EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 21.3.2018 COM(2018) 146 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET Nødvendigheden af at fastsætte en moderne, retfærdig og effektiv beskatningsstandard for den digitale økonomi



1. Indledning Det Europæiske Råd vil på sit møde den 22.-23. marts 2018 drøfte beskatning af den digitale økonomi. Kommissionens meddelelse "Et retfærdigt og effektivt skattesystem i Den Europæiske Union for det digitale indre marked", der blev offentliggjort i september 2017 , kortlægger de vigtigste problemer med og mål for beskatning af den digitale økonomi. I dag fremsætter Kommissionen forslag om fastsættelse af en moderne, retfærdig og effektiv standard for den digitale økonomi. Meddelelsen kommer således som svar på en opfordring fra Det Europæiske Råd og Økofinrådet, der har understreget, at "der er brug for et effektivt og retfærdigt skattesystem, der er egnet til den digitale tidsalder", og set frem til forslag fra Kommissionen i starten af 2018 . Den digitale økonomi ændrer vores måde at interagere på, forbruge og drive virksomhed på, og medfører mange fordele for samfundet. Med henblik på fuldt ud at udnytte potentialet i den digitale økonomi har Kommissionen gjort det digitale indre marked til en af sine topprioriteter . Et digitalt indre marked vil sikre, at Den Europæiske Union fastholder sin førerposition i verden inden for den digitale økonomi, skabe nye muligheder for innovation og hjælpe europæiske virksomheder med at vokse på verdensplan. Dette vil kunne bidrage med 415 mia. EUR til den europæiske økonomi og dermed sætte skub i beskæftigelse, vækst, konkurrence, investeringer og innovation. Såfremt de nødvendige politikker og lovgivningsmæssige rammer er på plads til tiden vil den europæiske dataøkonomis værdi stige til 739 mia. EUR inden 2020 og dermed repræsentere 4 % af EU's samlede BNP . Med digitaliseringen øges de grænseoverskridende muligheder for selv de mindste virksomheder. Vi er trådt ind i en æra, hvor brugere af digitale tjenester i stigende grad er en del af værdiskabelsesprocessen, hvad enten de er bevidste om det eller ej. Brugerne leverer data, deler viden og indhold og muliggør store og forskelligartede netværk. Alt dette skaber enorm værdi i nutidens økonomi, og denne værdi vil blot vokse i fremtiden. Den intensive karakter af brugeraktiviteten i den digitale økonomi fremgår af diagrammet nedenfor.

Digitale virksomheder vokser hurtigere end den øvrige økonomi, og de største digitale virksomheder har enorme bruger- og forbrugerbaser i EU. F.eks. bruger 42 % af europæerne Facebook. Selv om størstedelen af webstederne i den digitale økonomi er lokale (dvs. kun tilgås fra ét land), opfanges størstedelen af trafikken af et meget mindre antal globale websteder. De sidste syv år har den gennemsnitlige årlige indtægtsstigning for de mest succesfulde digitale virksomheder ligget på ca. 14 % sammenlignet med ca. 3 % for IT og telekommunikation og 0,2 % for andre multinationale selskaber . Dette er et positivt tegn for dynamikken i sektoren og for dens potentiale. Retfærdig og effektiv beskatning er afgørende for, at det digitale indre marked kan indfri sit potentiale. Det er vigtigt, at vi har moderne skatteforhold, der anerkender digitale aktiviteter og tillægger dem deres rette værdi, og som gør det muligt for digitalt orienterede virksomheder at drage fordel af et forudsigeligt og retfærdigt forretningsmiljø og dermed vokse. Skatteindtægter er en uundværlig komponent i EU's økonomiske og sociale model. Et retfærdigt og effektivt skattesystem tilvejebringer indtægter, der kan bruges på offentlige ydelser, og understøtter samtidig den økonomiske vækst og EU-virksomhedernes konkurrenceevne. EU-borgerne oplever stigende ulighed og mangel på social retfærdighed og forlanger derfor, at medlemsstaterne og Kommissionen iværksætter tiltag, der kan gøre skattesystemerne mere retfærdige. Alle skatteydere skal betale deres del for at sikre de lige vilkår for virksomhederne, der er så vigtige for et velfungerende indre marked, og for at beskytte den europæiske sociale model, som borgerne er afhængige af. Helt fra begyndelsen af sin mandatperiode har det været en prioritet for Kommissionen at arbejde for mere retfærdige og effektive skattesystemer i EU . EU har spillet en ledende rolle i den globale revolution for gennemsigtighed på skatteområdet , vedtaget bindende regler, som skal lukke smuthuller, der gør det muligt at undgå at betale skat , truffet foranstaltninger i relation til jurisdiktioner, der ikke samarbejder , og vedtaget ajourførte momsregler, der egner sig til den moderne verden . Inden for rammerne af statsstøttereglerne har Kommissionen også truffet foranstaltninger til modvirkning af præferencebehandling af virksomheder, der benytter sig af skatteplanlægning. Kommissionen har desuden foreslået nye konkurrencedygtige, fair og solide regler for beskatning af virksomheder på det indre marked . Kommissionen har også foreslået foranstaltninger, der skal fremme yderligere gennemsigtighed ved at pålægge multinationale selskaber at offentliggøre, hvor meget de betaler i skat i EU (offentlige land for land-rapporter). Kommissionen opfordrer således Europa-Parlamentet og Rådet at udvise beslutsomhed i forbindelse med dette vigtige forslag for dermed at fremme en hurtig vedtagelse. Der er dog stadig en række udfordringer. Navnlig lægger den hurtige transformation af den globale økonomi som følge af digitaliseringen nyt pres på selskabsbeskatningen på EU-plan og internationalt. Nye forretningsmodeller bør støtte iværksætteri og samtidig sikre lige vilkår på markedet. Det bør på alle beslutningsniveauer sikres, at lovgrundlaget er enkelt og støtter iværksætteri, især små og mellemstore virksomheder. Dette er ikke ensbetydende med protektionisme, deregulering eller kapløb mod bunden, men derimod intelligent regulering, jf. Kommissionens oplæg om styring af globaliseringen fremlagt i maj 2017. Regeringerne skal sikre, at skattepolitikken fortsat er relevant i lyset af digitaliseringen og de nye forretningsmodeller, og at virksomhederne betaler deres skat der, hvor deres økonomiske aktivitet foregår. De forslag, som Kommissionen fremlægger i dag, er en balanceret og proportionel løsning på disse udfordringer. 2. Selskabsbeskatningen skal tilpasses det 21. århundrede: kommende udfordringer 2.1 Forældede selskabsskatteregler Virksomheder, der udøver digitale aktiviteter, skal, ligesom alle andre virksomheder, betale deres andel af den skattebyrde, der er nødvendig for at kunne finansiere de offentlige ydelser, som de er afhængige af. Dette sker dog ikke i dag. Virksomheder, der er væsentlig digitalt til stede i en medlemsstat, kan drage fordel af medlemsstatens offentlige ydelser og markedsinfrastruktur, som f.eks. retsvæsenet og gode telekommunikations- og internetforbindelser, men betaler kun skat i medlemsstaten, hvis de også er væsentlig fysisk til stede. Virksomheder, der overvejende udøver digitale aktiviteter, har et begrænset behov for at være fysisk tilstede, når de driver forretning udenlands: Kun 50 % af de multinationale digitale selskabers tilknyttede selskaber har base i udlandet sammenlignet med 80 % for de traditionelle multinationale selskaber . Det er et internationalt anerkendt princip, at overskud bør beskattes der, hvor værdien skabes . De gældende internationale skatteregler blev imidlertid lavet med henblik på traditionelle, fysiske virksomheder. De tager således i vidt omfang udgangspunkt i virksomheders fysiske tilstedeværelse og tager ikke højde for forretningsmodeller, der primært bygger på immaterielle aktiver, data og viden. De tager ikke højde for forretningsmodeller, der indebærer, at virksomheder kan levere digitale tjenester i et land uden at være fysisk til stede der. De gældende regler anerkender heller ikke de nye måder, hvorpå der skabes profit i den digitale verden. F.eks. er de ikke gode nok til at tage højde for den værdi, der skabes gennem immaterielle aktiver såsom patenter og algoritmer, som nemt kan flyttes til skattejurisdiktioner med lav eller slet ingen skat. Desuden anerkender de ikke brugernes rolle i forbindelse med værdiskabelse for digitale virksomheder, dvs. at brugerne leverer data og indhold eller fungerer som byggeklodser i de netværk, der er centrale for mange digitale forretningsmodeller. Alt dette betyder, at der ikke længere er en sammenkobling mellem det sted, hvor værdien skabes, og det sted, hvor der betales skat.

