Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om vedtagelse af listen over prioriterede stoffer inden for vandpolitik"

(2000/C 268/05)

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 13. marts 2000 under henvisning til EF-traktatens artikel 175 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø, som udpegede María Sánchez Miguel til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 21. juni 2000.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 374. plenarforsamling af 12.-13. juli 2000, mødet den 12. juli, følgende udtalelse med 114 stemmer for, 1 stemme imod og 1 stemme hverken for eller imod.

1. Indledning

1.1. En af de største hindringer for at nå de mål, som er opstillet i rammedirektivet for vandpolitikken (VRD) er, at der forekommer flere og flere forskellige kemiske stoffer i stadig større mængder i vandmiljøet, som udgør en alvorlig fare for ligevægten i økosystemerne, for miljøet og for menneskers sundhed. I den europæiske fortegnelse over markedsførte kemiske stoffer (EINECS) er der opført over 100000 stoffer, og hvert år kommer der flere til.

1.2. Selv om risikoevalueringen går langsomt, foreligger der efterhånden klare beviser for, at eksponering for selv små mængder af disse stoffer er farlig. For øjeblikket hersker der stor bekymring for de stoffer, der forårsager endokrine forstyrrelser, og som bl.a. påvirker reproduktionsevnen hos levende væsener, herunder mennesker.

1.3. På den baggrund har Kommissionen udarbejdet et forslag, hvis primære mål er at opstille en ny liste over prioriterede stoffer som erstatning for listen i direktiv 76/464/EØF, i overensstemmelse med rammedirektivet.

1.4. Den metode, der fastlægges til opstilling af denne liste, kombinerer en procedure, der kort kaldes COMMPS ("combined monitoring-based and modelling-based priority setting"), med en klar og åben diskussion om de udvalgte stoffer eller grupper af stoffer, hvor resultatet er listen over udvalgte stoffer.

1.5. Målet om at opstille en ny liste er fuldstændig berettiget, idet VRD vil komme til at spille en afgørende rolle i den fremtidige kontrol, især pga. følgende:

1.5.1. I løbet af den lange tid, der er gået siden vedtagelsen af direktiv 76/464/EØF, har man fået større kendskab til - og er blevet mere bekymret for - konsekvenserne af nye og gamle stoffer for vandmiljøet, især dem, der forårsager endokrine forstyrrelser, og som for øjeblikket er ved at blive reguleret (bl.a. i FN's POP-konvention).

1.5.2. VRD indfører en "kombineret fremgangsmåde", som kræver harmoniserede kvalitetsnormer og emissionsgrænser for farlige stoffer for at løse de problemer, der opstår ved punktvis og diffus forurening af vandområder. Med denne fremgangsmåde øges antallet af stoffer eller grupper af stoffer, som kræver mere kontrol og overvågning.

1.5.3. Anvendelsen af VRD, som sigter på at opnå "god økologisk status" for vandmiljøet i alle medlemsstaterne, nødvendiggør, at de stoffer, der skal overvåges, identificeres, og at systemerne for overvågning af vandkvaliteten tilpasses.

1.6. Med henblik på opstilling af den nye liste er der valgt en "forenklet risikobaseret vurderingsprocedure baseret på videnskabelige principper", som kombinerer dokumentation for det pågældende stofs direkte farlighed med dokumentation for overvågning af miljøforurening og andre forstærkende faktorer, såsom den producerede eller anvendte mængde af det pågældende stof. Forslagets andre to muligheder, som er langt mere rigorøse og krævende, er blevet fravalgt, fordi de er for tidskrævende.

1.6.1. Denne procedure kombinerer et system for forudgående udvælgelse af kandidatstoffer (COMMPS) med en vurdering af den "statistiske relevans" og ordninger for deltagelse i diskussionen om den endelige udvælgelse. Der er blevet anvendt fire rangfølgelister over organiske forurenende stoffer og forurenende metaller, baseret på modelberegninger eller overvågningsdata fra sedimenter og overfladevand.

2. Generelle bemærkninger

2.1. Selv om den valgte fremgangsmåde er korrekt, finder ØSU det dog på sin plads at fremsætte forskellige kommentarer.

2.1.1. Den valgte metode - hvor anvendelse af forskellige lister over farlige stoffer til opstilling af "listen over prioriterede stoffer inden for vandpolitik" anses for at være nødvendig og tilstrækkelig i dag til inden for en rimelig frist at udvikle VRD - er ikke nogen garanti for, at målene kan opfyldes fuldt ud.

2.1.2. Det fremgår af den fælles rapport fra Det Europæiske Miljøagentur og det regionale kontor for Europa under UNEP (FN's Miljøprogram) fra oktober 1998, at der på trods af en meget skrap lovgivning for evaluering af risiciene ved kemiske stoffer i virkeligheden:

- knap nok foreligger oplysninger om eller foretages overvågning af spredningen af disse stoffer i vandmiljøet, luften, jordbunden, fødekæden osv.; især mangler der oplysninger om virkningerne af menneskers eksponering for stofferne,

- mangler oplysninger om toksicitet og økotoksicitet i forbindelse med de over 3000 kemiske stoffer, som produceres i store mængder (over 1000 t årligt).

