EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 7.12.2011 
SEK(2011) 1476 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
SAMMENDRAG AF KONSEKVENSANALYSEN 
  
Ledsagedokument til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING 
om oprettelse af et partnerskabsinstrument for samarbejde med tredjelande 
{KOM(2011) 843 endelig} 
{SEK(2011) 1475 endelig} 
 
 
DA 2   DA 1. PROBLEMAFGRÆNSNING  
Den grundlæggende udfordring, som det foreslåede partnerskabsinstrument  skal forholde sig 
til, er en konsekvens af globaliseringen: Ve rdensøkonomiens struktur er ved at ændre sig, 
magten skifter, velstanden spreder sig, og det er i stigende grad nye aktører, der sætter 
rammerne for den internationale dagsorden. G20 er et af symbolerne på disse forandringer: 
Opfattelsen af, at en ny international orde n langsomt er ved at erstatte den tidligere 
magtstruktur, bunder i høj grad i virkelighe den, selv om hastigheden nogle gange måske 
overdrives. 
Der er navnlig tale om følgende forhold: * Fremkomsten af nye magter so m Indien og Kina eller Sydafrika og Brasilien har ændret den 
internationale orden, da disse lande spiller en stadig vigtigere rolle i den internationale 
økonomi og handel, i multilaterale fora (FN, G20) og med hensyn til at møde globale 
udfordringer. Udvikling og fattigdomslempelse står fortsat højt på dagsordenen, men disse 
lande er i stadig større grad ved at fo rlade deres status som udviklingslande. 
* EU har udarbejdet brede bi ndende aftaler med vigtige part nere og vækstøkonomier for at 
regulere bilaterale spørgsmål og spørgsmål af global betydning. Genne mførelse af disse 
aftaler kræver en værktøjskasse, et særligt fina nsieringsinstrument, så EU har mulighed for at 
fremme disse interesser i hele verden samt hå ndtere globale spørgsmå l, når der er behov for 
det. 
* Det eksisterende instrument til finansiering af  samarbejdet med industrialiserede lande (ICI) 
har et begrænset geografisk anvende lsesområde. Det dækker kun 17 lande og 
højindkomstterritorier, hvorimod instrumentet t il finansiering af udviklingssamarbejde (DCI) 
dækker lande som Indien, Kina, Sydafrika og Brasilien. DCI-instrumentet vedrører dog kun 
officielle udvikli ngsbistandsudgifter. 
* Forholdet og de økonomiske fo rbindelser mellem EU og Rusl and har udviklet sig meget, 
hvilket afspejler Ruslands betydning som stra tegisk partner, som går meget længere end 
udviklingssamarbejde. Behovet for økonomisk bist and er blevet mindre. Rusland ønsker et 
ligeværdigt forhold og er selv blevet donor. Det foreslåede part nerskabsinstrument vil blive 
det primære instrument for samarbejdet med Rusland. 
2. A
NALYSE AF NÆRHEDSPRINCIPPET  
EU har adskillige internationale aftaler med partnerlande i hele ve rden, som de enkelte 
medlemsstater ikke har, hvilket giver dem alle  indflydelse på næsten alle områder af de 
internationale forbindelser. Med 27 medlemsstat er med fælles politikker og strategier har EU 
den nødvendige kapacitet til at møde de globale udfordringer. EU står også i en unik position 
til at fremme EU's normer og standarder og gøre dem til globale standarder gennem det 
internationale samarbejde. 
 