Virksomheder med digitale forretningsmodeller betaler derfor mindre end halvdelen af den skatteprocent, som virksomheder med traditionelle forretningsmodeller betaler, dvs. en effektiv gennemsnitlig skatteprocent på 9,5 % sammenlignet med 23,2 % . Dette skyldes dels et forældet skattesystem, dels at regeringerne har indbygget incitamenter til fordel for digitale virksomheder med henblik på at understøtte væksten i denne fremtidsorienterede sektor. Ved hjælp af aggressive skatteplanlægningsstrategier kan skattebyrden i visse tilfælde endda bringes endnu længere ned. Dette skaber et system i ubalance, der er til ulempe for de traditionelle virksomheder. Det skaber også ubalance mellem de rent nationale digitale virksomheder og de, der er aktive på tværs af forskellige jurisdiktioner. Og det sætter spørgsmålstegn ved bæredygtigheden af medlemsstaternes skattegrundlag og betyder, at vi risikerer, at andre virksomheder og skatteborgerne som følge heraf bærer en større del af skattebyrden på bekostning af social retfærdighed. De problemer, der opstår som følge af disse forældede skatteregler er bredt anerkendt af offentligheden og virksomhederne. I forbindelse med Kommissionens seneste høring svarede næsten en tredjedel af respondenterne, at de er enige i, at de gældende internationale skatteregler giver digitale virksomheder mulighed for at drage fordel af visse gunstige skatteordninger og reducere deres skattebidrag. I alt 82 % af respondenterne mente, at der bør gøres noget ved de gældende skatteregler for så vidt angår den digitale økonomi . 2.2 Der er brug for en international løsning Den digitale økonomi er grænseoverskridende, og det internationale samfund anerkender i stigende grad, at der er brug for ny skattelovgivning, der er i trit med de digitale forretningsmodeller. Kommissionen tror fuldt og fast på, at løsningen i sidste ende skal være af global karakter. Dette er i overensstemmelse med behovet for bedre at kunne tøjle globaliseringen ved hjælp af passende global styring og globale regler. Kommissionen arbejder tæt sammen med Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) om at støtte udviklingen af en international løsning. Fremskridt på internationalt niveau er imidlertid en udfordring, fordi problemet i sagens natur er meget komplekst, og fordi der skal tages hånd om en lang række spørgsmål. Parallelt med de internationale drøftelser og som opfølgning på sin meddelelse fra september foreslår Kommissionen derfor nu en række løsninger på EU-plan. De vil skabe yderligere fremdrift for de internationale drøftelser, idet de giver et klart eksempel på, hvordan de principper, der drøftes på internationalt plan kan omdannes til en moderne, retfærdig og effektiv selskabsskatteramme, der er tilpasset den digitale æra. Ved at være de første til at foreslå en samlet plan til løsning af problemerne og afbødning af de umiddelbare risici, vil EU og dens medlemsstater være på forkant med udviklingen af en global løsning. 3. Bæredygtig beskatning i den digitale tidsalder: en samlet løsning indlejret i selskabsskattesystemet EU's digitale indre marked kræver moderne og stabile skatteregler, der er i trit med de nye digitale forretningsmodeller. Disse bør stimulere innovation ved at skabe et stabilt investeringsmiljø for virksomhederne. De skal også give alle aktører mulighed for at udnytte de nye markedsdynamikker på retfærdige og afbalancerede vilkår. Skattereglerne skal sikre skattemæssig vished for erhvervsinvesteringer og forhindre konkurrenceforvridning, og at der opstår nye smuthuller på det indre marked. De bør desuden sikre medlemsstaterne bæredygtige skatteindtægter. Derfor foreslår Kommissionen en samlet løsning på spørgsmålet om beskatning af den digitale økonomi. Denne løsning omfatter tre hovedelementer. 3.1 Et nyt direktiv om selskabsbeskatning relateret til væsentlig digital tilstedeværelse Det første element i den samlede løsning er et direktiv om regler for selskabsbeskatning relateret til væsentlig digital tilstedeværelse. Direktivet foreslår en løsning indlejret i den eksisterende selskabsskatteordning, der skal give svar på spørgsmålene om, "hvor der skal beskattes" og "hvordan der skal beskattes" i forbindelse med den digitale økonomi.