2.2. Den anvendte definition af risiko, den måde, hvorpå "statistisk relevans" fortolkes, og eksistensen af nogle uforklarlige "fortrolighedsregler", der gælder for industrien, har reduceret antallet af stoffer og grupper af stoffer til de 32, der er anført i bilaget. Dette tal kunne være højere og dermed sikre en bedre beskyttelse af vandressourcerne uden at skabe for store problemer for anvendelsen af VRD i praksis. Man må huske på, at de to sidste faktorer udgør administrative eller metodemæssige, og ikke videnskabelige begrænsninger for en udvidelse af listen.

2.3. Vurderingen af "statistisk relevans" på basis af data fra tre medlemsstater eller to grænseoverskridende vandløbsoplande kan måske være tilstrækkelig, når de nuværende tidsbegrænsninger tages i betragtning. Ved næste revision bør der dog som vejledning opstilles en liste over stoffer, der er udvalgt pga. deres farlighed eller koncentration, men som ikke kommer i betragtning med denne metode. Samtidig bør der foreslås foranstaltninger til en yderligere udvikling af metoden og en revurdering af disse stoffer fremover. Dette initiativ er nødvendigt, fordi nogle forurenende stoffer kan gøre sig kraftigt gældende i særlige områder (byer med megen industri, områder med intensiv dyrkning af jorden og kvægopdræt ...) og være af mindre betydning på nationalt plan. Disse stoffer må ikke desto mindre identificeres, og der må opstilles handlingsplaner for dem inden for rammerne af VRD's forvaltningsplaner for vandløbssystemdistrikter.

2.3.1. De databeskyttelsesaftaler, der er indgået med industrien for visse stoffers vedkommende, begrænser den videnskabelige risikovurdering. Kommissionen bør bestræbe sig på at fjerne denne forhindring gennem "frivillige aftaler", når dette er muligt, eller i modsat fald gennem lovgivning. Disse aftaler kan ikke blot pålægge sidstnævnte et stort ansvar i henseende til de mulige konsekvenser for vandmiljøet og menneskers sundhed, men er ligeledes i modstrid med de retningslinjer, Kommissionens selv foreslår for forsigtighedsprincippet. Denne metodemæssige begrænsning bør ændres for at sikre, at stoffer i den pågældende kategori kan blive passende revurderet ved den næste revision.

3. Særlige bemærkninger

3.1. Slutresultatet (bilag) efter ekspertudtalelsen bør anses for at være et tilstrækkeligt grundlag for den indledende udvikling af VRD. For imidlertid at sikre overholdelse af Kommissionens retningslinjer for forsigtighedsprincippet, må VRD gøres mere effektiv gennem supplerende initiativer. Dette må dog ikke øge den arbejdsbyrde og de omkostninger, der er forbundet med kontrol af stofferne. Initiativerne kan f.eks. være støtte til programmer for forskning i risiciene ved gamle og nye stoffer eller fremme af pilotprogrammer, som tager sigte på at finde frem til alternative stoffer eller afskaffe eller reducere brugen af de pågældende stoffer.

3.2. ØSU understreger, at der er tre aspekter, som kræver særlig opmærksomhed, hvis listen over stoffer skal udvides på passende vis fremover. Da de er vigtige, må de særligt fremhæves, også selv om de er behandlet på en eller anden måde i forslaget:

- identificering og vurdering af risikoen ved stoffer, som påvirker grundvandet; dette er et hastende spørgsmål, da sådanne stoffer har en stor indvirkning på den interne ligevægt i vandløb og deres særlige karakteristika (meget langvarigt vandkredsløb, yderst sårbar vandkvalitet ...);

- nødvendigheden af at standardisere parametre og analysemetoder samt koordinere medlemsstaternes overvågningsprogrammer;

- nødvendigheden af at afbøde mangelen på disponible velunderbyggede videnskabelige data, således at risikoen ved de stoffer, som ikke er medtaget af netop denne grund, kan vurderes på passende vis.

3.3. Uden en sådan indsats vil COMMPS-proceduren ikke kunne udfylde sin funktion, som er til stadighed at forbedre proceduren for udvælgelse af stoffer, der er farlige for vandmiljøet.

3.4. Endelig bør det synspunkt, at det er nødvendigt at udforme og gennemføre effektive forureningsbegrænsningsprogrammer og -foranstaltninger for de udvalgte prioriterede stoffer, før antallet af stoffer øges, snarere betragtes som en henstilling end en forpligtelse. Der kan opstå situationer, som vil nødvendiggøre en revision af listen, selv om Kommissionen og medlemsstaterne endnu ikke er nået tilstrækkelig langt med udformning og udviklingen af disse programmer.

Bruxelles, den 12. juli 2000.

Beatrice Rangoni Machiavelli

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg