ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(27)

Forpligtelsen til at opbevare indholdet til brug for administrativ eller retslig prøvelse er nødvendig og berettiget i betragtning af behovet for at sikre, at effektive retsmidler er til stede for indholdsleverandører, hvis indhold er blevet fjernet eller adgangen dertil er blevet deaktiveret, og for at sikre, at indholdet genindsættes alt efter udfaldet af denne prøvelse. Forpligtelsen til at opbevare materialet til efterforsknings- eller retsforfølgningsformål er berettiget og nødvendigt i betragtning af den værdi, materialet kan have med hensyn til at afbryde eller forebygge terroraktiviteter. Det bør derfor også anses for værende berettiget at opbevare fjernet terrorrelateret indhold til brug for forebyggelse, afsløring, efterforskning og retsforfølgning af terrorhandlinger. Det terrorrelaterede indhold og de relaterede data bør kun lagres i den periode, som er nødvendig for, at de retshåndhævende myndigheder kan kontrollere dette terrorrelaterede indhold og afgøre, om det er nødvendigt til disse formål. Med henblik på forebyggelsen, afsløringen, efterforskningen og retsforfølgningen af terrorhandlinger bør den påkrævede opbevaring af data være begrænset til data, som sandsynligvis er knyttet til terrorhandlinger, og som derfor kunne bidrage til retsforfølgningen af terrorhandlinger eller til at forebygge alvorlige risici for den offentlige sikkerhed. Hvor hostingtjenesteyderne fjerner eller deaktiverer adgangen til materiale, navnlig via deres egne specifikke foranstaltninger, bør de omgående underrette de kompetente myndigheder om indhold, der omfatter oplysninger, som indebærer overhængende livsfare eller en formodet terrorhandling.
For at bidrage til forbedring af konkurrenceevnen og innovationskapaciteten i Unionens forsvarsindustri bør der på grundlag af en integreret tilgang etableres en europæisk forsvarsfond (»fonden«) for en periode på syv år, så dens varighed tilpasses varigheden af den flerårige finansielle ramme 2021-2027 (FFR 2021-2027), som er fastsat i Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 (5). Fondens formål er at fremme Unionens forsvarsindustris konkurrenceevne, innovation, effektivitet og teknologiske autonomi og derved bidrage til Unionens strategiske autonomi ved at støtte det grænseoverskridende samarbejde mellem medlemsstater samt samarbejdet mellem virksomheder, forskningscentre, nationale myndigheder, internationale organisationer og universiteter i hele Unionen både i forsknings- og i udviklingsfasen af forsvarsprodukter og -teknologier. For at opnå mere innovative løsninger og fremme et åbent indre marked bør fonden støtte og fremme udvidelsen af grænseoverskridende samarbejde for så vidt angår små og mellemstore virksomheder (»SMV'er«) og selskaber med mellemstor markedsværdi (midcapselskaber) i forsvarssektoren. I Unionen konstateres mangler i den fælles forsvarskapacitet inden for rammerne af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik, navnlig gennem kapacitetsudviklingsplanen (CDP), mens den overordnede strategiske forskningsdagsorden (OSRA) også fastsætter fælles mål for forsvarsforskning.

Andre EU-procedurer, såsom den samordnede årlige gennemgang vedrørende forsvar (CARD) og det permanente strukturerede samarbejde (PESCO) har til formål at støtte gennemførelsen af relevante prioriteter ved at identificere og udnytte mulighederne for forbedret samarbejde med henblik på at opfylde Unionens ambitionsniveau på sikkerheds- og forsvarsområdet. Hvor det er relevant, kan regionale og internationale prioriteter, herunder inden for rammerne af Den Nordatlantiske Traktats Organisation, også tages i betragtning, hvis de er i overensstemmelse med Unionens prioriteter og ikke hindrer nogen medlemsstat eller noget associeret land i at deltage, samtidig med at det søges at undgå unødvendig overlapning.
20.

Finansieringsramme: I overensstemmelse med Horisont Europa-rammeprogrammet blev medlovgiverne endvidere enige om en samlet finansieringsramme på 7 953 000 000 EUR i løbende priser for fonden. Fordelingen af denne samlede finansieringsramme på »forsknings«- og »udviklings«-tiltag står fortsat i et rimeligt forhold til den, der findes i Europa-Kommissionens oprindelige forslag. Rådets førstebehandlingsholdning indeholder ikke en »modtagelsesklausul«, som ville have gjort det muligt for medlemsstaterne at anmode om overførsel af midler, der er tildelt dem ved delt forvaltning, til fonden, om muligt til deres egen fordel. Rådet besluttede ikke at medtage en sådan klausul som reaktion på de etiske og praktiske betænkeligheder, som henholdsvis Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen har givet udtryk for. Rådets førstebehandlingsholdning afspejler målet på 30 % i den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 for integration af klimaudgifter i alle EU-programmer. Den indeholder også en bestemmelse om integration af biodiversitetstiltag.
Hvis biodiversitetstabet og forringelsen af økosystemer, herunder i havøkosystemer, skal standses og vendes, kræver det støtte til udvikling, gennemførelse, håndhævelse og vurdering af relevant EU-lovgivning og -politik, herunder Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 om EU's biodiversitetsstrategi for 2030 - naturen skal bringes tilbage i vores liv, Rådets direktiv 92/43/EØF (16), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF (17) samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1143/2014 (18), navnlig ved at udvikle videnbasen for politikudvikling og -gennemførelse og ved at udvikle, afprøve, demonstrere og anvende bedste praksis og løsninger såsom effektiv forvaltning i lille målestok, eller som er tilpasset særlige lokale, regionale eller nationale forhold, herunder integrerede tilgange til gennemførelse af de prioriterede aktionsplaner, der er vedtaget i henhold til direktiv 92/43/EØF. Nærværende forordning bør bidrage til at integrere biodiversitetsindsatsen i Unionens politikker og til at opfylde den overordnede ambition om at afsætte 7,5 % af de årlige udgifter under den flerårige finansielle ramme til biodiversitetsmål i 2024 og 10 % af de årlige udgifter under den flerårige finansielle ramme til biodiversitetsmål i 2026 og i 2027, idet der tages hensyn til de eksisterende overlap mellem klima- og biodiversitetsmålene.

Unionen og medlemsstaterne bør spore deres biodiversitetsrelaterede udgifter for at opfylde deres rapporteringsforpligtelser i henhold til konventionen om den biologiske mangfoldighed. Krav om sporing, der er fastsat i anden relevant EU-lovgivning, bør også opfyldes. Unionens biodiversitetsrelaterede udgifter bør spores i overensstemmelse med en effektiv, gennemsigtig og omfattende metode, der skal angives af Kommissionen i samarbejde med Europa-Parlamentet og Rådet som omhandlet i den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan hen imod indførelse af nye egne indtægter (19).
I Kommissionens forslag var LIFE-programmets varighed ubegrænset. For at sikre, at Kommissionen vil fremsætte et nyt forslag til et program for finansiering af miljø- og klimaindsatsen for den næste FFR og dermed gøre det muligt for medlovgiverne at revidere målsætninger og prioriteter sammen med Kommissionen, fastsættes det i Rådets holdning, at LIFE-programmet oprettes for perioden for FFR 2021-2027. LIFE-programmets varighed er tilpasset varigheden af den flerårige finansielle ramme.

For at sikre en gnidningsløs overgang uden afbrydelse mellem det tidligere LIFE-program (2014-2020) og det nye LIFE-program og for at tilpasse LIFE-programmets begyndelse til FFR's begyndelse fastsættes der bestemmelser om anvendelse med tilbagevirkende kraft. LIFE-programmet finder således anvendelse fra den 1. januar 2021.
Arbejdsprogrammer: Medlovgiverne var enige om at bibeholde bestemmelserne om at anvende gennemførelsesretsakter til at vedtage arbejdsprogrammer for tiltag under direkte forvaltning. Det blev også besluttet at kombinere disse bestemmelser med ændringer, der giver yderligere sikkerhed for, at indholdet af fremtidige arbejdsprogrammer vil være fast forankret i forordningens artikel 4-8, og at de overordnede retningslinjer i bilag I vil gælde under hele programmets varighed. Desuden blev medlovgiverne enige om at medtage muligheden for at anvende delegerede retsakter til at ajourføre bilag I.
(1)

Told 2020-programmet, der er oprettet ved forordning (EU) nr. 1294/2013 (3), og de forudgående programmer har ydet et væsentligt bidrag til at fremme og styrke toldsamarbejdet mellem toldmyndighederne samt til at opbygge deres administrative, menneskelige og IT-mæssige kapacitet. Idet mange af toldmyndighedernes aktiviteter er af grænseoverskridende karakter, er det mere effektivt at udvikle et sådant samarbejde ved at give medlemsstaterne en ramme gennem oprettelsen af et toldprogram på EU-plan, som gennemføres af Kommissionen. Endvidere har Told 2020-programmet vist sig at være omkostningseffektivt og har tilført reel værdi til andre toldsamarbejdsrammer, der er oprettet på bilateralt eller multilateralt grundlag. Told 2020-programmet har ydermere bidraget til at sikre Unionens og medlemsstaternes finansielle interesser ved at støtte effektiv opkrævning af told. Desuden er harmoniserede toldprocedurer vigtige for at opnå tilsvarende resultater inden for forebyggelse af svig og af ulovlige grænseoverskridende strømme af varer. Det er derfor hensigtsmæssigt effektivt og i Unionens interesse fortsat at finansiere aktiviteter inden for toldsamarbejde ved at fastlægge et nyt program, toldprogrammet (»programmet«).
10.

Programmets mål er at støtte toldunionen og toldmyndighederne for at beskytte Unionens og dens medlemsstaters finansielle og økonomiske interesser, at sørge for sikkerhed i Unionen og at beskytte Unionen mod unfair og ulovlig handel, samtidig med at det gøres lettere at udøve lovlig erhvervsaktivitet.
16.

I Rådets holdning gives mulighed for en endelig forlængelse på fem år af de nuværende undtagelser for indenlandske jernbanetjenester for de medlemsstater, som har gjort brug af disse undtagelser. Medlemsstaterne kan under særlige omstændigheder og i en ikke nærmere angivet periode også beslutte delvist at fritage tjenester i by-, forstads- og regionaltrafik, der krydser landegrænser. Medlemsstaterne kan dog ikke indføre fritagelser for tjenester, der krydser landegrænser, hvad angår rettighederne for personer med nedsat mobilitet, medtagning af cykler og bestemmelserne om gennemgående billetter og omlægning af rejsen.
Assistancen ydes på den betingelse, at den jernbanevirksomhed, den stationsleder, den billetudsteder eller det rejsebureau, hos hvem billetten er købt, eller det fælles kontaktpunkt, jf. litra f), hvor det er relevant, får besked om passagerens behov mindst 24 timer, før der er behov for denne assistance. En enkelt besked pr. rejse er tilstrækkelig. Denne besked videregives til alle jernbanevirksomheder og stationsledere, der medvirker i rejsen.

Denne besked accepteres uden yderligere omkostninger, uanset hvilke kommunikationsmidler der anvendes.

Gælder billetten eller periodekortet for flere rejser, er én besked tilstrækkelig, forudsat at der gives passende oplysninger om planlægningen af de efterfølgende rejser, og under alle omstændigheder mindst 24 timer før første gang, der er behov for assistancen. Passageren eller dennes repræsentant træffer alle rimelige foranstaltninger for at oplyse om annullering af sådanne efterfølgende rejser mindst 12 timer i forvejen.

Medlemsstaterne kan tillade, at fristen på 24 timer for at give besked som omhandlet i første, andet og tredje afsnit forlænges til 36 timer, men ikke efter den 30. juni 2026. I sådanne tilfælde underretter medlemsstaterne Kommissionen om nævnte tilladelse og giver oplysninger om de foranstaltninger, der er truffet eller påtænkt for at reducere fristen.
(44)

For at afspejle betydningen af at imødegå klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer og nå De Forenede Nationers verdensmål for bæredygtig udvikling har programmet til hensigt at bidrage til at integrere klimaindsatsen og til realisering af et overordnet mål om, at 30 % af udgifterne i EU-budgettet støtter klimamål. I overensstemmelse med den europæiske grønne pagt som en plan for bæredygtig vækst bør tiltagene i henhold til denne forordning overholde princippet om ikke at gøre skade, uden at programmets grundlæggende karakter ændres. Relevante tiltag bør under gennemførelsen af programmet identificeres og iværksættes samt revurderes som led i den relevante evaluerings- og revisionsproces. Det er også hensigtsmæssigt at måle relevante tiltag, der bidrager til klimamål, herunder dem, der har til formål at mindske programmets indvirkning på miljøet.
7.

Det generelle mål med programmet Det Europæiske Solidaritetskorps 2021-2027 er at øge unges og organisationers deltagelse i tilgængelige solidaritetsaktiviteter af høj kvalitet, primært frivilligt arbejde, for derigennem at styrke samhørighed, solidaritet, demokrati, europæisk identitet og aktivt medborgerskab i og uden for Unionen og for at håndtere samfundsmæssige og humanitære udfordringer i praksis med særligt fokus på at fremme bæredygtig udvikling, social inklusion og lige muligheder.
13.

Aftalen fokuserer på: — en balance mellem de proceduremæssige bestemmelser og programmets meget begrænsede størrelse. Navnlig vedtages arbejdsprogrammet ved hjælp af gennemførelsesretsakter (artikel 10), og Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter for at supplere forordningen med henblik på at udarbejde bestemmelser om en overvågnings- og evalueringsramme og for at ændre bilaget med henblik på at revidere og supplere indikatorerne, hvor dette er nødvendigt med henblik på evaluering (artikel 12) — samfinansieringssatser for tilskud på højst 75 % af de støtteberettigede omkostninger, hvilket i behørigt begrundede undtagelsestilfælde kan øges til højst 90 % af de støtteberettigede omkostninger (artikel 8) — udveksling af oplysninger rettet mod bedste praksis med hensyn til forebyggelse af falskmøntneri og svig i forbindelse med euroen (artikel 6), herunder blandt de tiltag, der er berettiget til finansiel støtte — et tilsagn fra Kommissionen om ved udarbejdelsen af arbejdsprogrammerne at tage hensyn til eksisterende og planlagte aktiviteter fra Den Europæiske Centralbank (ECB) og Europol til bekæmpelse af eurofalskmøntneri og -svig (artikel 4) — ordet »uafhængig« er indsat i artikel 13, der fastsætter, at der skal foretages en uafhængig midtvejsevaluering — tilføjelse af ECB til listen over de institutioner, der hvert år skal modtage oplysninger om resultaterne af Pericles IV-programmet (artikel 12) — bestemmelser om anvendelse af forordningen med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2021 for at muliggøre kontinuitet i de aktiviteter, der finansieres af programmet (artikel 16 og 17) — et sæt centrale indikatorer til evaluering af Pericles IV-programmet samt en henvisning til, at Kommissionen og/eller programmets støttemodtagere indsamler data om de centrale præstationsindikatorer (bilaget).
(37)

Som et middel til at sikre samarbejde med andre EU-instrumenter og støtte til andre EU-politikker, bør personer i forskellige aktivitetssektorer såsom den offentlige og den private sektor, landbruget og erhvervslivet tilbydes læringsmobilitetsmuligheder for at give dem en læringserfaring i udlandet, der sætter dem i stand til på alle tidspunkter i deres liv at vokse og udvikle sig både personligt, navnlig ved at udvikle en bevidsthed om deres europæiske identitet og en forståelse for den europæiske kulturelle mangfoldighed, og fagligt, herunder ved at tilegne sig arbejdsmarkedsrelevante færdigheder. Programmet bør være et indgangspunkt til Unionens tværnationale mobilitetsordninger med en stærk læringsdimension, der forenkler udbuddet af sådanne ordninger for støttemodtagerne og dem, der deltager i disse aktiviteter. Opskaleringen af projekter under programmet bør lettes. Der bør træffes særlige foranstaltninger for at hjælpe iværksættere af programmets projekter med at ansøge om tilskud eller udvikle synergier med støtte fra fondene vedrørende samhørighedspolitikken og fra programmerne vedrørende migration, sikkerhed, retlige anliggender og medborgerskab, sundhed, medier og kultur samt frivilligt arbejde. Det bør være muligt at tildele projektforslag af høj kvalitet, der ikke kan finansieres inden for rammerne af programmet på grund af budgetmæssige begrænsninger, et »Seal of Excellence«-mærke baseret på et begrænset antal kriterier. »Seal of Excellence«-mærket anerkender forslagets kvalitet og forenkler søgningen efter alternativ finansiering inden for rammerne af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, som oprettes ved en forordning vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden, (»Den Europæiske Fond for Regionaludvikling«) eller Den Europæiske Socialfond Plus, som oprettes ved en forordning vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet om Den Europæiske Socialfond Plus (»Den Europæiske Socialfond Plus«).
9.

Europa-Parlamentet havde udtrykt bekymring over forvaltningen af programmet og Parlamentets begrænsede rolle i beslutningstagningen, hvis der blev indført nye initiativer i løbet af programmeringsperioden. EU-lovgiverne blev enige om at tilføje et nyt bilag til forordningen med en mere detaljeret beskrivelse af de tiltag, der støttes under programmet. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter for at ændre bilaget ved om nødvendigt at lave tilføjelser til beskrivelsen af tiltagene for at tilpasse dem til udviklingen på de relevante områder. Med denne løsning tages der hensyn til både Rådets prioritet om at bevare en slank forordning, der giver tilstrækkelig fleksibilitet til gennemførelsen, og Parlamentets krav om at blive inddraget i politisk relevante beslutninger i programmets gennemførelsesfase.
(57)

I overensstemmelse med finansforordningens artikel 193, stk. 2, i kan der ydes tilskud til en allerede påbegyndt foranstaltning, forudsat at ansøgeren kan godtgøre, at det var nødvendigt at igangsætte foranstaltningen inden undertegnelsen af tilskudsaftalen. Dog er omkostninger, som er påløbet forud for datoen for indgivelsen af ansøgningen om tilskud, ikke berettigede til EU-finansiering, undtagen i behørigt begrundede undtagelsestilfælde. I overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 193, stk. 4, i er omkostninger, som er påløbet forud for datoen for indgivelsen af ansøgningen om tilskud, heller ikke berettigede til EU-finansiering for så vidt angår driftstilskud, og tilskudsaftalen skal være undertegnet senest fire måneder efter begyndelsen af tilskudsmodtagerens regnskabsår. For at undgå enhver afbrydelse af EU-støtte, der kan være til skade for Unionens interesser, bør det være muligt i finansieringsafgørelsen at fastsætte, i en begrænset periode ved begyndelsen af den flerårige finansielle ramme 2021-2027 og kun i behørigt begrundede tilfælde, at aktiviteter og omkostninger er støtteberettigede fra den 1. januar 2021, selv om disse aktiviteter er gennemført og disse omkostninger er påløbet, inden ansøgningen om tilskud blev indgivet.
11.

Forvaltning Europa-Parlamentet havde udtrykt bekymring over forvaltningen af programmet, idet det ønskede at gardere sig mod, at initiativer indføres uden dets forudgående samtykke i løbet af programmeringsperioden. EU-lovgiverne blev enige om at have en lukket liste over aktioner i bilag I (Beskrivelse af programmets aktioner) med meget detaljeret indhold, og der er således udelukkende fleksibilitet på gennemførelsesniveauet. Der kan kun indføres nye aktioner via et forslag til ændring af forordningen, som Kommissionen skal forelægge. Dette sikrer, at de to EU-lovgivere inddrages i politisk relevante beslutninger i programmets løbetid. Arbejdsprogrammer skal vedtages ved en gennemførelsesretsakt, hvor programudvalget bevares som medlemsstaternes kontrolmekanisme. Der lægges op til at anvende delegerede retsakter til at udforme bestemmelser for en overvågnings- og evalueringsramme, herunder ændringer af bilag II for at revidere eller supplere indikatorerne.
(2)

Det er afgørende, at disse rettigheder og værdier fortsat aktivt dyrkes, beskyttes, fremmes, håndhæves og deles blandt borgerne og befolkningerne, og at de vedbliver at være kernen i EU-projektet, da en forværring af beskyttelsen af disse rettigheder og værdier i en hvilken som helst medlemsstat kan have skadelige virkninger for Unionen som helhed. Der bør derfor i Unionens almindelige budget oprettes en ny Fond for Retfærdighed, Rettigheder og Værdier, som omfatter programmet for borgere, ligestilling, rettigheder og værdier, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/… (3) (1), og programmet for retlige anliggender. I en tid, hvor de europæiske samfund konfronteres med ekstremisme, radikalisme og splid, og hvor råderummet for det uafhængige civilsamfund indskrænkes, er det vigtigere end nogensinde at fremme, styrke og forsvare retfærdighed, rettigheder og EU-værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne. Dette vil have omfattende og direkte virkninger for det politiske, sociale, kulturelle og økonomiske liv i Unionen. Som en del af den nye Fond for Retfærdighed, Rettigheder og Værdier vil programmet for retlige anliggender (»programmet«) i overensstemmelse med programmet for retlige anliggender 2014-2020, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1382/2013 (4), fortsat støtte den videre udbygning af et EU-område med retfærdighed baseret på retsstatsprincippet, retsvæsenets uafhængighed og upartiskhed, gensidig anerkendelse og gensidig tillid, adgang til klage og domstolsprøvelse og grænseoverskridende samarbejde. Programmet for borgere, ligestilling, rettigheder og værdier vil koble programmet for rettigheder, ligestilling og unionsborgerskab for 2014-2020, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1381/2013 (5), sammen med programmet »Europa for Borgerne«, der blev oprettet ved Rådets forordning (EU) nr. 390/2014 (6).