I henhold til det foreslåede direktiv vil virksomheder skulle betale skat i medlemsstater, hvor de er væsentligt digitalt til stede, også selv om de ikke er fysisk til stede i medlemsstaten. Denne tilstedeværelse vil skulle fastslås ud fra de indtægter fra leveringen af digitale tjenester, antallet af onlinebrugere eller antallet af indgåede forretningskontrakter vedrørende digitale tjenester. Tærsklerne herfor vil sikre, at der tages højde for væsentlige niveauer af digital aktivitet, når det vurderes, hvor en virksomhed skal beskattes, og samtidig forhindre uforholdsmæssige byrder for små og mellemstore virksomheder. Direktivet omfatter også nye regler for fordelingen af overskud til digitale virksomheder. Det foreslås at bygge på de gældende principper for interne afregningspriser, og det fastsættes gennem brug af kriterier som f.eks. data og brugere, at henførsel af overskud til en digital virksomhed bør afspejle de særlige måder, hvorpå digitale aktiviteter fører til værdiskabelse. 3.2 Indarbejdning af principperne i FKSSG-forslaget Det andet vigtige element i den samlede løsning, som Kommissionen foreslår, er at indarbejde bestemmelserne i det foreslåede direktiv i forslagene om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (FKSSG). Kommissionen er parat til at samarbejde med medlemsstaterne om at undersøge, hvordan dette kan gøres. De ændringsforslag, som Europa-Parlamentet har fremsat i sine rapporter om det fælles selskabsskattegrundlag og det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag er et godt udgangspunkt for det fortsatte arbejde hermed . Sammen med ændringerne af FKSSG-forslaget vil det nye direktiv om digital tilstedeværelse sikre, at både medlemsstaternes selskabsskatteordninger og det foreslåede FKSSG på EU-plan indeholder regler, der tager hånd om udfordringerne ved beskatning af den digitale økonomi. 3.3 Løsningen gøres global Løsninger, der foreslås på EU-plan, bør også tage højde for den globale dimension. Forslagene er således Kommissionens bidrag til udformningen af den konsensusbaserede løsning, som OECD har til hensigt at nå frem til inden 2020. De giver et eksempel på, hvordan de principper, der drøftes på internationalt plan, kan gennemføres i praksis. EU's løsningsmodel bør så vidt muligt udbredes til relationer med tredjelande for at sikre lige vilkår mellem EU-virksomheder og udenlandske virksomheder. Dette bør ske via medlemsstaternes dobbeltbeskatningsoverenskomster. Derfor fremsætter Kommissionen også sammen med det foreslåede direktiv en henstilling til medlemsstaterne om at tilpasse deres dobbeltbeskatningsoverenskomster indgået med jurisdiktioner uden for EU i overensstemmelse med det foreslåede direktiv. Kommissionen står klar til at bistå medlemsstaterne med en fælles tilgang til forhandlingerne om ændring af dobbeltbeskatningsoverenskomster indgået med jurisdiktioner uden for EU. Kommissionen er parat til at hjælpe Rådet med at udpege de jurisdiktioner, som det bør prioriteres at forhandle med, og såfremt Rådet beslutter det, til at føre sonderende drøftelser med jurisdiktioner uden for EU om, hvordan man kan nå til enighed om en ændring af deres dobbeltbeskatningsoverenskomster med medlemsstaterne. Dette vil forhindre, at der anvendes mange forskellige tilgange, som risikerer at underminere de lige vilkår og skabe nye smuthuller i skattesystemet.



Elementerne i retfærdig beskatning af den digitale økonomi