«J-.-JË.IE3SH 
If IEV " ji'^3 
i^/m KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(94) 64 endelig udg. 
Bruxelles, den 02.03.1994 
94/0066(CNS) 
94/0067(CNS) 
RAPPORT 
om markedssituationen for mælk og mejeriprodukter 
Forslag til 
RÅDETS FORORDNING (EF) 94/0066(CNS) 
om en godtgørelse for nedsættelse af de individuelle referencemængder 
for mælk og en godtgørelse for definitivt ophør med mælkeproduktion 
Forslag til 
RÅDETS FORORDNING (EF) 94/0067(CNS) 
om ændring af forordning (EØF) nr. 3950/92 om en tillægsafgift 
på mælk og mejeriprodukter 
RAPPORT TIL RÅDET 
om gennemførelsen af mælkekvoteordningen 
i Italien, Spanien og Grækenland 
(forelagt af Kommissionen) 
Rapport om markedssituationen for mælk og mejeriprodukter 
Â<L 
/ 
ndledning 
I prisforslagene for 1991/92<1>, der blev forelagt Rådet i marts 1991, 
fremhævede Kommissionen, at situationen på markedet for mælk og 
mejeriprodukter undergik en forværring, idet der trods en næsten uændret 
mælkeproduktion skete en hastig gendanne I se af interventionslagre. 
Der var tegn på stagnation i EF's samlede forbrug, og eksportmulighederne 
var varigt forringede på grund af de politiske og økonomiske forandringer i 
det tidligere USSR samt i Østeuropa, eller de var usikre på de traditionelle 
betydelige markeder i Mellemøsten som følge af Golfkrigen. Kommissionen 
skønnede derfor, at det var nødvendigt at nedsætte de samlede garantimængder 
med 5% for at genoprette ligevægten på markedet for mejeriprodukter. 
Kommissionen ønskede at sprede en sådan nedsættelses virkning for 
oksekødssektoren i tid, og den foreslog derfor Rådet en fast nedsættelse af 
de mængder, der er fritaget for tillægsafgiften, på kun 2% for 1991/92, 
hvilket Rådet vedtog. 
I Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om den fælles 
landbrugspolitiks udvikling og fremtid*2^ blev analysen af den ovenfor 
beskrevne markedssituation for mejeriprodukter bekræftet. På dette grundlag 
fandt Kommissionen det nødvendigt, at der blev foretaget en yderligere 
nedsættelse af de samlede garantimængder, og den foreslog Rådet, at man i 
mælkesektoren^3) - samtidig med den gradvise nedsættelse af de 
institutionelle priser - forlængede (og forenklede) tillægsafgiftsordningen 
og nedsatte mængderne med 3% i etaper på 1% over tre tolvmânedersper ioder 
fra den 1. apr i I 1992. 
(1) K0M(91) 72 endelig udg. af 1.3.1991. 
(2) K0M(91) 258 endelig udg. af 22.7.1991. 
(3) K0M(91) 409 endelig udg. af 31.10.1991. ^6 
- 2 
Den 21. maj 1992 vedtog Rådet i forbindelse med reformen af den fælles 
landbrugspolitik Kommissionens forslag om mælkesektoren(3) efter en række 
ændr Inger*4). Rådet besluttede således, at der ikke skulle ske en 
nedsættelse på 1% af mængderne for tolvmànedersperioden 1992/93, og det 
bekræftede derved den samlede garantimængde, som det med forbehold havde 
fastsat for medlemsstaterne for denne periode den 31. marts 1992^5^. 
Endvidere besluttede Rådet, at Kommissionen, inden nedsættelsen på 1% for 
hver af ti Ilægsordningens tolvmànedersperioder 1993/94 og 1994/95 blev 
foretaget, skulle forelægge Rådet rapporter om markedssituationen, eventuelt 
ledsaget af forslag, så Rådet kunne revidere de beslutninger, det havde 
truffet for disse to perioder. Nærværende rapport er foranlediget af denne 
anmodning fra Rådet. 
(4) Rådets dokument nr. 6953/92 af 2.6.1992. 
(5) Forordning (EØF) nr. 816/92, offentliggjort i EFT nr. L 86 af 1.4.1992, 
s. 83. 
- 3 -
1. UDVIKLINGEN I MARKEDSSITUATIONEN I EF 
Situationen i 1993 var præget af forholdsvise stabile markeder. 
Markedsprisen for smør forblev således mere eller mindre konstant i hele 
årets løb trods nedsættelsen på 4,3% af interventionsprisen, medens den 
mere uregelmæssige markedspris for skummetmælkspulver først faldt en 
smule i slutningen af året. Det samme gælder for mælketilførslerne, hvis 
omfang stort set var det samme som det foregående år, dog med forskellig 
udvikling i de enkelte medlemsstater: en markant nedgang i mælke­
produktionen i Spanien og Italien modsvaredes næsten nøjagtigt af øgede 
leverancer i de øvrige medlemsstater. 
Denne samlede stabilitet i situationen afspejledes ved udviklingen i 
interventionslagrene, som lå meget tæt på niveauet for det foregående 
år. 
Tabel 1 - Intervention Då EF-markedet (t) 
SMØR 
Lagre pr. 1. januar 
opkøb 
talg 
Lagr« pr. 31. december 
SKUMMETMÆLKSPULVER 
Lagre pr. 1. januar 
opkøb 
salg 
Lagre pr. 31. december 1990 
20 300 
250 300 
19 800 
250 800 
4 811 
337 211 
8 880 
333 142 1991 
250 800 
174 000 
163 900 
260 800 
333 142 
198 570 
117 330 
414 383 1992 
260 800 
48 000 
136 400 
172 400 
414 383 
367 269 
47 114 1993 
172.400 
32.200 
44.100 
160.500 
47.114 
10.709 
20.873 
36.951 
Selv om udviklingen i interventionslagrene afspejler den forholdsvis 
stabile situation på markedet og for priserne generelt, påvirkes deres 
størrelse i høj grad af de subventionerede anvendelser, der modsvarer en 
betydelig del af EF-produktionen. 
4 -
Tabel 2 - Subventionerede anvendelser på EF-markedet (t) 
SMØR (Melkefedt i smørakvivalei 
Intervention (salg til 
nedsat pris) 
Markedet (støtte) 
I ALT 
Produktion 
Forhold Subvent. anvend, 
produktion 
SKUMMETMÆLKSPULVER (skummetnwll 
Foder 
Kasein 
I ALT (SKMP-«kvIva lent) 
SKMP-produktion 
Kasein (SKMP-akvivalent) 
I ALT (SKMP-*kvlvalent) 
Firrhirld Subvent. anvend, 
produktion 1991 
it) 
93 800 
344 300 
438 100 
1 800 000 
24,3 X 
< i s kumme tit» 11 
955 000 
350 000 
1 305 000 
1 505 000 
350 000 
1 855 000 
70 X 1992 
96 200 
343 900 
440 100 
1 660 000 
26,5 X 
<8pulver«kviva 
860 000 
458 000 
1 318 000 
1 162 000 
458 000 
1 620 000 
81,4 X 1993 
44 000 
430 300 
474 300 
1 680 000 
28,2X 
ent) 
697 000 
346 000 
1 043 000 
1 255 000 
346 000 
1 601 000 
65 X forskydning 
1993/1992 
-54,3 X 
+25,2 X 
+ 7,8 X 
+ 1.2 X 
+ 6,4 X 
-19 X 
-24 X 
-21 X 
+ 8 X 
-24 X 
-1,2 X 
-20 X 
For skummetmælks vedkommende var der i 1993 en nedgang i de 
subventionerede anvendelser på 300 000 t skummetmælkspulverækvivalent. 
Til trods for størrelsen har denne forskydning ikke medført væsentlige 
ændringer med hensyn til markedspriserne eller størrelsen af lagrene af 
skummetmælkspulver. Samtidig udviste eksporten af skummetmælkspulver en 
nedgang på næsten 90 000 t. 
Tabel 3 - EF's eksport (t) 
Eksport 
Smør og butteroi I 
Skummetmælkspulver 1991 
322 000 
252 000 1992 
242 000 
390 000 1993* 
220 000 
300 000 Forskydning 
- 9X 
- 23X 
* Skøn 
Eksporten, som har en direkte indflydelse på markedssituationen i EF, 
afhænger både af de finansielle muligheder for at finansiere den og af 
situationen på verdensmarkedet. 
2. UDVIKLING PA VERDENSMARKEDET 
Fællesskabet er stærkt dominerende på verdensmarkedet, hvad enten det 
drejer sig om den samlede produktion og hovedprodukter eller om 
markedsandele, hvor EF tegner sig for ca. 50% takket være eksporten af 
mere end 13 mio. t mælkeækvivalent i såvel 1992 som 1993 (se tabellerne 
i bilag 11). 
Tabel 4 - EF's markedsandele på verdensmarkedet 
År 
Mclkeckvlvalent 
Cmio. t) 
% 1983 
10 
44 1984 
12,8 
48 1985 
12,2 
45 1986 
11,4 
41 1987 
13,8 
48 1988 
16,5 
53 1989 
14,2 
51 1990 
12,4 
47 1991 
12,8 
46 1992 
13,8 
48 1993* 
13,2 
47 
* Et første skøn 
Den stabile EF-eksport afspejler stabiliteten på verdensmarkedet, hvor 
priserne kun svingede lidt i 1993. 
Tabel 5 - Verdensmarkedspriser (USS/+FOB) 
GATT-mindstepris 
1990 1. halvår 
2. halvår 
1991 1. halvår 
2. halvår 
1992 1. halvår 
2. halvår 
1993 1. halvår 
2. halvår Smør 
1 350 
1 350 - 1 550 
1 350 - 1 500 
1 350 - 1 400 
1 450 - 1 850 
1 350 - 1 600 
1 350 - 1 500 
1 350 - 1 500 
1 350 - 1 500 ButterolI 
1 625 
1 600 - 1 900 
1 600 - 1 800 
1 600 - 1 800 
1 675 - 2 250 
1 625 - 1 950 
1 625 - 1 800 
1 625 - 1 800 
1 625 - 1 750 ost 
1 500 
1 700 - 2 000 
1 550 - 2 000 
1 600 - 1 900 
1 600 - 2 100 
1 750 - 2 100 
1 750 - 2 100 
1 750 - 2 100 
1 800 - 1 950 SKMP 
1 200 
1 200 - 1 700 
1 300 - 1 500 
1 200 - 1 400 
1 450 - 1 800 
1 550 - 1 900 
1 550 - 1 900 
1 550 - 2 000 
1 500 - 1 750 
6 -
Siden sidste kvartal i det foregående år er priserne imidlertid faldet 
betydeligt, og for smør og butteroil har de endog nået et niveau, hvor 
de er lavere end GATT's minimumspriser. Faldet afspejler nedgang i den 
internationale efterspørgsel, som er en følge af, at den økonomiske 
recession medfører en negativ udvikling. 
Ud over den ugunstige økonomiske konjunktur er verdensmarkedet for 
mejeriprodukter fortsat stærkt præget af de negative konsekvenser af 
situationen i Østeuropa og Mellemøsten: 
- situationen i Østeuropa: de betydelige afsætningsmuligheder, der var 
i det tidligere USSR og visse centraleuropæiske lande, er ikke blot 
forsvundet, men nedgangen i forbruget og behovet for stærk valuta har 
endog givet sig udslag i eksport fra disse lande til priser, der er 
uden for konkurrence; hvis disse lande efter de igangværende 
økonomiske omvæltninger igen indtager en varig plads på verdens­
markedet, vil det sandsynligvis være som eksportører, når henses til 
deres betydelige potentiale inden for landbruget; 
- situationen i Mellemøsten: hvis der ses bort fra de politiske 
begivenheder, der altid kan påvirke disse traditionelle markeder for 
EF's eksport, er efterspørgslen i disse lande i vid udstrækning 
betemt af oliepriserne, som fortsat er lave. 
Til de faktorer, som normalt påvirker verdensmarkedet, kommer visse 
forhold vedrørende selve mælkesektoren, som giver lige så stor anledning 
til bekymring med hensyn til EF's eksport: 
- for smør forbruget på verdensplan kan der konstateres en nedgang år 
efter år; den nedadgående tendens er på ca. 2% om året; købekraft­
udviklingen i Østeuropa forstærker denne tendens yderligere; 
- mælkeproduktionen og udbuddet af mejeriprodukter på verdensmarkedet 
stiger fra år til år, navnlig for New Zealands og Stillehavsøernes 
vedkommende (se bilag II); selv uden støttepolitik fortsættes 
omstillingen af kødkvægsbedrifter til mælkeproduktion, og specielt 
- 7 -
udgør den fortsatte tendens ti I et øget indhold af mælkefedt sammenholdt 
med nedgangen i forbruget en trussel mod stabiliteten på 
verdensmarkedet, og udsigterne til en nært forestående ophobning af nye 
overskudslagre gør næppe denne stabilitet mere holdbar; 
- endelig bør det understreges, at USA's program for erobring af 
markeder, DEIP (dvs. Dairy Export Incentive Programme), der specifikt 
er rettet mod EF's traditionelle markeder, er meget effektivt (se 
bilag II); fra 1990 til 1993 øgedes den amerikanske eksports andel af 
verdensmarkedet i mælkeækvivaient således fra 1,2% til 6,7%. 
Selv om verdensmarkedssituationen stadig synes at være stabil, må det 
konkluderes, at den faldende efterspørgsel, navnlig i Østeuropa, 
sammenholdt med det øgede udbud fra Stillehavsøerne og stigningen i 
USA's eksport udgør en alvorlig trussel for verdensmarkedet, som 
allerede udviser en række svaghedstegn, hvoraf det tydeligste er det 
markante fald i priserne, endog et fald til under GATT's minimumspriser 
for smør og butteroil. 
I betragtning af et så svagt verdensmarked får de foranstaltninger, som 
Rådet skal træffe til styring af mælkeproduktionen, endnu større 
betydning. 
3. PRODUKTIONSSTYRING OG MARKEDSLIGEVÆGT 
Trods vanske! ighederne ved enhver kvoteordning har produktionsstyringen 
i stor udstrækning bevist sin effektivitet. Revisionsretten har i sin 
særberetning 4/93 bekræftet, at mælkeproduktionen siden 1984 har 
udviklet sig i retning af den ønskede ligevægt mellem produktion og 
forbrug af mejeriprodukter^6^. 
Det skal tilføjes, at genoprettelsen af en bedre ligevægt ikke er sket 
på bekostning af eksporten. Tabel 4 viser dette. 
(6) EFT nr. C 12 af 15.1.1994, afsnit 5.2 
Tabe I 6 - Anvendelse af ordningen med tillægsafgift PÅ malke leverancer 
(tons) 
EUR 
: 1984/85(1) : 
: 1985/86(1) 
: 1986/87(2) 
: 1987/88(2) 
: 1988/89(2) 
: 1989/90(2) 
: 1990/91(2) 
: 1991/92(3) 
: 1992/93(3) Samlet 
garanti- : 
mængde 
a 
99 524 000 : 
98 078 574 
103 988 574 
102 096 143 
-101 059 108 
: 100 209 222 
:100 559 222 
:106 657 695 
:101 672 029 Suspende­
ret mængde : 
b 
3 778 103 
: 5 396 485 
: 4 517 603 
: 4 679 486 
: 4 985 666 Tildelinger over EF-reserven 
SLOM + 1% 
c : 
393 000 
393 000 
393 000 
443 000 
: 443 000 
: 443 000 
: 443 000 
: 443 000 
: 443 000 d 
0 
0 
0 
0 
0 
502 233 
: 502 233 
: 600 000 
: 600 000 e 
0 : 
0 
0 
0 
0 
1 039 886 
: 1 039 886 
: 1 039 886 
: 1 039 886 Disponibel : 
mængde 
f«a-b+c+d+e: 
99 917 000 
98 471 574 
104 381 574 
98 761 040 
96 105 623 
: 97 676 738 
: 97 864 855 
:103 754 915 
•103 754 915 Leveret 
mængde 
g 
99 293 261 : 
100 172 744 
105 073 297 
99 173 711 
. 97 619 776 
• 97 947 296 
: 96 781 893 
•105 209 594 
: i.d. Brutto-
forskel 
h-g-f 
-623 739 
1 701 170 
691 723 
412 671 
1 514 153 
270 558 
: -1 082 962 
: 1 454 594 
: i.d. Justering 
for fedt- : 
stoffer 
i : 
142 
83 
118 735 
435 882 
: 408 506 
: 776 102 
: 1 372 861 
: 2 029 708 
: 2 254 897 Overførs­
ler og 
direkte 
salg 
j 
55 115 
-57 131 
-8 519 
-265 031 
-332 123 
-372 628 
-402 808 
: -388 219 
: -560 390 Netto­
forskel 
k-h+i+j 
-568 482 
1 644 122 : 
801 939 
583 522 
1 590 536 : 
674 032 
: -112 909 
: 3 130 602 : 
: i.d. : o<\ 
â 
i 
;j i 
2 
i.d artikel 5c, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 804/68 
forordning (EØF) nr. 775/87 
. (d). (e) artikel 1 i forordning (EØF) nr. 1546/88 
medlemsstaterne meddelser til kommissionen, skøn eller foreløbige meddelser, for sd vidt angår visse medlemsstater 
artikel 12 i forordning (EØF) nr. 1546/88 
artikel 6a i forordning (EØF) nr. 857/84 
10 medlemsstater 
11 medlemsstater 
12 medlemsstater 
. ikke disponibel 
- 9 -
Selv om ordningen har gjort det muligt at nedbringe leverancernes omfang 
i de fleste medlemsstater, fremgår det også af kolonne (i) i tabel 6, at 
fedtindholdet i den leverede mælk og de heraf følgende Justeringer af de 
leverede mængder er stadig stigende. Denne konstante stigning i mælkens 
fedtindhold er en alvorlig trussel mod markeds Iigevægten. 
Selv om forbrugstrenden er stabil i Fællesskabet og generelt i alle de 
industrialiserede lande, dækker den dog over udviklingskontraster alt 
efter produkt*7*: for letmælk, friske produkter (med lavt fedtindhold) 
og bestemte oste stiger efterspørgslen med 1-2% om året, hvorimod 
efterspørgslen efter sødmælk, faste oste og især smør falder med 2-2,5% 
om året. Dette betyder et samlet fald i forbruget af mælkefedt, et fald, 
der øges hvert år, og med medfører konstante vanskeligheder på 
smørmarkedet, hvilket afspejler sig i markedsprisen, som i de sidste tre 
år har ligget på mellem 90 og 94% af interventionsprisen. 
Nedgangen i forbruget af smør og mælkefedt, der uden tvivl må ses i 
sammenhæng med, at der anbefales let kost, er også et resultat af 
priskonkurrencen fra imitations- og substi tutionsprodukter for smør. 
Smørkonkurrerende produkter dominerer nu markedet for gult 
fedtstof<7). 
Stillet over for en lignende situation har Canada flere gange nedsat 
kvoten for mælk til forarbejdning. I mangel af en sådan ordning nedsatte 
USA to gange i 1992 og endnu en gang den 7. juli 1993 støtteprisen for 
smør og ændrede således i betydelig grad værd i forholdet for mælk, som 
blev på 1 469 $/t (eller 1 096 EUC/t) for smør og 2 280 $/t (eller 1 701 
ECU/t) for skummetmælkspulver. 
En sådan værdiforringelse for smør kan bidrage effektivt ti I at modvirke 
det stigende forbrug af imitations- og substi tutionsprodukter, og 
smørforbruget vil helt sikkert blive fremmet. Det er grunden til, at 
Kommissionen i prisforslagene for 1994/95 har foreslået Rådet, at 
interventionsprisen for smør nedsættes yderligere med 3%. I den 
forbindelse skal der erindres om, at ca. en tredjedel af mælkeind­
samlingen i Fællesskabet stadig udnyttes til smør, hvoraf kun 60% 
afsættes til markedsprisen, hvilket viser, hvad der står på spil. 
(7) Jf. Udviklingen på markedet for mejeriprodukter og konkurrerende 
produkter - fjerde rapport fra Kommissionen til Rådet - KOM(93) 34 
endelig udg. af 5.2.1993. 
- 10 -
Omvendt kan det frygtes, at den i visse tilfælde betydelige devaluering 
af de grønne kurser for de valutaer, der for nylig blev Justereret i 
EMS'en, medfører en mærkbar forhøjelse af smørprisen, hvilket kan ramme 
smørforbruget i disse medlemsstater, hvorimod andre valutaers styrke kan 
indebære en risiko for, at der tilbydes yderligere smørmængder til 
intervention, da afsætningsmulighederne på markedet er dækket af smør 
fra medlemsstater med mindre stærke valutaer. 
4. KONKLUSION 
Som led i reformen af den fælles landbrugspolitik vedtog Rådet den 
21. maj 1992 en nedsættelse af intervent ionspr isen for smør med 5%, 
fordelt over 2 år, ligesom det traf en principiel beslutning om at 
nedsætte de samlede garantimængder med 2%. Selv om markedet synes i en 
bedre ligevægt, end det kunne befrygtes, er det stadig udsat for de 
samme trusler, som blev konstateret dengang. 
MarkedsstabiIiteten i 1993 kan sikkert i vid udstrækning tilskrives 
udviklingen i mælkeleverancerne, som har ligget tæt på niveauet for det 
foregående år trods den forhøjelse på 0,6% af de samlede garantimængder, 
som Rådet vedtog i maj 1993. Ordningen med ammekopræmier og den deraf 
følgende nedgang i malkekvægsbestanden har sammen med de nationale 
programmer for ophør med mælkeproduktion bidraget til dette uventede 
resultat. Foruden de resultater, som Spanien og Italien har opnået med 
hensyn til at bringe leverancerne ned på deres samlede garantimængder, 
bør der i den forbindelse gøres opmærksom på situationen i de nye tyske 
delstater, hvor mælkeproduktionen i 1993 har ligget ca. 30% under den 
samlede garantimængde, som Rådet fastsatte for dette område. Henset til 
fornyelsen og forøgelsen af malkekvægsbestanden i de nye delstater og 
mere generelt den omstrukturering af bedrifterne, der er i gang i disse 
delstater, kan det ikke udelukkes, at leverancerne på kort sigt vil 
blive bedre tilpasset den disponible kvote. 
- 11 
MarkedsstabiIiteten synes derfor skrøbelig, især da der begynder at vise 
sig foruroligende tegn. Den forventede stigning i leverancerne vil 
formentlig blive synlig fra første halvår og medføre en forøget 
produktion af skummetmælkspulver og smør. I betragtning af nedgangen i 
den internationale efterspørgsel, den vanskelige situation på markedet 
for kasein og den betydelige nedgang i de subventionerede anvendelser 
synes det uundgåeligt, at interventionsopkøbene af skummetmælkspulver 
bliver konstant stigende. 
For smørmarkedets vedkommende vil den stadige nedgang i forbruget, både 
i Fællesskabet og på verdensplan, og den vedvarende forøgelse af 
fedtindholdet i leverancerne tilsammen bevirke, at der opstår en 
tiltagende uligevægt, som yderligere forværres af de konkurrerende 
produkter, der nyder godt af et gunstigt prisforhold. 
Det er Kommissionens opfattelse, at der er en risiko for, at den 
uligevægt, der allerede kan konstateres, forværres på kort sigt, og at 
den kan føre til en stærkt forringet situation. Situationen på 
smørmarkedet er imidlertid den mest foruroligende, idet den strukturelle 
uligevægt her forværres. Det er grunden til, at Kommissionen i sine 
prisforslag for 1994/95 foreslår Rådet en yderligere nedsættelse af 
interventionsprisen for smør med 3%. I betragtning af den yderligere 
nedsættelse af interventionsprisen for smør, der allerede er foreslået 
for at genskabe markedsligevægt, forekommer det muligt at begrænse 
størrelsen af den 2 procents nedsættelse af de samlede garantimængder, 
der blev vedtaget i princippet i forbindelse med reformen af den fælles 
landbrugspolitik. Derfor foreslår Kommissionen, at de samlede 
garantimængder for perioden 1994/95 nedsættes med 1%, og at denne 
nedsættelse - i overensstemmelse med, hvad der allerede er besluttet -
ledsages af en godtgørelsesordning og et støtteprogram for ophør med 
mælkeproduktion. Kommissionen opfordrer endvidere Rådet til på ny at 
undersøge, om der er behov for en yderligere nedsættelse på 1% for 
perioden 1995/96; denne undersøgelse kan ske på grundlag af en ny 
rapport om markedssituationen. 
- 12 -
BI LAG I 
Opgørelse for smør*1) 
Lagre pr. 1. januar 
Offentlige 
Private 
Produktion 
Import 
Disponibel mængde 
Forbrug 
Normal markedspris 
Særlige foranstaltninger 
Eksport 
Lagre pr. 31. december 
Offentlige 
Private 1990 
124 
104 
20 
1796 
88 
2008 
1455 
1089 
366 
218 
251 
84 1991 
335 
251 
84 
1800 
68 
2203 
1602 
1163 
432 
321 
302 
261 
41 1992 
302 
261 
41 
1680 
48 
2030 
1548 
1153 
437 
242 
240 
172 
68 (000 t) 
lââi 
240 
172 
68 
1682 
55 
1977 
JLSÊÊ 
1082 
467 
220 
2P£ 
161 
47 
Udviklingen i de interne afsætningsforanstaltninger og eksporten sammenholdt 
med smørprodukt ionen: 
1990 1991 
1. Intern afsætning (000 t) 366 432 
heraf 
- Konditorvare/ og iscreme 292 352 
- Velgørende 37 37 
organ i sat ioner 
- Bagesmør 16 19 
- Andet 21 24 
2. Eksport (000 t) 218 321 
heraf 
- Normal 202 101 
- Specialpris 5 107 
- Fødevarehjælp 11 13 
3. I alt 584 754 
- I % af produktionen 33 43 (midt på året) 
1992 1993 
467 437 
364 
36 
19 
18 
242 
205 
40 
5 
691 
40 392 
37 
22 
16 
220 
687 
41 
Det bemærkes, at det subventionerede smør til det interne marked plus den 
samlede eksport oversteg 40% af smørprodukt ionen både i 1991, 1992 og 1993 
mod 33% i 1990. 
(1) Inklusive det tidligre DDR fra 1991. 
- 13 -
OPGØRELSE FOR SKUMMETSMÆLKSPULVER (000 t) 
1. Offentlige lagre pr. 1.1. 
2. Disponibel mængde 
heraf 
- produkt ion 
- import 1990(*) 1991 
5 333 
1672 1510 
1665 
7 1505 
5 lâ92 
414 
1165 
1162 
3 47 
1280 
1255 
25 
3. Anvendelser i Fællesskabet 1067 
heraf 
- markedspr is 300 
- kalvefoder 767 
4. Eksport 329 
heraf 
- kommerciel eksport 261 
- fødevarehjælp 68 
5. Saldo - (2)-(3)-(4) 276 
6. Offentlige lagre pr. 31.12. 333 
7. Skummetmælk, der anvendes til 
fremstilling af kasein 
(i SKMP-ækvivalent) 334 1186 
330 
856 
253 
192 
61 
89 
414 
350 1140 
335 
805 
390 994 
335 
659 
300 
291 250 
99(**) 50 
326 
47 
458 • 14 
37 
346 
(*) Ekskl. det tidligere DDR 
(**) heraf 44 000 t til haste leverancer til Østeuropa 
SUBVENTIONERET AFSÆTNING AF SKUMMETMÆLK (000 t) 
1. Fællesskabets marked 
heraf 
- foder 
- kasein 
2. Eksport 
3. I alt 
4. I % af produkt ionen 
(pulver + kasein) 1990 
1166 
832 
334 
329 
1495 
75 1991 
1288 
939 
349 
253 
1541 
83 1992 
1317 
859 
458 
390 
1706 
92 1593 
1043 
697 
346 
300 
1343 
84 
- 14 -
BI LAG II 
MBIkeindsaml ing i 
ml 11 ioner tons 
EUR 
SNG + de baltiske lande (*) 
USA 
New Zealand 
Austral ien 1990* 
100,7 
108,2 
66.3 
7.4 
6,4 1991 
105.4 
101,4 
66,5 
7.4 
6.4 1992 
103.5 
90.0 
67,5 
7,9 
6.7 1993(fo.) 
102,9 
82,1 
67.3 
8.1 
7,2 
* Ekskl. det tidligere DDR 
(*) Skøn over produktionen 
(fo.) foreløbige tal 
Smørproduktion (t) 
EUR 
SNG 
USA 
New Zealand 
Austral ien 1990 
2 013 000 
1 740 000 
591 000 
255 000 
104 000 1991 
1 800 000 
1 504 000 
606 000 
228 000 
112 000 1992 
1 660 000 
1 438 000 
610 000 
243 000 
135 000 1993 (fo.) 
1 680 000 
1 362 000 
580 000 
248 000 
140 000 
(fo.) foreløbige tal 
Produktion af SKMP (t) 
EUR 
USA 
SNG 
New Zealand 
Austral len 1990 
1 665 000 
399 000 
300 000 
184 000 
135 000 1991 
1 505 000 
398 000 
274 000 
158 000 
143 000 1992 
1 162 000 
396 000 
263 000 
155 000 
153 000 1993 (fo.) 
1 222 000 
340 000 
230 000 
131 000 
174 000 
(fo.) foreløbige tal 
Osteproduktion (t) 
EUR 
USA 
SNG 
Austral ten 
New Zealand 1990 
5 344 000 
2 749 000 
878 000 
175 000 
111 000 1991 
5 341 000 
2 730 000 
773 000 
182 600 
125 000 1992 
5 508 000 
2 943 000 
592 000 
205 500 
129 700 1993 (fo.) 
5 511 000 
3 050 000 
580 000 
205 000 
144 000 
(fo.) foreløbige tal 
Markedsandele 1 
MIkexkvlvalent 
EUR 
New lealand 
Austral len 
USA 1990 
mlo. t 
12,5 
4,3 
1,8 
0,3 % 
49 
17 
7,3 
1,2 1991 
mlo. t 
12,8 
5,2 
2,4 
0,9 % 
46,2 
18,7 
8,6 
3,4 1992 
mlo. t 
13,8 
5,1 
2,4 
1,6 % 
47,6 
17,4 
8,3 
5,5 1993 (fo.) 
mlo. t 
13,2 
5,1 
2,0 
1,9 % 
47,1 
18,1 
7,0 
6,7 
(fo.) foreløbige tal 
- 19 -
Forslag ti I 94/ 0066(CNS) 
RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. /94 
af 
om en godtgørelse for nedsættelse af de individuelle referencemængder 
for mælk og en godtgørelse for definitivt ophør med mælkeproduktion 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, 
sær I i g artikel 43, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen^1), 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Par Iamentet<2), og 
ud fra følgende betragtninger: 
Udviklingen på markedet for mælk har gjort det påkrævet, àt der fra den 
1. april 1994 foretages en nedskæring på 1% af de samlede mængder, der er 
fastsat i artikel 3, stk. 2, i Rådets forordning (EØF) nr. 3950/92(3), 
senest ændret ved forordning (EF) nr. (*); som modydelse for den 
nedskæring af de individuelle referencemængder, der bliver følgen, er det 
nødvendigt at fastsætte en godtgørelse på 5 ECU pr. 100 kg pr. år i ti ar, 
der står i forhold til den ti I pasnings indsats, som kræves af producenterne; 
det bør fastsættes, at godtgørelsen også kan betales i form af garanterede 
omsættelige obligationer; 
det bør dog undgås, at referencemængden for de små og mellemstore bedrifter 
nedskæres; for at frigøre referencemængder og genuddele dem til disse 
bedrifter bør der derfor indføres en EF-ordning for finansiering af ophør 
med mælkeproduktion, ifølge hvilken der pa anmodning af producenten, og 
forudsat at han opfylder bestemte betingelser for at kunne modtage støtte, 
ydes en godtgørelse, der udbetales efter fuldstændigt og definitivt ophør 
med mælkeproduktion; medlemsstaterne må tage hensyn til, at der i landbruget 
findes forpagtningskontrakter; 
(1) EFT nr. C 
(2) EFT nr. C 
(3) EFT nr. L 405 af 31.12.1992, s. 1. 
(4) 
- 20 -
endvidere bør medlemsstaterne selv kunne bestemme, om eller i hvilken region 
de iværksætter programmet, idet afgørelsen kan være begrundet I, at det er 
nødvendigt at lette strukturudviklingen og strukturtilpasningen, at bestemte 
regionaludvikl ingskrav gør sig gældende, at der kun er mulighed for at 
frigøre små referencemængder, eller at der er tvingende administrâtions-
krav; 
godtgørelsen for ophør med mælkeproduktion ydes principielt for hele 
referencemængden; dog bør denne ret i bestemte tilfælde begrænses, idet den 
ikke bør omfatte producenter, der har draget fordel af bestemmelserne i 
artikel 3c i Rådets forordning (EØF) nr. 857/84<5); 
på baggrund af erfaringen kan den maksimale godtgørelse for ophør med 
mælkeproduktion fastsættes til 17 ECU pr. 100 kg pr. år i tre ar; det kan 
blive nødvendigt at forhøje godtgørelsen; derfor bør medlemsstaterne kunne 
yde en yderligere finansiering, hvis størrelse kan tilpasses, for at der kan 
tages hensyn til regionale særforhold; endvidere bør det fastsættes, at 
godtgørelsen også kan betales i form af garanterede omsættelige 
obligat ioner; 
de således frigjorte referencemængder bør genuddeles til små og mellemstore 
bedrifter, så der undgås en nedskæring af disses referencemængde; EF-
fi nans i er ingen af godtgørelsen for ophør med mælkeproduktion bør begrænses 
ti I at omfatte dette behov for genuddeling; 
ud over denne målsætning bør det for de følgende perioder gøres muligt for 
de medlemsstater, der skønner, at det er nødvendigt at videreføre 
omstruktureringen, at opretholde en finansieringsordning for ophør med 
mælkeproduktion, idet der fastsættes et EF-bidrag til finansieringen af 
ordningen på 50% af det godtgørelsesbeløb, medlemsstaten har fastsat, dog 
højst 2,5 ECU pr. 100 kg pr. år i ti år; denne godtgørelse kan også betales 
(5) EFT nr. L 90 af 1.4.1984, s. 13. Forordningen er ophævet ved forordning 
(EØF) nr. 3950/92. 
U> 
- 21 -
i form af garanterede omsættelige obligationer; de referencemængder, der 
frigøres ved denne ordning, kan eventuelt unddrages genuddeling for at lette 
den formindskelse af leverancer og direkte salg, som nedskæringen af de 
samlede garantimængder indebærer; 
formålet med EF-godtgørelserne er navnlig at genskabe ligevægt pa markedet, 
og de kan derfor betragtes som intervention efter artikel 3 i Rådets 
forordning (EØF) nr. 729/70 af 21. april 1970 om finansiering af den fælles 
landbrugspolitik<6), senest ændret ved forordning (EØF) nr. 2048/88(7) -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
Artikel 1 
1. Der ydes en godtgørelse til producenter, hvis referencemængde nedskæres 
for at undgå en overskridelse af de samlede mængder, der er fastsat i 
artikel 3, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 3950/92, for den pågældende 
per iode. 
2. Godtgørelsen: 
a) fastsættes til 5 ECU pr. 100 kg pr. år 
b) ydes for den del, hvormed den individuelle referencemængde reelt 
nedskæres og forbliver nedskåret i forhold til referencemængden pr. 
31. marts 1994, eventuelt korrigeret med mængder, der er tildelt fra 
den nationale reserve, og med overførsler af referencemængder, som 
har fundet sted siden denne dato. Den således fastlagte andel kan i 
forholdsmæssig værdi ikke overstige den nedskæring, der anvendes for 
de i artikel 3, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 3950/92 fastsatte 
mængder for den pågældende medlemsstat og den pågældende periode 
c) udbetales i ti årlige rater fra 1995 mellem den 1. april og den 
30. september hvert år. 
3. Medlemsstaten kan udbetale godtgørelsen i form af garanterede 
omsættelige obligationer. 
(6) EFT nr. L 94 af 28.4.1970, s. 13. 
(7) EFT nr. L 185 af 15.7.1988, s. 1. 
/> 
- 22 -
Artikel 2 
1. Pâ anmodning af de pågældende kan medlemsstaterne på de i denne artikel 
fastsatte betingelser yde de producenter, der forpligter sig til 
fuldstændigt og definitivt at ophøre med mælkeproduktion inden en dato, 
der skal fastlægges nærmere, en godtgørelse, der udbetales i tre årlige 
rater mellem den 1. april og den 30. september hvert år. 
Dog kan den enkelte medlemsstat ud fra et eller flere af følgende 
kr iter ier: 
- behovet for at lette strukturudviklingen og strukturtilpasninger 
- regionaludviklingskrav, idet det navnlig skal undgås, at bestemte 
områder kommer til at ligge øde hen 
- muligheden af, at en sådan ordning kun frigør små referencemængder på 
grund af den eller de pågældende regioners produktionsbetingelser 
- tvingende administrâtionskrav 
beslutte at undlade at iværksætte den i første afsnit nævnte ordning i 
en eller flere regioner eller i alle medlemsstatens regioner. 
2. a) Der ydes støtte til producenter, som råder over en referencemængde 
for leverancer eller direkte salg, undtagen producenter, der har 
draget fordel af mængder i medfør af artikel 3c i forordning (EØF) 
nr. 857/84. 
Imidlertid kan medlemsstaterne: 
- beslutte ikke at yde godtgørelsen til producenter, der har under 
seks malkekøer, eller hvis referencemængde er på under 25 000 kg 
pr. år 
n 
- 23 
- træffe de fornødne foranstaltninger til at sikre, at der i 
tilfælde af, at det godtgørelsesbeløb, som svarer til summen af de 
støtteberettigede ansøgninger, overstiger det i stk. 3 fastsatte 
beløb for EF-fI nans i er ingen, så vidt muligt sker en harmonisk 
fordeling af mængdenedskæringerne i henhold til denne forordning 
mellem regionerne og indsaml ingsområderne. 
b) Godtgørelsen ydes for den referencemængde, der er til rådighed ved 
udgangen af den pågældende tolvmànedersperiode. 
c) Hvis producenterne råder over to referencemængder, henholdsvis for 
leverancer og for direkte salg, ydes godtgørelsen for de to 
referencemængder. 
d) I tilfælde af forpagtningskontrakter indgives ansøgningen om 
godtgørelse af forpagteren. 
Medlemsstaterne fastlægger de betingelser, på hvilke forpagteren kan 
indgive ansøgning for at opnå godtgørelse, og de betingelser, på 
hvilke godtgørelsen ydes, idet der tages hensyn til parternes 
legitime interesser. 
3. EF-f i nans i er ingen af den i stk. 1 nævnte godtgørelse begrænses til at 
omfatte behovene for genuddeling, jf. artikel 3, stk. 1. 
Inden for denne grænse kan medlemsstaterne yde en godtgørelse på indtil 
17 ECU pr. 100 kg pr. år. 
Medlemsstaterne kan: 
a) udbetale en godtgørelse på under 17 ECU pr. 100 kg pr. år og anvende 
saldoen ti I at frigøre yderligere mængder 
n 
- 24 -
b) bidrage til EF-fi nans i er ingen ved at forhøje godtgørelsesbeløbet. 
Tillægget kan tilpasses af den enkelte medlemsstat inden for dennes 
område, for at der kan tages hensyn til forskellige lokale forhold, 
for så vidt angår: 
- udviklingen i mælkeproduktionen 
- de gennemsnitlige leverancer pr. producent 
- behovet for ikke at hindre omstruktureringen af mælkeproduktionen 
- mulighederne for omstilling til andre erhvervsaktiviteter 
- mælkeproduktionens lokalisering i et område som fastlagt i artikel 
3, stk. 3, 4 og 5, i Rådets direktiv 75/268/EØF af 28. april 1975 
om landbrug i bjergområder og i visse ugunstigt stillede 
områder(8), senest ændret ved forordning (EØF) nr. 797/85(Q). 
4. Medlemsstaten kan udbetale godtgørelsen i form af garanterede 
omsættelige obligationer. 
Artikel 3 
De referencemængder, der frigøres i medfør af artikel 2, genuddeles indtil 
den mængde, der er omfattet af den i artikel 1 fastsatte godtgørelse, til 
producenter, hvis referencemængde forbliver på under 200 000 kg, forudsat 
at der, hvis medlemsstaten har bragt artikel 1, stk. 3, i anvendelse, sker 
tilbageføring af det fortsat skyldige beløb af godtgørelsen, svarende til 
de genuddeI te mængder. 
(8) EFT nr. L 128 af 19.5.1975, s. 1. 
(9) EFT nr. L 93 af 30.3.1985, s. 1. 2<r> 
- 25 -
De yderligere mængder, der er nævnt i artikel 2, stk. 3, andet afsnit, litra 
a), genuddeles først og fremmest til ekstensive bedrifter i områder som 
fastlagt i artikel 3, stk. 3, 4 og 5, i direktiv 75/268/EØF, dernæst til 
sådanne bedrifter i andre områder og eventuelt til producenter, der er 
udpeget efter objektive kriterier, som er fastlagt i samråd med 
Kommissionen, og navnlig til mindre producenter og til producenter i 
ovennævnte områder. 
Ved ekstensiv bedrift forstås bedrifter, på hvilke belægningsgraden, 
omregnet til storkreaturer efter bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 
2328/91(10)t ikke overstiger 1,4 storkreatur pr. hektar af bedriftens 
samlede grovfoderareal, beregnet ifølge artikel 4g, stk. 3, andet led, i 
Rådets forordning (EØF) nr. 805/68(11). 
Artikel 4 
1. Fra den 1. april 1995 til udløbet af tillægsafgiftsordningen kan 
medlemsstaterne på anmodning af de pågældende og på de i artikel 2 
fastsatte betingelser yde producenter som fastlagt i nævnte artikel en 
godtgørelse, der udbetales i ti årlige rater fra 1996 mellem den 
1. april og den 30. september hvert år. 
2. Medlemsstaten fastsætter godtgørelsesbeløbet, der kan differentieres ud 
fra et eller flere af de kriterier, der er fastsat i artikel 2, stk. 3, 
andet afsnit. 
EF-fi nans i er ingen er begrænset til 50% af den ydede godtgørelse med et 
maksimalt bidrag på 2,5 ECU pr. 100 kg pr. år i ti år. 
3. De referencemængder, der frigøres ved anvendelse af denne artikel, 
genuddeles efter artikel 3, stk. 2, eller de genuddeles eventuelt ikke. 
4. Medlemsstaten kan udbetale godtgørelsen i form af garanterede 
omsættelige obligationer. 
(10) EFT nr. L 218 af 6.8.1991, s. 1. 
(11) EFT nr. L 148 af 28.6.1968, s. 24. 
c f 
- 26 
Artikel 5 
Finansieringen af de EF-godtgørelser, der er fastsat i artikel 1, 2 og 4, 
betragtes som en intervention efter artikel 3 i forordning (EØF) nr. 729/70. 
Artikel 6 
Medlemsstaterne meddeler Kommissionen hvert år inden den 1. april alle 
fornødne oplysninger til vurdering af effektiviteten af de foranstaltninger, 
der er fastsat ved denne forordning. 
Artikel 7 
Kommissionen fastsætter efter proceduren i artikel 30 i forordning (EØF) nr. 
804/68 gennemførelsesbestemmelserne til nærværende forordning. 
Artikel 8 
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i De 
Europæiske Fællesskabers Tidende. 
Den anvendes fra den 1. april 1994. 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver 
medlemsstat. 
Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne 
*22 
- 15 -
Forslag t i I 
94/ 0067(CNS) 
RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. /94 
af 
om ændring af forordning (EØF) nr. 3950/92 om en tillægsafgift 
på mælk og mejeriprodukter 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, 
sær Iig artikel 43, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen^), 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Par Iamentet(2), og 
ud fra følgende betragtninger: 
I forbindelse med reformen af den fælles landbrugspolitik traf Rådet en 
principbeslutning om en yderligere nedsættelse af de samlede garantimængder 
med 2% fordelt over perioderne 1993/94 og 1994/95 uden i øvrigt at udelukke 
en eventuel revision i lyset af den generelle markedssituation og særlige 
forhold i visse medlemsstater; 
markedsanalysen i marts 1993 fik Rådet til at udskyde den nedsættelse på 1% 
af de samlede garantimængder, som i princippet var besluttet for perioden 
1993/94, og det blev aftalt at tage dens ikrafttrædelse op til fornyet 
overvejelse samtidig med nedsættelsen for perioden 1994/95; analysen af 
markedet for mælk og mejeriprodukter viser, at dette stadig er udsat for de 
samme trusler som dem, der konstateredes, da Rådet vedtog nedsættelsen af de 
samlede garantimængder med 2%; de samlede garantimængder bør derfor 
nedsættes; i betragtning af, at der er foreslået en yderligere reduktion af 
interventionsprisen for smør for at genskabe markedsligevægt, er det muligt 
at begrænse nedsættelsen for perioden 1994/95 til 1%, og de samlede 
garantimængder i artikel 3 i forordning (EØF) nr. 3950/92(3), senest ændret 
ved forordning (EØF) nr. 1560/93(4), bør fastsættes i overensstemmelse 
hermed; 
(1) 
(2) 
(3) EFT nr. L 405 af 31.12.1992, s. 1. 
(4) EFT nr. L 154 af 25. 6.1993, s. 30. *n 
- 16 
forholdene i henholdsvis Italien, Grækenland og Spanien er blevet undersøgt 
særskilt; for så vidt angår de to sidstnævnte medlemsstater, viser 
undersøgelsen, at det er muligt at videreføre forhøjelsen af den samlede 
garantimængde, men for Grækenland kun for perioden 1994/95; inden 
begyndelsen af perioden 1995/96 vil det på ny blive undersøgt, om alle 
betingelserne for den endelige forhøjelse af den samlede mængde for 
Grækenland er opfyldt i fuldt omfang; 
for Italien foreligger der en ny situation, idet undersøgelsen viser, at det 
på dette stadium og for perioden 1994/95 kun er begrundet at forhøje den 
samlede garantimængde med 550 000 tons; ligesom for Grækenland vil 
størrelsen af denne forhøjelse på ny blive undersøgt inden begyndelsen af 
perioden 1995/96, navnlig under hensyntagen til den faktiske absorption af 
summen af de individuelle mængder; 
det bør kort præciseres, på hvilket grundlag den samlede garantimængde for 
leverancer for Grækenland, Spanien og Italien er fastlagt for perioden 
1994/95; for hver af de tre medlemsstater skal efternævnte mængder forhøjes 
med mængderne fra den gamle EF-reserve; for Grækenland forhøjes den samlede 
mængde, der blev fastsat for perioden 1992/93, med 100 000 tons; for Spanien 
omfatter de 4 550 000 tons den samlede basismængde, som forhøjes med dels 
500 000 tons dels 150 000 tons efter overførsel fra direkte salg til 
leverancer; for Italien forhøjes den samlede mængde, der blev fastsat for 
perioden 1992/93, med 550 000 tons -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
Artikel 1 
Artikel 3, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 3950/92 affattes således: 
"2. Følgende samlede mængder fastsættes med forbehold af en eventuel 
revision i lyset af den generelle markedssituation og særlige forhold i 
visse medlemsstater: 
24 
- 17 -
a) For perioden fra 1. april 1993 til den 31. marts 1994 
Medlemsstat Leverancer Direkte salg 
Belgien 2 937 238 373 193 
Danmark 4 454 397 951 
Tyskland (x) 27 764 778 100 038 
Grækenland 625 985 4 528 
Spanien 5 200 000 366 950 
Frankrig 23 502 974 732 824 
Irland 5 230 554 15 210 
Italien 9 212 190 717 870 
Luxembourg 268 098 951 
Nederlandene 10 972 104 102 588 
Portugal 1 804 881 67 580 
Det Forenede 14 197 179 392 868 
Konger i ge 
C1) Heraf 6 244 566 tons til leverancer til opkøberne i de nye tyske 
delstater og 8 801 tons til direkte salg i de nye tyske delstater. 
Forhøjelsen af de samlede mængder for Belgien, Danmark, Tyskland, 
Frankrig, Irland, Luxembourg, Nederlandene og Det Forenede Kongerige 
foretages for at gøre det muligt at yde supplerende referencemængder 
til: 
- producenter, som i henhold til artikel 3a, stk. 1, andet led, i 
forordning (EØF) nr. 857/84(*) var blevet udelukket fra tildeling af 
en specifik referencemængde 
- producenter i bjergområder som defineret i artikel 3, stk. 3, i 
direktiv 75/268/EØF(**) eller producenter som omhandlet i artikel 5 i 
nærværende forordning. 
