EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 20.7.2016 COM(2016) 479 final 2016/0230(COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om medtagelse af drivhusgassemissioner og optag fra arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug i klima- og energirammen for 2030 og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 om en mekanisme til overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner og andre oplysninger vedrørende klimaændringer (EØS-relevant tekst) {SWD(2016) 246 final}

{SWD(2016) 249 final}



BEGRUNDELSE 1. BAGGRUND FOR FORSLAGET • Forslagets begrundelse og formål Klimaændringer er et grænseoverskridende problem, som ikke kan løses ved nationale eller lokale initiativer alene. Siden 1992 har EU arbejdet på at udvikle fælles løsninger og fremme en global indsats for at bekæmpe klimaændringer. Parisaftalen blev vedtaget i december 2015 på den 21. konference blandt parterne i FN's rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC). Aftalen omfatter et langsigtet mål og præciserer, at arealanvendelse og skove vil udgøre et væsentligt bidrag til at nå de langsigtede klimamål. Forslaget gennemfører også EU's forpligtelser i henhold til Parisaftalen om klimaændringer. Den 10. juni 2016 fremlagde Kommissionen et forslag til EU om at ratificere Parisaftalen. Dette forslag fulgte Kommissionens vurdering af Parisaftalen. Det Europæiske Råds retningslinjer om medtagelse af arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (LULUCF) i EU's klima- og energiramme for 2030 afspejles også i EU’s tilsigtede nationalt bestemte bidrag ("INDC"). EU meddelte, at dets mål er en absolut reduktion for økonomien som helhed i forhold til basisårets emissioner på mindst 40 % af EU's samlede emissioner. Hvad angår LULUCF, blev det tilføjet, at "der vil blive lagt en politik for, hvordan arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug medtages i

2030-rammen for modvirkning af drivhusgasemissioner, så snart de tekniske betingelser tillader det og under alle omstændigheder inden 2020." Målet med dette forslag er at fastslå, hvordan LULUCF-sektoren medtages i EU's ramme for klimapolitik fra 2021. Indtil nu lægger Kyotoprotokollen begrænsninger på EU og de enkelte medlemsstater, da de skal sørge for, at LULUCF-sektoren ikke giver ekstra emissioner. Kyotoprotokollen vil dog udløbe ved udgangen af 2020. Dermed skal styringen af LULUCF-sektoren udvikles yderligere inden for EU. • Sammenhæng med de gældende regler på samme område Den nuværende EU-ramme for klimapolitik for 2020 dækker de fleste sektorer og drivhusgasser. Den består af to hovedelementer: a)EU’s emissionshandelsordning (EU ETS): b)Sektorer uden for EU ETS behandles 9 beslutningen om indsatsfordeling (ESD). Fremskridt hen imod 2020-målene sikres gennem årlige rapporteringsforpligtelser og kontrol af overholdelse, jf. forordning (EU) nr. 525/2013. Emissioner og optag fra drivhusgasser i LULUCF er i dag kun omfattet af internationale forpligtelser under Kyotoprotokollen frem til 2020. Implementeringen af den nuværende LULUCF-afgørelse (529/2013/EU) er i gang og vil medføre forbedrede regnskabssystemer i 2020. Uden retsregler for konsolideringen af denne implementering og definition af de gældende regler for perioden efter 2020, kunne den måde, hvorpå LULUCF vil blive medtaget i den overordnede ramme, være forskelligartet i hele EU. Forskelle i rapportering og regnskabsregler fra én medlemsstat til én anden ville have negativ indflydelse på, hvordan det indre marked fungerer bedst. • Sammenhæng med Unionens politik på andre områder Et lovgivningsforslag om medtagelse af LULUCF i EU's klima- og energiramme for 2030 er en central del af Kommissionens strategi for en modstandsdygtig energiunion med en fremadskuende klimapolitik, der understøtter dens dekarbonisering. Forslaget er også nødvendigt for at gennemføre den integrerede ramme for klima- og energipolitikken frem til 2030, der blev godkendt af Det Europæiske Råd i oktober 2014. Ifølge de internationale regler under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer og Kyotoprotokollen rapporteres og medregnes emissioner relateret til anvendelsen af biomasse under LULUCF, dvs. anvendelsen af biomasse i energisektoren pålægges en nulsats. På denne måde undgås dobbelttælling af emissioner. 2. RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET • Retsgrundlag

I artikel 191-193 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde stadfæstes og beskrives EU’s kompetencer inden for klimaændringer. Retsgrundlaget for dette forslag er artikel 192. • Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence) Klimaændringer er et grænseoverskridende problem, som ikke kan løses ved nationale eller lokale initiativer alene. Den Europæiske Unions kompetence til at træffe foranstaltninger vedrørende klimaændringer bygger på artikel 191 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Da EU forholder sig til klimaændringer i fællesskab, skal LULUCF også behandles på en koordineret måde. • Proportionalitetsprincippet Medtagelsen af LULUCF i 2030-rammen vil skabe fælles regler for, hvordan sektoren kan medregnes i EU’s fælles reduktionsmål. Valget af foranstaltninger for at nå de forskellige mål vedrørende LULUCF vil være op til medlemsstaterne, hvorved også nærhedsprincippet overholdes fuldt ud. • Valg af retsakt Det Europæiske Råd har vedtaget et enkelt bindende mål for klima- og energipolitikken mellem 2021 og 2030 om en samlet reduktion for økonomien som helhed på mindst 40 % af niveauet for drivhusgasemissioner i forhold til 1990-niveauet. Både medlemsstaterne og Det Europæiske Miljøagentur er pålagt krav om at bidrage til at nå de nødvendige emissionsreduktioner. Forslaget ledsager forordning [] om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissioner fra medlemsstaterne fra 2021-2030 for en modstandsdygtig energiunion og for at opfylde forpligtelserne i henhold til Parisaftalen og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 525/2013 om en mekanisme til overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner og rapportering af andre oplysninger vedrørende klimaændringer, der dækker mere end halvdelen af disse drivhusgasemissioner, og formålet med forslaget forfølges bedst gennem en forordning. 3. RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSENTER OG KONSEKVENSANALYSER • Efterfølgende evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning Der var ingen efterfølgende evaluering eller kvalitetskontrol i forbindelse med dette forslag. • Høringer af interesserede parter Mellem marts og juni 2015 gennemførte Europa-Kommissionen en offentlig høring om, hvordan man bedst kan afhjælpe emissioner fra landbrug, skovbrug og anden arealanvendelse i forbindelse med EU's klima- og energiramme for 2030. I alt blev der modtaget 138 bidrag vedrørende de politiske løsningsmuligheder: halvdelen af respondenterne havde ingen klare præferencer og ca. 1/3 af respondenterne, for det meste NGO'er og skovbrugsorganisationer, gik ind for at opretholde LULUCF som en særskilt søjle i klimarammen. Der var mindst tilslutning til muligheden for at lægge landbrug og LULUCF sammen i en særskilt søjle uden for ESD. De nationale regeringer havde størst præference for en særskilt LULUCF-søjle, eventuelt med fleksibilitet, eller for at lægge LULUCF sammen med ESD. Den brede vifte af synspunkter betød, at ingen af Kommissionens løsninger kunne tilgodese alle holdningerne. Regnskab blev af de fleste respondenter betragtet som nøglen til miljømæssig integritet. Der var stor interesse for at strømline parallelle rapporteringssystemer og fortsætte med skovreferenceniveauer. • Indhentning og brug af ekspertbistand Den kvantitative vurdering af fremtidige konsekvenser i EU er i overensstemmelse med de analyser, der blev foretaget i forbindelse med forslaget om 2030-rammen og forordningen [] om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissioner fra medlemsstaterne fra 2021-2030 for en modstandsdygtig energiunion og for at opfylde forpligtelserne i henhold til Parisaftalen. Kommissionen indgik en aftale med det nationale tekniske universitet i Athen, International Institute for Applied Systems Analysis og EuroCare, om at opstille forskellige EU-scenarier. • Konsekvensanalyse Konsekvensanalysen er forberedt og udarbejdet i tæt samarbejde med den gældende vejledning Bedre lovgivning og er blevet evalueret af Udvalget for Forskriftskontrol og har modtaget en positiv udtalelse. Forbedringer, som blev anbefalet af udvalget, er blevet indarbejdet i den endelige version. I konklusionen af konsekvensanalysen blev en løsning med en selvstændig LULUCF-søjle, som fortsat vil blive brugt sammen med reglen om neutralitet ("no-debit rule") udpeget som den foretrukne løsning. En begrænset grad af fleksibilitet mellem LULUCF og sektorer uden for ETS vil kunne tillades grundet behovet for at kunne tage hensyn til landbrugets lavere modvirkningspotentiale og andelen af landbrugssektoren i hver medlemsstat. Denne løsning vil være forenelig med målene for fødevaresikkerhed og biodiversitet og vil ikke have negative konsekvenser for beskæftigelsen. En sådan hybrid løsning vil begrænse ændringerne i den overordnede arkitektur og vil derved minimere den administrative byrde og bureaukratiet og samtidig maksimere bidragene til den samlede opfyldelse af EU’s 2030-mål. Medtagelsen af LULUCF på grundlag af en sådan hybrid løsning vil også give incitament til yderligere modvirkningstiltag for land- og skovbrugssektoren og dermed fuldt ud være i overensstemmelse med den langsigtede vision om at begrænse temperaturstigningen som skitseret i Parisaftalen. • Målrettet regulering og forenkling I overensstemmelse med Kommissionens forpligtelse til bedre lovgivning, er forslaget udelukkende udarbejdet på en inkluderende måde baseret på gennemsigtighed og løbende samarbejde med interessenter. Da LULUCF-opgørelsen foretages på nationalt niveau med teknisk støtte fra forskningsinstitutter eller –agenturer, påvirker tilhørende administrative byrder og omkostninger til at sikre efterlevelse kun medlemsstaterne, Kommissionen og Det Europæiske Miljøagentur. Mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder og andre virksomheder har ingen rapporteringsforpligtelser i henhold til gældende lovgivning. Forslaget ændrer ikke ved dette. Den langt største ændring, der foreslås, er forslaget om at strømline de to gældende parallelle rapporteringssystemer og gøre dem til et system. Det vil mindske de administrative byrder og omkostninger for medlemsstaterne og Kommissionen. Hvad angår de administrative konsekvenser af ændringerne i regnskabsreglerne, forventes de at være minimale, fordi de relevante regnskabsregler allerede er indført som følge af LULUCF-afgørelsen 529/2013/EU. De administrative omkostninger ved den gældende ordning blev undersøgt i den konsekvensanalyse, der ledsagede forslaget til den gældende LULUCF-afgørelse (SWD(2012) 41 final).

