MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RAADET, DET OEKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET om en generel evaluering af et saet retningslinjerfor udviklingen af Euro-ISDN (det tjenesteintegrerede digitalnet) til et transeuropaeisk net (TEN-ISDN)

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RAADET, DET OEKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET om en generel evaluering af et saet retningslinjerfor udviklingen af Euro-ISDN (det tjenesteintegrerede digitalnet) til et transeuropaeisk net (TEN-ISDN)

1. Indledning

I artikel 10 i Europa-Parlamentets og Raadets beslutning nr. 2717/95/EF af 9. november 1995 om et saet retningslinjer for udvikling af EURO-ISDN (tjenesteintegreret digitalnet) som et transeuropaeisk net [1] er det fastsat, at "Kommissionen foretager en generel evaluering af de i denne beslutning fastlagte retningslinjer paa baggrund af eventuelle aendringer af reglerne vedroerende EURO-ISDN".

[1] EFT L 282 af 24.11.1995, s. 16.

Der er gennemfoert to undersoegelser med henblik paa at opfylde dette krav:

- en situationsrapport vedroerende Euro-ISDN's status i Den Europaeiske Union i 1997-1998, som faerdiggjordes i juni 1998

- en midtvejsevaluering af udviklingen inden for transeuropaeiske telenet i perioden 1993-1997 inden for rammerne af Euro-ISDN-retningslinjerne, som faerdiggjordes i november 1998.

En sammenfatning af resultaterne af disse undersoegelser samt Kommissionen generelle konklusioner gives i det foelgende. Undersoegelsesrapporterne i deres helhed kan efter anmodning faas hos Kommissionens tjenestegrene.

2. Sammenfatning af resultaterne af midtvejsevalueringen 1993-1997

Den foelgende evaluering af foranstaltningen til udvikling af transeuropaeiske telenet daekker perioden 1993-1997. Den omhandler fortrinsvis forundersoegelser i perioden 1993-1995, og derefter gennemfoerlighedsundersoegelser for projekter inden for rammerne af vedtagelsen af Euro-ISDN-retningslinjer fra 1995 til 1997 med Faellesskabets stoette i henhold til TEN-finansforordningen [2]. Evalueringen fokuserer paa to vigtige omraader: betydningen af Faellesskabets stoette for opfyldelsen af maalsaetningerne for Euro-ISDN-retningslinjerne og maaden, hvorpaa foranstaltningen er gennemfoert, dvs. gennemfoerelse og forvaltning. De vigtigste resultater og anbefalinger er:

[2] Raadets forordning (EF) nr. 2236/95 af 18. september 1995 om generelle regler for Faellesskabets finansielle stoette inden for transeuropaeiske net (EFT L 228 af 23.9.1995, s. 1).

1. Specifikation af foranstaltningens udformning

En klar, men kompleks struktur blev anvendt ved udarbejdelsen af specifikationerne for foranstaltningens udformning. Det anses navnlig for et positivt resultat af Euro-ISDN-erfaringerne, at et "diskussionsoplaeg" blev anvendt for at sikre konsultationen af industrien og det offentlige. Det foregriber fastlaeggelsen af det kommende TEN-Telecomarbejdsprogram, sikrer samtidig rettidige og markedsrelevante TEN-foranstaltninger, og giver udformningsprocessen den noedvendige fleksibilitet.

2. Indikatorer, som skal defineres og overvaages for at vurdere, om retningslinjernes maalsaetninger opfyldes

Retningslinjernes maalsaetninger for udvikling af en raekke tjenester, som bygger paa ISDN, er naesten opfyldt; de fleste omraader har vaeret genstand for undersoegelser og/eller projekter i perioden. Det er dog saadan, at der er brug for yderligere overvejelser vedroerende behovene for adgang i yderligtliggende omraader. Det anbefales, at kvantitative og resultatorienterede indikatorer defineres og overvaages for hver af foranstaltningens strategiske og oeprationelle maalsaetninger. Kriterierne for succes boer fastlaegges og vurderes i naer forbindelse med retningslinjernes maalsaetninger.

3. Projektresultater

Der henvises til opfyldelse af forslagets maalsaetninger, foranstaltningens baeredygtighed, den oekonomiske virkning og tvaersektorielle daekning. Det anbefales, at der etableres et konsolideret register over investeringsbeslutninger, og at fortsaettelsen af foranstaltningerne evalueres hvert aar. Efter projektets afslutning boer der med passende mellemrum gennemfoeres en undersoegelse af baade en eller flere partneres direkte fortsaettelse af samt indirekte udloeste projekter.

4. Forberedelse af udbud og evaluering af bud

I modsaetning til transport- og energisektoren er TEN-foranstaltninger inden for telesektoren afhaengige af udbud og markedets interesse samt buddenes kvalitet. De vaesentligste krav er derfor at henvende sig til den rette maalgruppe, levere omfattende informationspakker og retningslinjer for evalueringen. I foranstaltningens loebetid er der registreret betydelige forbedringer med disse ting hvert aar.

5. Projektovervaagning og projektgranskning

TEN-finansforordningerne bestemmer, at Kommissionen og medlemsstaterne baade i projekternes loebetid og efter deres afslutning skal evaluere projekterne for saa vidt angaar maaden, de gennemfoeres paa, opfyldelse af de oprindelige maalsaetninger og gennemfoerelsens virkninger. Det anbefales, at baade overvaagnings- og granskningsprocessen forbedres (f.eks. strengere overholdelse af leveringstidspunkter og dermed forbundne betalinger) og f.eks. flere, mindre omfattende granskninger.

6. Konsortiers forpligtelser

For konsortier boer ledelsesevner og reelle intentioner sikres for saa vidt angaar:

- solide partnerskaber mellem offentlige og private selskaber med anerkendt erfaring inden for omraadet og betydelig SMV-deltagelse,

- fuld virksomhedsstoette til forslaget; aftaler mellem parterne om omkostnings- og indtaegtsdeling i komplekse multinationale net,

- forslag af transeuropaeisk karakter, foerst og fremmest i form af et tvaernationalt konsortium, som udfoerer en validering af faelles behov i flere medlemsstater.

7. Udbredelse og stoetteforanstaltninger

Der vil blive gjort udstrakt brug af Internet-vaerktoejer for at fremme udbredelse og koordinering af projekter. Der vil jaevnligt blive produceret praesentationer af vellykkede projekter og sektoroversigter.

Evalueringen konkluderer, at de undersoegelser og projekter, der stoettedes, tog udgangspunkt i listen over projekter af faelles interesse i Euro-ISDN-retninglinjerne. Denne liste er en solidt funderet oversigt over emner, som er oppe i tiden, og etableret via en proces, som er transparent og giver mulighed for eksterne bidrag fra mange hold. Den er gennemfoert fuldstaendig og udbredelsen af Euro-ISDN er maerkbart oeget, hvilket yder et stort og noedvendigt bidrag til ivaerksaettelsen af en TEN-Telecomforanstaltning. Alle de stoettede projekter bidrager i vaesentlig grad til opfyldelsen af retningslinjernes maalsaetninger og opfylder kravene TEN-finansforordningerne; valget af tiltag, som modtager stoette, gennemfoeres paa en retfaerdig og transparent maade.

Et vaesentlig traek ved aktionen har vaeret at fremme Euro-ISDN-baserede tjenester til smaa og mellemstore virksomheder, og dette er resulteret i flere gode projekter med synlige nyttevirkninger. Der er lagt vaegt paa turistsektoren for smaa og mellemstore virksomheder samt paa stoetteforanstaltninger til gennemfoerelsen af et europadaekkende ISDN-net, som tilvejebringer driftskompatibilitet til gavn for isaer SMV'er.

Alt i alt har programmet overstaaet nogle vanskeligheder i begyndelsen og udviklet sig til en solid foranstaltning med en god struktur og kontrol. Mange af evalueringens anbefalinger sigter mod at stoette allerede indledte aendringer af programmet: skiftet henimod en mere resultatorienteret fremgangsmaade, som medfoerer at projekterne naar ud paa markedet, gaar videre end de tidligere faser af stadig forbedring af ledelsesprocessen.

3. Status og gyldighed af de nuvaerende Euro-ISDN-retningslinjer

Der blev bestilt en situationrapport for Euro-ISDN i EU-medlemsstaterne i slutningen af 1997 og gyldigheden af Euro-ISDN-retningslinjerne.

De vigtigste resultater er:

1. Status for Euro-ISDN i Unionen

Euro-ISDN's udbredelse overstiger 5% af telefonlinjerne i mindst 8 medlemsstater. I de fleste lande er efterspoergslen fordoblet hvert aar siden 1995. Der er store forskelle i udbredelsesgraden i medlemsstaterne, hvilket i hoej grad skyldes den etablerede operatoers markedsfoeringspolitik. Vaeksten i ISDN-forbindelser ventes at stige; Internet-adgang og taletjenester til erhvervskunder er de stoerste applikationer. ISDN-priser for tjenester og terminaludstyr er faldet betydeligt og fortsaetter med at falde. Den europaeiske industri har en god position, baade inden for salg af omskiftere og salg af terminaler.

2. Punkter, der kan forbedres

Selv om hindringer for udbredelsen af Euro-ISDN i medlemsstaterne stort set er udryddet, er der stadig nogle punkter, hvor der er behov for en loesning. Det er:

- Tilgang til "plug and play"-applikationer, interoperabilitet mellem ISDN-net, mellem terminaludstyr (punkt-til-punkt interoperabilitet) og mellem ISDN og andre net (GSM, ATM, frame relay, kabelnet og ADSL);

- Mere jaevn geografisk daekning;

- OEget kendskab blandt SMV og private brugere samt oeget brugervenlighed;

- Fuld udnyttelse af Euro-ISDN's potentiale, navnlig med hensyn til samkoerslen med datanet, eller definition af en tydelig overgang fra Euro-ISDN til bredbaand.

3. Retningslinjernes og anbefalingernes almengyldighed

Euro-ISDN har vaeret drivkraften bag yderligere digitalisering af telefonnettene. Det har bidraget til at forandre det europaeiske telekommunikationslandskab og er en vigtig byggesten undervejs til informationssamfundet.

Faellesskabets stoette til udvikling og udbygning af Euro-ISDN inden for Unionen har vaeret en succes. De fleste af retningslinjernes bestemmelser er opfyldt. De som endnu ikke eller kun delvis er opfyldt, er enten ikke relevante laengere eller kan fuldt ud integreres i TEN-Telecomretningslinjerne ved hjaelp af nogle saerforanstaltninger. Saerforanstaltningerne omfatter:

- tiltag for at oege kendskabet til Euro-ISDN,

- interoperabilitet,

- udnyttelse af Euro-ISDN's fulde tekniske potentiale,

- stoette til europaeisk industri uden for Unionen.

4. Kommissionens samlede konklusion

1. Euro-ISDN er en europaeisk succeshistorie, som er resultatet af faelles anstrengelser blandt teleoperatoerer og standardiseringsorganer og Faellesskabets stoette til en universel ISDN-tjeneste i hele Unionen. Det er fortsat et livskraftigt marked, hvor europaeisk industri har en god position, baade inden for salg af omskiftere og salg af terminaler.

2. Fremme af Euro-ISDN har vaeret et vigtigt skridt fremad paa vej mod informationssamfundet. Listen over projekter af faelles interesse i Euro-ISDN-retninglinjerne er en solidt funderet oversigt over emner, som er oppe i tiden, og etableret via en proces, som er transparent og giver mulighed for eksterne bidrag fra mange hold. Den var effektivt maalrettet og udbredelsen af Euro-ISDN i Unionen oegedes maerkbart. Euro-ISDN har leveret et stort og noedvendigt bridrag til ivaerksaettelsen af TEN-Telecomforanstaltningen, som har et betydeligt bredere anvendelsesomraade, og ajourfoerer foranstaltningen paa grundlag af teknologiske og markedsmaessige aendringer.

3. Gennemfoerelsen og ledelsesprocessen for Euro-ISDN-retningslinjerne har vaeret en noegleerfaring for fremtidige TEN-Telecomforanstaltninger. Specifikationen af foranstaltningens udformning, forberedelse af udbuddet og budevaluering, projektovervaagning og granskninsprocessen samt den oprindelige fastlaeggelse af koordinerings- og udbredelsestiltag har givet vaerdifulde erfaringer til det videre arbejde med TEN-Telecomtiltag.

4. TEN-Telecom ser tingene fra brugernes synspunkt og tager hensyn til teknologiske og forskriftsmaessige aendringer inden for telesektoren, samtidig med, at der bygges paa erfaringerne fra TEN-ISDN, hvilket medfoerer en multinetvaerksstrategi, som om noedvendigt integrerer netvaerks faste og mobile komponenter. Det giver tiltagene et bredere anvendelsesomraade ud fra foelgende principper:

- neutralitet over for den tekniske platform, som tjenesterne leveres via,

- tilpasning til vigtige teknologiske og markedstendenser, navnlig sammenkobling af kommunikationsinfrastruktur, bekraeftelse af TCP/IP Internet-prokollen som netvaerksteknologiintegrator, oeget behov for globale multimediatjenester leveret over faste og mobile net,

- stoette til applikationer og tjenester af generel interesse, med intensiv anvendelse af transeuropaeiske net, af fremtraedende social og transeuropaeisk karakter, og baseret paa fornuftige forretningsmodeller, som kan mobilisere offentlige og private midler til fremtidig udbredelse.

5. Faellesskabets stoette til udvikling og udbygning af Euro-ISDN i Unionen har opfyldt sit formaal, og ISDN har nu naaet en modningsgrad, som goer, at markedskraefterne kan tage over. Eftersom ISDN er et aktivt nichemarked, godt understoettet af den europaeiske industri, og eftersom Faellesskabets foranstaltning boer vaere "teknologisk neutral" i fremtiden, som anfoert ovenfor, er der ingen grund til at ivaerksaette en saerforanstaltning for et saerligt net, som fuldt ud kan integreres i de overordnede TEN-Telecomretningslinjer.