Forhøjelsen af den samlede mængde for Portugal foretages fortrinsvis for 
at bidrage til at opfylde behovet for supplerende referencemængder hos 
de producenter, hvis produktion i referenceåret 1990 blev kraftigt 
påvirket af de usædvanlige begivenheder i perioden 1988 til 1990 eller 
hos de i artikel 5 omhandlede producenter. 
Forhøjelsen af de samlede mængder for Grækenland, Spanien og Italien 
foretages for perioden 1993/94. 
?<r 
- 18 -
b) For perioden fra den 1. april 1994 til den 31. marts 1995 og de følgende 
per ioder 
Medlemsstat Leverancer Direkte salg 
Belgien 2 907 866 369 461 
Danmark 4 409 853 941 
Tyskland (x) 27 487 130 99 038 
Grækenland 619 725 4 483 
Spanien 5 148 000 363 281 
Frankrig 23 267 944 725 496 
Irland 5 178 248 15 058 
Italien 8 770 068 710 691 
Luxembourg 265 417 941 
Nederlandene 10 862 383 101 562 
Portugal 1 786 832 66 904 
Det Forenede 14 055 207 388 939 
Konger ige 
(x) Heraf 6 182 120 tons til leverancer til opkøberne i de nye tyske 
delstater og 8 713 tons til direkte salg i de nye tyske delstater. 
Forhøjelsen af de samlede mængder for perioden 1993/94 videreføres for 
perioden 1994/95 for Grækenland og Spanien med en identisk mængde og for 
Italien med en mængde, der er nedsat med 350 000 tons. Inden perioden 
1995/96 forelægger Kommissionen Rådet en rapport, ledsaget af forslag, 
om, hvorvidt forhøjelsen for Grækenland og størrelsen af forhøjelsen for 
Italien skal opretholdes i 1995/96 og de følgende år. 
(*) EFT nr. L 90 af 1.4.1984, s. 13. 
(**) EFT nr. L 128 af 19.5.1975, s. 1." 
Artikel 2 
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i De 
Europæiske Fællesskabers Tidende. 
Den anvendes fra den 1. april 1994. 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver 
medlemsstat. 
Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne 
o Û 
FINANSIELLE FØLGER 
KVOTENEDSKÆRING 
I. Følgerne for mælkesektoren 
I forhold til 1993/94 vil kvoterne for 1994/95 og de følgende 
perioder blive nedskåret således: 
a) EUR 12 
. Kvote for leverancer 
. Kvote for direkte salg 
b) Kvote for Italien for leverancer 
ALT 
For nedgangen i kvoten for direkte salg forventes det, at der ikke 
bliver tale om nogen indvirkning på den markedsførte mælkemængde, 
da mængden for direkte salg allerede ligger mærkbart under kvoten. 
1994-budgettet er opstillet ud fra den hypotese, at kvoterne 
nedskæres med 2% for 1994/95. Nedgangen på 1% medfører således 
større leverancer end budgethypoteserne for 1994, hvilket vil 
betyde en større produktion af skummetmælkspulver og smør. 
Det skønnes, at det vil få følgende virkninger for produktionen af 
disse produkter: 
1994 1995 
ff. 
Mælkeleverancer (mio. t) + 0,425 + 1,062 
SKR-produktion (1000 t) +35+80 
Smørproduktion (1000 t) +20+50 
'} 
Det forudsættes, at disse stigninger medfører en tilsvarende 
forøgelse af de eksporterede mængder pulver og af 
interventionsopkøbene af smør. 
På grundlag af disse mængdefaktorer kan det skønnes, at de 
finansielle virkninger af kvotenedskæringen bliver følgende: 
1. REGNSKABSÅRET 1994 mio. ECU (B) 
a) Yderligere eksport af SKP (+ 35 000 t) 
35 000 t x 700 ECU(L)x 1,207(DK) = + 29,6 
b) Yderligere opkøb af smør (+ 20 000 t) 
Tekniske omkostninger + 1,0 mio. ECU(L) x 1,207 (DK) = + 1,2 
Finansielle omkostninger + 0,8 mio. ECU(L) x 1,207 (DK) = + 1,0 
Andre omkostninger + 2,2 mio. ECU(L) x 1,207 (DK) = + 2,7 
Nedskrivning +32,2 mio. ECU(L) x 1,207 (DK) = + 39,0 
Offentlig oplagring af smør i alt + 43,9 
c) Virkning i alt + 73,5 
2. REGNSKABSÅRET 1995 ff. 
a) Yderligere eksport af SKP (+ 80 000 t) 
80 000 t x 910 ECU(L) x 1,207 (DK) = + 87,9 
b) Yderligere opkøb af smør (+ 50 000 t) 
Tekniske omkostninger + 2,3 mio. ECU(L) x 1,207 (DK) = + 2,8 
Finansielle omkostninger + 2,0 mio. ECU(L) x 1,207 (DK) = + 2,4 
Andre omkostninger + 5,8 mio. ECU(L) x 1,207 (DK) = + 7,0 
Nedskrivning +78,5 mio. ECU(L) x 1,207 (DK) = + 94,7 
Offentlig oplagring af smør i alt + 106,9 
c) Virkning i alt + 194,8 
- 2 -
7S 
II. Følgerne for oksekødssektoren 
Det forventes, at nedskæringen af kvoterne for leverancer medfører 
tilsvarende slagtninger af malkekøer, dvs. dermed en tilsvarende 
produktion af oksekød. 
På grundlag af nedgangen i kvoterne for leverancer på 1% kan der 
opstilles følgende skøn over produktionen: 
1,06 mio. t/4 100 kg= 258 000 dyr x 290 kg = 75 000 t (afrundet) 
(4 100 kg = gennemsnitlig leverance pr. ko pr. år, 290 kg = 
gennemsnitsvægt pr. ko) 
Da 1994-budgettet er opstilelt ud fra den hypotese, at kvoterne 
nedskæres med 2%, er der en besparelse, som svarer til en 
oksekødsproduktion, der er 75 000 t lavere. 
Det anses, at virkningen vil gøre sig gældende på oksekødsmarkedet 
fra efteråret 1994 (og begrænset til regnskabsåret 1995) i form af, 
at der opkøbes lavere mængder til intervention: 
Besparelsen kan anslås til følgende: 
mio. ECU (B) 
Tekniske omkostninger: - 14,5 mio. ECU (L) x 1,207 (DK) = - 17,5 
Finansielle omkostn.: - 1,9 mio. ECU (L) x 1,207 (DK) = - 2,3 
Andre omkostninger: + 2,7 mio. ECU (L) x 1,207 (DK) = + 3,3 
Nedskrivning: -109,4 mio. ECU (L) x 1,207 (DK) = - 132,0 
I ALT - 148,5 
B. GODTGØRELSE FOR KVOTENEDSKRÆINGEN 
Programmet gælder for kvoterne for leverancer og for kvoterne for 
direkte salg. Godtgørelsen omfatter således 1,090 mio. t. 
Godgørelsen ydes: 
enten i forbindelse med totalt produktionsophør for producenter 
med en godtgørelse på 170 ECU/t/år, udbetalt i 3 år 
eller for en lineær kvotenedskæring med en godtgørelse på 
50 ECU/t/år, udbetalt i 10 år. 
Hypotesen for den finansielle virkning er, at 50% af den samlede 
mægnde godtgøres med 170 ECU/t og 50% med 50 ECU/t. 
De første godtgørelser vil blive udbetalt i det regnskabsår, der 
følger efter kvotenedskæringen, dvs. fra regnskabsåret 1995. 
- 3 -
<7 
Sammenlignet med en kvotenedskæring på 2% giver nedskæringen på 1% 
følgende udgiftsbesparelser: 
- 0,545 mio. t x 170 ECU/t x 1,207 (DK) = 
- 0,545 mio. t x 50 ECU/t x 1,207 (DK) = 
I ALT 1995 
- 111,8 
- 32,9 
- 144,7 1996 1997 
- 111,8 - 111,8 
- 32,9 - 32,9 
- 144,7 - 144,7 1998 
- 32,9 
(1) 
-32,9(1) 
(1) Indtil regnskabsåret 2004. 
KONKLUSION 
De finansielle følger af forslaget om kvotenedskæringen på 1% kan 
sammenfattes således: 
A. Kvotenedskaring 
. Halkesektoren 
. Oksekødssektoren 
B. Godtgørelse for kvotenedskaringen 
I ALT 1994 
+ 73,5 
+ 73,5 1995 
+ 194,8 
- 148,5 
- 144,7 
- 98,4 1996 
+194,8 
-144,7 
+ 50,1 1997 
+194,8 
-144,7 
+ 50,1 1998 
+194,8 
- 32,9 
+ 161,9 
Det me bemærkes, at de finansielle følger er beregnet i forhold til 
hypotesen om en kvotenedskæring på 2% fra den 1.4.1994. 
Var denne hypotese ikke anvendt, ville følgerne af forslaget blive 
en besparelse på 73,5 mio. ECU(B) i 1994, en udgift på 98,4 mio. 
ECU (B) i 1995, en besparelse på 50,1 mio. ECU (B) i 1996 og 1997 
og en besparelse på 161,9 mio. ECU(B) i 1998. 
Ved udregningen af forslagets finansielle følger er der ikke taget 
hensyn til prisforslaget for 1994/95. 
4 -
> 
Rapport til * .. . rådet . - -^ « 
om gennemførelsen af mælkekvoteordningen 
i Italien, Spanien og Grækenland 
Indledning 
1 Da Ministerrådet i maj 1993 godkendte Kommissionens forslag til 
en forhøjelse af de samlede garantimængder for Italien, Spanien og 
Grækenland, afgav det følgende erklæring: 
"Rådet noterer sig, at Kommissionen nøje vil overvåge 
gennemførelsen af mælkekvoteordningen i Grækenland, Spanien og 
Italien for at kontrollere, at de detaljerede løfter, som 
kvoteaftalen for disse lande var baseret på, bliver opfyldt. 
Kommissionen forelægger Rådet en rapport i marts 1994 tillige med 
forslag om, hvorvidt de forhøjede kvoter bør fortsætte i 1994/95 
og følgende år." 
Denne rapport og de tilhørende forslag er udarbejdet i 
overensstemmelse med erklæringen. Rapporten gør rede for 
situationen, således som den ser ud efter en række kontrolbesøg i 
medlemsstaterne, som blev afsluttet den 4. februar 1994. Den tager 
desuden hensyn til enhver udvikling af betydning, som Kommissionen 
har fået meddelelse om i den samme periode. 
Rue de la Loi 200, B-1049 Bruxelles 
Tlf.: (omstilling) 299 11 11. Telex: COMEU B 21877 V 
Betingelser 
2 De forhøjelser, som Italien (0,9 mio. t), Spanien (0,5 mio. 
t) og Grækenland (0,1 mio. t) fik for 1993/94, var betinget af, at 
kvoteordningen blev gennemført effektivt. Der blev fastsat nogle 
hovedbetingelser, som tilsammen danner en passende ramme for at 
vurdere, hvilke fremskridt, der er gjort i den enkelte 
medlemsstat. Der var tale om følgende betingelser: 
a) Gennemførelsesbestemmelserne skal vedtages. 
b) Der skal beregnes individuelle referencemængder på grundlag 
af leverancerne til opkøberne i 1991/92, og der skal 
fastsættes individuelle referencemængder for fedtindhoIdet. 
c) Producenterne og opkøberne skal underrettes om de 
individuelle referencemængder. 
d) Der skal oprettes og indrettes et centralt agentur til 
kontrol af produktionstallene og opkrævning af afgifterne. 
e) Der skal indføres passende produktionsregistre. 
f) Afgifterne skal opkræves hos producenterne. 
Desuden blev visse kvantitative løfter (jf. bilag I) specificeret 
i Rådets aftale i forbindelse med de foranstaltninger, der er 
nødvendige for at holde produktionen inden for kvoterne. I Italien 
og Spanien omfatter foranstaltningerne frivillige opkøbsordninger, 
der delvis støttes finansielt af EU. I Italien agtede man desuden 
at fjerne kvoter uden kompensation. 
Produktionen i Italien skulle nedbringes til den samlede 
garantimængde med virkning fra mejeriåret 1995/96, men 
kvoteordningen skulle indføres i indeværende år (1993/94). Den 
kompensationsprocedure (udligning af de individuelle producenters 
over- og underleverancer), der vedtages i Italien, skulle i 
praksis for det første betyde, at selv om en producent har fået 
7>2 
tilbageholdt afgifter, fordi han har overskredet sin kvote i et 
mejeriår, bliver der først tale om endelig gæld, hvis leverancerne 
eller det direkte salg overskrider de samlede individuelle kvoter, 
som Italien har tildelt, og for det andet, at de samlede kvoter, 
Italien har tildelt, senest i mejeriåret 1995/96 skal svare til 
den mængde, Rådet har fastsat. Italien vil imidlertid hæfte 
finansielt over for EUGFL for skyldige afgifter for leverancer 
eller direkte salg, der ligger ud over den samlede garantimængde. 
Kommissionens kontrol 
3 I overensstemmelse med Rådets aftale i maj har Kommissionens 
tjenestegrene nøje kontrolleret situationen i de tre 
medlemsstater. Det har medført såvel almindelige drøftelser i 
hovedstæderne med embedsmænd fra de berørte ministerier og 
kontrolorganer som kontrol på stedet i de vigtigste 
mælkeproducerende regioner. Besøgene omfattede kontrol af registre 
og drøftelser med lokale kontrolmyndigheder, mælkeopkøbere og 
mejerier. I Italien blev der også aflagt besøg hos 
producentorganisationer. De regioner og opkøbere, der er blevet 
besøgt, tegner sig henholdsvis for omkring 75%, 70% og 75% af 
mælkeproduktionen i Italien, Spanien og Grækenland. Under besøgene 
samarbejdede alle parter fuldt ud. 
4 For at afgøre, om ordningen er gennemført effektivt, må det 
først og fremmest fastslås, a) om de enkelte producenter har fået 
tildelt kvoter på et korrekt og objektivt grundlag, b) om de 
godkendte opkøbere nøje har registreret leverancerne fra 
producenterne i 1993/94, således at de kan indsende de relevante 
erklæringer til de kompetente myndigheder inden den 15. maj 1994, 
og c) om de skyldige afgifter er blevet opkrævet hos de pligtige 
producenter og betalt inden den 1. september som fastsat i 
bestemmelserne. Rapporten omhandler de indledende skridt, 
medlemsstaterne har truffet med hensyn til retlige bestemmelser, 
administrative foranstaltninger og kontrol med henblik på at 
opfylde betingelserne. En kontrol af afgiftsbetalingen i Italien, 
Spanien og Grækenland bliver senere gennemført som led i 
Kommissionens normale inspektions- og kontrolprocedure til 
efterprøvning af, om de finansielle bestemmelser er overholdt. 
De foreliggende oplysninger viser klart, at der er gjort 
fremskridt i gennemførelsen af kvoteordningen. Der kan også drages 
11 
konklusioner med hensyn til de kvantitative løfter, der blev 
specificeret i forbindelse med Rådets aftale. 
I lighed med opbygningen i Kommissionens foregående rapporter 
foretages der også i denne rapport en sammenligning med 
fremskridtene set i forhold til de betingelser, der blev fastsat i 
forbindelse med godkendelsen af kvoteforhøjelsen. 
a) Vedtagelse af gennemførelsesbestemmelserne 
5 Italien og Spanien har nu truffet de vigtigste retlige 
foranstaltninger, som de anser for nødvendige, for at 
kvoteordningen og kontrollen heraf kan fungere uden problemer. Der 
er endnu nogle supplerende foranstaltninger bl.a. vedrørende den 
nationale kompensationsordning og den nationale reserve, som det 
forventes Italien vedtager i de kommende uger. Italien agter også 
at vedtage passende bestemmelser om, hvordan overproduktionen kan 
reduceres, så den globale garantimængde ikke overskrides. Planen 
omfatter første fase af reduktionen af B-kvoterne uden 
kompensation (jf. punkt 13). De pågældende bestemmelser er endnu 
ikke vedtaget, fordi der har været en betydelig forsinkelse i 
procedurerne for vedtagelse af de nærmere regler for 
kvoteordningen og af andre proceduremæssige årsager. I Grækenland 
træffes der foranstaltninger, således at det udpegede kontrolorgan 
(ELOG) kan være fuldt funktionsdygtigt fra begyndelsen af 
mejeriåret 1994/95. 
6 Kommissionen har ikke taget endelig stilling til spørgsmålet 
om, hvorvidt de enkelte foranstaltninger er i overensstemmelse med 
EU-retten. Nogle af de nationale bestemmelser er fra før de 
ændrede forordninger om mælkekvoter*, som Kommissionen vedtog i 
december 1992. Andre foranstaltninger er først blevet vedtaget for 
nylig, mens atter andre endnu ikke er vedtaget. 
Rådets forordning (EØF) nr. 3950/92 om en tillægsafgift på mælk 
og mejeriprodukter (EFT nr. L 405 af 31. december 1992, s. 1). 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 536/93 om gennemførelsesbestemm 
eiser for tillægsafgiften på mælk og mejeriprodukter (EFT nr. L 
57 af 10. marts 1993, 8. 12). 
-tf 
7 I overensstemmelse med de ændrede forordninger om 
mælkekvoter er Kommissionen i færd med at udarbejde en generel 
oversigt over de vedtagne bestemmelser i alle medlemsstaterne, og 
de foranstaltninger, der er truffet i Italien, Spanien og 
Grækenland vil indgå i denne oversigt. 
8 Kommissionen har ikke fundet foranstaltninger på nationalt 
niveau, som i sig selv udgør en hindring for, at målet med 
kvoteordningen kan nås; men den har dog visse forbehold over for 
den funktion, som producentsammenslutningerne får i Italien i 
forbindelse med forvaltningen af visse elementer i ordningen, 
bl.a. kompensationsmekanismen. I bedste fald indebærer 
inddragelsen af sammenslutningerne en ekstra administrativ byrde, 
som ikke giver producenterne mærkbare fordele. I værste fald kan 
det blive en alvorlig hæmsko for afslutningen af 
kompensationsprocedurerne og fastsættelsen af de skyldige afgifter 
ved slutningen af et mejeriår. 
9 Kommissionens betænkelighed ved producentsammenslutningernes 
funktion forstærkes af de nærmere bestemmelser, ifølge hvilke 
UNALAT (den nationale forening af mælkeproducenter) kan påtage sig 
ansvaret for at formidle informationerne og mælkeleverancer og 
andre aspekter af kvoteordningen. På denne baggrund har 
Kommissionen anmodet de italienske myndigheder om at sikre, at 
kvoteordningen om nødvendigt kan forvaltes uafhængigt af 
producentsammenslutningerne, og at sådanne sammenslutninger 
overhovedet ikke inddrages i kontrolopgaverne. 
10 De foranstaltninger, der træffes med henblik på at 
gennemføre kvoteordningen, afspejler medlemsstaternes kompetence, 
strukturer og praksis, som ikke i alle tilfælde uden videre kan 
tilpasses eller fremme en enkel forvaltning af ordningen. 
Medlemsstaterne skal være fleksible, når det gælder om at vedtage 
de procedurer, der bedst passer til deres forhold, f.eks. 
inddragelse af regionale myndigheder, mens Kommissionen derimod 
understreger, at det er de centrale myndigheder, der har det 
overordnede ansvar for, at den fornødne kontrol gennemføres med 
henblik på at sikre, at de finansielle bestemmelser overholdes. 
Medlemsstaterne skal især påse, at ordningen ikke indeholder 
regionale aspekter, som der med held kan rejses tvivl om som følge 
af forskelsbehandling. 
3r 
11 Producenterne og mælkeopkøberne i medlemsstaterne er nu i 
høj grad bevidste om virkningerne af gennemførelsen af 
kvoteordningen, og de har accepteret, at den er uomgængelig. Da 
kvoteordningen nødvendigvis må etableres hurtigt, har Kommissionen 
under drøftelserne med medlemsstaterne forsøgt at fremme 
udviklingen og undgå at afbryde arbejdet med gennemførelsen af 
ordningen. 
12 Kommissionen understreger, at de nationale retlige 
foranstaltninger ganske vist udgør et vigtigt indledende skridt, 
men de indebærer ikke i sig selv en effektiv gennemførelse af 
mælkekvoteordningen. En virkelig effektivitet kan kun opnås, hvis 
reglerne overholdes, og dette bekræftes ved en uafhængig og 
effektiv kontrol. 
b) Beregning af individuelle referencemængder på grundlag af 
leverancerne til opkøberne i 1991/92 og fastsættelse af 
individuelle referencemængder for fedtindholdet 
13 De individuelle referencemængder er blevet beregnet i alle 
tre medlemsstater. I Italien er de dels fastsat på basis af 
leverancerne i 1988/89 (de såkaldte A-kvoter), dels på basis af 
leverancerne mellem 1988/89 og 1991/92 (de såkaldte B-kvoter, som 
er midlertidige og gradvis skal afskaffes inden 1995/96). Spanien 
har tildelt kvoter på basis af foreløbige tildelinger i 1987, men 
med en justering under hensyntagen til leverancer og direkte salg 
i 1991/92. I november 1993 ændrede Grækenland grundlaget for 
kvotetildelingen, som var vedtaget i juni 1993: producentkvoterne 
fastsættes nu hovedsagelig på basis af leverancerne i 1992/93, 
selv om 1991/92 stadig spiller ind. 
14 Den endelige tildeling af kvoter til producenterne er blevet 
forsinket: 
I Italien skal der gennemføres en fuldstændig kontrol af ca. 
165 000 individuelle kvoter, som producenterne oprindelig havde 
fået tildelt, og det medførte, at 1993/94-kvoterne for kun ca. 30% 
af producenterne var bekræftet pr. december 1993. Fastsættelsen af 
1993/94-kvoterne begyndte i januar 1993 og har hidtil omfattet tre 
revisioner som følge af kontrollen. Den resterende kontrol 
forventes afsluttes i marts 1994. Kvoterne for samtlige 
producenter skulle således blive offentliggjort ved månedens 
udgang. Den normale frist (31. januar), der er fastsat i de 
italienske bestemmelser om fastsættelse af kvoter for det følgende 
mejeriår, er blevet forlænget til den 31. marts ved et 
præsidentdekret. 
I Spanien blev kvoterne tildelt i december 1992. Omkring en 
tredjedel af producenterne (43 000) har gjort indsigelse mod 
kvotetildelingen. Næsten alle indsigelserne var blevet behandlet i 
januar 1994, og de få (200) resterende sager forventes 
færdigbehandlet inden udgang af marts. 
I Grækenland foretog myndighederne først kvotetildelingen i 
november 1993, og fristen for afgørelser om indsigelser fra 
producenterne blev fastsat til udgangen af februar 1994. Der er 
foreløbig indkommet 4 000 indsigelser. 
15 I Spanien og Grækenland er der fastsat individuelle 
referencemængder for fedtindholdet, som er direkte forbundet med 
de kvoter, producenterne har fået tildelt. I Italien opfyldes 
denne betingelse, ved at mælkeopkøberne sammenholder leverancerne 
med kvoterne med henblik på at udfærdige erklæringer, som skal 
indgives til kontrolmyndighederne senest den 15. maj. 
16 Medlemsstaternes valg af referenceår for kvotetildelingen er 
taget ud fra retlige og praktiske betragtninger. 
I Italien er referenceårene 1988/89 for A-kvoterne (de permanente) 
og 1991/92 for B-kvoterne (de midlertidige). Set i lyset af 
strukturændringerne i landbruget kunne det forventes at medføre 
justeringer, når kvoterne i 1993/94 skulle fastsættes på grundlag 
af situationen fem år tidligere. Dette forklarer delvis 
beslutningen - som Kommissionen aktivt støttede - om at gennemføre 
fuldstændig kontrol af de kvoter, producenterne havde fået 
tildelt. Det har været en langvarig og omstændelig proces, som dog 
under de givne omstændigheder er velbegrundet, eftersom den har 
afsløret betydelige svagheder ved den oprindelige tildeling af 
kvoter på grundlag af oplysninger, der forelå via UNALAT-kilder. 
Omfanget af de justeringer, der allerede er foretaget i 1993/94, 
fremgår af punkt 27. 
yh 
De mange indsigelser mod kvoterne fra de spanske producenter, som 
har betydet, at over 40 000 sager skulle behandles, har i høj grad 
lagt beslag på personale og udstyr. Behandlingen af indsigelserne 
har ikke blotlagt svagheder i de oprindelige tildelinger, og den 
har heller ikke øget kvotemængden særlig meget. 
Grækenland har som hovedgrundlag for kvoterne anvendt det seneste 
år, der foreligger leveranceopgørelser for (1992/93), og det 
skyldes de hurtige strukturændringer i Grækenland, især på 
producentniveau. På grund af den sene frist for indsigelser mod 
kvoterne (udgangen af februar) er det ikke muligt at anføre 
omfanget af de eventuelle justeringer i Grækenland. 
c) Meddelelse til producenterne og opkøberne om de individuelle 
referencemængder 
17 I Italien og Spanien er de individuelle meddelelser blevet 
sendt pr. post direkte til producenterne. I Grækenland er 
producenterne blevet gjort bekendt med meddelelserne via 
landbrugsministeriets regionskontorer. Desuden er producenternes 
individuelle kvoter blevet officielt offentliggjort i Italien og 
offentliggjort lokalt i Grækenland. 
18 Mælkeopkøberne får også meddelelse om deres leverandørers 
referencemængder. I Italien foreligger disse oplysninger via 
officielle bekendtgørelser om producenternes individuelle kvoter. 
Der er samtidig løbende kontakt med officielle, regionale organer, 
producentsammenslutninger og enkeltproducenter. I Spanien blev de 
relevante oplysninger udsendt i marts 1993. I Grækenland har 
landbrugsministeriets lokale kontorer bekræftet producenternes 
individuelle kvoter på oversigter, som opkøberne har fået direkte. 
19 Selv om de informationskanaler, der er benyttet, afhænger af 
forholdene i de pågældende medlemsstaterne, er det Kommissionens 
opfattelse, at de relevante oplysninger om producenternes 
individuelle kvoter uden videre er tilgængelige for producenter og 
opkøbere. Under kontrolbesøgene i medlemsstaterne havde de besøgte 
opkøbere efter Kommissionens opfattelse kendskab til 
leverandørernes kvoter. Mange opkøbere havde indført metoder til 
at holde de enkelte producenter regelmæssigt underrettet om deres 
leverancer i forhold til kvoterne. Opkøberne havde et godt 
kendskab til deres forpligtelser ifølge mælkekvotebestemmelserne, 
f.eks. med hensyn til registrering af leverancer, inkl. 
fedtindhold, lagerregistre og opkrævning af afgifter. I Italien er 
der allerede tilbageholdt afgifter i de tilfælde, hvor 
leverandører har overskredet deres kvoter. F.eks. havde fire af de 
mejerier, der blev aflagt besøg hos i februar, tilbageholdt 
afgifter på i alt 250 000 ECU. 
20 På den anden side bliver kontrollen ikke nemmere af, at der 
findes et stort antal mælkeopkøbere (ca. 3 000 i Italien og 1 000 
i Spanien), hvoraf mange i et vist omfang fungerer som 
mellemhandlere, og det kan meget vel give enorme problemer i 
forbindelse med kontrollen af opkøbernes erklæringer og med 
fastsættelsen af de skyldige afgifter ved mejeriåret slutning. 
Registreringen af mælkeopkøberne er langt fremme i 
medlemsstaterne, men der er risiko for, at der dukker mindre 
opkøbere op - f.eks. i forbindelse med opkøb af mælk fra 
producenter, der har overskredet deres kvoter - og at de i en 
periode forbliver uregistrerede. Forholdsregler mod, at 
producenterne skifter fra en opkøber til en anden på bestemte 
følsomme tidspunkter af året ville fremme stabiliteten og lette 
kontrollen. 
d) Oprettelse og indretning af et centralt agentur til kontrol 
af produktionstallene og opkrævning af afgifterne 
21 Alle tre medlemsstater har udpeget centrale agenturer. AIMA 
i Italien og SENPA i Spanien har haft en aktiv rolle i 
etableringen og kontrollen af kvoteordningen. Forholdet er 
anderledes i Grækenland. Kontrolorganets (ELOG) beføjelser, 
opgaver og bevillinger blev ganske vist fastsat ved lov i juni 
1993, men det har ikke fået tilstrækkeligt personale og udstyr 
til, at det kan gennemføre nogen indsats af betydning i 
forvaltningen og kontrollen af kvoteordningen. De græske 
myndigheder har fået meddelelse om situationens alvor, som står i 
modsætning til tidligere oplysninger om, at ELOG ville være fuldt 
funktionsklar ved begyndelsen af indeværende mejeriår. De har 
forklaret, at forsinkelsen skyldes den administrative arbejdsgang 
og uundgåelige udskydelser som følge af regeringsskiftet. 
Grækenland har nu garanteret, at manglerne straks vil blive 
udbedret. 
V 
e) Passende produktionsregistre 
22 Fra 1993/94 skulle den nye ordning og de nye procedurer 
vedrørende kontrol af mejerier og andre mælkeopkøbere sikre en 
strøm af fuldstændige, korrekte og relevante oplysninger. Det 
træder i stedet for de traditionelle statistiske metoder, hvis 
begrænsninger står klart. Desuden skal Kommissionen ifølge de 
eksisterende regler hvert år inden den 1. september have tilsendt 
fuldstændige opgørelser. 
Hidtil har alle tre medlemsstater haft problemer med at indsamle 
pålidelige og fuldstændige produktionsopgørelser på centralt plan. 
Det har medført, at der endnu ikke i alle tilfælde foreligger 
pålidelige tal for mælkeleverancerne og det direkte salg i 1992/93 
på basis af f.eks. opgørelser fra mælkeopkøbere og producenter, 
der sælger direkte. Tallene for leverancerne til mejerierne i 
1992/93 har Spanien først indsendt for nylig, og de foreligger 
også for Grækenland. Så længe der endnu ikke foreligger 
kontrollerbare tal for 1992/93 er det vanskeligt at fastslå, hvor 
meget produktionen ligger over kvoten, især i Italien, og det er 
også svært at vurdere virkningen af de nyeste programmer for 
frivilligt ophør med mælkeproduktion. 
23 I Italien har de regionale myndigheder en vigtig funktion 
ved kontrollen af produktionsopgørelserne og mælkeopkøberne og ved 
forvaltningen af andre elementer i ordningen, f.eks. overdragelse 
af kvoter. I de vigtigste mælkeproducerende regioner ser det ud 
til, at betingelserne kan opfyldes. Men situationen er mere 
problematisk i de regioner, hvor mælkeproduktionen ikke har så 
stor betydning, og hvor strukturerne for så vidt angår 
producenternes og opkøbernes antal og størrelse ikke er så 
udviklet. 
24 Det har navnlig været vanskeligt at fastslå og måle, hvor 
store mængder mælk og mejeriprodukter der sælges ved direkte salg, 
navnlig når det foregår i mindre omfang. Det kan forklare, at der 
i Spanien kun er indkommet ansøgninger om kvoter for direkte salg 
af 210 000 tons; omkring halvdelen af denne mængde er blevet 
endeligt tildelt. Tidligere oplysninger havde ellers antydet, at 
det direkte salg var mere udbredt. Hidtil har myndighederne i 
Italien, Spanien og Grækenland (hvor direkte salg af mælk aktivt 
A 
modvirkes af sundhedsmæssige årsager) haft en tendens til at lægge 
mere vægt på, hvordan leverancerne til opkøberne kan kontrolleres, 
hvilket i alle tilfælde omfatter langt størstedelen af salget af 
mælk. Denne holdning er forståelig i de indledende faser, og 
strukturændringerne indebærer sandsynligvis en stadig reduktion af 
det direkte salg, men Kommissionen mener, at der nu må gøres en 
særlig indsats for at fastslå og kontrollere det reelle omfang af 
det direkte salg. Indtil da må de foreliggende tal for det direkte 
salg behandles med forbehold. 
f) Opkrævning af afgifterne hos producenterne 
Ifølge de nationale bestemmelser i Italien skal der tilbageholdes 
afgifter, hvis en producents kvote overskrides i løbet af 
mejeriåret. I Spanien og Grækenland har mælkeopkøberen 
bemyndigelse til at tilbageholde afgifter, men hvis dette ikke 
sker og afgifterne ikke kan inddrives hos de pågældende 
producenter, hæfter opkøberen i sidste ende for skyldige afgifter. 
I Italien opkræves der allerede afgifter (jf. punkt 19), mens de 
tilbageholdte beløb i Spanien og Grækenland er meget små. 
Kvantitative aspekter 
25 Selv om de endelige tal for den nuværende produktion i 
Italien, Spanien og Grækenland først foreligger, når erklæringerne 
om leverancer og direkte salg behandles efter afslutningen af 
mejeriåret 1993/94, ser det ud til, at Italiens retningslinjer for 
afvikling af overskud ikke længere svarer til den situation, Rådet 
tog stilling til (jf. bilag I). 
26 Hvad angår løfterne om absorbering af overskuddet gjorde 
Italien i sin meddelelse til Kommissionen (indgår i KOM(93) 109 
endelig udg. af 9. marts 1993) opmærksom på sin plan om at 
reducere produktionen med ca. 1,6 mio. tons over tre år, dvs. 
300 000 tons i 1992/93, 650 000 tons i 1993/94 og 650 000 tons i 
1994/95. Planen skulle gennemføres ved hjælp af programmer for 
frivilligt ophør eller inddragelse af de såkaldte B-kvoter (jf. 
punkt 13) uden kompensation. 
Det nye EU-finansierede ophørsprogram i Italien skulle i år 
medføre ophør for en produktion på 202 000 tons. Virkningerne 
b 
heraf kan mærkes i 1994/95. Det tidligere omstruktureringsprogram 
(forordning nr. 1637/91), der fik virkning fra 1992/93, tegner sig 
for en reduktion på ca. 261 000 tons, som ikke er blevet 
genuddelt, og som efter Italiens opfattelse bør medregnes, når 
indsatsen for afviklingen af overskuddet gøres op. Et mindre 
omstruktureringsprogram (forordning nr. 3950/92), der nu 
afsluttes, skulle medføre en reduktion på højst 11 500 tons. 
Italien agter dels at inddrage kvoter uden kompensation på ca. 0,5 
mio. tons, dvs. 30% af de samlede B-kvoter, i 1994/95 (jf. punkt 
13), dels at indføre et nyt program for frivilligt ophør i 1994/95 
med henblik på at afvikle det resterende overskud. Et sådant 
program forventes at kunne indebære en reduktion på 250 000 tons. 
Den hidtidige betydelige manko i forhold til løfterne om afvikling 
af mælkeoverskuddet (jf. bilag II) og den omfattende mængde (650 
000 tons), der normalt skulle afvikles i 1994/95, rejser 
uundgåeligt alvorlig tvivl om, hvorvidt planen går i opfyldelse. 
Dermed sættes der spørgsmålstegn ved, om de eksisterende 
retningslinjer for afvikling af overskuddet stadig kan anses for 
realistiske, og om elementerne i Rådets aftale stadig danner et 
brugbart grundlag for en afbalanceret løsning på 
mælkekvoteproblemet i Italien. Efter Kommissionens opfattelse vil 
den absorberede mængde - selv ud fra de mest optimistiske 
hypoteser - sandsynligvis ligge langt under - ca. 350 000 tons på 
grundlag af de aktuelle skøn - de 1,57 mio. tons, som ifølge 
Rådets aftale er den overskudsmængde, der skal afvikles. 
27 De samlede individuelle kvoter (leverancer), der oprindeligt 
var tildelt i Italien for indeværende mejeriår (1993/94) udgjorde 
11,39 mio. tons. Som følge af efterfølgende kontrol er de 
reduceret til 10,9 mio. tons (9,3 mio. tons A-kvoter og 1,6 mio. 
tons B-kvoter), som skal sættes i forhold til den samlede 
garantimængde på 9,2 mio. tons. Hvad angår direkte salg udgjorde 
de tildelte kvoter oprindeligt 0,7 mio. tons, som ved 
efterfølgende kontrol er reduceret til i alt 0,6 mio. tons 
(0,55 mio. tons A-kvoter og 0,05 mio. tons B-kvoter). 
De italienske myndigheder har meddelt Kommissionen, at de samlede 
kvoter i mejeriårene 1994/95 og 1995/96 vil blive fastsat til 
henholdsvis 10,55 mio. tons og 9,9 mio. tons. 
Det er de enkelte elementer, der afgør, om de planlagte 
reduktioner af de samlede, tildelte producentkvoter kan anses for 
at have bidraget til en reduktion af de reelle mælkeoverskud. På 
den ene side skulle programmerne for frivilligt ophør med 
kompensation medføre et reelt bidrag, naturligvis på betingelse af 
at de pågældende producenter rent faktisk har produceret mælk og 
at deres produktionskapacitet ikke overdrages til andre 
producenter, der står i fare for at overskride deres kvoter. 
Inddragelsen af B-kvoter uden kompensation kan også have reelle 
følger for overskuddet, såfremt der er en tilsvarende afvikling af 
produktionsmidler og der ikke foretages en tilsvarende genuddeling 
af permanente kvoter, f.eks. fra den nationale reserve, til de 
berørte producenter. På den anden side medfører justeringer som 
følge af kontrollen af størrelsen af de oprindeligt tildelte 
producentkvoter ingen afvikling af overskuddet ifølge mønstret fra 
kvotereduktionerne i 1993/94. Det kan heller ikke accepteres, at 
individuelle referencemængder, der er tildelt den nationale 
reserve, skal medregnes som en permanent absorbering af overskud i 
de tilfælde, hvor producenterne ophører med produktionen i et 
bestemt tidsrum, sådanne producenter kan nemlig under visse 
omstændigheder genoptage produktionen, eller de pågældende mængder 
kan genuddeles til prioriterede kategorier. Det bør bemærkes, at 
Italiens plan for absorbering af overskuddet (jf. punkt 26), 
omfattede programmer for frivilligt ophør og reduktion af B-kvoter 
uden kompensation. 
28 I Spanien er resultatet stort set som forventet. Der er 
afviklet 657 000 tons mælk i forbindelse med et opkøbsprogram, 
herunder ca. 140 000 tons, som Spanien havde tildelt under det EU-
finansierede omstruktureringsprogram (forordning nr. 1637/91). Det 
EU-finansierede opkøbsprogram, der henvises til i Rådets aftale, 
medfører sandsynligvis afvikling af en produktion på ca. 
250 000 tons. 
Spanien har tildelt individuelle producentkvoter på i alt 5,165 
mio. tons ud af den samlede referencemængde (leverancer) på 5,2 
mio. tons. Det ser ud til, at leverancerne til mejerierne i 
Spanien normalt ville overskride kvoten med ca. 4% i 1993/94. Men 
da producentpriserne i Spanien kun udgør ca. 80% af afgiften, er 
det tvivlsomt, om sådanne overskudsleverancer vil blive 
realiseret. 
tf 
Hvad angår direkte salg er der blevet endelig tildelt 100 000 
tons, og ansøgninger om yderligere 100 000 tons behandles stadig. 
Det samlede direkte salg udgør 366 950 tons. 
29 I Grækenland udgør de tildelte kvoter i alt 618 000 tons ud 
af ud af den samlede referencemængde (leverancer) på 625 000 tons. 
Det ser ud til, at leverancerne sandsynligvis vil ligge tæt på den 
fastsatte kvote. 
Hvad angår direkte salg er den samlede kvote (4 000 tons) blevet 
fordelt mellem regionerne til efterfølgende fordeling blandt de 
pågældende producenter. 
30 Slutresultatet for mælkeproduktionen og de opkrævede 
afgifter i 1993/94 påvirkes rimeligvis af en række faktorer, 
f.eks. omfanget af den kvote, der er til rest for de enkelte 
producenter i slutningen af mejeriåret, effektiv gennemførelse af 
kompensationsordningen og producentpriserne for mælk. Ifølge de 
foreliggende oplysninger skal der betales afgifter i Spanien, lidt 
eller ingen afgifter i Grækenland og de afgifter, som italienske 
producenter har betalt, vil blive tilbagebetalt, når 
kompensationen er gennemført. 
Det skulle have en begrænsende virkning på producenternes 
leverancer, at kvoteordningen nu for først gang fungerer 
ordentligt, og at mælkeproducenterne og mejerierne samtidig 
informeres om deres økonomiske ansvar. Den samlede produktion i 
medlemsstaterne vil sandsynligvis blive stabiliseret eller falde 
lidt i 1993/94 i forhold til 1992/93. 
Konklusioner om gennemførelsen af ordningen 
31 Der er sket store fremskridt i forbindelse med 
gennemførelsen af mælkekvoteordningen, skønt der har været visse 
forsinkelser i den endelige fastsættelse af de individuelle 
producentkvoter og vedtagelsen af retlige foranstaltninger, især i 
Italien. 
I Italien gennemføres der et solidt, grundlæggende arbejde med 
fuldstændig kontrol af producentkvoter, udvikling af edb-
kontrolsystemer i de vigtigste mælkeproducerende regioner og den 
forberedende indsats, der ydes af mange mejerier. På trods heraf 
bliver det en enorm opgave at gennemføre ordningen fuldt ud på 
grund af omfanget af og problemerne i arbejdet med at kontrollere 
og forvalte de kvoter, producenterne har fået tildelt, især i de 
tilfælde hvor producenter sælger eller bortforpagter kvoter for at 
foregribe nedadgående justeringer som følge af kontrollen. Det 
nødvendige arbejde med at sikre, at mange opkøbere og 
producentsammenslutninger overholder bestemmelserne og 
procedurerne, vil sandsynligvis ikke blot lægge fuldt beslag på de 
regioner, der har et særligt ansvar på dette områder, men også 
kræve bistand fra de centrale kontrolagenturer, som indtil nu har 
haft en vigtig funktion i hele Italien i forbindelse med 
kontrollen af de tildelte producentkvoter. 
I Spanien forventes ordningen at blive fuldt ud gennemført i år på 
grundlag af de kvoter, der er fastsat for 1993/94, selv om det 
ikke bliver nemt at kontrollere det store antal mælkeopkøbere og 
at forvalte ændringerne af producentkvoterne. I Grækenland kan den 
sene behandling af grundlaget for kvotetildelingen og de 
begrænsede administrative bevillinger til forvaltning af 
kvoteordningen give problemer. På den anden side kan mange 
mejerier opfylde deres forpligtelser, og det betyder, at 
kontrollen af opkøberne ikke skulle blive noget uoverstigeligt 
problem. 
Det afgørende bliver den politiske vilje til at holde fast, 
navnlig i de situationer, hvor kvoterne er blevet justeret nedad 
og der skal betales afgifter. Denne vilje forudsætter, at 
myndighederne fortsat er fast besluttede på at gennemføre 
ordningen effektivt, og at der ydes den fornødne lovmæssige og 
administrative støtte til denne opgave. I den henseende er 
situationen for det udpegede organ i Grækenland (ELOG) ikke 
tilfredsstillende. Indtil ELOG engang bliver fuldt funktionsklar, 
er Grækenland sandsynligvis ude af stand til at forvalte og 
kontrollere kvoteordningen hensigtsmæssigt. Det er også afgørende, 
at forvaltningen og kontrollen i Italien gennemføres uafhængigt af 
producentinteresser, og at dette mål understøttes af den nationale 
lovgivning. 
4<T 
Forslag 
32 I betragtning af de hidtidige fremskridt mener Kommissionen, 
at Italien og Grækenland bør have tildelt forøgede kvoter 
foreløbig for 1994/95. 
For Spaniens vedkommende er det rimeligt at konkludere, at der nu 
er sket uafvendelige fremskridt hen imod endelig etablering af 
ordningen, og i betragtning af den tilfredsstillende opfyldelse af 
de kvantitative løfter foreslår Kommissionen, at den 
kvoteforøgelse, Spanien fik for 1993/94, bliver permanent. 
For Italiens vedkommende mener Kommissionen, at det er 
tilstrækkelig tvivlsomt, om planerne om absorbering af overskuddet 
opfyldes, til at retfærdiggøre en ændring af den kvoteforøgelse, 
der blev aftalt for 1993/94 under den forudsætning, at en større 
del af overskuddet på nuværende tidspunkt ville være fjernet fra 
markedet. Efter Kommissionens opfattelse tages der rimeligt hensyn 
til det nye skøn med en forøgelse af leverancekvoten på 0,55 mio. 
tons set i forhold til den forøgelse på 0,9 mio. tons, som blev 
aftalt for 1993/94. Kommissionen vil justere denne foreløbige 
mængde under hensyntagen til de planlagte foranstaltninger (jf. 
punkt 26) vedrørende et nyt program for frivilligt ophør og 
inddragelse af midlertidige B-kvoter. Der vil også blive taget 
hensyn til alle konkrete oplysninger om størrelsen af overskuddet, 
som Italien måtte forelægge. Kommissionen mener, at de stadige 
problemer med fremskaffelse af kontrollerbare 
produktionsoplysninger og tvivlen om omfanget af det overskud, der 
skal afvikles, gør det nødvendigt, at sådanne oplysninger 
fremskaffes. I forbindelse med justeringen vil Kommissionen i 
december fremsætte et nyt forslag til, hvilke kvoter der skal 
fastsættes for mejeriåret 1995/95. På det tidspunkt må Italien med 
rimelighed kunne forventes at have truffet de fornødne 
foranstaltninger til absorbering af overskuddet. 
33 Hvad angår Grækenland ligger det sandsynlige resultat stort 
set på linje med de forventninger, der var, da aftalen blev 
indgået. I overensstemmelse hermed bør den forøgelse, der blev 
tildelt for 1993/94, også gælde for 1994/95. Forslaget bygger for 
Grækenlands vedkommende på, at der nu er givet garanti for, at 
kontrolorganet (ELOG) bliver fuldt funktionsklart fra begyndelsen 
af mejeriåret 1994/95. Rapporten i december vil også omfatte dette 
spørgsmål. 
4> 
BILAG I 
SPANIEN FORSLAG TIL ABSORBERING AF OVERSKUDSPRODUKTION 
SPANIEN 
tons 
Nuværende kvote 
- leverancer 
- direkte salg 
Nuværende produktion 
ifølge skøn 
Forskel mellem kvoten og 
produktionen 
Allerede besluttet 
national opkøbsordning 4 550 000 
527 000 
6 000 000 
1 450 000 
600 000 
LØSNING 
Revision af kvoten 
Overførsel fra direkte salg 
Opkøb finansieret af EU 
GRÆKENLAND : Kvoten forøges med 100 000 tons. 
ITALIEN 500 000 
150 000 
200 000 
mio. tons 
I. Overskud, som skal afvikles 
II. Heraf afvikling uden kompensation 
i overensstemmelse med italiensk lov 
III. Nettooverskud 
IV. Forøgelse af kvoten for engrossalg 
V. Mængde, som skal opkøbes 
VI. Mængde, som skal opkøbes 
med EU-bidrag (25% af V) 2,47 
0,84 
1,63 
0,9 
0,73 
0,2 
A. BILAG II 
1. Overskud, som skal afvikles 2,47 mio. tons* 
2. Godkendt forøgelse af kvoten 0,9 mio. tons 
3. Nettooverskud 1,57 mio. tons 
B. Italiens plan for reduktion af mælkeproduktionen, der fremgår af 
skrivelse af 1. februar 1993 til Kommissionen og indgår i 
Kommissionens rapport til Rådet (KOM(93) 109 endelig udg. af 9. 
marts 1993) 
Mejeriåret 1992/93 
Mejeriåret 1993/94 
Mejeriåret 1994/95 300 000 tons 
650 000 tons 
650 000 tons 
Hidtidige foranstaltninger 
Mejeriåret 1992/93 (1637/91) 
Mejeriåret 1993/94 (EUGFL) 
Mejeriåret 1994/95 (3950/92) 261 000 tons 
202 000 tons (max.) 
11 425 tons (max.) 
Løfter for mejeriåret 1994/95 
Program for frivilligt ophør 
med landsdækkende kompensation 
Reduktion af B-kvoterne 
uden kompensation ca. 250 000 tons 
500 000 tons** 
Baseret på Italiens produktionstal for 1991/92, dvs. 11,5 mio. 
tons minus de samlede kvoter på 9,03 mio. tons. 
Baseret på en samlet B-kvotemængde på 1,6 mio. tons. 
A? 
ISSN 0254-1459 
KOM(94) 64 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 03 
Katalognummer : CB-CO-94-074-DA-C 
ISBN 92-77-65819-3 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg