19.2. 87 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 41 /5 
II 
(Forberedende retsakter) 
KOMMISSIONEN 
Forslag til Rådets afgørelse om revision for 1987 af det forskningsprogram for 1984-1987, der 
skal gennemføres af Det fælles Forskningscenter for Det europæiske Atomenergifællesskab og 
Det europæiske økonomiske Fællesskab 
KOM(86) 416 endelig udg. 
(Forelagt Rådet af Kommissionen den 1. august 1986) 
(87/C 41/05) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — 
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det euro­
pæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 7 og 8, 
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det euro­
pæiske økonomiske Fællesskab, særlig artikel 235 ('), 
under henvisning til Kommissionens forslag, hvis nu­
kleare aktioner har været til høring i Det videnskabelige 
og tekniske Udvalg, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, 
under henvisning til udtalelse fra Det økonomiske og so­
ciale Udvalg, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Inden for rammerne af den fælles videnskabs- og tekno­
logipolitik er det flerårige forskningsprogram et af de 
vigtigste midler, hvormed Det europæiske Atomenergi­
fællesskab kan bidrage til kerneenergiens udvikling og 
sikkerhed og til erhvervelse og udbredelse af viden på 
kerneenergiområdet; 
ifølge artikel 2 i traktaten om oprettelse af Det euro­
pæiske økonomiske Fællesskab har Fællesskabet bl.a. til 
opgave at fremme en harmonisk udvikling af den økono­
miske virksomhed i Fællesskabet som helhed, en varig og 
afbalanceret ekspansion og en øget stabilitet; Fællesska­
bets virksomhed med henblik på at nå disse mål beskri­
ves nærmere i traktatens artikel 3; 
(') Med ikrafttræden af den fælles europæiske akt er. det juri­
diske grundlag »årtikel 235« erstattet af den nye, med den 
nævnte akts indførte artikel 130 Q, stk- 1, i EØF-traktaten. de ikke-nukleare aktioner i denne afgørelse anses for 
nødvendige for at nå de omtalte mål; 
Rådet vedtog den 14. januar 1974 en resolution om 
samordning af den nationale politik og om definition af 
aktioner af fællesskabsinteresse på det videnskabelige og 
teknologiske område (2); 
programmet er udarbejdet i overensstemmelse med 
Rådets resolution af 17. december 1970 om fremgangs­
måden for fastlæggelse af forsknings- og undervisnings­
programmer (5); 
det er af stor betydning, at den fælles strategi på det vi­
denskabelige og tekniske område præciseres og indarbej­
des i flerårige rammeprogrammer for samtlige videnska­
belige og tekniske aktiviteter, der gennemføres eller plan­
lægges gennemført på grundlag af de tre traktater; Rådet 
har i sin resolution af 25. juli 1983 om rammeprogram­
mer for Fællesskabets aktiviteter inden for forskning, ud­
vikling og demonstration og om det første rammepro­
gram for 1984-1987 (4) bekræftet den betydning, dette 
må tillægges; 
Det fælles Forskningscenter (FFC) skal indgå som fast 
led i dette nye rammeprograms aktiviteter, spille en cen­
tral rolle i forskningsstrategien og udføre arbejde af fæl­
les interesse; 
ifølge artikel 3 i Rådets afgørelse 77/488/EØF, Eura-
tom(5), 80/317/EØF, Euratom (6) og 84/1/EØF, Eura-
tom (7) skal programmet revideres i løbet af det tredje år; 
O EFT nr. C 7 af 29. 1. 1974, s. 2. 
C) EFT nr. L 16 af 20. 1. 1971, s. 13. 
(4) EFT nr. C 208 af 4. 8. 1983, s. 1. 
O EFT nr. L 200 af 8. 8. 1977, s. 4. 
(*) EFT nr. L 72 af 18. 3. 1980, s. 11. 
O EFT nr. L 3 af 5. 1. 1984, s. 21. 
Nr.C41/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 19.2.87 
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
Det i bilag A til Rådets afgørelse 84/1/EØF, Euratom af 
22. december 1983 (*) opstillede forskningsprogram for 
1984-1987, senest ændret ved Rådets afgørelse 85/373/ 
Euratom af 25. juli 1985 (2), afløses for 1987 af det revi­
derede program i bilag A. 
Artikel 2 
Da Rådet allerede har vedtaget sine afgørelser i forbin­
delse med budgetbehandlingen, forhøjes de til det revi­derede programs gennemførelse krævede midler for 1987 
med 33 mio ECU til øvrige udgifter. 
Den vejledende fordeling af disse midler til det revide­
rede flerårige program findes i bilag B. 
Artikel 3 
Inden det næste forslag til FFC's flerårige program frem­
sættes, forelægger Kommissionen Rådet og Europa-Par­
lamentet en vurdering af FFC's fremtidige rolle, foreta­
get af en højtstående ekspertgruppe. 
C) EFT nr. L 3 af 5. 1. 1984, s. 21. 
(2) EFT nr. L 210 af 7. 8. 1985, s. 28. 
19.2.87 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr.C41/7 
BILAG A 
DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER 
FORSKNINGSPROGRAM FOR 1987 
(Sidste år i det ved denne afgørelse reviderede fireårige program 1984-1987) 
Det ved afgørelse 84/1/EØF, Euratom af 22. december 1983 og 85/373/Euratom af 25. juli 1985 vedtagne 
program ændres således: 
HANDLINGSPROGRAM FOR FORSKNING VEDRØRENDE INDUSTRIELLE TEKNOLOGIER 
Materialer og strukturer: pålidelighed og standarder 
(Udvidelse af programmet »højtemperaturmaterialer«) 
— højtemperaturstrukturlegeringer, 
— moderne keramikmaterialer, 
— databank for højtemperaturmaterialer og informationscentrum, 
— metoder til vurdering af materialers og strukturers pålidelighed. 
HANDLINGSPROGRAM FOR FISSIONSFORSKNING 
Reaktorsikkerhed 
— pålidelighed og risikovurdering, 
— letvandsreaktorkomponenters og -systemers integritet, 
— undersøgelse af unormal adfærd i systemerne til køling af kernen i letvandsreaktorer, 
— reaktorindeslutning, 
— source term, 
— modellering af uheld i hurtige formeringsreaktorer. 
HANDLINGSPROGRAM FOR FORSKNING VEDRØRENDE IKKE-NUKLEAR ENERGI 
Referencemetoder for ikke-nukleare energisystemer 
(Disse programmer træder i stedet for programmerne »metoder til afprøvning af solenergisystemer« og 
»energistyring i boliger«.) 
— fotoelektriske systemer, 
— forureningsfri energisystemer. 
HANDLINGSPROGRAM FOR MILJØFORSKNING 
Miljøbeskyttelse 
— kemikalier i miljøet, 
— luftforurening, 
— vandkvalitet, 
— kemikalieaffald. 
Anvendelse af teledetektionsteknikker 
— overvågning og forvaltning af jord, 
— beskyttelse af havene, 
— landbrug. 
Strålingsvurdering og strålingskontrol 
De øvrige programmer forbliver uændret. 
En ny fordeling af midlerne på de enkelte programmer findes i bilag B. 
Nr. C 41/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 2. 87 
BILAG B 
FFCS REVIDEREDE PROGRAM FOR 1984-1987 
Vejledende fordeling af midlerne 
(Bevillinger i mio ECU) 
Program 
Industrielle teknologier 
— nukleare målinger og referencematerialer 
— materialer og strukturer: pålidelighed og 
standarder (højtemperaturmaterialer) 
lait 
Fusion 
— Fusionsteknologi og fusionssikkerhed 
lait 
Fission 
— reaktorsikkerhed 
— forvaltning af radioaktivt affald 
— sikkerhedskontrol og forvaltning af fissile 
materialer 
— nukleart brændsel og aktinideforskning 
lait 
Ikke-nuklear energi 
— referencemetoder for ikke-nukleare energi­
systemer 
lait 
Miljø 
— miljøbeskyttelse 
— anvendelse af teledetektionsteknikker 
— industriel risiko 
— strålingsvurdering og strålingskontrol 
lait 
De videnskabelige afdelingers virksomhed 
— Drift af HFR-programmer (supplerende 
program) 
lait 
Det samlede program (1984-1987) Vedtaget program 
Afgørelse 
84/1-85/373 
64 
28 
92 
59 
59 
192 
49 
45 
66 
352 
39 
39 
49 
- 29 
21 
99 
59 
59 
700 Inklusive 
budgetafgørel­
ser (') 
71,8 
35,0 
106,8 
65,3 
65,3 
203,2 
53,5 
49,3 
69,8 
375,8 
41,0 
41,0 
56,8 
33,8 
22,1 
1,7 
114,4 
62,1 
62,1 
765,4 Tillægs­
bevillinger 
1987 
2,7 
2,3 
5,0 
3,5 
3,5 
5,3 
3,2 
2,6 
4,0 
15,1 
1,0 
1,0 
1,7 
0,6 
0,1 
0,7 
3,1 
5,1 
5,1 
32,8 Revideret 
program 
74,5 
37,3 
111,8 
68,8 
68,8 
208,5 
56,7 
51,9 
73,8 
390,9 
42,0 
42,0 
58,5 
34,4 
22,2 
2,4 
117,5 
67,2 
67,2 
798,2 
(') Samt de i den foreliggende programrevision foreslåede personaleændringer. 
19.2.87 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr.C41/9 
BILAG 1 
OVERGANGSPROGRAMMETS TEKNISKE INDHOLD 
I dette bilag beskrives, hvorledes Det fælles Forskningscenters program skal tilpasses overgangssituationen. 
Den opdeling af aktiviteterne i fem forskningshandlingsprogrammer (Research Action Programmes), som 
blev foretaget i Rådets afgørelse af december 1983, samt programmet for udnyttelse af højfluxreaktoren i 
Petten bibeholdes. 
1. Industrielle teknologier 
Programmerne for nukleare målinger og referencematerialer og for materialer og strukturer vil få tilføjet 
nye hovedlinjer ved udvidelse af aktiviteterne til støtte for fusionsforskning, f.eks. i form af øgede bestræ­
belser på at forberede og fremme standarder (standardforberedende forskning). 
Hvad angår materiale- og strukturforskning vil laboratorierne i Petten og Ispra arbejde nærmere sammen. 
På et senere tidspunkt forventes også bidrag hertil fra forskningsinstituttet Karlsruhe. Efter planerne skal 
metoder til materialeudvikling og materialeundersøgelse, som oprindelig er blevet udviklet med henblik på 
nuklear teknologi, også anvendes på ikke-nukleare materialer. 
Det snævre samarbejde mellem laboratorierne i Geel og Fællesskabets referencebureau vil blive videreført. 
I øvrigt vil man i vid udstrækning følge de forskellige rådgivende organers forslag og ved snævre kontakter 
med industrien på forskellige niveauer bestræbe sig på en sagligt forsvarlig og praktisk relevant gennem­
førelse af programmet. 
1.1. Nukleare referencematerialer og referencemålinger 
Det reviderede program for nukleare referencemålinger skal især dreje sig om følgende arbejder: 
— målinger af standardneutrondata, 
— bestemmelse af neutron-emissionstværsnit til anvendelse i fusionsteknologien (NET), 
— gennemgang af de i en prioritetsliste fra NEA (OECD) beskrevne fissionstekniske neutrondata, som de 
rådgivende organer (rådgivende udvalg for forvaltning og koordinering, bedømmelsesudvalg) gentagne 
gange har forlangt undersøgt. 
Et vigtigt projekt i forbindelse med nuklear metrologi er udvikling af et plastkalorimeter, hvis absorptions­
evne ligner menneskeligt vævs, og som skal benyttes til måling af neutrondoser. 
Forskningsprojektet vedrørende referencematerialer befordrer og fremmer et fællesskabsprogram for må­
ling og vurdering af kerneanalytiske data på europæisk plan. Desuden koncentrerer man sig yderligere om 
den nøjagtige bestemmelse af siliciums atomvægt i forbindelse med et fælles forsøg på at bestemme Avoga-
dros tal på ny. Endelig vil de aktiviteter, som udføres af Fællesskabets referencebureau, få øget støtte. 
LOLERM-projektet (Low-level Radioactivity Reference Material) er midlertidigt blevet indstillet. Under 
indtryk af Tjernobyl-ulykken overvejes det imidlertid på ny at sætte ind på dette område. 
1.2. Materialer og strukturer 
Under dette program videreføres dels det arbejde vedrørende højtemperaturlegeringer og modstandsdygtig 
keramik, som er blevet påbegyndt i Petten, dels skal der i Ispra udvikles metoder, hvormed udvalgte mate­
rialers egnethed og levetid i forbindelse med særlige tekniske formål kan afprøves. 
Der tilstræbes snævre kontakter til nationale og internationale forskningsinstitutter og til industrien for at 
sikre den bedst mulige udnyttelse af midlerne. Samtidig skal industrielle teknologier fremmes og industriens 
konkurrenceevne bistås. 
Nr. C 41/10 De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 2. 87 
Højtemperaturstrukturlegeringer udsættes under deres anvendelse for den samlede virkning af kemiske 
(korrosive), mekaniske og termiske kræfter. Undersøgelserne, som især finder sted i Petten, skal skabe øget 
forståelse af disse legeringers adfærd og de beskadigelsesmekanismer, de er udsat for ved industriel anven­
delse. Med øget viden og ved hjælp af egnede analytiske modeller kan der opstilles en liste over egenska­
ber, der kan tjene som grundlag for valg af komponentmaterialer i forbindelse med konstruktion af anlæg 
og gøre det muligt at forudsige deres levetid og pålidelighed. Dette projekt bidrager især til den petrokemi­
ske og den energiproducerende industri. 
En lignende målsætning gælder for projekterne vedrørende avanceret strukturkeramik. Her tager udviklin­
gen imidlertid sigte på nye fremstillingsteknikker. 
De metoder, der er blevet udviklet i Karlsruhe med henblik på nuklearkeramik, vil også blive benyttet til 
materialekarakterisering og til undersøgelse af mekaniske og termodynamiske egenskaber samt transport­
egenskaber. 
Begge projekter, både det for højtemperaturlegeringer og det for modstandsdygtig keramik, vil blive 
gennemført ved multilateralt, internationalt samarbejde i form af aktioner som COST (legeringer), IEA 
(keramik), BRITE, EURAM, VAMAS og EUREKA (begge områder). 
Et tredje projekt beskæftiger sig med indsamling, vurdering og formidling af data vedrørende højtempera­
turmaterialer. Databanken vil fortsætte sit arbejde med henblik herpå, og den vil blive gjort tilgængelig for 
interesserede fra alle Fællesskabets medlemsstater. Også informationscentret for højtemperaturmaterialer 
kan yde bistand, når det gælder oplysninger på europæisk plan. 
Overgangsprogrammet omfatter følgende: 
— indsamling, vurdering og formidling af materialedata til brug ved ingeniøropgaver, ved udvikling af 
standarder og i forbindelse med anvendelse af avancerede materialer, 
— oprettelse af et forum til formidling af viden og udveksling af erfaringer vedrørende højtemperatur­
materialer i Europa og til fremme af fællesskabsaktioner, 
— undersøgelser af industriens behov for normer og standarder vedrørende avancerede og nyudviklede 
materialer. 
Forskningsinstituttet Ispras bidrag til programmet for materialer og strukturer vil i den øjeblikkelige pro­
gramsituation koncentrere sig om to aktiviteter: udvikling af metoder til vurdering af pålidelighed hos 
komponenter og materialer, der skal benyttes i anlæg, og konstruktion af et fællesskabsanlæg (reaktions-
væg), hvorved store, komplekse, strukturelle og mekaniske systemer skal afprøves under betydelige statiske 
og dynamiske belastninger, med det formål at forbedre konstruktionsprincipper og opførelsessystemer. 
Pålidelighedsundersøgelserne gælder først og fremmest stålstrukturer, som benyttes i den kemiske, den 
petrokemiske og den energiproducerende industri. 
Der foretages følgende: 
— udvikling af nondestruktive afprøvningsmetoder med henblik på fejlkarakterisering, 
— udvikling af beregningsmodeller, hvormed der kan opstilles prognoser over en maskindels eller anlægs-
komponents forventede levetid under bestemte belastninger. 
Forslag til standardprocedurer udarbejdes dels ved at sammenligne forskellige metoder (akustisk emission, 
laserholografi, ultralyd- og varmeteknikker og moderne metoder til undersøgelser af mikrostruktur og af­
prøvning af fysiske egenskaber) og vurdere deres anvendelighed, dels ved at sammenligne de metoder, de 
forskellige laboratorier har benyttet, og sammenligne de resultater, man har opnået med de samme teknik­
ker (Benchmark Exercises). 
En rundspørgeaktion, som er blevet udført i samarbejde med de nationale laboratorier, industrien og 
forskningsprogrammer som BRITE, EURAM og VAMA, og som skulle klarlægge behovet for metoder til 
karakterisering af nye materialer til avancerede teknologier (f.eks. luftfart) og vurdering af deres pålidelig­
hed, vil blive afsluttet og bedømt i 1987. Ved hjælp af undersøgelsesresultaterne vil man kunne fremskaffe 
det nødvendige måleapparatur eller eventuelt foretage ombygning af forhåndenværende anlæg. 
19.2.87 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 41/11 
Samtidig med planlægningsarbejdet vedrørende en reaktionsvæg foretages der udvælgelse og prioritering af 
forskningsprojekterne. De nærmere undersøgelser i forbindelse med dette anlæg udføres i snævert samar­
bejde med nationale eksperter, således at der bliver tale om opførelse af et virkeligt fællesskabsanlæg. 
Forskningsinstitutterne Ispras og Pettens bidrag til programmet for materialer og strukturer drejer sig først 
og fremmest om videnskabelige og tekniske metoder, som de nationale og internationale organer kan be­
nytte i forbindelse med opstilling af forskrifter og normer og fastlæggelse af standarder for vurdering af 
industriprodukters anvendelsesmuligheder og sikkerhed. Dette standardforberedende arbejde betragtes i 
dag almindeligvis som afgørende for standardiseringsprocedurens hastighed. Således ydes der f.eks. i for­
bindelse med forskningen i rørelementers mekaniske adfærd et betydeligt bidrag til et BRITE-projekt, som 
drejer sig om forbedring af B.S.- og DIN-standarderne samt andre standarder, der svarer hertil. 
2. Termonuklear fusion 
FFC Ispra vil som hidtil bidrage til det europæiske program for fusionsforskning, men i højere grad betone 
sikkerhedsproblemer, hvad der især kommer til udtryk ved den store vægt, man i Ispra lægger på opførelse 
og indretning af et tritiumlaboratorium. 
Hvad angår undersøgelserne med henblik på reaktorudvikling, vil FFC's forskere fortsat bistå NET-holdet 
i Garching med konstruktion af mekaniske byggeelementer, fjernbetjeningsanordning, formeringskappe og 
komponenter, som kommer i berøring med plasmaet. 
Forsøgene vedrørende formeringskappeteknologi vil ligesom i de foregående år koncentrere sig om fuld­
stændiggørelse af databanken for 17Li83Pb, og i denne forbindelse betragtes den tritiumdrevne formerings-
reaktor som reference for NET-undersøgelserne. Problemer som tritiumgenvinding og formeringsmateria­
lets kompatibilitet med stål behandles både i Ispra og Petten (laboratorieforsøg og bestrålingsforsøg i reak­
toren). 
Undersøgelserne vedrørende strukturmaterialer vil især beskæftige sig med måling af de mekaniske 
egenskaber hos Mn-Cr-stål under bestråling, idet bestrålingen ligesom i det foregående år foretages i 
Mc-40-cyklotroner i Ispra og højfluxreaktoren i Petten. Et særligt anlæg i Ispra til undersøgelse af termisk 
udmattelse hos paneler, der skal benyttes til den første væg i NET, står netop over for at skulle tages i 
brug. 
Risikoundersøgelserne beskæftiger sig bl.a. med vurdering af sandsynligheden for, at der opstår uheld i 
forbindelse med tab af kølemiddel i den første væg og formeringskappen, med simulering af plasmagen­
nembrud og undersøgelser af vekselvirkningen mellem formeringsmaterialet (17Li83Pb) og vand. Der er til 
disse eksperimenter anskaffet en ny elektronkanon og indrettet et stort forsøgsanlæg, som tages i brug i 
slutningen af 1986. Forskningen vedrørende tritiumdiffusion i atmosfæren vil blive fortsat. 