DA 3   DA 3. EU- INITIATIVETS MÅL  
EU har i øjeblikket ikke noget instrument, der åbner mulighed for samarbejde med nye 
vækstlande og andre lande om spørgsmål relatere t til fremme af vigtig e EU-interesser og om 
fælles globale udfordringer (f.eks. klimaændringer). 
I dag er et sådant samarbejde muligt under inst rumentet til finansiering af samarbejdet med 
industrialiserede lande (ICI), som imidlertid er begrænset til 17 stærkt industria liserede lande 
eller højindkomstlande (f.eks. USA,  Japan, Korea, Golfstaterne). 
Samarbejdet med lande som Kina, Indien og Br asilien falder ind under instrumentet til 
finansiering af udviklingssamarbej de (DCI), hvilket betyder, at  dette samarbejde kun omfatter 
foranstaltninger, der direkte er  relateret til fattigdomslempelse/-udryddelse i modtagerlandene. 
Det foreslåede partnerskabsinstrument er udforme t, så denne begrænsning af EU's evne til at 
samarbejde internationalt på den mest effektive måde fjernes. Det vil løse de mangler, der er 
beskrevet ovenfor, og især give os muli ghed for at gå ind på andre områder end 
udviklingssamarbejde med nye magter, ligesom  vi vil kunne forsvare EU's vigtigste 
dagsorden globalt med ethvert andet pa rtnerland, når der er behov for det. 
Det har følgende særlige målsætninger: 
(a) gennemførelse af EU 2020-strategiens in ternationale dimension ved at støtte 
EU-strategierne for bilaterale, regionale og interregionale 
samarbejdspartnerskaber, ved at fremme  den politiske dial og og ved at udvikle 
fælles tilgange til og løsni nger på globale udfordringer 
(b) forbedring af markedsadgangen og udvikl ing af europæiske virksomheders, 
navnlig SMV'ers, handels-, invester ings- og forretningsmuligheder gennem 
økonomiske partnerskaber og erhvervs- og reguleringssamarbejde 
(c) styrkelse af det almene EU-kendskab, Unionens synlighed og Unionens rolle 
på verdensscenen ved hjælp af offentligt diplomati, uddannelsessamarbejde/akademisk samarb ejde og opsøgende aktiviteter, der 
fremmer Unionens væ rdier og interesser. 
4. P
OLITISKE LØSNINGSMODELLER  
Der er i princippet fire mulige lø sningsmodeller: indstilling af ICI, status quo, ændring af DCI 
for at åbne op for udgifter, de r ikke er udviklingsbistand, et  nyt instrument med udgangspunkt 
i ICI/ICI+. 
Efter nøje overvejelser vurderes hverken indstilling af ICI elle r status quo at være politisk 
gennemførlige løsninger. Hvis vi kun begrænser os til udgifter relateret til fattigdomslempelse 
eller bevarer fokus kun på samarbejde med vækstlande, vil det kunstigt begrænse EU's 
diplomatiske dagsorden og ikke va retage EU's kerneinteresser. 
Muligheden for at ændre udviklingssamarbejdsin strumentet for at å bne op for udgifter, der 
ikke er relateret til officiel udviklingsbistand, vil have fordel af geografisk samhørighed (ét 
instrument pr. land), men vanskelighederne ved at forvalte et instrument med to meget 
forskellige mål opfattes som et alvorligt handicap. 
 
DA 4   DA 5. KONSEKVENSANALYSE  
ØKONOMI : 
Gennemførelsen af et nyt partnerskabsinstru ment vil give EU endnu en mulighed for at 
promovere sine virksomheder (især SMV'er) og produkter. Den vil skab e finansiel mulighed 
for at støtte EU's virksomheder i tredjelande, hvilket giver incitamenter til at støtte EU's 
konkurrenceevne og innovation som supplement til de  foranstaltninger, der finansieres under 
programmet for konkurrenceevne og SMV'er og under Horizon 2020 (forskning og innovation), støtte EU's internationale handel og investeringer, hvilket dermed kunne fremme 
udenlandske investeringer i EU. Der kunne tilf øjes flere samarbejdsområder som f.eks. 
klimaændringer, miljø, tilnærmelse af tekniske forskrifter og standardisering, virksomhedernes sociale ansvar, intellektue lle ejendomsrettigheder, beskyttelse af 
personoplysninger, bedste prak sis inden for de økonomiske, handelsmæssige og finansielle 
områder. Dermed kunne EU's økonomiske sikkerhed blive styrket, og der kunne blive skabt nye arbejdspladser, hvilket i sids te ende ville bidrage til økonom isk vækst. Det nye instrument 
kunne skabe veludviklede former for økonomisk sa marbejde mellem EU og partnerlandene. I 
denne forbindelse vil det give EU mulighed fo r at sikre, at værdier relateret til miljø, 
bæredygtig energi, sociale anliggender, besk æftigelse og velfærds områder inddrages i 
udformningen og gennemførelsen af  de politiske programmer. 
S
AMFUND : 
Ved at harmonisere EU's og EU's medlemsstaters finansieringsinstrumenter  og ved at støtte 
fælles aktiviteter med andre bilaterale og multi laterale donorer, kunne de t nye instrument få 
en stor indvirkning på vækstlandenes samf undsstruktur. Det kunne støtte reformen af 
socialsikringsordninger, nationale beskæftig elsespolitikker, nationale trænings- og 
kompetenceudviklingspolitikker, uddannelses - og forskningsprogrammer og styrkelse af 
nationale "sikkerhedsnet". Det v il yde et relevant bidrag til sk abelse af flere "grønne" job, 
stigninger i indkomsten pr. indbygger og effek tive strategier for social samhørighed og 
fattigdomslempelse på nationalt plan. I denne forbindelse vil det bidrage til vellykket 
gennemførelse af den internationale sociale da gsorden, som støttes af FN's Internationale 
Arbejdsorganisation og G8/G20. 
MILJØ: 
EU's partnerskaber gennem det nye instrument vil tage sigte på at tilskynde til og støtte vækst 
og langsigtet miljømæssig bæredygtighed. I denne henseende forventes det nye instrument at 
komme til at spille en vigtig ro lle med hensyn til at yde støtte til både EU's og partnerlandenes 
foranstaltninger og politiske dialoger vedrørende miljø og klimaændringer. Instrumentet kunne støtte en lavemissionsforretningsmodel ved at give incitamenter til den europæiske 
private sektor. På grundlag af  de gode resultater fra FN's konference om klimaændringer, 
COP16, i Cancún, kunne det bruges til at hjælpe EU 's virksomheder til at udvikle effektive og 
omkostningsminimerende politikker til opfyldelse af miljøvenlige mål i partnerlandene. Det 
vil også hjælpe partnerlandenes økonomier til at udnytte alle innovationens miljømæssige, 
økologiske og energieffektive fordel e. Instrumentet kunne give mulighed for samarbejde til at 
sikre en bedre forståelse for de økonomiske og sociale omkostninger ved biodiversitet og 
nedbrydning af økosystemet i lande af global betydning. 
 
DA 5   DA 6. SAMMENLIGNING AF LØSNINGSMODELLERNE  
Ved hjælp af udelukkelsesmetoden blev det vurde ret, at udvidelse af anvendelsesområdet for 
instrumentet til udviklingssamarbejde til at omfatte foranstaltninger, der ikke er relateret til udvikling, skaber risiko for, at de enkelte mål modarbejder hinanden, hvilket kunne skabe 
store forsinkelser i beslutningstagningen og ge nnemførelsen. Det blev foretrukket at anbefale, 
at der skabes ét nyt og globalt instrument med fo kus på at forsvare EU's vigtigste interesser og 
møde de globale udfordringer og en klar afgræn sning af aktiviteter. Derfor anbefales det, at 
der foreslås et nyt instrume nt med udgangspunkt i ICI/ICI+. 
7. O
VERVÅGNING OG EVALUERING  
Budget: 1,0 mia. EUR i perioden 2014-2020 (svarende  til 1/70 eller ca. 1,4 % af de samlede 
budgetmidler til udgifter under posten fo r de eksterne forbindelser). 
Partnerskabsinstrumentet er en bemyndigelses forordning, der fastlægger de vigtige elementer 
og grundlaget for EU's indsats. De præcis e foranstaltninger defi neres i et årligt 
handlingsprogram, der beskriver de  aktiviteter, EU skal  udføre, herunder de operationelle mål 
og de forventede resultater. Der fastsættes operationelle i ndikatorer på det tidspunkt i 
overensstemmelse med de nærmere forhold omkring den pågældende foranstaltning. 
Fremskridtet i opfyldelsen af de tre specifi kke mål (se under 3 ovenfor) vil blive overvåget 
ved hjælp af følgende primæ re konsekvensindikatorer: 
(1) EU's politikkers indflydelse på udformningen af politikker i de vigtigste strategiske 
partnerlande, der er omfattet af dette instrument. 
(2) EU's andel af verdenshandelen samt hande len med tredjelande, der er omfattet af 
foranstaltninger under dette instrument. 
(3) Opfattelse af EU i de vigtigste strategisk e partnerlande, der er omfattet af dette 
instrument. 
Indikatorerne for måling af konsekvenserne af partnerskabsin strumentets aktiviteter vil typisk 
være antal deltagende virksomheder, støtteak tiviteternes omfang, relevans og udvikling, 
omfanget af samarbejde inden for det europæ iske virksomhedsnetværk og arbejdsdeling, 
iværksætternes tilfredshed og opfyldelsen af økonomiske mål,  dvs. den målbare indvirkning 
på jobskabelsen, omsætning, EU-virksomheders  udenlandske direkte investeringer og den 
generelle EU-eksport til målmarkeder. Indika torer til måling af kons ekvenserne af disse 
aktiviteter, både kvalitative og kvantitative, vi l være relateret til te ndensen med hensyn til 
videndeling, antallet af gensidige akademis ke udvekslinger, antallet af deltagere i 
programmer, stipendier og fælles forsknings- og akademiske projekter. Resultaterne vil også 
blive målt i forhold til omfanget og kvaliteten af mediedækningen, den lokale efterspørgsel efter EU-støttede aktiviteter og deltagelse ved EU-arrangementer.