I forslaget peges på fleksibilitet og synergi fra omkostningseffektive modvirkningstiltag mellem alle foranstaltninger vedrørende landbrug og arealanvendelse. Forslaget er tilpasset til Inspire-direktivet (direktiv 2007/2/EF) om opbygning af en infrastruktur for geografisk information. Forslaget er ikke et initiativ som led i programmet for målrettet og effektiv regulering. • Grundlæggende rettigheder Da den foreslåede politik hovedsagelig rettes til medlemsstater som institutionelle aktører, er det i overensstemmelse med chartret om grundlæggende rettigheder. 4. VIRKNINGER FOR BUDGETTET De indirekte konsekvenser for medlemsstaternes budgetter afhænger af valget af nationale politikker og foranstaltninger til reduktion af drivhusgasemissioner og andre modvirkningstiltag i arealanvendelsessektoren, der er omfattet af dette initiativ, i de enkelte lande. Forslaget fjerner ét (af de eksisterende to) regelsæt for rapportering, hvilket effektiviserer regnskabsprocessen i forhold til det, der kræves i henhold til Kyotoprotokollen. Dette vil reducere de administrative omkostninger for medlemsstaterne og Europa-Kommissionen. Dette forslag har meget begrænsede konsekvenser for EU-budgettet, hvilket fremgår af vedlagte finansieringsoversigt. 5. ANDRE FORHOLD • Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering Der skal altid tages hensyn til miljømæssig integritet, når der overvejes muligheder for øget brug af fleksibilitet. Modvirkningsforanstaltninger i LULUCF bør resultere i ekstra, målelige og vedvarende forbedringer af kulstofdræn. Sikring af disse betingelser kræver en streng overvågnings-, rapporterings- og kontrolordning. Internationale forpligtelser inden for rammerne af UNFCCC betyder, at rapporteringsperioderne forbliver årlige. Overvågning og rapportering baseres fortsat på kravene i forordning (EU) nr. 525/2013, der ændres til formålet ved nærværende forordning. Forordning (EU) nr. 525/2013 bør yderligere suppleres med henblik på at skabe omfattende regler for overvågning og kontrol af overholdelse efter 2020 for alle sektorer uden for ETS, herunder LULUCF. Det er planen, at bestemmelserne integreres i forvaltningen af energiunionen, hvorom Kommissionen forventer at fremsætte et forslag ved udgangen af 2016, ifølge Kommissionens arbejdsprogram, og de kan muligvis blive tilpasset yderligere som følge af et sådant forslag. Opgørelsen af LULUCF-tiltag sikres bedst over længere perioder. For at LULUCF kan blive integreret med andre sektorer uden for ETS vil kontrol med overholdelsen finde sted hvert femte år. • Detaljeret redegørelse for de enkelte bestemmelser i forslaget Artikel 1: Genstand Denne artikel forklarer, at forordningen fastsætter medlemsstaternes forpligtelser til at opfylde Unionens forpligtelse til at reducere drivhusgasemissionerne for 2021-2030 samt reglerne for bogføring og kontrol af overholdelsen. Artikel 2: Anvendelsesområde Artiklen fastlægger forordningens anvendelsesområde. Det afspejler anvendelsesområdet for den eksisterende EU-lovgivning på medlemsstaterne i henhold til Kyotoprotokollen (529/2013/EU). Det obligatoriske anvendelsesområde er kort sagt skovarealer og landbrugsjord og arealer til hvilken anvendelsen er ændret fra eller til disse anvendelser. Den foreslåede tilgang forkaster de parallelle rapporteringsregler i Kyotoprotokollen og strømliner systemet med UNFCCC's "arealbaserede" rapporteringsregler. Anvendelsesområdet omfatter drivhusgasserne CO2, CH4 and N2O. Artikel 3: Definitioner Artiklen fastlægger specifik terminologi. Artikel 4: Forpligtelser Forpligtelsen for hver medlemsstat er at sikre, at LULUCF-sektoren efter anvendelse af de i forordningen specificerede regnskabsregler og under hensyntagen af den tilhørende fleksibilitet ikke fører til nettoemissioner på deres område. Dette princip omtales i konsekvensanalysen som "no-debit rule". Artikel 5: Generelle regnskabsregler

Artiklen fastsætter generelle regler for at undgå dobbelttælling, for at styre overgangene mellem arealanvendelseskategorier og for at tage højde for hver kulstofpulje, undtagen dem der er omfattet af en ”de minimis”-regel. Den ligger tæt op ad de almindelige regnskabsregler i afgørelse (529/2013/EU) og tilføjer en dynamisk regel for overgangen mellem arealanvendelseskategorier. Artikel 6: Bogføring af nyplantede områder og ryddede områder Denne artikel beskriver de specifikke regnskabsregler i tilfælde af ændret arealanvendelse fra (ryddede) og til (nyplantede) skovarealer. Arealopgørelseskategorierne bogføres ved hjælp af "brutto-netto"-metoden, dvs. bogføring af emissioner og optag i perioden som helhed. Det er stort set det samme som i afgørelse 529/2013/EU, bortset fra indførelsen af muligheden for at bruge 30 år i stedet for standardværdien for overgangen for andre arealanvendelseskategorier til skovarealer. Brugen af denne værdi i stedet for standardværdien bør behørigt begrundes i medlemsstatens drivhusgasopgørelse, som indsendes til UNFCCC, i overensstemmelse med retningslinjerne fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer. Artikel 7: Bogføring af forvaltede dyrkede arealer, forvaltede græsarealer og forvaltede vådområder Denne artikel beskriver de specifikke regnskabsregler for forvaltede dyrkede arealer, græsarealer og vådområder, herunder arealkategorier, der ændres fra og til disse kategorier. Ændringen i arealanvendelse bogføres hvad angår emissioner eller optag i forhold til en historisk reference. Det er stort set det samme som i afgørelse 529/2013/EU, bortset fra, at der foreslås en nyere historisk reference for at gøre overslagene mere nøjagtige samt for at tilpasse dem bedre til resten af sektorerne uden for ETS og forenkle regnskabet ved at reducere behovet for de historiske tidsserier. Artikel 8: Bogføring af forvaltede skovarealer Denne artikel fastsætter regnskabsregler for forvaltede skovarealer ved hjælp af et skovreferenceniveau for at udelukke virkningerne af naturlige og landespecifikke karakteristika. Den ligger tæt op ad de relevante regler i afgørelse 529/2013/EU. Artiklen fastsætter også EU-forvaltningsregler, der skal bruges på grund af Kyotoprotokollens udløb efter 2020. Bestemmelserne har til formål at forbedre nøjagtigheden af og gennemsigtigheden i skovreferenceniveauerne og processen med at oprette dem. Dette bør omfatte høring af interessenter i medlemsstaterne og en gennemgang bistået af eksperter fra medlemsstaterne. Artikel 9: Bogføring af høstede træprodukter Denne artikel fastlægger den regnskabsmæssige tilgang til denne kulstofpulje i nyplantede områder og forvaltede skovarealer. Metoden er stort set uændret i forhold til afgørelse 529/2013/EU. Artikel 10: Bogføring af naturlige forstyrrelser Denne artikel gør det muligt for medlemsstaterne at udelukke emissioner fra naturlige forstyrrelser (skovbrande, skadedyrsinvasion osv.) fra deres regnskaber. Metoden er stort set uændret i forhold til afgørelse 529/2013/EU. Etableringen af baggrundsniveauet skal, i mangel af revision af Kyotoprotokollen, være gennemsigtig. Kommissionen vil derfor føre tilsyn med, at gældende retningslinjer og regler overholdes. Artikel 11: Fleksibilitet Denne artikel giver medlemsstaterne mulighed for at kompensere for emissioner fra én arealopgørelseskategori ved optag fra en anden arealopgørelseskategori på deres område. Den giver også medlemsstaterne mulighed for at kumulere netto-optagene i deres regnskaber over en periode på 10 år. Overskydende optag kan overføres til en anden medlemsstat for at sikre, at de overholder "no-debit rule". Endelig skal medlemsstaterne sikre passende overvågning, der er i overensstemmelse med denne forordning, med henblik på at kunne benytte sig af den tilhørende fleksibilitet. Artikel 12: Kontrol af overholdelsen Denne artikel beskriver kravene til medlemsstaterne om at sikre passende overvågning med henblik på regnskabsaflæggelse og indfører regelmæssige kontrol fra Kommissionens side af overholdelsen. For at sikre en høj kvalitetsstandard vil Det Europæiske Miljøagentur bistå Kommissionen i dette arbejde. Artikel 13: Register Denne artikel drejer sig om anvendelsen af et transaktionsregister, der samtidig sikrer, at der ikke sker dobbelttælling. Artikel 14: Udøvelse af delegerede beføjelser Forslaget bemyndiger Kommissionen til at vedtage delegerede retsakter i henhold til relevante procedurer.

Artikel 15: Revision Der foretages en revision af alle elementer i forordningen for at afgøre, om de fortsat er egnede til formålet, i 2024 og derefter hvert 5. år. Artikel 16: Konsekvensændringer af forordning nr. 525/2013/EU Forordning (EU) nr. 525/2013 ændres for at sikre, at de rapporteringskrav, der i øjeblikket gælder for LULUCF, fortsættes inden for rammerne af denne forordning. Medlemsstaterne skal hvert år rapportere deres relevante drivhusgasemissioner, og de vil fortsat være forpligtet til at rapportere deres fremskrivninger og politikker samt foranstaltninger til at sikre overholdelse af deres mål hvert andet år. Overvågningskravene vedrørende LULUCF styrkes for at sikre regnskabsreglernes miljømæssige integritet. 2016/0230 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om medtagelse af drivhusgassemissioner og optag fra arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug i klima- og energirammen for 2030 og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 om en mekanisme til overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner og andre oplysninger vedrørende klimaændringer (EØS-relevant tekst) EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 192, stk. 1, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget, efter den almindelige lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: (1)Der blev godkendt et bindende mål for en national reduktion af drivhusgasemissioner på mindst 40 % for økonomien som helhed i 2030 i forhold til 1990 i konklusionerne fra Det Europæiske Råd om 2030-rammen for klima- og energipolitikken af 23.-24. oktober 2014. Rådet godkendte på sit møde den 6. marts 2015 formelt bidraget fra Unionen og dens medlemsstater som deres tilsigtede nationalt bestemte bidrag. (2)Ifølge det Europæiske Råds konklusioner, bør målet indgives kollektivt af Unionen på den mest omkostningseffektive mulige måde med reduktioner i emissionshandelssystemet (ETS) og ikke-ETS-sektorer svarende til henholdsvis 43 % og 30 % i 2030 sammenlignet med 2005, idet indsatsen fordeles på grundlag af relativ BNP pr. indbygger.

(3)Den 10. juni 2016 fremlagde Kommissionen forslaget om at ratificere Parisaftalen for EU. Dette lovgivningsforslag er et led i gennemførelsen af Unionens forpligtelse til at opnå emissionsreduktioner for økonomien som helhed, hvilket bekræftes i Unionens og dens medlemsstaters tilsigtede nationalt bestemte reduktionsforpligtelse, der blev forelagt sekretariatet for De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer ("UNFCCC") den 6. marts 2015. (4)Parisaftalen fastsætter bl.a. et langsigtet mål i overensstemmelse med målsætningen om at holde stigningen i den globale gennemsnitstemperatur et godt stykke under 2 °C over det førindustrielle niveau og fortsætte bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen til 1,5 °C over det førindustrielle niveau. For at nå dette mål skal parterne udarbejde, meddele og håndhæve successive nationalt bestemte bidrag. Parisaftalen erstatter fremgangsmåden i Kyotoprotokollen fra 1997, som ikke fortsættes efter 2020. I Parisaftalen opfordres også til, at der i anden halvdel af dette århundrede opnås en balance mellem menneskeskabte emissioner fordelt på kilder og optaget heraf fordelt på dræn af drivhusgasser, og til, at parterne træffer foranstaltninger til at bevare og eventuelt forøger dræn og reservoirer for drivhusgasser, herunder skove. (5)Det Europæiske Råd anerkendte på sit møde den 23.-24. oktober 2014 også de forskellige målsætninger for landbrugs- og arealanvendelsessektoren med deres mindre modvirkningspotentiale samt behovet for at sikre sammenhæng mellem Unionens mål for fødevaresikkerhed og klimaændringer. Det Europæiske Råd opfordrede Kommissionen til at undersøge, hvordan en bæredygtig intensivering af fødevareproduktion bedst kan fremmes, samtidig med at sektorens bidrag til en modvirkning af drivhusgasemissioner og kulstofbinding, herunder ved skovplantning optimeres, og til at udarbejde en politik for, hvordan arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug ("LULUCF") kan medtages i 2030-rammen for modvirkning af drivhusgasemissioner, så snart de tekniske betingelser tillader det og under alle omstændigheder inden 2020. (6)LULUCF-sektoren kan bidrage til modvirkning af klimaændringerne på flere forskellige måder, navnlig ved at reducere emissioner og bevare og forbedre dræn og kulstoflagre. For at foranstaltninger, der navnlig sigter mod at øge kulstofbindingen, kan være effektive, er kulstofpuljers langsigtede stabilitet og tilpasningsevne af afgørende betydning. (7)Som det første skridt blev der med Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 529/2013/EU fastsat regnskabsregler, der gælder for drivhusgasemissioner og optag fra LULUCF-sektoren, og den bidrog dermed til en politikudvikling, der går i retning af en medtagelse af LULUCF-sektoren i Unionens emissionsreduktionsforpligtelse. Denne forordning bør bygge på de eksisterende regnskabsregler, idet de opdateres og forbedres for perioden 2021-2030. Den bør fastsætte medlemsstaternes forpligtelser til at gennemføre disse regnskabsregler og forpligtelsen til at sikre, at den samlede LULUCF-sektor ikke genererer nettoemissioner. Den bør ikke fastsætte regnskabs- eller rapporteringsforpligtelser for private parter. (8)For at fastlægge nøjagtige opgørelser af emissioner og optag i overensstemmelse med Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringers (IPCC) retningslinjer for nationale drivhusgasopgørelser fra 2006 ("IPCC-retningslinjerne"), bør de årlige rapporterede værdier i henhold til forordning (EU) nr. 525/2013 for arealanvendelseskategorier og omlægningen mellem kategorier for arealanvendelser benyttes, hvorved de anvendte metode i henhold til UNFCCC og Kyotoprotokollen strømlines. Arealer, der omlægges til en anden arealanvendelseskategori, bør regnes for at være i overgang til denne kategori i en periode på 20 år, hvilket er standardværdien i IPPC-retningslinjerne. (9)Emissioner og optag fra skovarealer afhænger af en række naturlige omstændigheder, aldersstruktur samt nuværende og tidligere forvaltningspraksis. Anvendelsen af et basisår gør det ikke muligt at afspejle disse faktorer og heraf følgende cykliske virkninger på emissioner og optag eller variationer i disse mellem forskellige år. De relevante regnskabsregler bør i stedet indeholde referenceniveauer, således at der ses bort fra virkningerne af naturlige og landespecifikke karakteristika. I mangel af en international revision efter UNFCCC og Kyotoprotokollen bør der indføres en kontrolprocedure for at sikre gennemsigtighed og forbedring af regnskabskvaliteten i denne kategori. (10)Når Kommissionen vælger at blive bistået af en ekspertgruppe i overensstemmelse med Kommissionens afgørelse (K(2016)3301) i forbindelse med revisionen af ​​nationale regnskabsregler for skovbrug, bør den bygge på god praksis og erfaring i forbindelse med eksperternes revision under UNFCCC, herunder deltagelse af nationale eksperter og anbefalinger, og udvælge et tilstrækkeligt antal eksperter fra medlemsstaterne. (11)Det anføres i de internationalt aftalte IPCC-retningslinjer, at emissioner fra forbrændingen af biomasse kan opgøres som nul i energisektoren på den betingelse, at disse emissioner medregnes i LULUCF-sektoren. I EU opgøres emissioner fra biomasseforbrænding som nul i henhold til artikel 38 i forordning (EU) nr. 601/2012 og bestemmelserne i forordning (EU) nr. 525/2013, og sammenhængen med IPCC-retningslinjerne ville således kun blive sikret, hvis der tages korrekt hensyn til disse emissioner efter denne forordning. (12)Den øgede bæredygtige anvendelse af høstede træprodukter kan i væsentlig grad begrænse emissioner til og øge optaget af drivhusgasser fra atmosfæren. Regnskabsreglerne bør sikre, at medlemsstaterne i regnskaberne nøjagtigt angiver ændringerne i mængden af høstet træ, når disse sker, for at give incitament til at øge brugen af høstede træprodukter med lang livscyklus. Kommissionen bør vejlede om metodologiske spørgsmål, der er relateret til regnskabet for høstede træprodukter. (13)Naturlige forstyrrelser, såsom skovbrande, insekt- og sygdomsangreb, ekstremt vejr og geologiske forstyrrelser, som er uden for medlemsstaternes kontrol, og som disse ikke har nogen indflydelse på, kan medføre drivhusgasemissioner af midlertidig karakter i LULUCF-sektoren eller reversering af tidligere optag. Eftersom reversering også kan skyldes forvaltningsbeslutninger, såsom beslutninger om at høste eller plante træer, bør denne forordning sikre, at menneskeskabt reversering af optag altid afspejles nøjagtigt i LULUCF-opgørelserne. Desuden bør denne forordning give medlemsstaterne en begrænset mulighed for at udelukke emissioner fra forstyrrelser, der er uden for deres kontrol, fra deres LULUCF-regnskaber. Den måde, hvorpå medlemsstaterne administrerer disse bestemmelser, bør dog ikke føre til uretmæssigt lave opgørelser. (14)Afhængigt af nationale præferencer bør medlemsstaterne kunne vælge hensigtsmæssige nationale politikker til opfyldelsen af deres forpligtelser i LULUCF, herunder muligheden for at kompensere for emissioner fra én arealopgørelseskategori ved optag fra en anden arealopgørelseskategori. De bør også være i stand til at kumulere netto-optag i perioden 2021-2030. Handel mellem medlemsstaterne bør fortsætte som en ekstra mulighed for at bidrage til overholdelse. Ifølge praksis i Kyotoprotokollens anden forpligtelsesperiode bør der også være mulighed for, at en medlemsstat kan udnytte sin overopfyldelse i henhold til forordning [] om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissioner fra medlemsstaterne fra 2021-2030 for en modstandsdygtig energiunion og for at opfylde forpligtelserne i henhold til Parisaftalen og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 om en mekanisme til overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner og rapportering af andre oplysninger vedrørende klimaændringer for at sikre opfyldelsen af sine forpligtelser i henhold til denne forordning. (15)For at sikre en effektiv, gennemsigtig og omkostningseffektiv rapportering og verifikation af drivhusgasemissioner og optag samt andre nødvendige oplysninger til at vurdere overholdelsen af ​​medlemsstaternes forpligtelser, bør der indsættes rapporteringskrav i forordning (EU) nr. 525/2013 ved denne forordning, og kontrol af overholdelsen i henhold til denne forordning bør tage disse rapporteringer i betragtning. Forordning (EU) nr. 525/2013 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. Disse bestemmelser kan muligvis strømlines yderligere, således at der tages hensyn til eventuelle relevante ændringer i forbindelse med den integrerede styring af energiunionen, hvorom der ifølge Kommissionens arbejdsprogram vil blive fremsat et forslag i slutningen af 2016. (16)Det Europæiske Miljøagentur bør bistå Kommissionen efter behov i overensstemmelse med dets årlige arbejdsprogram med systemet for årlig rapportering af drivhusgasemissioner og optag, vurderingen af oplysninger om politikker og foranstaltninger samt nationale fremskrivninger, evaluering af planlagte supplerende politikker og foranstaltninger og kontrol af overholdelsen, der udføres af Kommissionen i henhold til denne forordning. (17)For at lette dataindsamlingen og metodeforbedringen bør arealanvendelse opgøres og rapporteres ved hjælp af geografisk sporing af hvert areal svarende til nationale og EU-dataindsamlingssystemer. Eksisterende EU- og medlemsstatsprogrammer og -undersøgelser, herunder LUCAS-systemet til overvågning af arealanvendelse og Unionens jordobservations- og jordovervågningsprogram COPERNICUS til dataindsamling, bør udnyttes bedst muligt. Datastyring, herunder deling med henblik på genanvendelse af rapportering og formidling skal være i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF af 14. marts 2007 om opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Det Europæiske Fællesskab. (18)For at sikre korrekt bogføring af transaktioner i henhold til denne forordning, herunder brug af fleksibilitet og sporing, bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde delegeres til Kommissionen med hensyn til den tekniske tilpasning af definitioner, værdier, lister over drivhusgasser og kulstofpuljer, opdateringen af referenceniveauer, bogføringen af transaktioner og revisionen af metode og oplysningskrav. Disse foranstaltninger skal tage hensyn til bestemmelserne i Kommissionens forordning (EU) nr. 389/2013 om oprettelse af et EU-register. De nødvendige bestemmelser bør være indeholdt i en enkelt retsakt, der kombinerer regnskabsbestemmelserne i henhold til direktiv 2003/87/EF, forordning (EU) nr. 525/2013, forordning [] om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissioner fra medlemsstaterne fra 2021-2030 for en modstandsdygtig energiunion og denne forordning. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, der gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. (19)Denne forordning bør revideres i 2024 og derefter hvert 5. år for at vurdere, hvordan den generelt fungerer. Denne revision kan også benytte resultaterne af den globale status, der gøres over Parisaftalen. (20)Da målene i denne forordning ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne, men på grund af deres omfang og virkninger bedre kan nås på EU-plan, kan Unionen træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten af Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål — VEDTAGET DENNE FORORDNING: Artikel 1

Genstand Denne forordning fastsætter medlemsstaternes forpligtelser vedrørende arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug ("LULUCF"), som sikrer opfyldelse af Unionens forpligtelse til at reducere drivhusgasemissionerne for perioden 2021-2030, samt reglerne om bogføring af emissioner og optag fra LULUCF og om kontrol af medlemsstaternes opfyldelse af forpligtelserne. Artikel 2 Anvendelsesområde 1. Denne forordning finder anvendelse på emissioner og optag af drivhusgasser, der er anført i bilag I, afsnit A, som rapporteret i henhold til artikel 7 i forordning (EU) nr. 525/2013, og som forekommer i en af følgende arealopgørelseskategorier på medlemsstaternes områder i perioden 2021-2030: a)nyplantede arealer: arealanvendelse rapporteret som dyrkede arealer, græsarealer, vådområder, bebyggelse og andre arealer, der er omlagt til skovarealer b)ryddede arealer: arealanvendelse rapporteret som skovarealer omlagt til dyrkede arealer, græsarealer, vådområder, bebyggelse og andre arealer c)forvaltede dyrkede arealer: arealanvendelse rapporteret som dyrkede arealer, der bevares som dyrkede arealer, og græsarealer, vådområder, bebyggelse og andre arealer omlagt til dyrkede arealer og dyrkede arealer omdannet til vådområder, bebyggelse og andre arealer d)forvaltede græsarealer: arealanvendelse rapporteret som græsarealer, der bevares som græsarealer, og dyrkede arealer, vådområder, bebyggelse og andre arealer omlagt til græsarealer og græsarealer omlagt til vådområder, bebyggelse og andre arealer e)forvaltede skovarealer: arealanvendelse rapporteret som skovarealer, der bevares som skovarealer. 2. En medlemsstat kan vælge at medtage forvaltede vådområder defineret som arealanvendelse, der er rapporteret som vådområder, der bevares som vådområder, og bebyggelse og andre arealer, der er omlagt til vådområder, og vådområder omlagt til bebyggelse og andre områder i anvendelsesområdet for dens forpligtelse i henhold til artikel 4. Hvis en medlemsstat vælger at gøre dette, skal den redegøre for emissioner og optag fra forvaltede vådområder i overensstemmelse med denne forordning. Artikel 3 Definitioner 1. I denne forordning forstås ved: a)"dræn": enhver proces, aktivitet eller mekanisme, som optager en drivhusgas, en aerosol eller et forstadie til en drivhusgas fra atmosfæren b)"kilde": enhver proces, aktivitet eller mekanisme, som frigiver en drivhusgas, en aerosol eller et forstadie til en drivhusgas til atmosfæren c) "kulstoflager": den masse af kulstof, som er oplagret i en kulstofpulje d)"kulstofpulje": et helt eller en del af et biogeokemisk element eller system inden for en medlemsstats territorium, hvori kulstof, ethvert forstadie til en drivhusgas indeholdende kulstof eller enhver drivhusgas indeholdende kulstof er oplagret e)"høstet træprodukt": ethvert produkt fra træhøstning, som har forladt det område, hvor træet høstes f)"skov": et landareal defineret ved minimumsværdierne for arealstørrelse, trækronedækningsgrad eller tilsvarende belægning og potentiel træhøjde, når de er udvokset, på træernes voksested. Det omfatter områder med træer, herunder grupper af unge naturlige træer i vækst, eller beplantninger, som endnu ikke har opnået minimumsværdierne for trækronedækningsgrad eller tilsvarende belægning eller minimumstræhøjde, herunder ethvert område, som normalt udgør en del af skovområdet, men på hvilket der midlertidigt ikke er træer som følge af menneskets indgriben, såsom høstning, eller som følge af naturlige årsager, men som kan forventes at blive til skov igen

g)"naturlige forstyrrelser": alle ikke-menneskeskabte begivenheder eller omstændigheder, som forårsager betydelige emissioner i skove, og hvis opståen den pågældende medlemsstat ikke har indflydelse på, forudsat at medlemsstaten objektivt set er ude af stand til væsentligt at begrænse virkningerne for emissionerne af begivenhederne eller omstændighederne, selv efter at de er indtruffet h)"øjeblikkelig oxidation": en beregningsmetode, som antager, at frigivelsen til atmosfæren af hele den mængde kulstof, som er oplagret i høstede træprodukter, sker på høsttidspunktet. 2. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 14 for at tilpasse definitionerne i stk. 1 til den videnskabelige udvikling eller de tekniske fremskridt og for at sikre overensstemmelse mellem disse definitioner og eventuelle ændringer af relevante definitioner i retningslinjerne for nationale drivhusgasopgørelser fra IPCC i 2006 ("IPCC-retningslinjerne"). Artikel 4 Forpligtelser For perioden 2021-2025 og 2026-2030 og under hensyntagen til den i artikel 11 omhandlende fleksibilitet skal hver medlemsstat sikre, at emissionerne ikke overstiger optag, idet disse beregnes som summen af de samlede emissioner og optag på deres område i de arealopgørelseskategorier, der er omhandlet i artikel 2, i overensstemmelse med denne forordning. Artikel 5 Generelle regnskabsregler 1. Hver medlemsstat udarbejder og opretholder regnskaber, som nøjagtigt afspejler emissioner og optag i forbindelse med arealopgørelseskategorier, der omhandles i artikel 2. Medlemsstaterne sikrer nøjagtighed, fuldstændighed, konsistens, sammenlignelighed og gennemsigtighed i deres regnskaber og andre data i henhold til denne forordning. Medlemsstaterne betegner emissioner med et plustegn (+) og optag med et minustegn (-). 2. Medlemsstaterne forhindrer enhver dobbelttælling af emissioner eller optag, navnlig ved kun at opgøre emissioner eller optag, der stammer fra mere end én arealopgørelseskategori, under én kategori. 3. Medlemsstaterne overflytter skovarealer, dyrkede arealer, græsarealer, vådområder, bebyggelse og andre arealer fra kategorien af arealer, der er omlagt til en anden arealtype, til kategorien af arealer, der forbliver samme arealtype, efter en periode på 20 år regnet fra tidspunktet for omlægningen. 4. Medlemsstaterne medtager enhver ændring i kulstoflageret af kulstofpuljer opført i bilag I, afsnit B for hver arealopgørelseskategori i deres regnskaber. Medlemsstater kan vælge ikke at medtage ændringer i kulstoflagre for kulstofpuljer i deres regnskaber, hvis kulstofpuljen ikke er en kilde, bortset fra overjordisk biomasse og høstede træprodukter i forvaltede skovarealer. 5. Medlemsstaterne skal opretholde en fuldstændig og nøjagtig registrering af alle data, der anvendes i udarbejdelsen af deres regnskaber. 6. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 14 med henblik på at ændre bilag I for at afspejle ændringer i IPCC-retningslinjerne. Artikel 6 Bogføring af nyplantede arealer og ryddede arealer 1. Medlemsstaterne bogfører emissioner og optag fra nyplantede arealer og ryddede arealer som de samlede emissioner og optag for hvert af årene i perioden 2021 til 2025 og perioden 2026 til 2030. 2. Uanset kravet om at anvende standardværdien, der er fastlagt i artikel 5, stk. 3, kan en medlemsstat overflytte dyrkede arealer, græsarealer, vådområder, bebyggelse og andre arealer fra kategorien af arealer, der er omlagt til skovareal, til kategorien skovareal, der forbliver skovareal, efter en periode på 30 år regnet fra tidspunktet for omlægningen. 3. I beregningerne for emissioner og optag for nyplantede arealer og ryddede arealer skal hver enkelt medlemsstat bestemme skovarealet ved hjælp af den samme arealenhed som angivet i bilag II. Artikel 7

Bogføring af forvaltede dyrkede arealer, forvaltede græsarealer og forvaltede vådområder 1. Medlemsstaterne bogfører emissioner og optag fra forvaltede dyrkede arealer, der beregnes som emissioner og optag i perioden 2021-2025 og perioden 2026-2030 minus den værdi, der fås ved at gange medlemsstatens gennemsnitlige årlige emissioner og optag fra forvaltede dyrkede arealer i dens basisperiode 2005-2007 med fem. 2. Medlemsstaterne bogfører emissioner og optag fra forvaltede græsarealer, der beregnes som emissioner og optag i perioden 2021-2025 og perioden 2026-2030 minus den værdi, der fås ved at gange medlemsstatens gennemsnitlige årlige emissioner og optag fra forvaltede græsarealer i dens basisperiode 2005-2007 med fem. 3. Hvis en medlemsstat vælger at medtage forvaltede vådområder i anvendelsesområdet for sin forpligtelse i henhold til artikel 2, skal dette valg meddeles Kommissionen senest den 31. december 2020 for perioden 2021-2025 og senest den 31. december 2025 for perioden 2026-2030. 4. Medlemsstater, der har valgt at medtage forvaltede vådområder i anvendelsesområdet for deres forpligtelser i henhold til artikel 2, skal redegøre for emissioner og optag fra forvaltede vådområder, der beregnes som emissioner og optag i perioden fra 2021-2025 og/eller perioden 2026-2030 minus den værdi, der fås ved at gange medlemsstatens gennemsnitlige årlige emissioner og optag fra forvaltede vådområder i dens basisperiode 2005-2007 med fem. Artikel 8 Bogføring af forvaltede skovarealer 1. Medlemsstaterne bogfører emissioner og optag fra forvaltede skovarealer, der beregnes som emissioner og optag i perioden 2021-2025 og perioden 2026-2030 minus den værdi, der fås ved at gange dens skovreferenceniveau med fem. Et skovreferenceniveau er et skøn over de gennemsnitlige årlige nettoemissioner eller –optag fra forvaltede skovarealer inden for medlemsstatens område i perioden 2021-2025 og perioden 2026-2030. 2. Hvis resultatet af den beregning, der er omhandlet i stk. 1, er negativt i forhold til skovreferenceniveauet, skal en medlemsstat medtage et samlet nettooptag på, som højst svarer til 3,5 procent af medlemsstatens emissioner i dens basisår eller periode som anført i bilag III ganget med fem i sit regnskab over forvaltede skovarealer. 3. Medlemsstaterne fastlægger det nye skovreferenceniveau på grundlag af kriterierne i bilag IV, afsnit A. De forelægger Kommissionen en national regnskabsoversigt for skovbrug, herunder et nyt skovreferenceniveau den 31. december 2018 for perioden 2021-2025 og den 30. juni 2023 for perioden 2026-2030. Den nationale regnskabsoversigt for skovbrug skal indeholde alle de elementer, der er anført i bilag IV, afsnit B, og omfatte et forslag til et nyt skovreferenceniveau baseret på en videreførelse af den nuværende skovforvaltnings praksis og intensitet, som dokumenteret mellem 1990-2009 pr. skovtype og pr. aldersklasse i nationale skove, udtrykt i ton CO2-ækvivalenter pr. år. Skovregnskabsoversigten skal offentliggøres og være genstand for offentlig høring. 4. Medlemsstaterne påviser sammenhængen mellem de metoder og data, der anvendes til at fastlægge skovreferenceniveauerne i de nationale regnskabsoversigter for skovbrug og dem, der anvendes i rapporteringen af forvaltede skovarealer. Medlemsstaterne sender senest ved udgangen af perioden 2021-2025 eller 2026-2030 om nødvendigt Kommissionen en teknisk korrektion af deres referenceniveau for at sikre ensartethed. 5. Kommissionen reviderer de nationale regnskabsoversigter for skovbrug de tekniske korrektioner og vurderer, i hvilket omfang de foreslåede nye eller korrigerede skovreferenceniveauer er blevet fastlagt i overensstemmelse med principperne og kravene i stk. 3 og 4, samt artikel 5, stk. 1. I det omfang, det er nødvendigt at sikre overholdelse af principperne og kravene i stk. 3 og 4, samt artikel 5, stk. 1, kan Kommissionen genberegne de foreslåede nye eller korrigerede skovreferenceniveauer. 6. Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 14 for at ændre bilag II på baggrund af den revision, der foretages i henhold til stk. 5, for at opdatere medlemsstaternes skovreferenceniveauer baseret på de nationale regnskabsoversigter for skovbrug eller de tekniske korrektioner, der er indsendt, og eventuelle nye beregninger foretaget i forbindelse med revisionen. Indtil ikrafttrædelsen af den delegerede retsakt, skal medlemsstaternes skovreferenceniveauer, som er angivet i bilag II, fortsat anvendes i perioden 2021-2025 og/eller 2026-2030. Artikel 9 Bogføring af høstede træprodukter Medlemsstaterne afspejler i deres regnskaber, jf. artikel 6, stk. 1, og artikel 8, stk. 1, vedrørende høstede træprodukter emissioner og optag fra ændringer i puljen af høstede træprodukter, som henhører under følgende kategorier ved brug af førsteordensnedbrydningsfunktion, metoder og standardhalveringstiderne i bilag V: a) papir b) træplader

c) savskåret træ. Artikel 10 Bogføring af naturlige forstyrrelser 1. I slutningen af perioden 2021-2025 og 2026-2030 kan medlemsstaterne udelade drivhusgasemissioner fra nyplantede arealer og forvaltede skovarealer som følge af naturlige forstyrrelser, der overstiger de gennemsnitlige emissioner forårsaget af naturlige forstyrrelser i perioden 2001-2020, i deres regnskaber, med undtagelse af statistisk stærkt afvigende værdier, ("baggrundsniveau") beregnet i overensstemmelse med denne artikel og bilag VI. 2. Når en medlemsstat anvender stk. 1, skal den forelægge Kommissionen oplysninger om baggrundsniveauet for hver arealopgørelseskategori, jf. stk. 1, og om de data og metoder, der anvendes i overensstemmelse med bilag VI. 3. Når en medlemsstat anvender stk. 1, skal den udelukke alle efterfølgende optag på arealer, der påvirkes af naturlige forstyrrelser, frem til 2030. 4. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 14 med henblik på at revidere kravene til metode og oplysninger i bilag VI for at afspejle ændringer i IPCC-retningslinjerne. Artikel 11 Fleksibilitet 1. Hvor de samlede emissioner overstiger optag i en medlemsstat, og denne medlemsstat har slettet de årlige emissionstildelinger i henhold til forordning [ ] om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissioner fra medlemsstaterne fra 2021-2030, skal denne mængde tages i betragtning i forbindelse med medlemsstatens opfyldelse af dens forpligtelse i henhold til artikel 4. 2. I det omfang de samlede optag overstiger emissioner i en medlemsstat og efter fratrækning af enhver mængde, der tages i betragtning i henhold til artikel 7 i forordning [ ] om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissioner fra medlemsstaterne fra 2021-2030, kan den medlemsstat overføre den resterende mængde til en anden medlemsstat. Den overførte mængde skal tages i betragtning ved vurderingen af den modtagende medlemsstats opfyldelse af sin forpligtelse i henhold til artikel 4. 3. I det omfang de samlede optag overstiger emissioner i en medlemsstat i perioden 2021-2025, og efter fratrækning af enhver mængde, der tages i betragtning i henhold til artikel 7 i forordning [ ] om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissioner fra medlemsstaterne fra 2021-2030 eller overføres til en anden medlemsstat i henhold til stk. 2, kan den pågældende medlemsstat henlægge den resterende mængde til reserver til perioden 2026-2030. 4. For at undgå dobbelttælling skal mængden af nettooptag, der tages i betragtning i henhold til artikel 7 i forordning [ ] om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissioner fra medlemsstaterne fra 2021-2030, trækkes fra den mængden, som den pågældende medlemsstat kan overføre til en anden medlemsstat eller henlægge til reserver i henhold til stk. 2-3. 5. Hvis en medlemsstat ikke overholder overvågningskravene i artikel 7, stk. 1, litra da), i forordning (EU) nr. 525/2013, skal den centrale administrator, der er udpeget efter artikel 20 i direktiv 2003/87/EF, midlertidigt forbyde, at medlemsstaten overfører eller henlægger til reserver i henhold til stk. 2-3. Artikel 12 Kontrol af overholdelsen 1. I 2027 og 2032 forelægger medlemsstaterne Kommissionen en rapport om overholdelsen, der indeholder balancen for de samlede drivhusgasemissioner og optag for henholdsvis perioden 2021-2025 eller 2026-2030 for hver arealopgørelseskategori, der er angivet i artikel 2, under anvendelse af regnskabsreglerne i denne forordning. 2. Kommissionen foretager en omfattende gennemgang af rapporteringerne om overholdelse med henblik på at vurdere overholdelsen af artikel 4, 3. Det Europæiske Miljøagentur bistår Kommissionen i gennemførelsen af overvågnings- og overholdelsesreglerne i henhold til denne artikel, i overensstemmelse med dets årlige arbejdsprogram. Artikel 13

Register 1. Kommissionen registrerer mængden af emissioner og optag for hver arealopgørelseskategori i de enkelte medlemsstater og sikrer en korrekt bogføring i forbindelse med udøvelse af fleksibiliteten i henhold til artikel 11 i det EU-register, der er oprettet i henhold til artikel 10 i forordning (EU) nr. 525/2013. Den centrale administrator fører en automatiseret kontrol med hver transaktion i henhold til denne forordning og blokerer om nødvendigt transaktioner for at sikre, at der ikke forekommer uregelmæssigheder. Disse oplysninger gøres tilgængelige for offentligheden. 2. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage en delegeret retsakt for at gennemføre stk. 1 i overensstemmelse med artikel 14 i denne forordning. Artikel 14 Udøvelse af delegerede beføjelser 1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser. 2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, der er omhandlet i artikel 3, 5, 8, 10 og 13, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra [datoen for ikrafttrædelsen]. 3. Den i stk. 2 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af

Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning fra dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af de delegerede retsakter, der allerede er trådt i kraft. 4. Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016. 5. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom. 6. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til foregående stykker træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen om den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ. Artikel 15 Revision Kommissionen aflægger rapport til Europa-Parlamentet og Rådet den 28. februar 2024 og derefter hvert femte år om anvendelsen af denne forordning, dens bidrag til EU’s samlede mål for reduktion af drivhusgasemissioner i 2030 og dets bidrag til målene i Parisaftalen og kan fremsætte forslag efter behov. Artikel 16 Ændringer af forordning nr. 525/2013/EU Forordning (EU) nr. 525/2013 ændres således: 1. I artikel 7, stk. 1, foretages følgende ændringer: a) Følgende indsættes som litra da): "da) fra 2023 deres emissioner og optag, der er omfattet af artikel 2 i forordning [] [om medtagelse af drivhusgasemissioner og optag fra arealanvendelse, ændring i arealanvendelse og skovbrug i klima- og energirammen for 2030] i overensstemmelse med metoderne i bilag IIIa til denne forordning

b) følgende afsnit tilføjes: "En medlemsstat kan anmode om undtagelse fra litra da) for at anvende en anden metode end den, der er angivet i bilag IIIa, hvis den påkrævede metodeforbedring ikke kunne opnås i tide til, at forbedringen kan tages i betragtning i drivhusgasopgørelserne i perioden 2021-2030, eller omkostningerne ved metodeforbedringen ville være uforholdsmæssigt høje i forhold til fordelene ved at anvende en sådan metode for at forbedre bogføringen af emissioner og optag som følge af den ringe betydning af emissioner og optag fra de pågældende kulstofpuljer. Medlemsstater, der ønsker at drage fordel af undtagelsen, skal indgive en begrundet anmodning til Kommissionen senest den 31. december 2020 med angivelse af fristen for, hvornår metodeforbedringen kunne gennemføres og/eller den alternative metode kunne foreslås, og en vurdering af de potentielle konsekvenser for nøjagtigheden af bogføringen. Kommissionen kan anmode om, at der fremsendes yderligere oplysninger inden for en nærmere angivet rimelig frist. Hvis Kommissionen mener, at anmodningen er berettiget, skal der gives dispensation. Hvis anmodningen afvises, skal Kommissionen begrunde sin afgørelse." 2. I artikel 13, stk. 1, litra c), indsættes følgende som litra ix): "ix) fra 2023 oplysninger om nationale politikker og foranstaltninger, der er implementeret for at opfylde deres forpligtelser i henhold til forordning [] om medtagelse af drivhusgasemissioner og optag fra arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug i klima- og energirammen for 2030, og oplysninger om planlagte supplerende nationale politikker og foranstaltninger, der påtænkes med henblik på at begrænse drivhusgasemissioner eller øge dræn ud over deres forpligtelser i henhold til nævnte forordning" 3. I artikel 14, stk. 1, indsættes følgende som litra bb): "bb) fra 2023 fremskrivninger over samledes drivhusgasemissioner og separate estimater for de formodede drivhusgasemissioner og optag, der er omfattet af forordning [] om medtagelse af drivhusgasemissioner og optag fra arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug i klima- og energirammen for 2030". 4. Følgende indsættes som bilag IIIa: ”Bilag IIIa Metoder til overvågning og rapportering omhandlet i artikel 7, stk. 1, litra da) Geolokaliserede data over omlægning af arealanvendelse med henblik på fastlæggelse og sporing af arealanvendelseskategorier og omlægning mellem arealanvendelseskategorier. Niveau 1-metoden, idet der benyttes globalt kalibrerede standardemissionsfaktorer og standardparameterværdier i overensstemmelse med IPCC-retningslinjerne for nationale drivhusgasopgørelser fra 2006. Ved emissioner og optag til en kulstofpulje, der tegner sig for mindst 25-30 % af emissioner eller optag i en kilde- eller drænkategori, som er prioriteret i en medlemsstats nationale opgørelsessystem, fordi dens estimat har en betydelig indflydelse på et lands samlede opgørelse af drivhusgasser hvad angår det absolutte niveau af emissioner og optag, udviklingen i emissioner og optag, eller usikkerheden i emissioner og optag i arealanvendelseskategorierne, benyttes som minimum niveau 2-metoden, idet der benyttes nationalt bestemte emissionsfaktorer og parameterværdier kalibreret til nationale forhold i overensstemmelse med IPCC-retningslinjerne for nationale drivhusgasopgørelser fra 2006. Medlemsstaterne opfordres til at anvende niveau 3-metoden, idet der benyttes ikke-parametrisk modellering kalibreret til nationale forhold, der beskriver den fysiske interaktion af det biofysiske system, i overensstemmelse med IPCC-retningslinjerne for nationale drivhusgasopgørelser fra 2006. ” Artikel 17 Ikrafttræden Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den .

På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne Formand Formand FINANSIERINGSOVERSIGT 1.FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1.Forslagets/initiativets betegnelse 1.2.Berørt(e) politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen 1.3.Forslagets/initiativets art 1.4.Mål 1.5.Forslagets/initiativets begrundelse 1.6.Varighed og finansielle indvirkninger 1.7.Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r) 2.FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1.Bestemmelser om kontrol og rapportering 2.2.Forvaltnings- og kontrolsystem 2.3.Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder 3.FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1.Berørt(e) udgiftspost(er) på budgettet og udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme 3.2.Anslåede virkninger for udgifterne 3.2.1Sammenfatning af de anslåede virkninger for udgifterne

3.2.2Anslåede virkninger for aktionsbevillingerne 3.2.3Anslåede virkninger for administrationsbevillingerne 3.2.4Forenelighed med indeværende flerårige finansielle ramme 3.2.5Tredjemands bidrag til finansieringen 3.3.Anslåede virkninger for indtægterne FINANSIERINGSOVERSIGT 1.FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1.Forslagets/initiativets betegnelse Europa-Parlamentets og Rådets forordning om medtagelse af drivhusgasemissioner og optag fra arealanvendelse, ændret arealanvendelse og skovbrug i klima- og energirammen for 2030. 1.2.Berørt(e) politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen Politikområde: Klimaindsats ABB-aktivitet: Klimaindsats på EU-plan og internationationalt plan (ABB-kode 34 02 01) 1.3.Forslagets/initiativets art ◻ Forslaget/initiativet vedrører en ny foranstaltning ◻ Forslaget/initiativet vedrører en ny foranstaltning som opfølgning på et pilotprojekt/en forberedende foranstaltning ◻ Forslaget/initiativet vedrører en forlængelse af en eksisterende foranstaltning ◻ Forslaget/initiativet vedrører en omlægning af en foranstaltning til en ny foranstaltning 1.4.Mål 1.4.1.Det eller de af Kommissionens flerårige strategiske mål, som forslaget/initiativet vedrører

Forslaget er en del af lovgivningen til gennemførelse af klima- og energipakken for 2030, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd i oktober 2014 for at nå EU’s mål for 2030 om at reducere drivhusgasemissionerne med mindst 40 % i forhold til 1990 nationalt på den mest omkostningseffektive måde og bidrage til at begrænse den globale opvarmning. Forslaget er en del af Kommissionens ti politiske prioriteter og et vigtigt element i den strategiske ramme for energiunionen. 1.4.2.Specifikke mål og berørte ABM/ABB-aktiviteter Bestemme hvordan LULUCF vil bidrage til at støtte de emissionsreduktionsmål, der blev fastlagt af Det Europæiske Råd i oktober 2014, for klima- og energirammen for 2030 for sektorer uden for ETS. Berørte ABM/ABB-aktiviteter Klimaindsats 1.4.3.Forventede resultat(er) og virkninger Angiv, hvilke virkninger forslaget/initiativet forventes at få for modtagerne/målgruppen Forslaget fastlægger, hvordan LULUCF-sektoren vil bidrage til en 30 % reduktion i drivhusgasemissioner i sektorer uden for ETS for hele EU i 2030 i forhold til 2005. Forslaget fastsætter medlemsstaternes forpligtelser om arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug ("LULUCF"), som sikrer opfyldelse af Unionens forpligtelse med hensyn til reduktion af drivhusgasemissionerne for perioden 2021-2030. Det fastlægger desuden regler om emissioner og optag fra LULUCF og om kontrol af medlemsstaternes overholdelse af forpligtelserne. Mindre hyppig kontrol af overholdelsen anbefales, dvs. hvert femte år i stedet for hvert år, hvilket reducerer de administrative byrder for både medlemsstaterne og Europa-Kommissionen. Der er ingen direkte rapporteringspligt eller andre administrative konsekvenser for virksomheder, SMV’er eller mikrovirksomheder. Forslaget er rettet til medlemsstaterne som institutionelle aktører. Den foreslåede løsning skal gennemføres på nationalt plan og påvirker dermed hovedsageligt deres nationale administrationer. Afhængigt af arten og omfanget af de nationale foranstaltninger, der træffes af medlemsstaterne, påvirkes forskellige interessenter i de pågældende sektorer. Yderligere konsekvenser afhænger af de nationale politikker og foranstaltninger, der vælges i hvert enkelt land 1.4.4.Virknings- og resultatindikatorer Angiv indikatorerne til kontrol af forslagets/initiativets gennemførelse. Indikator nr. 1: Niveauet af nettoemissioner og -optag i LULUCF-sektoren i hver medlemsstat. Indikator nr. 2: Medlemsstaternes udnyttelse af fleksibiliteten i forbindelse med LULUCF Indikator nr. 3: Fastlæggelsen af medlemsstatens skovreferenceniveauer i perioderne 2021-25 og 2026-30.

1.5.Forslagets/initiativets begrundelse 1.5.1.Behov, der skal opfyldes på kort eller lang sigt Medlemsstater skal opfylde deres mål for reduktion af drivhusgasemissionerne i 2030. De skal gennemføre politikker og foranstaltninger samt love og administrative bestemmelser, der er nødvendige på nationalt niveau for at overholde forslaget. Kommissionen skal udvikle de relevante gennemførelsesforanstaltninger for perioden efter 2020. Disse omfatter fastlæggelse af skovreferenceniveauer for hver medlemsstat. 1.5.2.Merværdien ved en indsats fra EU's side Klimaændringer er et grænseoverskridende problem. Da målet for den påtænkte handling ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne individuelt, er koordinering af klimaindsatsen på europæisk plan og på globalt plan, hvor det er muligt, nødvendig, og EU-foranstaltninger begrundes i hensynet til nærhedsprincippet. EU og medlemsstaterne deltager i fællesskab i gennemførelsen af Parisaftalen. Den fælles indsats gør det muligt for EU at behandle spørgsmål om både rimelighed og effektivitet og samtidig nå et ambitiøst miljømål. I artikel 191-193 i TEUF stadfæstes EU’s kompetencer inden for klimaændringer. 1.5.3.Erfaringer fra lignende foranstaltninger Drivhusgasemissioner og optag heraf i LULUCF er i dag kun omfattet af internationale forpligtelser i henhold til Kyotoprotokollen frem til 2020. I dag lægger Kyotoprotokollen begrænsninger på EU, og de enkelte medlemsstater skal sørge for, at LULUCF-sektoren ikke giver ekstra emissioner. Kyotoprotokollen vil dog udløbe ved udgangen af 2020. Derfor skal styringen af LULUCF-sektoren udvikles yderligere inden for EU; det sker på nuværende tidspunkt ved LULUCF-afgørelsen (529/2013/EU). Implementeringen af den nuværende LULUCF-afgørelse (529/2013/EU) er i gang og vil give bedre regnskabssystemer i 2020. Uden relevante retsregler, som konsoliderer denne implementering og fastlægger de gældende regler for perioden efter 2020, kunne den måde, hvorpå LULUCF vil indgå i den samlede ramme, være forskelligartet i hele EU. Forskelle i rapporterings- og regnskabsregler fra én medlemsstat til en anden vil have negativ betydning for det indre marked. 1.5.4.Sammenhæng med andre relevante instrumenter og eventuel synergivirkning Med forslaget videreføres den nuværende EU-mekanisme om indsatsfordeling for sektorer uden for ETS frem til 2030 og er en integreret del af klima- og energirammen for 2030 samt Kommissionens rammestrategi for en modstandsdygtig energiunion med en fremadskuende klimapolitik. Det bidrager især til at opfylde energiunionens fjerde dimension om dekarbonisering af økonomien. Medlemsstaterne er ansvarlige for at gennemføre politikker og foranstaltninger, således at de kan opfylde deres forpligtelser, hvoraf nogle også forventes at bidrage til opfyldelsen af EU’s forpligtelser om vedvarende energi og energieffektivitet. Vejledning, facilitering og overblik over processen til at opnå dette, især skovreferenceniveauer, vil blive sikret af Kommissionen. 1.6.Varighed og finansielle virkninger ◻-Forslag/initiativ af begrænset varighed –◻ Forslag/initiativ gældende fra [DD/MM]ÅÅÅÅ til [DD/MM]ÅÅÅÅ –◻ Finansielle virkninger fra ÅÅÅÅ til ÅÅÅÅ ◻ Forslag/initiativ af ubegrænset varighed –Iværksættelse med en indkøringsperiode fra ÅÅÅÅ til ÅÅÅÅ

–derefter gennemførelse i fuldt omfang 1.7.Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r) ◻ Direkte forvaltning ved Kommissionen –◻ i dens tjenestegrene, herunder ved dens personale i EU's delegationer –◻ i gennemførelsesorganer ◻ Delt forvaltning i samarbejde med medlemsstaterne ◻ Indirekte forvaltning ved at overlade budgetgennemførelsesopgaver til: –◻ tredjelande eller organer, som tredjelande har udpeget –◻ internationale organisationer og deres organer (angives nærmere) –◻ EIB og Den Europæiske Investeringsfond –◻ de organer, der er omhandlet i finansforordningens artikel 208 og 209 –◻ offentligretlige organer –◻ privatretlige organer, der har fået overdraget samfundsopgaver, forudsat at de stiller tilstrækkelige finansielle garantier –◻ privatretlige organer, undergivet lovgivningen i en medlemsstat, som har fået overdraget gennemførelsen af et offentlig-privat partnerskab, og som stiller tilstrækkelige finansielle garantier –◻ personer, der har fået overdraget gennemførelsen af specifikke aktioner i den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union, og som er udpeget i den relevante basisretsakt –Hvis der angives flere forvaltningsmetoder, gives der en nærmere forklaring i afsnittet "Bemærkninger". Bemærkninger Forslaget afløser den aktuelle afgørelse nr. 529/2013/EU (LULUCF-afgørelse) med de opgraderede overvågnings- og rapporteringsforpligtelser for medlemsstaterne og ledelsesmæssige opgaver for Kommissionen. Kommissionen vil fortsat have Det Europæiske Miljøagentur støtte i forbindelse med overvågningen, hvilke fremskridt medlemsstaterne gør med at opfylde deres forpligtelser i henhold til forslaget. 2.FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1.Bestemmelser om kontrol og rapportering

Angiv hyppighed og betingelser. Overvågning af fremskridt og vurdering af overholdelsen baseres på eksisterende omfattende regler for overvågning, rapportering og verifikation, der dels er fastsat i forslaget, dels i forordningen om overvågningsmekanismen (MMR) og gennemførelsesbestemmelserne hertil. Den effektive rapporterings- og overholdelsescyklus som defineret i ESD opretholdes i forslaget. Medlemsstaterne har fortsat en forpligtelse til at overholde de årlige emissionsgrænser og et lineært forløb i perioden 2021-2030, selvom den faktiske kontrol af overholdsen sker hvert 5. år. For at sikre at vurderingen af overholdelsen bygger på korrekte data, vil drivhusgasopgørelser (GHG), der indsendes af medlemsstaterne, fortsat blive revideret af Kommissionen. Det Europæiske Miljøagentur vil fortsat koordinere kontrollen af de indsendte oplysningers gennemsigtighed, nøjagtighed, ensartethed, sammenlignelighed og fuldstændighed. De gældende krav til medlemsstaterne om at rapportere om de implementerede politikker og foranstaltninger hvert andet år for at opfylde deres forpligtelser i henhold til dette forslag samt deres emissionsfremskrivninger videreføres. 2.2.Forvaltnings- og kontrolsystem 2.2.1.Konstaterede risici Medlemsstater, der ikke rapportere eller ikke rettidigt rapporterer deres årlige drivhusgasemissioner. Medlemsstater, der gennemfører forskellige tilgange til bestemmelse af skovreferenceniveauer. 2.2.2.Oplysninger om det interne kontrolsystem Takket være det allerede eksisterende og veletablerede årlige rapporteringssystem for medlemsstaternes drivhusgasemissioner, der er fastlagt i forordningen om overvågningsmekanismen, er der procedurer, der sikrer, at emissionsrapporteringer afleveres i tide, og at enhver medlemsstat, der ikke opfylder sine rapporteringsforpligtelser, kan få hjælp. 2.2.3.Anslåede omkostninger og fordele ved kontrollen samt forventet fejlrisiko Risikoen for fejl er ikke relevant. 2.3.Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder Angiv eksisterende eller påtænkte forebyggelses- og beskyttelsesforanstaltninger. Overvågningen af medlemsstaternes fremskridt med opfyldelsen af deres forpligtelser i henhold til dette forslag bygger på et veletableret eksisterende system til kvalitetskontrol og kontrol med deres årsrapporter for drivhusgasemissioner. Dette sikrer, at eventuelle huller eller uregelmæssigheder med hensyn til

de rapporterede emissionsdata tackles og korrigeres i tide til kontrol af overholdelsen. 3.FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1.Berørt(e) udgiftspost(er) på budgettet og udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme Eksisterende udgiftsposter på budgettet

