Indledning

Det er vigtigt at lovgive bedre. Lovgivningen er ikke et mål i sig selv, den er et middel til at give EU-borgerne konkrete fordele og tage hånd om de fælles udfordringer, som Europa står over for. Målrettet, velbegrundet og enkelt formuleret lovgivning vil med større sandsynlighed kunne gennemføres korrekt og medvirke til at nå de opstillede mål i marken, uanset om de er økonomiske, samfundsmæssige eller miljømæssige. Tidssvarende, hensigtsmæssige regler, der tjener deres formål, er ikke blot afgørende for retsstaten og opretholdelsen af vores fælles værdier, men også for, at vores offentlige myndigheder og virksomhederne kan være effektive.

Den Europæiske Union er - ofte med rette - blevet kritiseret for at lovgive for meget og for dårligt og for at blande sig i borgernes tilværelse og virksomhedernes drift med for mange og for detaljerede regler. Der er mange eksempler - veldokumenterede og mindre veldokumenterede - på uhensigtsmæssige love og regler, der tilsyneladende detailstyrer økonomiske og samfundsmæssige aspekter i dagligdagen. Samtidigt forventer borgerne, at EU i højere grad søger at finde effektive løsninger på de store udfordringer - beskæftigelse og vækst, investeringer, sikkerhed, migrationsstrømme og den digitale revolution - blot for at nævne et par eksempler.

Lige fra starten af sit mandat har Junckerkommissionen gjort det klart, at vi ville bryde med fortiden og ændre den måde, Kommissionen arbejder på og udformer sine politikker, ved under fastlæggelsen af politikker at tage afsæt i principper for bedre lovgivning for at sikre, at disse politikker medfører forbedringer for borgerne, virksomhederne og de offentlige myndigheder. Vi har forpligtet os til at gøre en stor indsats i store spørgsmål og være mere tilbageholdende i mindre væsentlige spørgsmål ved at fokusere på de områder, der virkelig har betydning for vores borgere, og hvor EU's indsats er vigtigst, og ved at sikre, at medlemsstaterne påtager sig et ansvar, når en national indsats er mere hensigtsmæssig.

Vi har også forpligtet os til at indgå i et tæt partnerskab med Europa-Parlamentet og Rådet og at samarbejde tæt med medlemsstaterne om fastlæggelse af dagsordenen og opstilling af fælles politiske prioriteter, således at EU-institutionerne sammen kan forbedre EU's indsats og sikre bedre fokus. Ved at koncentrere os om foranstaltninger, der reelt er nødvendige, og ikke træffe foranstaltninger, som kun giver marginale fordele eller bedre kan gennemføres på nationalt, regionalt eller lokalt plan i medlemsstaterne, frigøres der også flere ressourcer, og det betyder, at institutionerne kollektivt og hurtigere kan mobiliseres og indrette sig efter nye omstændigheder, således som det har været tilfældet i forbindelse med migrationskrisen.

Næsten to år efter sin tiltrædelse er Kommissionen på vej til at opfylde vores tilsagn om bedre lovgivning. Fra starten har vores arbejde taget afsæt i en række målrettede politiske retningslinjer for den mellemsigtede indsats over for EU's vigtigste udfordringer: beskæftigelse, vækst og investeringer, migration, sikkerhed, den digitale sektor, energi og udbygning af det indre marked. Hvert år fastlægges der konkrete foranstaltninger, som afspejler disse strategier, i de årlige målrettede og strømlinede arbejdsprogrammer. Arbejdsprogrammet for 2014 omhandlede 100 initiativer. I 2015 indgik der 23 nye prioriterede initiativer og pakker i arbejdsprogrammet. I 2016 var tallet også kun 23.

Figur 1. Bedre lovgivning i tal for 2015-2016

Samtidigt er antallet af Kommissionens forslag til forordninger og direktiver til vedtagelse af Europa-Parlamentet og Rådet efter den almindelige lovgivningsprocedure faldet fra 159 i 2011 til 48 i 2015. Siden 2000 har der været årlige udsving i antallet af direktiver og forordninger vedtaget af Parlamentet og Rådet efter den almindelige lovgivningsprocedure. I 2009 var der tale om 141 lovgivningstiltag (det højeste antal). I 2015, som var Junckerkommissionens første år, blev der vedtaget 56 retsakter.

Figur 2. Antallet af lovforslag i perioden 2011-2015

Kommissionens mål er ikke kun at fokusere på, hvad der er nødvendigt og har betydning for borgerne, men også på at bekæmpe inerti. Halvfems forslag, som ikke længere var tidssvarende eller ikke kom videre i EU's lovgivningsproces, er i de seneste to år blevet taget af bordet af Europa-Parlamentet og Rådet for at gøre det muligt at fokusere på de prioriterede sagsområder. Den eksisterende EU-lovgivning er blevet reduceret ved ophævelse af 32 utidssvarende love, og man har taget fat på at forenkle eksisterende regler på ca. 103 forskellige områder.

Bedre lovgivning kræver også, at den forberedes med fuldt kendskab til dens forventede virkninger for at øge den positive effekt og undgå unødvendige byrder og bureaukrati for borgere, virksomheder og offentlige myndigheder. En del af indsatsen for at forbedre lovgivningen består således i, at Kommissionen begrænser sig til lovgivning, som der er et dokumenteret behov for. Inden der foreslås ny lovgivning, foretager Kommissionen en grundig evaluering af tidligere indhøstede erfaringer og af undersøgelser, og den gennemfører høringer og vurderer, om EU skal træffe foranstaltninger, eller om det er bedre, at det er medlemsstaterne, der gør det.

Bedre lovgivning er ikke kun Europa-Kommissionens ansvar. Der er tale om en fælles indsats, som skal gøres af Europa-Parlamentet, Rådet og medlemsstaterne under hensyn til disse parters specifikke roller og ansvar, men ikke kun i forbindelse med forberedelse og udarbejdelse af ny lovgivning. På ethvert tidspunkt i politikforløbet - lige fra lovgivningsforhandlingerne mellem Parlamentet og Rådet til medlemsstaternes og Kommissionens omsætning og gennemførelse - skal der lægges vægt på bedre lovgivning. For at det kan lykkes, er vi alle nødt til at være målrettede og effektive, forenkle, være åbne og handle på de rigtige niveauer.





En stor indsats på de væsentlige områder

Kommissionen har i det forgangne år gjort fremskridt med at virkeliggøre Jean-Claude Junckers 10 prioriteter. Vi har koncentreret vores arbejde om væsentlige initiativer med stor EU-merværdi med hensyn til mærkbare resultater for borgere og virksomheder og har reageret hurtigt på nye udfordringer, som kræver hurtige, men effektive løsninger. I mange tilfælde har Kommissionen været i stand til at forberede og fremlægge initiativer rekordhurtigt på grundlag af evidensbaserede analyser af deres indvirkning i forhold til de enkelte specifikke situationer. Efterlevelsen af principperne vedrørende bedre lovgivning har bidraget til udarbejdelse af forslag, som lige præcis opfyldte målsætningen med dem, og de kunne derfor vedtages rettidigt af de andre institutioner, således som det f.eks. har været tilfældet i forbindelse med foranstaltningerne vedrørende skatteunddragelse.