,7
174.7
10.4
133.8
185.4 
40,1
2.277,7  
.277,7) (2 
)(
615,9
29,01977
629,9
13,5
598,4
177.1
91.4
13.8
14.8
154,8
23.4
89.9
205.2 
28,0
2.924,1 
.948,27) (2 
)(- 24,1: 
467,7
37,31978
.112,5
17.9
878.0
182.1 
142,7
43.9
15.9
70,0
30.7
63.7 
216,1
31,4
014.7
170.8
156,
638,7
45,01979
1.563,8
42.9
939.8
388.2
217.8
61.9 
18,1
151,6
291.2
61.9 
225,4
40,2
4.527,5
(4.621,6)
1:  (
104,91980
1.669,3
58,7
575,2
317,9
369.4 
60,5
17.2
195.1
492.2
299.5
309.3
38.2
4.752,0
(4.974,
- 94,1 (- 222,9f(- 478,5)  
748,2 1.363,3
53,51981
1.921,4
21.7 
767,5
442.7
582.7 
65 ;4 
72,2
220.8
420.3
459.4 
361,8
46.7
9 <33.342,8
.821,3)
1.436,9
191,5
115,6 154,61982EØF- 10
1983(2
1.824,5
50.3 
1.241,8
493,1
720,7
82,8
116.4
358.4 
555,9
570.6
622.6
53.4
3.327,7
(3.865,
(- 537,3
1.158,6
251.7
111.72.474
81
1.433
676
968
109
166
371
718
638
668
63
0 (54.723 
242)
(- 519)
1.479
360
180
25,5
27,7 13,79,4
23,915,1
67,025,6 . 
136,338,1
208,579,5
252,285,5
221,383,9
282,4103,9! 
414,4125
320
3.490,5 2.594,1 3.732,1 4.735,9 5.631,2 7.749,8
27,29.715,1
0,210.993,6 10.874,7 12.053,5 15.552
239,1 346,4 444,8 402,0 201,1 0,1 0,1 0-,4 '  1
3.779,6 2.940,5 4.176,9 5.137,9 5.832,3 7.777,0 9.715,3 10.993,7 10.874,8 12.053,9 15.553
147,4 153,5 335,6 438,2 989,3 880,3 708,4 298,5 238,3 312,7 416
S.927,013.094,0 4.512,5 5.576,1 6.821,6 8.657,3 10.423,7
'(111.292,2 11.113,1 12.371,6 15.969
* - 160,9 - 108
3.927,0 3.094,0 4.512,5 5.576,1 6.821,6 8.657,3 10.423,7 11.292,2 10.952,2 12.371,6 15.861
1,3 1,2 10,0 11,0 8,8 15,4 17,0 23,0 28,0 34,0 37,05
|  (1) inklusive 6 mio ECU som revision af tidligere budgetter  
j (2) budget 1983 (14.050 mio ECU) + foreløbigt udkast til suppl.  
(3) foreløbigt udkast til budget

27. juni 1983
UDVIKLING I GARANTISEKTIONENS UDGIFTER SIDEN 1973, FORDELT PX SEKTORER - I PROCENT Af SAMLEDE UDGIFTER
f —-------- EØ
F" 9 EØF 10
i1973197419751976197719781979198019811982198^
Korn 26,812,413,011,89,212,915,014,817,314,315,515,7
Ris 0,3p.m. 0,10,30,20,20,40,50,20,40,50,5
Sukker og isogLucos< 3,63,46,0*,18,810,19,05,16,910,19,08,6
Olivenolie 6,33,53,52,62,62,13,72,84,04,04,24,7
Olieholdige planter 
Proteinholdige plan* ter2,10,4
0,10,6
0,31,8
0,31,3
0,21,6
0,52,1
0,63,3
0,55,2
0,65,8
0,76,1
0,76,7
0,8
Tekstil-planter og 
si Ikeorme Frugt/grønsager, friskeFrugt/grønsager/forarbejdede0,2
0,8
p.m.0,4
1,9
p.m.0,3
1,5
0,10,4
3,1
0,20,2
2,3-
0,30,2
0,8
0,40,2
1,'4
2,80,2
1,7
4,40,7
2,0
3,80,9
2,9
4,51,0
2,3
4,51,2
2,1
4,2
Vinsektoren 0,31,33,12,41,30,70,62,74,14,64,03,6
Tobak 3,25,44,53,33,02,52,22,73,35,04,2«,5
Andre sektorer ellei 
produkter (frø, hum; 
le, biavl) · ■0,50,70,70,70,40,40,40,30,40,40,40,3
Malk og mejeriprod. - uri-ifter før 
]— meHcmovQPOaf »ift—40,3
(40,3)40,7
(40,7)26,5
(26,5)40,9
(40,9)42,9
(43,2)46,4
(48,2)43,4
(44,3)42,1(44,1)30,1
(34,4)26,9
(31,2)29,6
(32,8)30,3
(33,6)
- cpkrsvninc of 
medansvarsafgi ft< - )< - )< - )< - )(-0,3)(-1,8)(-0,9)(-2,0)1  '  
(-4,3)(-4,3)(-3,2)(-3,3)
Oksekød 0,510,420,511,06,97,47,212,112,99,49,38,5
Fåre- og gedekød -------0,51,72,02,22,1
*Svinekød 2,72,21,30,50,50,51,01,01,40,91,11,2
:Æg og fjerkræ 0,60,60,20,30,40,40,30,30,80,30,80,8
i
SProdukter uden for 
bi lag II0,70,40,51,22,02,*2,*2,02,53,42,02,0
Landbrugsudgifter 
i  alt CA)88,983,882,784,982,589,593,297,497,997,597,497,8
Ti ltrædelsesudlig­
ningsbeløb (0)7,411,29,97,23,00,30,00,00,00,00,00,0
I alt (A)+(B) 96,395,0.92,692,185,589,893,297,497,997,597,497,8
Monetare udlig­
ningsbeløb (C)3,75,07,47,914,510,26,82,62,12,52,62,2
•I alt (A)+(B)+(C) 100X100X100X100X100X100X100X100X100X100Xioo x100 X
Revision af tidlige 
jre budgetter- - 1,4 - 0,7
1
Markedsordning for 
fiskp.«Kp.m.0,20,20,10,20,20,20,30,30,20,3
(1) Tal vedrørende fastsattelsen af det foreløbige udkast til supplerende og berigtigende budget 2/1983
(2) Foreløbigt udkast til budget

UDGIFT« (1). F08DKLT PA UDGIFTERNES AKT
I alt n u b rsk tciA ao ctf- 
«!«£, tl'B.tt.irm *»l- 
»eeudli en i n|i*^»*“ 
1#V og morksfcimre 
udi} gn i ng*beløb
1979
1980
1981
1982
1983 (budget) 
(fuppi. budget
2/83)
1984 (udkast)10.441
11.315
11.141
12.406
14.087
16.006
16.543i mio KCU
Støtta Andet Xndtjsgt frs
(2) (destilletion + tilbng*- medensvers-
trmknlng) efgift for
i mmlk 
t
3.779 116 - 94
3.928 298 - 223
4.343 436 - 478
5.468 603 - 537
5.941 468 - 584
6.971 609 - 519
6.814 524 - 550
1 %
.1979 
:  1980 
:  1981 
:1982
:  1963 (budget)
;  (iuppl.  budgat
:  2/83)
:  1984 (udkast)I alt markedsord­
ning· tlltrmdel- 
øesudllgningsbe- 
l#b og monetmre 
udligningsbeløb
(1) (3)Bksport- 
rast!tutlonar
100
100
100
100
100
100
10047.7 
50,4
46.8 
40,7 
45,3
38,0
39.9Oplagring
(2)
15,9
14.3
14.6
14.6
13.3
17 ,9 
19,1Støtte
(2)
36,2
34,7
39.0
44.1
42.2
43,5
41.2Andet
(destillation
trmknlng)+ tllbege-
1.12.6
3.9
4.9
3,3
3.8
3,1Xndtmgt fra 
medansvars­
afgift for
- 0,9
-  2 , 0
- 4,3
- 4,3
- 4,1
- 3,2
- 3,3
;i) inklusive markedsordningen for fisk
(2) .tatta til produeantar. atøtta til forarbajdnlng og afamtnlng af produktar, mad undtagal.a af atøtta ydat vad givan lajllghad til 
oplagring (for akaaaipal amør til bagarlvlrkaomhadar. brug af akummatmmlk til fodarbrug) dar ar opført undar rubrikkan "oplagring 1 
overensstemmelse med den budgetmmsslge nomenklatur
13) HUB vndrørnndn handal udan for fmllnaaknbat ar placarat undar "raatltutlonar", HU. vadrøranda handal indanfor fmllaaakabet ar 
plaearat undar "atøtta"
Dl.aa baløb lndøholdør lkkø da raduktlonar. dar ar framkoaawt vad ravlaion af tidligara budgattar. - 1«1 mlo ECU 1 19gl og - 108 
alo ECU 1 1983.

UDVIKLING I EUGFL, GARANTISEKTIONENS UDGIFTER OG EGNE INDTÆGTER
J.  EUGFL, garantisektionen (ekskl. fiskeri, men inkl. restitutioner til fødevarehjælp)
1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 ·198
ran nr.f -3
IB n r .7(5]1984 (6)- - -  ■  ■
I A L T(1) .  
3.927(1)
3.094(1)
4.513(1)
5.576(1)
6.822 8.657 10.424 11.292(2)
10.952 12.372 14.050 15.861 16.500
Forskyd-f 
jning £- 833 ♦1.419 ♦1.061 ♦  1.246 +1.835 +1.767 ♦  868 -  340 ♦  1.420 +1.678 +3.489 ♦  639
-2 1 ,2X ♦4 5 ,9X +23,6X  |+22,3X +26,9X  j  +20,4X ♦  8,3X -3,0X + 13,0X +13,6X. ♦  2 8,2X + 4 ,O Z
♦ 15,5 x om året _______________ __ *
n -
 Udvikling i  EljGFL, garantisektionens andel af Fællesskabets almindelige budget (inkl. filles markedsordning for fiskeri)
1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982----------- n u --------------
19
84 (6)TA B n r.1 r/5B nr.2
O p rin d e lig  
budget (3)7 1 ,4  X 6 9 ,2  X 6 8 ,3X 6 8 ,1X 7 2 ,9X 7 0 ,3X 7 1 ,2X 7 3 ,4X 6 6 , 7X 62 ,3  X 6 1 ,5  X · · 6 4 ,8  X
[øudget ink 
ja n d rin g e r 
og t i l l e g  
(4)7 4 ,IX 6 7 ,2X 6 7 ,6X 6 9 ,4X 7 4 ,1X 70,3X 72,OX 7 1 ,IX 6 3 ,O X · · · · · ·
iSFCTgelje-·
|ta U n 9 e ?4).7 9 ,3X 7 2 ,6X 7 5 ,2X 7 3 ,6X 7 0 ,8X 7 7 ,5X 7 2 ,6X 6 9 ,4X 6 1 ,8.. .- · ■ ·
HI· Egne indtægter med 1% moms (uden diverse indtigter)
1197319741975197619771978•979198019811532 ^  19-TAB nr-153
TAB nr.21984 (i)
I ALT (8.260)**
(7.180)*
(10.120)*(12.120)*cn.cso)14.96116.712*3.60019.82522.2L7 |24.375 25.857
Forskyd-
ning ♦ 920♦ 940+2.000+ ' |  .  vcO♦ 881+.T-7S1♦1.8B8+1,225+2.422-+2.128 ··♦1.492 
+ 6,U + 11,1X+10,?x+19,8X♦16,2X+ 6,3X♦11,7X♦11,3X♦ 6,6X+12,2X+ 9,6 X ··
_______ ♦  12,8 X  om å r e t ____
IV. Forskydning i  egne indtagter fra landbrugsprodukter
(mio ECU)
1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982T9B31984 (6 1AB nr.1TAB n r. 7Import­
a fg ifte r 438 280 534 1.040 1.817 1.873 1.678 1.535 1.265 1.522 1.558 2.000
Sukker- 
afgi fte r105 81 86 133 320 406 465 467 483 706 1.013· ·997
I ALT 543 361 620 1.173 2.137 2.279 2.143 2.002 1.748 2.228 2,571· ·2.997
Forskyd-» -182 ♦259 ♦  553 +964 +142 -136 -141 -254 +480 + 343 ■  · + 426
ning {-33,55 ♦71,71 ♦8 9 ,2X ♦8 2 ,2X ♦6,6X -6,0X -6,6X -1 2 ,7X ♦2 7 ,5X + 15,41 --+ 16,61
<-----_+
_19i l_X_om _|ret_
+ 36.AX om å re t
(*) Overslag, fordi der ikke blev regnet med momsen i  disse Ir.
(**) Foreløbige tal.
(1) Udgifterne fra før 1978 er af hensyn til sammenligningen omregnet fra mio RE-IMF til mio ECU; ligeledes er tallene for 1973 
blevet justeret til at svare til 12 måneders betalinger.
(2) Efter fradrag af 161 mio til regnskabsafslutning for 1974 og 1975.
(3) Inkl. foreløbige bevillinger i  kap. 100.
(4) Kilde: Revisionsrettens rapporter.
(5) Tal til opstilling af foreløbigt foreslag til tilligs- og endringsbudget nr. 2/83.
(6) Foreløbigt forslag til budget.

BILAG III
BESKRIVELSE AP MARKEDSSEKTORER

Mælk
1) Antallet af producenter af mælk kan anslås til omkring 1 670 000 f hvoraf 
ca. 625 000 har mindre end 5 køer og 660 000 har mellem 5 ° S 20 køer·  
Producenter med mindre end 20 køer (l 285 000 eller ca· 77% af det  
samlede antal) har mindre end 34% af det samlede antal malkekøer og  
leverer ca· 30% af den tilførte mælk.
2) De samlede mælketilførsler i 1983 forventes at blive på omkring 104 mio t,  
hvilket er en stigning på 3»5—4% i forhold til 1982· Det samlede forbrug  
er på lidt over 88 mio t (den langsigtede tendens for forbruget anslås  
til 0,5% om året, medens den for tilførslerne pr på 2,5% om året),
3) I slutningen af juni 1983 var de offentlige lagre af skummetmælkspulver  
på 916 000 t· De offentlige lagre af smør var på 513 000 t (hvortil
skal lægges mere end 100 000 t i private lagre)· I slutningen af juni 1982  
var der 396 000 t skummetmælkspulver og 44 000 t smør på offentligt lager·
4) Eksporten af skummetmælkspulver og smør er faldet dramatisk i de sidste  
to år og vil i 1983 kun udgøre 8l% af smøreksporten og 59% af skummet­
mælkseksporten i 198I. Fællesskabet udførte i 1981 292 999 t smør og
3O9 000 t skummetmælkspulver, fødevarehjælpen ikke medregnet. Fællesskabet  
indførte 115 000 t smør og intet skummetmælkspulver,
5) De forventede udgifter til malkesektoren i 1983 er på 4 723 mio ECU,  
svarende til ca. 29»8% af EUGFL, garantisektionens samlede udgifter i  
ændringsbudgettet.

Korn
1) Antallet af berørte producenter i 1977 var på 3,9 mio (EUR 10) for alle  
kornarter} fpr hvede veur euntallet af landbrug 2,8 mio (EUR 10).
2) Produktionen har en tendens til at stige som følge af bedre udbytter.
Det gennemsnitlige udbytte for blød hvede i EP er steget fra ca.
40 hkg/ha for ti år siden til 51 »1 hkg/tia i 1982. Der er fortsat  
genetiske reserver for yderligere stigninger. Den samlede kornproduktion  
i EP i 1982/83 var på 130 mio t, heraf 56 mio t blød hvede og 41 mio t  
byg. Ca. 60$ af den samlede EP-produktion «uivendes til foder.
3) Den hurtige stigning i importen med nultold eller nedsat told af råvarer  
til foder, der anvéndes som kornsubstitutter, har ført til en stagnering  
i anvendelsen af egen kornproduktion til dette formål, til et fald
i den afgiftspligtige kornimport og i forbindelse med den større interne  
prodfcktion til en stigning i komeksporten. I 198l/8 2 indførte Fælles­
skabet 2 8 ,7 mio t korn og komsubstitutter (heraf 2 ,8 mio t blød hvede  
og 8,3 mio t majs; importen af komsubstitutter steg mellem 1978/79 ° S 
1981/82 fra 9,8 mio t til 16,4 mio t). Pællesskabets samlede udførsel af  
kom udgjorde i 1981/82 2 1 ,8 mio t (heraf 1 4 ,2 mio t blød hvede (l) og  
6 ,6 mio t byg (2)). Mellem 1978/79 o g 198l/82 blev eksporten af blød  
hvede mere end forddblet.
4) EUGFL's uidgifter til denne sektor andrager 2 474 mio ECU på ændrings­
budgettet for 1983, svarende til 15,6$ af garantisektionens udgifter.
(1) Inklusiv mel og fødevarehjælp.
(2) Inklusiv malt.

Oksekød
1) Antallet af "berørte jgroducen^gr var ved udgangen af 1981 på 2 580 000,
2) Den samlede jDroduktion oksekød i 1983 forventes at blive på ca,
6 830 000 t, hvilket er en stigning på 2,6% i forhold til 1982 efter 
to år med væsentlig nedsat produktion (— 3,5% i 1981 og - 3f9% i 1982), 
Det samlede forbrug er på lidt over 6 775 000 t og har været nogenlunde  
stabilt de sidste to år.
I slutningen af juni 1983 de offentlige lagre af oksekød på ca,
300 000 t. I slutningen af juni 1989L var de offentlige lagre på
74 000 t.
3) £mgor£g|i af oksekød er nogenlunde stabil til stigendet
ca. 364 000 t i 1981, ca. 44O 000 t i 1982 og ca. 430 000 t i 1983  
(overslag ) 5 eksporten af oksekød faldt i 1982 (fra 662 000 t i 1981  
til 48O 000 t i 1982) og er stabil til stigende i 1983 (forventes  
at nå op på mellem 500 000 og 575 000 t).
4) Den faktiske markedspris for oksekød er ret lav i forhold til  
orienteringsprisen (80,13%).
5) De forventede udgifter til oksekødsektoren i 1983 er på 1 479 mio ECU,  
svarende til ca. 9»3% af EUGFL, garantisektionens samlede udgifter i  
ændringsbudgettet.

Fåre- og gedekød
1) Antallet af berørte producenter var ved udgangen af 198O på ca. 6OO 000.
2) Den samlede produktion af fåre- og gedekød i 1983 forventes at blive
på omkring 740 000 t, hvilket er en stigning på 4»2$ i forhold til 1982  
efter et år med en mindre stigning i produktionen (+ 1,6$ i 1982).
Det samlede forbrug er på lidt over 979 000 t og har udvist en mindre stigning  
i de sidste to år (+ 6,9$ i 1982).
3) Importen i fårekødssektoren er ret stabil til stigende* ca. 226 000 t  
i 1981, ca. 281 000 t i 1982 og ca. 25O 000 t i 1983 (overslag)} den  
samlede import er lavere end den samlede mængde, Bom der med tolv  
tredjelande er indgået aftaler med frivillig eksportbegrænsning om  
(ca. 322 000 t); visse tredjelande udnytter dog deres kvoter.
Eksporten i fårekødssektoren er lille og stabil (ca, 5 000 t i 1983).
4) Den faktiske msuricedsgri^ for fårekød er ret lav i forhold til basis­
prisen ( 8$$); allerede i begyndelsen af juli 1983 er den variable  
præmie på ca. 70$ af markedsprisen i Storbritannien.
5) De forventede udgifter til fåre— pg gedekødssektoren i 1983 er på
360' mio ECU, svarende til ca. 2,2$ af EUGFL, garantisektionens samlede  
udgifter i ændringsbudgettet.

Frugt og grønsager
1) Antallet af berørte jgroducwrter i 1977 var på 93 800 (EUR 9) for grønsager,  
677 £>00 (EUR 10) for frugt og bær og 97 300 (EUR 10) for væksthusafgrøder.
A. Friske produkter
2) Produktionen af frugt og grønsager i Fællesskabet er nogenlunde stabil  
på mellemlang sigt, selv om der forekommer årlige forskydningen af en  
vis betydning, og omfatter i gennemsnit 18 mio t frugt og 25 mio t 
grønsager. Forbruget pr. indbygger er også Btabilt, men svinger betydeligt  
fra medlemsstat til medlemsstat.
3) Selvforsyningsgraden er rundt regnet på 95$ for grønsager, 75$ for anden  
frugt end citrusfrugt og 45$ for citrusfrugt.
4) EUGFL's udgifter er i årenes løb steget gradvis til 371 mio ECU, svarende  
til 2,2$ af garantisektionens samlede udgifter på ændringsbudgettet for 1983,
B. Forarbejdede produkter
5) Frugt og grønsager forarbejdes i stadig stigende grad. Selv om der ikke  
foreligger præcise statistiske oplysninger om de forskellige typer foraj>-  
bejdning (hele produkter på dåse, saft, dybfrysning, osv.), er det  
anslået, at Fællesskabets samlede produktion overstiger 7 mio t. Forbruget  
pr. indbygger forholder sig tilsvarende, medens importen fra tredjelande  
er ret lille. Det bør bemærkes, at Fællesskabet er blevet en stor netto­
eksportør af tomatkoncentrat.
6) EUGFL's udgifter til denne sektor er steget hurtigt siden 1977, da der  
blev indført forarbejdningsstøtte (sammen med en garanteret minimumspris  
for producenten) for en række produkter (tomater, ferskener, pærer,  
kirsebær, blommer, druer og figner)for at tage konkurrencen op med  
tredjelande.
7)De forventede udgifter på ændringsbudgettet for 1983 til disse foran­
staltninger er på 718 mio ECU, svarende til 4,5$ af EUGFL, garanti­
sektionens samlede udgifter.

Raps- og solsikkefrø
1) Der anslås at være 150 000 producenter af raps- og solsikkefrø (heraf 
100 000 for raps). Raps dyrkes for det meste som et alternativ til  
korn og roer.
2) Produktionen i Fællesskabet er steget voldsomt i de senere år og er  
blevet mere end fordoblet siden 1979· Rapsfrøproduktionen er steget  
fra 1,2 mio t i 1979 "til 2,8 mio t i 1983 (overslag) og solsikkefrø-  
produktionen fra 0,2 mio t til 0,9 mio t.
3) Eksporten af rapsfrø er ubetydelig (22 000 t i 1982/83) og for solsikke­
frø er den nul. Importen af rapsfrø er aftagende (110 000 t i 1982)}  
importen af solsikkefrø lå ret stabilt på 1-1,2 mio t om året indtil  
1981, men faldt til 600 000 t i 1982.
De to produkter må dog ses i den langt bredere sammenhæng af oliefrø,  
olier og oliekager som^helhed} i 1982 importerede Fællesskabet f. eks.
12 mio t sojafrø og 8,9 mio t sojakager.
4) EUGFL, garantisektionens forventede udgifter til raps- og solsikkefrø  
i 1983 er på 968 mio ECU, svarende til 6,1$ i ændringsbudgettet.

Olivenolie
1) I Italien og Grækenland er der 1 5 0 0  0 0 0  producenter. Bom i gennemsnit
hver ejer 1,8 ha med oliventræer og i gennemsnit producerer 0,5 t  
olivenolie.
2) Produktionen svinger (682 000 t i 1975/76, 296 000 t i 1976/77»
714 000 t i 1977/78» 447 000 t i 1978/79) i forhold til de mængder,  
hvortil der kan ydes støtte, idet den samlede mængde nødvendigvis  
begrænses (bortset fra tvivl med hensyn til produktionsstatistikkerne)  
som følge af begrænsningen af de arealer, for hvilke der kan ydes  
producentstøtte.
3) Siden Grækenlands tiltrædelse er De Ti blevet så godt som selvforsynende  
med olivenolie, hvilket har medført mindre import og større eksport,  
især af bestemte typer.
4) De forventede udgifter i 1983 er på 676 mio ECU, svarende til 4,3 /0 af 
EUGFL, garantisektionens samlede udgifter på ændringsbudgettet.

Tobak
1) Antallet af berørte producenter var i 1981 på 208 000 (EUR 10).
2) Produktionen af tobak i Fællesskabet er ret stabil fra år til år og  
nåede efter Grækenlands tiltrædelse op på 310 000 t (Grækenland alene  
tegner sig for ca. 130 000 t). Forbruget af tobak i Fællesskabet er  
ret stabilt.
3) Importen af tobak ligger på omkring 500 000 t om året, hvilket giver  
en selvforsyningsgrad på ca. 40$.
4) Da der ikke anvendes beskyttelsesforanstaltninger med hensyn til mængder  
og priser for tobaksimporten, udbetaler; der en præmie til forarbejd­
ningsindustrien for at skabe en præference for brugen af fællesskabs­
dyrket tobak og for at Bikre, at der udbetales en korrekt pris til  
tobaksdyrkeme.
5) Præmien, som omfatter næsten alle EUGFL, garantisektionens udgifter
til tobakssektoren, lå på omkring 350 mio ECU umiddelbart før Grækenlands  
tiltrædelse, men er siden ved en fordobling nået op på 668 mio ECU  
på ændringsbudgettet for 1983, hvilket svarer til 4»2$ af garanti-  
sektionens samlede udgifter.

Vin
1) Antallet af berørte producenter veur i 1977 (EUR 10) på 2 060 300»
2) Produktionen af vin i Fællesskabet «vinger fra år til år, men ligger  
gennemsnitligt på omkring 160 mio hl, medens det samlede forbrug ikke  
overstiger 140 mio hl. Forbruget pr. indbygger viser en faldende tendens  
i de vigtigste producentlande, som ikke udlignes af et stigende forbrug  
i de ikke-producerende lande.
3) Eksporten overstiger importen med ca. 5 bl, således at Fællesskabet  
er lidt mere end selvforsynende i denne sektor.
4) Virkningerne af det store strukturprogram, der for nylig blev vedtaget,  
er endnu ikke fuldt ud slået igennem. Det har derfor været nødvendigt  
at destillere store mængder vin til alkohol for at genskabe en rimelig  
ligevægt på markedet. I årevis har priserne været lavere end den af  
Rådet fastsatte orienteringspris.
5) EUGFL, garantisektionens forventede udgifter til denne sektor er på  
638 mio ECU, svarende til 4% af garantisektionens samlede udgifter  
på ændringsbudgettet for 19 Ö3·

