[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 4.10.2007

KOM(2007) 592 endelig

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

Små og mellemstore virksomheder (SMV) - nøglen til øget vækst og beskæftigelse. En midtvejsevaluering af moderne SMV-politik.

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Indledning 3

2. Den moderne SMV-politiks resultater 3

2.1. Bekæmpelse af bureaukrati 5

2.2. Forbedring af SMV'ers adgang til markederne 6

2.3. Fremme af iværksætterkultur 8

2.4. Forbedring af SMV'ers bæredygtige vækstpotentiale 9

2.5. Styrkelse af kommunikationen om SMV-politik og høringen af de berørte parter 11

3. De næste skridt 11

INDLEDNING

Små og mellemstore virksomheder (SMV'er) er drivkraften i EU’s økonomi. Deres trivsel er en afgørende faktor for opnåelse af øget vækst og flere og bedre job i EU. Derfor er SMV-politik blevet et vigtigt element i det fornyede Lissabon-partnerskab for vækst og beskæftigelse efter relanceringen af Lissabon-strategien i 2005.

Det vigtigste mål i Kommissionens moderne SMV-politik[1] har været at integrere hensynet til SMV'er i Fællesskabets og i de nationale politikker ved at anvende "tænk småt først"-princippet. Hertil kommer, at Det Europæiske Råd i marts 2006 vedtog en række prioriterede tiltag, som skal gennemføres før udgangen af 2007, for at udnytte de europæiske SMV'ers potentiale.

I denne meddelelse fremlægges de resultater, der er opnået i de to år efter lanceringen af den moderne SMV-politik, og der gives eksempler på "tænk småt først"-princippets anvendelse. Mens det i denne meddelelse bekræftes, at linjerne i den nye europæiske SMV-politik er rigtige, peges der på, at der er behov for en betydelig skærpelse af politikkerne for at støtte SMV'er på EU-plan og nationalt plan, set i lyset af deres økonomiske og sociale betydning.

DEN MODERNE SMV-POLITIKS RESULTATER

Gennemførelsen af den moderne europæiske SMV-politik er sket inden for rammerne af øget økonomisk vækst: I 2006 nåede væksten i EU-landenes BNP 3,0 % - næsten en fordobling i forhold til 2005, og der blev skabt ca. 3,5 mio. nye job[2]. Faktisk er SMV'er den vigtigste drivkraft bag væksten i beskæftigelsen, især i sektorer som bygge- og anlæg, transport, kommunikation og turisme[3].

Den røde tråd i Europa-Kommissionens indsats har fulgt de politiske forpligtelser på alle fem nøgleområder :

- bekæmpelse af bureaukrati

- forbedring af SMV'ers adgang til markederne

- fremme af iværksætterkultur og -færdigheder

- forbedring af SMV'ers vækstpotentiale

- styrkelse af dialogen med og høringen af de parter, der er berørt af SMV-problematikker.

Som følge heraf er SMV'erne nu fuldt integreret i Fællesskabets politikker, bl.a. på områderne konkurrenceevneforbedring, forskning, samhørighed og landdistriktudvikling. SMV'ernes interesser er også blevet integreret i de seneste initiativer vedrørende innovationspolitik[4] og erhvervspolitik[5].

Kommissionen har skabt øget fokus på SMV'er i en række større fællesskabsprogrammer for perioden 2007-2013. Strukturfondene er fortsat Fællesskabets største finansieringsinstrument til udvikling af SMV'er[6]. Omkring 16-18 % af den samlede støtte til samhørighedspolitikken på 347,4 mia. EUR er afsat til aktioner, der vedrører SMV'er. Desuden vil Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL)[7] yde op til 10 mia. EUR i støtte til oprettelse og udvikling af ikke-landbrugsrelaterede virksomheder i landdistrikter og til erhvervelse af færdigheder og erhvervsuddannelse samt til SMV'er inden for landbrug, fødevareindustri og skovbrug.

Det syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling omfatter en række incitamenter for SMV'ers deltagelse, bl.a. hæves loftet for godtgørelse af aktiviteter vedrørende forskning og teknologiske udvikling fra 50 % til 70 %. Gennem rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation[8], som har et budget på ca. EUR 3,6 mia., forbedres SMV'ers adgang til finansiering, og der ydes støtte til iværksætteraktiviteter, innovation, IKT og bredere anvendelse af nye og vedvarende energiformer samt forbedring af energieffektiviteten. Gennem programmet for livslang læring giver Kommissionen omfattende støtte til initiativer til fremme af uddannelse for alle gennem hele livet.

Hertil kommer, at tilgangen i den moderne SMV-politik blev styrket og suppleret i konklusionerne fra Det Europæiske Råds forårsmøde i 2006 , idet medlemsstaterne blev opfordret til at udnytte erhvervspotentialet i EU gennem følgende fem prioriterede aktioner:

1. Indføring af en étstedsordning (one-stop-shop) for hurtig og enkel oprettelse af virksomheder, således at den gennemsnitlige tid for oprettelse af en virksomhed bringes ned på en uge.

2. Fremme iværksætterkulturen, bl.a. gennem uddannelse.

3. Ansættelsen af den første medarbejder bør kun indebære henvendelse ét sted i den offentlige administration.

4. "Tænk småt først"-princippet bør gøres til det ledende princip i al relevant lovgivning og anvendes systematisk.

5. Lette SMV'ers adgang til markederne for offentlige indkøb.

I kraft af den europæiske reformdagsorden, som blev vedtaget i forbindelse med det fornyede Lissabon-partnerskab for vækst og beskæftigelse, har et stigende antal medlemsstater integreret SMV'ers interesser i deres politiske beslutningsproces . Dette er opnået på forskellige måder, bl.a. ved oprettelse af et særligt organ, som skal repræsentere SMV'ers interesser, en mere omfattende evaluering af lovgivningens betydning for SMV'er, systematiske høringer af SMV'er og en gradvis forbedring af erhvervsklimaet.

Den regelmæssige dialog om SMV-politik med medlemsstaterne har skabt bedre komplementaritet mellem nationale foranstaltninger og EU-foranstaltninger. Kommissionen har støttet denne proces ved at gøre det lettere at lære af hinanden og udveksle bedste praksis. Den har inden for rammerne af det europæiske charter for små virksomheder indsamlet og udgivet over 250 eksempler på god praksis fra medlemsstaterne, bl.a. med hensyn til forbedring af online-adgang, beskatning og bedre lovgivning[9].

Der er imidlertid behov for yderligere forbedringer af integrationen af SMV-aspekter i medlemsstaternes og EU's politikker.

I de følgende afsnit gives nærmere oplysninger om fremskridtene på hvert af de fem nøgleområder for den moderne SMV-politik, herunder de prioriterede aktioner, som blev efterlyst på Det Europæiske Råds møde i 2006.

Bekæmpelse af bureaukrati

Kommissionen har taget skridt til at skabe mere SMV-venlige lovgivningsmæssige rammer .

Bl.a. betyder ændringen af Fællesskabets statsstøtteregler , at tærsklen for de minimes-støtte, under hvilken støtten ikke skal indberettes, er hævet til 200 000 EUR[10]. De nye regler omfatter også forslag om at øge støtteintensiteten til SMV'er, herunder især små virksomheder. Hertil kommer en ny fællesskabsramme for statsstøtte til forskning og innovation [11], som indfører mere fleksible regler for SMV'ers udgifter til intellektuelle ejendomsrettigheder, ansættelse af kvalificeret personale og vurdering af innovationsstøttetjenester. Dette gør det også lettere for SMV'er at opnå finansiering af forskning, udvikling og innovation og at drage fordel af teknologioverførslen.

Kommissionen har offentliggjort et forslag til et rådsdirektiv, som skal give medlemsstaterne mulighed for at fritage virksomheder med en årlig omsætning på under 100 000 EUR for moms og indføre en one-stop-momsordning for at forenkle de momsrelaterede forpligtelser for virksomheder, der driver forretning i en anden medlemsstat, end den, hvor de er etableret. Desuden omfatter forslaget en forenkling af reglerne for refusion af moms i andre medlemsstater, hvilket vil mindske byrderne for SMV'er og tilskynde dem til at øge deres handel inden for EU. Kommissionen presser på for at få vedtaget dette direktiv snarest, og det forventes, at visse dele af forslaget kan vedtages inden den 31. december 2007.

Kommissionen vurderer regelmæssigt konsekvenserne af ny fællesskabslovgivning med henblik på at reducere den administrative byrde for erhvervslivet, og det nyligt oprettede Udvalg for Konsekvensanalyse er begyndt at skabe konkrete forbedringer af den overordnede kvalitet i Kommissionens konsekvensanalyser.

På trods af disse betydelige forbedringer skal der stadig gøres meget for at befri SMV'er fra unødvendige administrative byder og for yderligere at forenkle de lovgivningsmæssige krav. Derfor vil Kommissionen fortsat forfølge de prioriterede mål fra Det Europæiske Råds forårsmøde i 2006 og gøre "tænkt småt først"-princippet til det ledende princip i al relevant lovgivning og at anvende det systematisk.

EU’s dagsorden for "bedre regulering" indeholder et mål om at nedbringe den administrative byrde, som fællesskabslovgivningen medfører, med 25 % inden 2012 på en række prioriterede områder. Som et første skridt i den retning har Kommissionen allerede foreslået 10 hurtige tiltag på områder, hvor der vil kunne opnås den største gennemslagskraft, herunder selskabsret og ansættelsesforhold. Disse 10 hurtige tiltag, som blev vedtaget på Det Europæiske Råds forårsmøde i 2007, vil lette byrden for SMV'er og ventes at medføre en besparelse på op til 1,3 mia. EUR i administrationsomkostninger.

Kommissionen er bekendt med, at små og mellemstore virksomheder oplever en uforholdsmæssigt større lovgivningsmæssig og administrativ byrde i forhold til større virksomheder. Det anslås således, at hvor en stor virksomhed bruger 1 EUR pr. ansat pga. lovgivningsmæssige forpligtelser, skal en lille virksomhed bruge op til 10 EUR[12]. For at mindske denne uforholdsmæssige byrde er Kommissionen i færd med at fremsætte forslag om særregler for mikrovirksomheder og små virksomheder. En yderligere udfordring for Kommissionen og medlemsstaterne er at undgå, at SMV'er pålægges vidtgående administrative krav på EU-plan. Dette kan opnås ved så vidt muligt at give medlemsstaterne mulighed for selv at nå de fælles definerede mål for politikken på en mere effektiv måde, der bedre afspejler SMV'ers behov i den givne lokale, regionale eller nationale kontekst.

Endelig hilser Kommissionen medlemsstaternes forpligtelse, som blev indgået på Det Europæiske Råds forårsmøde i 2007, om at bidrage til nedbringelsen af de administrative byrder velkommen. Forpligtelsen vedrører især en reduktion af de nuværende rapporterings- og dokumentationskrav, der gælder for SMV'er på nationalt plan og i særdeleshed for mikrovirksomheder.

Forbedring af SMV'ers adgang til markederne

På nuværende tidspunkt har kun 18 % af alle SMV'er internationale aktiviteter, og endnu færre eksporterer deres produkter uden for hjemlandet[13]. SMV'er oplever også forhindringer med at opnå adgang til markederne for offentlige indkøb, med at sælge til forbrugere på tværs af grænserne eller med standardisering. Derfor er det fortsat af afgørende betydning, at SMV'ers adgang til markederne , herunder især til det indre marked, lettes .

På trods af det grundlæggende princip om fri bevægelse for varer oplever mange virksomheder stadig tekniske hindringer , når de eksporterer til en anden medlemsstat, fordi myndighederne kræver, at varer, der kommer fra andre medlemsstater, tilpasses til deres nationale tekniske bestemmelser. Derfor har Kommissionen fremsat et forordningsforslag, som forpligter de nationale myndigheder til at give en fyldestgørende begrundelse for en eventuel beslutning om nægtelse af markedsadgang[14]. Dette vil placere bevisbyrden på de nationale myndigheder i stedet for på de virksomheder, der oplever sådanne hindringer.

Formålet med oprettelsen af det erhvervs- og innovationsstøttenetværk , som indledtes i 2007, og som vil være fuldt operationelt i 2008, er at hjælpe SMV'er med bedre at udnytte mulighederne i det indre marked. Netværket skal fremme kontaktformidling mellem SMV'er, teknologiformidling og partnersøgning, organisere SMV'ers feed-back på EU-lovgivning og EU-standarder og støtte internationaliseringen af SMV'er. Det vil nå ud til 2 000 000 SMV'er gennem ca. 600 europæiske erhvervs- og innovationsstøtteorganisationer.

Det nye tjenesteydelsesdirektiv[15] vil liberalisere udbydelsen af tjenesteydelser , som tegner sig for 70 % af EU’s merværdi og har et betydeligt potentiale til at stimulere vækst og beskæftigelse. Direktivet vil gøre det lettere for virksomhederne at levere tjenesteydelser og at etablere sig i andre EU-lande ved at mindske bureaukratiet og bistå udenlandske virksomheder med denne proces. På samme måde kan en vis grad af harmonisering af forbrugerbeskyttelseslovgivningen også gøre det lettere for SMV'er at sælge deres produkter uden for deres hjemland.

Standardisering spiller en afgørende rolle mht. at fremme SMV'ers konkurrenceevne og vækst, idet den øger produkternes kvalitet og forbrugernes tillid. Derfor øger Kommissionen sin samfinansiering for at støtte deltagelsen af eksperter, der repræsenterer SMV'er, i processen vedrørende etablering af europæiske standarder. Kommissionen giver desuden sin fulde støtte til de europæiske standardiseringsorganisationers initiativer, som er målrettet mod SMV'er. Endelig undersøger Kommissionen, inden for rammerne af sit arbejde med standarder og innovation, metoder til at udnytte standardernes innovationsfremmende potentiale for SMV'er.

Direktiverne om offentlige indkøb danner en ramme, der skal bidrage til at skabe konkurrence på markederne for offentlige indkøb til gavn for SMV'er. I forlængelse af Det Europæiske Råds forårsmøde i 2006 har Kommissionen iværksat en analyse af, hvordan markedet for offentlige indkøb , som tegner sig for omkring 16 % af EU’s BNP, kan udnyttes bedre til at fremme vækst og konkurrenceevne blandt SMV'er. Nye undersøgelser peger på en lille forbedring af SMV'ers deltagelse på markedet for offentlige indkøb i de senere år, selv om tendensen ikke er den samme i alle EU-lande.

Kommissionen har desuden udgivet en praktisk vejledning om fremme af innovation [16]. Medlemsstaterne indfører foranstaltninger, der skal øge virksomhedernes viden om de muligheder, der ligger i offentlige indkøb, og forbedre adgangen til oplysninger om offentlige udbud. Imidlertid har kun få lande, herunder Det Forenede Kongerige, Italien og Frankrig allerede indført en særlig strategi, som skal hjælpe SMV'er med at deltage i offentlige indkøb.

Endelig sætter EU’s fornyede strategi om markedsadgang fokus på multilaterale og bilaterale tiltag, der skal hjælpe europæiske virksomheder, herunder SMV'er, med at takle hindringerne for adgangen til tredjelandes markeder [17]. Strategien omfatter udviklingen af bestemmelser om handelslettelser i kommende frihandelsaftaler og i WTO samt dialoger med tredjelande om lovgivning og erhvervspolitik for at takle lovgivningsmæssige hindringer for handel. Hertil kommer særlige initiativer, f.eks. informationskampagner og kontaktformidlingskampagner, der skal lette SMV'ers adgang til tredjelandes markeder, bl.a. har AL-INVEST, MEDINVEST og PROINVEST haft stor succes og vil blive videreført.

Fremme af iværksætterkultur

Medlemsstaterne har gjort en betydelig indsats for inden udgangen af 2007 at gennemføre de prioriterede tiltag vedrørende iværksætterkultur , som blev efterlyst på Det Europæiske Råds forårsmøde i 2006.

De fleste lande har etableret étstedsordninger eller tilsvarende ordninger til oprettelse af virksomheder, skønt ordningerne i visse tilfælde ikke omfatter alle virksomhedstyper. Registreringstiderne er generelt formindsket, og i mange medlemsstater og regioner er det nu muligt at registrere en virksomhed på en uge. Der er imidlertid muligheder og behov for yderligere forenkling. Sidst, men ikke mindst, er medlemsstaterne i henhold til tjenesteydelsesdirektivet forpligtet til at oprette étstedsordninger, hvor udbydere af tjenesteydelser kan klare alle formaliteter i forbindelse med deres aktiviteter.

For så vidt angår udvikling af iværksætterfærdigheder gennem skoleuddannelse, har de fleste medlemsstater iværksat initiativer på dette område. Imidlertid går det temmelig langsomt med at integrere iværksætterkultur som en nøglekompetence i de nationale (eller regionale) læseplaner for undervisningen på sekundærtrinnet (folkeskolens højere klasser). Dette er opnået i nogle medlemsstater, mens andre har indledt eller planlægger reformer på området.

Kommissionen vedtog i februar 2006 en meddelelse om fremme af iværksættertankegangen gennem uddannelse og læring [18] med eksempler på god praksis, som blev drøftet på konferencen om uddannelse i iværksætterkultur i Oslo. Derudover skønnes det, at over 200 000 elever på sekundærtrinnet deltager i et praktisk orienteret uddannelsesinitiativ, som er lanceret af Kommissionen, hvor de driver minivirksomheder og opnår erfaring med basale virksomhedsbegreber og -færdigheder. Sandsynligheden for, at disse elever stifter egen virksomhed er fire gange højere end for andre elever.

På nuværende tidspunkt ser det ud til, at en tredjedel af alle medlemsstater har oprettet étstedsordninger for rekruttering af personale (f.eks. kombineret med étstedsordninger for opstart af virksomhed) eller har rekrutteringsprocedurer, der er så simple, at de kan betragtes som étstedsordninger. Der er gjort fremskridt mht. at mindske antallet af procedurer.

Endelig fremmer Kommissionen god praksis for, hvordan man udformer tjenesteydelser, som sigter på at etablere kontakt mellem potentielle købere og sælgere af virksomheder, der kan overdrages. Dette sker for at sikre de omkring 2,8 mio. job, der hvert år står på spil pga. virksomhedsoverdragelser . I forlængelse af Kommissionens meddelelse[19] er der lanceret et forsøgsprojekt om at fremme mentorordninger i EU-medlemsstaterne for at forbedre overførslen af den viden og de kernekompetencer, som er væsentlige for en vellykket overdragelse af ejerskabet af virksomheder.

Iværksætteres image og især den stigmatisering, der forbindes med fejlslagne iværksættervirksomheder er fortsat et problem, der skal løses. Kun et mindretal af de iværksættere, som er gået konkurs, gør et nyt forsøg på at etablere virksomhed, selv om de ofte fortsat foretrækker iværksætterlivet. Dem, som faktisk gør et nyt forsøg, har god mulighed for at udnytte de erfaringer, de har gjort, og har større chance for at lykkes med den nye virksomhed. Derfor foreslås nogle tiltag, som skal gøre det lettere for ærlige konkursramte iværksættere at starte forfra, i Kommissionens meddelelse "Afhjælpning af stigmatisering i forbindelse med virksomhedsfiasko - for en politik, der fremmer en ny chance"[20].

Det store iværksætterpotentiale blandt kvinder, ældre og etniske minoriteter er endnu ikke fuldt udnyttet.

Forbedring af SMV'ers bæredygtige vækstpotentiale

For at forbedre SMV'ers adgang til finansiering er der øremærket mere end 1 mia. EUR til finansielle instrumenter i forbindelse med rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation for perioden 2007-2013. Dette beløb vil gøre det muligt for finansielle institutter at yde omkring 30 mia. EUR i en ny finansiering til SMV'er, da hver euro, som bruges fra EU-budgettet, suppleres med midler fra private investorer, hvorved der skabes en betydelig løftestangseffekt. Disse midler vil derfor gavne omkring 400 000 SMV'er i EU, hvoraf de fleste er mikrovirksomheder eller små virksomheder.