I samme rækkefølge som udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme og budgetposterne. Udgifts-område i den flerårige finansielle ramme Budgetpost Udgiftstype Bidrag

OB/IOB fra EFTA-lande fra kandidat-lande fra tredje-lande iht. finans-forordningens artikel 21, stk. 2, litra b) 2 34.02.01 OB NEJ NEJ NEJ NEJ 5 34.01 IOB NEJ NEJ NEJ NEJ Nye budgetposter, som der er søgt om: Ikke relevant I samme rækkefølge som udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme og budgetposterne. Udgifts-område i den flerårige finansielle ramme Budgetpost Udgiftstype Bidrag Nummer

[…][Betegnelse………………………………………] OB/IOB fra EFTA-lande fra kandidat-lande fra tredje-lande iht. finans-forordningens artikel 21, stk. 2, litra b) […][XX.YY.YY.YY] JA/NEJ JA/NEJ JA/NEJ JA/NEJ 3.2.Anslåede virkninger for udgifterne [Dette afsnit skal udfyldes ved hjælp af arket vedrørende administrative budgetoplysninger (det andet dokument i bilaget til denne finansieringsoversigt) og uploades til CISNET med henblik på høring af andre tjenestegrene.] 3.2.1.Sammenfatning af de anslåede virkninger for udgifterne i mio. EUR (tre decimaler) Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme Nummer Bæredygtig vækst: Naturressourcer GD: CLIMA År 2017 År

2018 År

2019 År

2020 I ALT • Aktionsbevillinger 34.02.01 Forpligtelser (1) 1,0 0,6 1,6 Betalinger (2) 0,6 0,760 0,240 1,6 Budgetpostens nummer Forpligtelser (1a) Betalinger (2a) Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer Budgetpostens nummer (3) Bevillinger I ALT

til GD CLIMA Forpligtelser =1+1a +3 1,0 0,6 1,6 Betalinger =2+2a +3 0,6 0,760 0,240 1,6









• Aktionsbevillinger I ALT Forpligtelser (4) 1,0 0,6 1,6 Betalinger (5) 0,6 0,760 0,240 1,6 • Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer I ALT (6) Bevillinger I ALT

under UDGIFTSOMRÅDE <….>

i den flerårige finansielle ramme Forpligtelser =4+ 6 1,0 0,6 1,6 Betalinger =5+ 6 0,6 0,760 0,240 1,6 Hvis flere udgiftsområder påvirkes af forslaget/initiativet: • Aktionsbevillinger I ALT Forpligtelser (4) Betalinger (5) • Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer I ALT (6) Bevillinger I ALT

under UDGIFTSOMRÅDE 1-4

i den flerårige finansielle ramme

(referencebeløb) Forpligtelser =4+ 6 1,0 0,6 1,6 Betalinger =5+ 6 0,6 0,760 0,240 1,6 De foreslåede foranstaltninger gennemføres under finansieringsrammen for LIFE, som aftalt under FFR 2014-2020





Udgiftsområde i den flerårige finansielle

ramme 5 Administration i mio. EUR (tre decimaler)

År

2017 År

2018 År

2019 År

2020 I ALT GD: CLIMA • Menneskelige ressourcer 0,268 0,402 0,402 0,536 1,608 • Andre administrationsudgifter 0,015 0,015 0,015 0,015 0,060 I ALT GD CLIMA Bevillinger 0,283 0,417 0,417 0,551 1,668 Bevillinger I ALT

under UDGIFTSOMRÅDE 5

i den flerårige finansielle ramme (Forpligtelser i alt = betalinger i alt) 0,283 0,417 0,417 0,551 1,668 i mio. EUR (tre decimaler) År

2017 År

2018 År

2019 År

2020 I ALT Bevillinger I ALT

under UDGIFTSOMRÅDE 1-5

i den flerårige finansielle ramme Forpligtelser 1,283 1,017 0,417 0,551 3,268 Betalinger 0,883 1,177 0,657 0,551 3,268 3.2.2.Anslåede virkninger for aktionsbevillingerne –◻ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af aktionsbevillinger –◻ Forslaget/initiativet medfører anvendelse af aktionsbevillinger som anført herunder: Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (tre decimaler) Der angives mål og resultater ⇩ År

2017 År

2018 År

2019 År

2020 I ALT RESULTATER Type Gennemsnitlige omkostninger Antal Omkostninger Antal Omkostninger Antal Omkostninger Antal Omkostninger Antal Omkostninger Antal Omkostninger Antal Omkostninger Antal i alt Omkostninger i alt SPECIFIKT MÅL NR. 1… - Resultat AA med FFC 0,500 1 0,500 1 0,5 - Resultat SER Konsulentbistand for skoveksperter 0,500 1 0,500 1 0,5 - Resultat SER IT nyt modul EU-register 0,600 1 0,600 1 0,6 -Resultat Overførsel til ESTAT for

LUCAS 2,5 Subtotal for specifikt mål nr. 1 2 1,0 1 0,600 3 1,6 SPECIFIKT MÅL NR. 2 - Resultat 1 0,5 Subtotal for specifikt mål nr. 2 OMKOSTNINGER I ALT 2 1,0 1 0,600 3 1,6 3.2.3.Anslåede virkninger for administrationsbevillingerne 3.2.3.1.Resumé –◻ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af administrationsbevillinger –◻ Forslaget/initiativet medfører anvendelse af administrationsbevillinger som anført herunder: i mio. EUR (tre decimaler) År

2017 År

2018 År

2019 År

2020 I ALT UDGIFTSOMRÅDE 5

i den flerårige finansielle ramme Menneskelige ressourcer 0,268 0,402 0,402 0,536 1,608 Andre administrative udgifter 0,015 0,015 0,015 0,015 0,060 Subtotal UDGIFTSOMRÅDE 5

i den flerårige finansielle ramme 0,283 0,417 0,417 0,551 1,668 Uden for UDGIFTSOMRÅDE 5

i den flerårige finansielle ramme Menneskelige ressourcer Andre udgifter

af administrativ art Subtotal

uden for UDGIFTSOMRÅDE 5

i den flerårige finansielle ramme

I ALT 0,283 0,417 0,417 0,551 1,668 Bevillingerne til menneskelige ressourcer og andre administrationsudgifter vil blive dækket ved hjælp af de bevillinger, der i forvejen er afsat til generaldirektoratets forvaltning af aktionen, og/eller ved intern omfordeling i generaldirektoratet, eventuelt suppleret med yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige generaldirektorat i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger 3.2.3.2.Anslået behov for menneskelige ressourcer –◻ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af menneskelige ressourcer –◻ Forslaget/initiativet medfører anvendelse af menneskelige ressourcer som anført herunder: Overslag angives i årsværk År

2017 År

2018 År 2019 År 2020 • Stillinger i stillingsfortegnelsen (tjenestemænd og midlertidigt ansatte) XX 01 01 01 (i hovedsædet og i Kommissionens repræsentationskontorer) 2 3 3 4 XX 01 01 02 (i delegationer) XX 01 05 01 (indirekte forskning) 10 01 05 01 (direkte forskning) • Eksternt personale (i årsværk) XX 01 02 01 (KA, UNE, V under den samlede bevillingsramme) XX 01 02 02 (KA, LA, UNE, V og JED i delegationerne) XX 01 04 yy - i hovedsædet - i delegationer XX 01 05 02 (KA, UNE, V - indirekte forskning) 10 01 05 02 (KA, UNE, V – direkte forskning) Andre budgetposter (skal angives) I ALT 2 3 3 4 34 angiver det berørte politikområde eller budgetafsnit. Personalebehovet vil blive dækket ved hjælp af det personale, som generaldirektoratet allerede har afsat til aktionen, og/eller interne rokader i generaldirektoratet, eventuelt suppleret med yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige generaldirektorat i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger. Opgavebeskrivelse: Tjenestemænd og midlertidigt ansatte Nuværende AD-hold vil fortsætte forvaltningen af LULUCF-initiativet. Yderligere AD kræves til administration af projektet om udvikling af et nyt modul i EU's registersystem, der er afsat til LULUCF fra 2018, og en ekstra AD i forbindelse med skovbrugsforanstaltninger og skovreferenceniveauer fra 2020 Eksternt personale 3.2.4.Forenelighed med indeværende flerårige finansielle ramme –◻ Forslaget/initiativet er foreneligt med indeværende flerårige finansielle ramme –◻ Forslaget/initiativet kræver omlægning af det relevante udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme Der redegøres for omlægningen med angivelse af de berørte budgetposter og beløbenes størrelse ikke relevant –◻ Forslaget/initiativet kræver, at fleksibilitetsinstrumentet anvendes, eller at den flerårige finansielle ramme revideres Der redegøres for behovet med angivelse af de berørte udgiftsområder og budgetposter og beløbenes størrelse ikke relevant