·'■ >
Medlemsstaternes produktion som procentdel af FsBllesskabets endelige landbrugsproduktion
(1981)
tSU* 10 3Silas :SUS 9 •Deutsch-: Francea•Xtalla :Medorland*. Balglquo/ :Lux··- :United eIralaad :Danmark
s • «sland : •• * •BelitlS •bourx ;KinKdom e• ••
i:2•3•4• S  :6 7•8•9 10•11X12•13
Hvede :100,0 X5,3X94,7:12,0 39,1 20,9:1.6X1.7:0.0X17,2ee0,9X1.7
BygX100,0 X1,*X98,6t17.4 26,7X1.1X1.0t2.3t0,1••33,2 X9,2:12,6
Tobak X100,0 X49,9X50,1X3.1 18,4X28,3 ta••a0.4t XX · ,o.oX0,0t0.0
Olivenolie••100,0 s31,3X68,7••o.o 0.3X68,2X0.0to.ot0.0 X0,0 X0,0t0.0
Oliefrø X100,0 t0,3X99,3•13.5 52,0:3.9t1.6Xo.o♦•0,0• 916,9:0,0X10,0
Frisk frugt (l) X100,0 X10,8X89,2••14.3 22,2s90,3X3.412.6 X0.0:5.6 X0,2e•0.6
Friske grønsager••100,0 t6,6X93,4••3.1 20,5X39,3X10,4t♦ .3 X0,0X11,7t0,9X0.8
Vin og druemost X100,0 t2,· •97,2X16,2 48,4X32,41tIt X0.2ttt0,9 X0,0
Mælk :100,0 t2,1;  · •97.9X23,0 24,2X11.7X11.3 X3.0 X0.2X13,8 X3.619.9
Oksekød X100,0 t1.* t98,4:20,3 ^9,3 X14,6X6,6t9.2t0.2 X19,5t3.1t3 . »
Får»- og gedekød :100,0 t23,9X76.1X2,3 27,6t9.2X2,8X0.9ttt29,2 X9.9X0.0
t t X X t X t t t t t
m m m t « m m m * w m m rn iaiM· M Mm m m m m w m m m
(l) Omfatter produkterne i bilag II til forordning (BØF) nr. 1035/72»
i
Kildet Eurostat — landbrugsstatistikker«

B I L A G  X V
Støtte til dan fælles landbrugspolitik 
EUGFL, garantisektionen
Vedlagte tabel viser:
1 kolonne A
Indkomststøtte og diverse støtteforanstaltninger, hvis hovedmotiv ikke er 
forskellen mellem Fællesskabets produktionspriser og produktionspriserne på 
verdensmarkedet eller afsætningen.
1 kolonne B
Støtteforanstaltniger,  som efter forskellige regler især skal kompensere for 
forskellen mellem produktionsprisen i Fællesskabet og den pris, som 
tredjelandene anvender i deres internationale handel.
1 kolonne C
Støtteforanstaltninger som har til formål at fremme afsætningen af 
produktionen. Der er oftest tale om støtte for produkter, hvoraf produktionen 
som følge af de nuværende importbetingelser med ingen eller små importafgifter 
for konkurrerende produkter overstiger forbruget; denne støtte øger 
produkternes konkurrenceevne og dermed også deres afsætningsmuligheder.
Der kan også være tale om producentstøtte for produkter som f.eks. kasein, som 
i fravær af en sådan støtte ikke ville kunne fremstilles af basisprodukter fra 
Fællesskabet, og som derfor er med til at øge forbruget af sådanne 
basisprodukter.
Støtte til oplagring og tllbagetagelse af frugt og grønsager og støtte til 
destillering af vin er ikke medtaget i dette dokument.

Støtte i henhold til den fælles landbrugspolitik, EUGFL, garant isektIonen 
Bevillinger pi det foreløbige forslag til tillægsbudget nr. 2/1983 i mio ECU
:  A :  B C
:  for at kompensere
:  for at støtte :  for forskellen for at fremme
:  producenternes :  mellem fælles- afsætningen af :  Ialt :
:  indkomster :  skabsprlser og ver- produktionen
: :  donsmarkedspriser
:  1.Korn :  180•
*• 173 353 :
:  2.Sukker :  9s• 4 13 :
:  3.Olivenolie :  391 :  235 626 :
:  4.Olie- og protelnholdlge frø s  1.071 1.071 :
:  5.Frugt og grønsager, friske :  125125 :
:  6.Frugt og grønsager
forarbejdede :  711 711 :
:  7.Vin :  50 :  10 62 122 :
:  8.Tobak:  600 600 :
:  9.Malk og mejeriprodukter :  255 2.206 :  2.  461
s 10.Oksekød :  312312 :
:  11.Firekød :  360360 :
:  12.Spindplanter og silkeorme :  164 164 :
:  13.Frø :  50 50
:  14.Humle9 9 :
:  15.Biavl :  5 5 :
X alt :  1.687 :  2.850 2.445 :  6.982 :