Arbejdet med tritiumlaboratoriet vil i samarbejde med kontrahenter fra den europæiske industri blive kon­
centreret om detaljerede konstruktioner. Desuden vil de oplysninger, som skal forelægges de italienske 
sikkerhedsmyndigheder for at opnå driftstilladelse, blive skaffet til veje, således at byggeriet kan påbegyn­
des inden udgangen af 1987. Som forberedelse til det arbejde, der skal udføres på laboratoriet, vil der blive 
foretaget simuleringsforsøg med brint og deuterium, og metoderne til genvinding af tritium vil blive afprø­
vet. 
3. Fissionssikkerhed 
Inden for reaktorsikkerhedsforskning må prioriteterne gennemgås på ny på baggrund af Tjernobyl-ulykken 
og eventuelt lægges om, dog uden at man herved foregriber resultaterne af en detaljeret analyse, som skal 
udføres senere. Det må forudses, at der vil blive lagt større vægt på problematikken omkring alvorlige 
kernesmeltningsulykker og begrænsningen af deres følger. Desuden vil bestræbelserne på at udvikle meto­
der til probabilistisk risikovurdering blive øget. FFC's opgave med at indsamle og bedømme oplysninger om 
reaktoruheld får så meget større betydning i denne sammenhæng. 
På den anden side vil arbejdet vedrørende natrium-termohydraulik til hurtige formeringsreaktorer blive 
afsluttet inden for en overskuelig fremtid. 
Forskningen i det nukleare brændselskredsløbs sikkerhed vil blive videreført i fuldt, til dels endog øget 
omfang, det gælder dog ikke undersøgelserne vedrørende oplagring af nukleart affald under havbunden. 
Forskningen i forvaltning af radioaktivt affald vil blive koncentreret på det for nyligt færdiggjorte PETRA-
forsøgsanlæg, som skal udnyttes i samarbejde med de nationale laboratorier. Til arbejdet på forbedring af 
kontrollen med fissile materialer vil der blive indrettet et nyt PERLA-anlæg i Ispra. 
Nr. C 41/12 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 19.2.87 
3.1. Reaktorsikkerhed 
Programmet  omfatter  følgende  seks  aktiviteter: 
— pålidelighed  og risikovurdering, 
— letvandsreaktorkomponenters  og -systemers  integritet, 
— undersøgelse  af unormal  adfærd  i systemerne  til køling  af kernen  i ledvandsreaktorer, 
— reaktorindeslutning, 
— source  term, 
— modellering  af uheld  i hurtigreaktorer. 
Overgangsprogrammet  indeholder  bl.a.  følgende  vigtige  elementer: 
I forbindelse  med  undersøgelserne  vedrørende  pålidelighed  og risikovurdering  vil hovedvægten  blive  lagt  på 
en, systematisk  analyse  af de oplysninger  om ulykkestilfælde,  som  allerede  forefindes  i AORS  (ERDS) 
databanken.  I samarbejde  med  internationale  organer  vil der  i 1987  blive  udarbejdet  retningslinjer  for, 
hvorledes  metoderne  for probabilistisk  risikoanalyse  skal  anvendes  på europæiske  kraftværker.  Til støtte  for 
denne  aktion  vil en række  arbejdsgrupper  som  fællesskabsforsøg  (Benchmark  Exercise)  analysere  et alvor-
ligt ulykkestilfælde. 
Arbejdet  på vurdering  af komponenters  levetid  i letvandsreaktorers  primærsystem  vil blive  videreført,  når 
komponentsikkerhedens  betydning  for forebyggelse  af ulykker  er blevet  nærmere  klarlagt. 
Resultaterne  af LOBI-testprogrammet  til undersøgelse  af følgerne  af fejl i letvandsreaktorers  kølesystemer 
vil blive  sammenlignet  med  prognoser  på grundlag  af beregningsmodeller,  som  er blevet  udviklet  med  hen-
blik på store  systemer,  der udsættes  for tab af kølemiddel  og for særlige,  forbigående  påvirkninger. 
Under  Ispras  ledelse  vil der i 1987  som  forskningsaktion  med  omkostningsdeling  blive  udført  nye undersø-
gelser  vedrørende  source  term-problemet.  Med  henblik  på udnyttelse  af resultaterne  skal  den  hertil  afsete 
del af Ispras  personale  udvides  som  led i forberedelserne  til et integreret  testprogram,  der iværksættes  efter 
forslag  fra en af medlemsstaterne. 
Programmet  for undersøgelserne  af austenitisk  stål vil blive  afsluttet  i 1987,  og i stedet  vil man  forberede  et 
program  for beton  som  reaktorindeslutningsmateriale.  Dette  sker  som  led i et projekt  for forskning  i reåk-
torindeslutning,  der skal  udføres  i nøje  samarbejde  med  medlemsstaternes  organer. 
Sikkerhedsanalysen  vedrørende  hurtige  formeringsreaktorer  koncentrerer  sig om alvorlige  ulykkestilfælde, 
og både  lokale  og fuldstændige  ødelæggelser  af reaktorkernen  tages  i betragtning. 
Projekterne  FARO  og PAHR  (bestrålingsforsøg  i reaktoren)  videreføres  i 1987  som  oprindeligt  planlagt. 