En betydelig del af midlerne i strukturfondene (2007-2013) vil blive anvendt til at støtte oprettelsen af og vækst blandt SMV'er, bl.a. ved at forbedre deres innovative kapacitet, investering i forskning og teknologisk udvikling samt i færdigheder. For at forbedre tilgængeligheden af bæredygtig finansiering for mikrovirksomheder og SMV'er på regionalt plan lancerede Kommissionen sammen med Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og Den Europæiske Investeringsfond (EIF) initiativet Jeremie[21] . Initiativet giver medlemsstaterne mulighed for at bruge penge fra strukturfondene til finansielle produkter, som f.eks. risikovillig kapital, garantier og mikrofinansiering. Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til aktivt at anvende disse finansieringsmuligheder.

Kommissionen har desuden fremmet en aktiv dialog og et aktivt samarbejde mellem banker og SMV'er , hvilket har forbedret den indbyrdes forståelse og skabt øget gennemsigtighed. På den femte rundbordskonference for banker og SMV'er[22] blev spørgsmålet om gennemsigtighed samt innovative finansieringsinstrumenter drøftet, herunder mezzaninfinansiering og "securitsation", som vil lette SMV'ers adgang til yderligere finansieringskilder. Endelig har Kommissionen sammen med medlemsstaterne og erhvervslivet kortlagt de vigtigste hindringer for udviklingen af kapitalmarkeder på tværs af grænserne for at fremme udviklingen af et ægte europæisk marked for risikovillig kapital .

Kommissionens innovationspolitik og særlige støtteaktioner har bidraget til at øge SMV'ers deltagelse i innovation ved at rette op på markedssvigt og fremme samarbejdet mellem de berørte parter. Med lanceringen af en ny bredt funderet innovationsstrategi med en 10-punkts-handlingsplan sættes der fokus på flere områder af betydning for SMV'er, herunder færdigheder, standardisering og intellektuelle ejendomsrettigheder. Kommissionen fremmer også aktivt klyngepolitikker i medlemsstaterne og sikrer, at klynger koordineres på EU-plan for at bidrage til at skabe europæiske klynger i verdensklasse.

For at forbedre meget små virksomheders eller håndværksvirksomheders adgang til finansiering fremmer Kommissionen udbuddet af mikrokreditter i Europa. Der er også sat øget fokus på styrkelse af SMV'ers adgang til egenkapital, især i vækstfasen. Investeringer i egenkapital i SMV'er må ikke stilles dårligere f.eks. på grund af mindre gunstige skattemæssige forhold sammenlignet med andre kapitalkilder.

For at bidrage til at undgå, at SMV'er og især håndværksvirksomheder påvirkes negativt af manglen på kvalificeret personale og ledelsesfærdigheder, har Kommissionen lanceret et pilotprojekt om et udvekslingsprogram af Erasmus-typen rettet mod lærlinge, som skal tilskynde dem til at få erhvervserfaring i andre medlemsstater. Dette tiltag er for tiden under evaluering.

Færdigheder og kompetencer spiller en afgørende rolle for SMV'er og især inden for håndværkssektoren. At være forberedt på fremtidens krav til færdigheder er stadig en udfordring, fordi nye færdighedsbehov, der fremmer skabelsen af nye jobtyper, og nødvendige forbedringer af den strategiske planlægning inden for uddannelsessystemerne har betydning for en lang række erhvervsområder. For at fremme udbredelsen af e-færdigheder, ikke mindst blandt SMV'er, har Kommissionen foreslået en ny politikdagsorden for e-færdigheder[23].

Endelig kræver de ambitiøse miljøpolitiske mål om at øge energieffektiviteten og mindske drivhusgasudslippet med mindst 20 % inden 2020 og fremme de vedvarende energikilder, at der opstår et nyt erhvervsmønster. Udfordringen består i at hjælpe SMV'er med at indføre bæredygtige produktions- og erhvervsmodeller og således give dem en aktiv rolle med hensyn til at ændre den europæiske økonomi i retningen af mere miljøvenlig produktion og forbrug, samtidig med at SMV'erne får mulighed for at høste de økonomiske fordele, som dette indebærer. Dette vil foregå på grundlag af erfaringerne med at støtte socialt ansvarlig praksis blandt SMV'er. Som et første skridt foreslår Kommissionen et program, der skal hjælpe SMV'er med at integrere hensynet til miljøet i fremstillingsprocessen og i produkterne, hvilket i første omgang indebærer bedre overholdelse af miljølovgivningen[24]. Desuden vil den kommende handlingsplan for bæredygtig industripolitik og handlingsplanen for bæredygtigt forbrug og bæredygtig produktion også bidrage til at fremme SMV'ers konkurrenceevne og bæredygtighed.

Styrkelse af kommunikationen om SMV-politik og høringen af de berørte parter

Regelmæssige informations- og diskussionsmøder med europæiske erhvervsorganisationer under ledelse af SMV-repræsentanten[25] udgør et forum for regelmæssige oplysning om Kommissionens større lovgivningsmæssige og politiske initiativer samt deres konsekvenser for SMV'er. Dette har bidraget til at styrke SMV-repræsentantens funktion som SMV'ernes vogter, idet SMV'ers bekymringer på et tidligt tidspunkt indgår i EU’s politik- og lovgivningsproces, hvorved de berørte parter får mulighed for at blive en integreret del af den EU's proces for udformning af SMV-politik.

Desuden har adskillige konferencer for de berørte parter på højt niveau samlet en lang række repræsentanter fra Europa-Parlamentet, medlemsstaterne og erhvervslivet, hvilket har styrket alle de vigtige aktørers forpligtelse til at gennemføre en moderne SMV-politik. Kommissionen fremmer også en ny dialog mellem de videregående uddannelser og repræsentanter for erhvervslivet, hvor der er mulighed for at drøfte specifikke emner, der berører SMV'er.

Initiativet den europæiske virksomhedspris , som blev gennemført første gang i 2006, bidrog til at øge kendskabet til iværksætterkultur og SMV-politik og satte fokus på, hvordan regionerne på forskellig vis kan fremme og støtte små virksomheder, og hjælpe dem med at få succes. Anden udgave af virksomhedsprisen vil blive afholdt i december 2007 i samarbejde med det portugisiske formandskab for Rådet. Endelig har Kommissionens nye SMV-webportal http://ec.europa.eu/enterprise/sme/ gjort det betydeligt lettere for at finde SMV-relaterede oplysninger.

DE NÆSTE SKRIDT

Den moderne SMV-politik, der blev lanceret i 2005 er begyndt at bære frugt . En sammenhængende, rummelig og proaktiv SMV-politik har sat SMV'er højt på den europæiske og nationale dagsorden og øget de berørte parters forpligtelser i form af fælles aftalte mål. Både medlemsstaterne og Kommissionen har gjort betydelige fremskridt med gennemførelsen af tiltag, der skal skabe et bedre erhvervsklima, integrere hensynet til SMV'er i alle større politikområder og tilskynde flere til at blive iværksættere.

Som følge heraf er det blevet lettere at opstarte virksomhed, iværksætterundervisning figurerer i stigende grad i skolernes læseplaner, der er et stigende kendskab til iværksætterkultur og SMV-spørgsmål i EU, og "tænk småt først"-princippet er ved at blive integreret i Fællesskabets og de nationale politikker. Der er imidlertid stadig mulighed for forbedringer, både på fællesskabsplan og på medlemsstatsplan.

I hele EU er der er også ved at opstå en kultur, hvor der fokuseres på bedre lovgivning : det er nødvendigt, at institutionerne går forrest i den proces. Kommissionen har indført omfattende ændringer i den måde, hvorpå den udarbejder nye forslag og overvåger gennemførelsen af gældende fællesskabsret. Europa-Parlamentet er også begyndt at anvende konsekvensanalyser, mens Rådet endnu ikke har indført dette arbejdsredskab.

Fordelene ved bedre regulering skal imidlertid slå igennem på alle niveauer. Alle medlemsstaterne har tilsluttet sig målet om at nedbringe de administrative omkostninger med 25 % inden 2012. For at mindske byrden for SMV'er, som rammes uforholdsmæssigt hårdt af sådanne byrder, bør der indføres et princip om, at de ikke omfattes af administrative krav i EU-lovgivning, medmindre der er et klart behov herfor, og problemet ikke bedre kan løses på nationalt, regionalt eller lokalt plan. I de tilfælde, hvor SMV'er omfattes af EU-lovgivning, bør der iværksættes særlige tiltag for at hjælpe dem. Mere overordnet er EU nødt til så vidt muligt at mindske de eksisterende byrder. Næste skridt er at modernisere de offentlige forvaltninger, således at de yder en gennemskuelig og regulær service og giver effektive klagemuligheder.

For yderligere at udvikle og styrke den moderne SMV-politik har Kommissionen lyttet til vigtige berørte parter. Kommissionen har analyseret resultaterne af de seneste konferencer på højt plan, især den fjerde europæiske konference om håndværk og små virksomheder[26] og konferencen på højt plan om SMV-politik[27], hentet inspiration fra initiativer, der er gennemført eller foreslået af medlemsstaterne og fra rapporter fra andre EU-institutioner.

Opgaven er nu at udnytte SMV'ers potentiale til at skabe vækst og beskæftigelse samt deres innovative kapacitet fuldt ud. Kommissionen er overbevist om, at der er behov for yderligere fokusering på SMV'er i forbindelse med den næste Lissabon-cyklus i 2008-2010. Kommissionen vil høre små virksomheder og deres repræsentanter, når den udformer EU-initiativet "Small Business Act", således at der kan laves konkrete forslag, der støtter SMV'er yderligere.

I den nye række af kommissionsforslag vedrørende SMV'er i forbindelse med Lissabon-cyklussen, vil Kommissionen være opmærksom på SMV-samfundets mangfoldighed: Uanset om der er tale om håndværksvirksomheder, små virksomheder, virksomheder i den sociale økonomi eller familiedrevne SMV'er, har de alle potentialet til at styrke væksten i EU og til at fungere som drivkraft for innovation, lokal udvikling, uddannelse og beskæftigelse, selv om de til tider oplever særlige problemer og behov.

Endelig er det lige så vigtigt, at også medlemsstaterne øger indsatsen og i forbindelse med deres nationale reformprogrammer placerer SMV-politikken højere på dagsordenen.

[1] http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/sme_policy.htm

[2] Europa-Kommissionens økonomiske forårsprognose 2007-2008.

[3] Statistics in Focus, 24/2006, Eurostat.

[4] Kommissionens meddelelse " Viden i praksis: en bredt funderet innovationsstrategi for EU ", KOM(2006) 502.

[5] Kommissionens meddelelse: "Midtvejsevaluering af industripolitikken: Et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse" KOM(2007)374.

[6] http://ec.europa.eu/regional_policy/index_en.htm

[7] Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 af 20. september 2005.

[8] http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/cip/index_en.htm

[9] http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/charter/gp/

[10] I visse andre sektorer, bl.a. inden for fiskeri, gælder andre de minimis-tærskler.

[11] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/en/oj/2006/c_323/c_32320061230en00010026.pdf

[12] "Models to reduce the disproportionate regulatory burden on SMEs. Rapport fra Ekspertgruppen", Europa-Kommissionen, maj 2007.

[13] http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/analysis/doc/smes_observatory_2003_report4_en.pdf)

[14] http://ec.europa.eu/enterprise/regulation/goods/mutrec_en.htm

[15] Direktiv 2006/123/EF af 12. december 2006.

[16] http://ec.europa.eu/enterprise/innovation/documents_en.htm

[17] "Det globale Europa: I konkurrencen på verdensmarkedet", KOM(2006) 567 endelig.

[18] http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/support_measures/training_education/commplan.htm

[19] "Gennemførelse af Fællesskabets Lissabon-program for vækst og beskæftigelse - Overdragelse af virksomheder - Kontinuitet og en ny start", KOM(2006) 117.

[20] KOM(2007) 584.

[21] http://ec.europa.eu/regional_policy/funds/2007/jjj/jeremie_en.htm

[22] Se den endelige rapport på http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/financing/round_table.htm

[23] e-færdigheder i det 21. århundrede: Fremme af konkurrenceevne, vækst og beskæftigelse (2007-2010).

[24] KOM(2007) 379.

[25] http://ec.europa.eu/enterprise/sme/envoy_en.htm

[26] http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/craft/4th_conference.htm

[27] Bruxelles, den 14. september 2007.