Arbejdet  på at udvikle  et europæisk  regelsæt  for adfærd  i forbindelse  med  ulykker  (EAC)  vil blive  færdig-
gjort,  og der vil blive  lagt  større  vægt  på analyse  af lokale  (Sub-assembly)  uheld. 
Testprogrammet  for natrium  som  kølemiddel  vil ligesom  arbejdet  vedrørende  den  natriumafkølede  hurtige 
formeringsreaktors  materialeegenskaber  blive  afsluttet.  Undersøgelsen  med  henblik  på vurdering  af et ryste-
bord  blev  færdiggjort  allerede  i 1986.  I overgangsåret  vil man  direkte  overveje,  hvorledes  man  ved  at 
indskrænke  forskningen  i adfærdsregler  for store  kølemiddelsystemer  kan  øge  det analytiske  arbejde  ved 
FFC.  Alt arbejde  udføres  i snævert  samarbejde  med  alle  nationale  forskningsinstitutter,  forskningsanlæg  og 
standardiseringsorganer,  som  kan  have  nytte  af de opnåede  resultater.  Videreførelsen  af de aktiviteter  med 
omkostningsdeling,  som  blev  påbegyndt  i 1985,  betyder,  at også  samarbejdet  med  industrien  øges. 
3.2. Forvaltning  af radioaktivt  affald 
Projektets  hidtidige  struktur  bibeholdes  også  i 1987:  til emnekredsen  affaldsforvaltning  og brændselskreds-
løb hører  foruden  radiokemiske  studier  og aktinidemålinger  også  indretning  af PETRA-anlægget. 
Sikkerhedsaspekterne  i forbindelse  med  oplagring  af radioaktivt  affald  i geologiske  kontinentalformationer 
vil blive  efterprøvet  ligesom  mulighederne  for anbringelse  i dybhavssedimenter. 
I 1987  forberedes  overgangen  til et nyt program,  hvori  problemerne  i forbindelse  med  karakterisering  og 
kvalitetskontrol  vil få øget  behandling. 
PETRA-anlæggets  »kolde«  drift  vil blive  påbegyndt  i løbet  af 1987.  Den  nukleare  testfase  vil i tilslutning 
hertil  udløbe  inden  årets  udgang.  En brugergruppe,  som  er blevet  dannet  på foranledning  af de pågældende 
rådgivende  udvalg  for forvaltning  og koordinering,  vil planlægge  de forsøg,  der skal  udføres,  og fremme 
informationsudvekslingen  mellem  de interesserede  parter.  FFC  Karlsruhe  vil i højere  grad  deltage  i pro-
grammet  og yde sit bidrag  til affaldskarakterisering  og kvalitetskontrol. 
19.2.87 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 41/13 
Deltagelsen i projektet for oplagring af affald i dybhavssedimenter, som koordineres af NEA under 
OECD, vil blive indskrænket og helt ophøre i 1988. 
3.3. Sikkerhedskontrol og forvaltning af fissile materialer 
Programmet vil fortsat udvikle metoder og anlæg til undersøgelse af fissile materialer og beskæftige sig 
med indeslutning og overvågning af dem på kernetekniske anlæg, hvor behandlingen, formidlingen og 
udnyttelsen af data vedrørende sikkerhedskontrol kan forbedres, og hvor man kan foretage undersøgelser 
af ensartede metoder til kontrol med fissile materialers vej gennem brændselskredsløbets forskellige stadier. 
Indretningen af justér- og uddannelseslaboratoriet PERLA i Ispra, som skal være færdig i 1987, vil få 
forrang. Der vil også blive lagt vægt på arbejdet med systematisk udvikling af integrerede indeslutnings- og 
overvågningssystemer til kernematerialelagre. Endelig vil der blive ofret særlig opmærksomhed på udviklin­
gen af databaser til registrering af fissile materialer og udnyttelse af dem ved hjælp af intelligente beslut­
ningssystemer. 
3.4. Nukleart brændsel og aktinideforskning 
Væsentlige dele af dette program, som udføres af FFC Karlsruhe, og som indeholder bidrag til brændsels-
udviklingen, til aktinidekredsløbets sikkerhed og til aktinidegrundforskningen, vil blive videreført, dog er 
der planlagt en vis vægtforskydning med henblik på overgangen til næste flerårige program: 
I forbindelse med undersøgelserne af reaktormaterialers adfærd ved høje temperaturer vil der blive lagt 
større vægt på problematikken omkring »Post Accident Heat Removal« (PAHR). Aerosolundersøgelserne, 
der hidtil har været begrænset til aktive partikler, skal udvides til andre nukleare og ikke-nukleare svæve­
stoffer, som f.eks. rengøringsaerosoler. Med hensyn til brændselsudviklingen anbefaler ekspertgrupperne, at 
adfærd hos brændsel til hurtige formeringsreaktorer inddrages i det midlertidige program, og at særlige 
brændselsproblemer, som opstår i forbindelse med recirkulering af plutonium i letvandsreaktorer, skal un­
dersøges nærmere. På grundlag af mange års erfaringer med nukleare brændselsundersøgelser vil man ved 
hjælp af prospektive undersøgelser afprøve mulighederne for benyttelse af laser til materialebearbejdning 
og til fremstilling af rene materialeprøver (isotoper), der skal anvendes som kalibreringsstoffer i forbindelse 
med grundforskning i aktinider (og evt. med henblik på nuklear medicin). 
Som nævnt i punkt 1.2 og 2.2 vil FFC Karlsruhe for fremtiden i højere grad deltage i programmet for 
materialeforskning og programmet for bortskaffelse af nukleart affald. 
4. Ikke-nuklear energi 
Dette program bliver lagt fuldstændig om: projekternes energistyring i boliger og afprøvning af solenergi-
systemer afløses af et projekt for udvikling og afprøvning af referencemetoder til ikke-nuklear energi, 
således at også FFC's forpligtelse til at bidrage til udviklingen af normer og standarder tilgodeses. 
Det nye program omfatter to aktiviteter: 
Den første drejer sig fortsat om udvikling og afprøvning af testmetoder til fotoelektriske konvertere inden 
for »European Solar Testing Station«, og her træder karakteriseringen af avancerede fotoelektriske materi­
aler (amorphes silizium) i forgrunden. Det andet projekt, som gælder miljøvenlige varmeenergisystemer, 
beskæftiger sig med undersøgelse af aktive og passive solenergisystemer og vil blive koordineret med natio­
nale aktiviteter. 
5. Miljøforskning 
Programmet drejer sig ligesom tidligere om miljøbeskyttelse, udvikling og anvendelse af teledetektion, kon­
statering af industriel risiko og problemer i forbindelse med strålingsbeskyttelse. I 1987 skal driften af den 
offentligt tilgængelige ECDIN databank vedrørende potentielt miljøskadelige kemikalier overlades de 
kompetente tjenestegrene i Kommissionen, medens FFC fortsat skal tage sig af vedligeholdelsen af den 
videnskabelige databestand. 
5.1. Miljøbeskyttelse 
I forhold til det oprindelige program er de vigtigste ændringer med henblik på 1987, at der indføres en 
aktivitet vedrørende kemisk affald, og at bestræbelserne på ved hjælp af en model at få et fuldstændigt 
overblik over miljøforureningens virkninger på mennesker og økosystem forøges. 
På baggrund af erfaringerne fra de første tre programår foreslås det at opdele de løbende forskningsaktivi­
teter i fire kategorier: »miljøkemikalier«, »luftforurening«, »vandkvalitet« og »kemikalieaffald«. Det sidste 
projekt knytter sig til de aktiviteter, der tidligere blev udført inden for programmet »industriel risiko«. 
Nr. C 41/14 De Europæiske Fællesskabers Tidende 19.2. 87 
Kemikalier i miljøet og de dermed forbundne risikomuligheder beskrives og vurderes i ECDIN (Environ-
mental Chemicals Data Information Network). Disse data er offentligt tilgængelige (inklusive de i liste I og 
II i bilaget til direktiv 76/464/EØF nævnte familier og grupper af stoffer). 
Luftforureningen i lukkede rum og dens virkning på mennesker får større betydning som forskningsprojekt 
og vil blive undersøgt inden for rammerne af en COST-aktion under FFC's ledelse. Arbejdet vedrørende 
spormetaller og deres sundhedsmæssige følger vil blive videreført. 
Blandt de skadelige stoffer i atmosfæren står den sure nedbør i forgrunden som forskningsområde, mens 
man i forbindelse med undersøgelsen af fotokemiske effekter i øget omfang vil beskæftige sig med virknin­
gen på planter. Matematiske modeller skal bidrage til en bedre forståelse af transporten af skadelige stoffer 
i atmosfæren og til problemet omkring massebalancen, og der vil som grundlag blive benyttet data fra 
praktiske måleaktioner, som er blevet finansieret af EF. Der vil i forbindelse hermed blive ydet væsentlige 
bidrag til COST-aktion 611 (luftforurenende stoffers fysisk/kemiske adfærd) og EUREKA-projekt 
EUROTRAC. 
På centrallaboratoriet for luftforurening arbejdes der videre på at konkretisere Rådets afgørelse om græn­
seværdier for svovldioxid og svævestoffer ved hjælp af forslag om harmonisering af de analytiske teknikker. 
Undersøgelserne af vandkvalitet koncentrerer sig om spormetallernes fordeling og deres eventuelle miljø­
skadelige'virkning på vandets økosystemer. 
Et andet forskningsprojekt (hvis udførelse tidligere var knyttet til »forurenende stoffer fra industrien«) 
drejer sig om skadeligt kemikalieaffalds fordeling og eventuelle forandring, om forvaltningen af det og om 
dets virkning på miljøet, således som disse forhold opfattes i Rådets direktiv 78/319/EØF om giftigt og 
farligt affald. 
5.2. Strdlingsmdling og vurdering af strålingsrisiko 
Det drejer sig her om en forberedende undersøgelse med henblik på et mere omfattende programforslag, 
der skal forelægges i 1988, og som på grundlag af Euratom-traktaten (kapitel III) og under indtryk af 
Tjernobyl-katastrofen tager sigte på at skaffe Kommissionen det nødvendige videnskabelige værktøj til 
fremtidige aktioner vedrørende strålingsbeskyttelse eller forbedre det. 
Der er i nærmere enkeltheder planlagt følgende: 
— undersøgelse af mulighederne for at samle alle oplysninger om radionukliders biologiske virksomhed og 
reaktioner i miljøet i en databank; 
— undersøgelse af matematiske modellers evne til at beregne, hvorledes radionuklider, som frigøres fra et 
kerneteknisk anlæg (under normal drift eller ved ulykkestilfælde), fordeler sig over Europa, og til at 
vurdere den kollektive dosis, befolkningen udsættes for som følge heraf; 
— samling og vurdering af måledata fra miljøovervågningen på forskningsinstituttet Ispra som supplering 
til programmet for strålingsbeskyttelse, der er et program med omkostningsdeling. Det nye program 
omfatter undersøgelser med henblik på standardisering af målemetoder til luftprøver og sammenligning 
mellem de resultater, man har opnået i medlemsstaterne. 
5.3. Teledetektion 
I 1987 er der for dette program planlagt en overgang til nye projektstrukturer og projektmål, som er 
fasdagt i det næste flerårige program. 
Det drejer sig her først og fremmest om forundersøgelser med henblik på anvendelse af radaranlæg med 
(kunstigt) forstørret apertur til teledetektion. Der vil blive lagt særlig vægt på vurdering og anvendelse af 
de data, som er blevet indsamlet i forbindelse med AGRISAR-kampagnen i 1986. 
Det igangværende projekt vedrørende transport af havforurening langs kysten vil blive videreført på en 
sådan måde, at der i slutningen af 1987 kan foretages en gennemgribende omlægning af programmet. Der 
skal opstilles en matematisk diffusions- og cirkulationsmodel, hvormed de biofysiske parametre, som skyl­
des havforurening, kan beskrives, og hvormed deres fordeling kan forudsiges. I andet halvår 1987 vil proto­
typen til en laserfluoroscens-detektor, som er blevet udviklet til afsløring og undersøgelse af oliepletter i 
havet, være klar til de første praktiske forsøg. Det skal desuden undersøges, om denne teknik også kan 
benyttes til afsløring og identificering af kemisk forurening for eventuelt at udvide programmet i denne 
retning. 
19.2.87 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 41/15 
Inden for projektet for forskning i fiskebestande vil de igangværende undersøgelser, der koncentrerer sig 
om de typiske opstigningszoner ved Marokkos atlanterhavskyst, blive udvidet med henblik på opstilling af 
et særligt projekt i programmet for 1988-1991. 
Endelig vil den aktionsplan, som generaldirektoratet for landbrug, Eurostat og FFC har udarbejdet i fælles­
skab med henblik på at inddrage teledetektionen i et europæisk informationssystem for landbruget, blive 
iværksat i 1987. De første aktioner, der vil blive udført på kontrakt, drejer sig om udvikling af statistiske 
metoder, hvormed jordens udnyttelse til landbrugsformål kan klarlægges, og om mulighederne for at be­
nytte høstprognoser, der bygger på teledetektionsdata. 
Projektet vedrørende naturkatastrofer, hvis gennemførlighed man for tiden er i færd med at undersøge, vil 
blive indstillet. 
Endvidere vil FFC sammen med de pågældende generaldirektorater i detaljer fastlægge de aktiviteter, hvor­
med en række henstillinger, som en ekspertgruppe har fremsat om navnlig CORINE-programmet og hav­
forureningen, kan omsættes til praksis. Denne.ekspertgruppe, som er blevet nedsat af GDXII og FFC, har 
under ledelse af Roy Gibson foretaget en undersøgelse af udviklingen inden for anvendelse af teledetek-
tionsteknik. 
5.4. Industriel risiko 
FFC's aktioner på dette område udføres i snævert samarbejde med generaldirektoratet for miljø, forbruger­
beskyttelse og nuklear sikkerhed, idet Det fælles Forskningscenter især beskæftiger sig med risikovurdering 
og risikoforebyggelse, da det her kan støtte sig til den sagkundskab, som er blevet udviklet i forbindelse 
. med problemerne omkring reaktorsikkerhed. 
Efter et grundigt forarbejde i 1984 og 1985 skal det nye FFC-program efter samråd med repræsentanter 
for industrien og sikkerhedsmyndighederne behandle to sider af den industrielle sikkerhed: forebyggelse af 
ulykker og begrænsning af skader. 
Arbejdet i forbindelse med forebyggelse af ulykker omfatter modelforsøg med henblik på risikoanalyse, der 
til dels skal udføres i samarbejde med andre .forskergrupper og har til formål at harmonisere de metoder, 
som skal benyttes. I tilknytning hertil skal de forskningsprojekter, der udføres af andre institutioner 
(EuReDatA (') og ESRA (*)) koordineres, og der skal ske en udveksling af data, som er blevet indsamlet i 
forbindelse med forskellige forskningsprojekter. 
Arbejdet i forbindelse med begrænsning af skader koncentrerer sig om forsøgsmæssige og teoretiske under­
søgelser af de såkaldte Runaway-reaktioner, dvs. processer, hvis skadevirkning hurtigt forøges, når de 
kommer ud af kontrol. De planlagte undersøgelser omfatter genetiske og termodynamiske aspekter, udfø­
relse af modelforsøg og undersøgelser af aflastningsystemers effektivitet. 
Projektet vedrørende kemikalieaffald, der hidtil har været tilknyttet programmet for industriel risiko, over­
føres i 1987 til programmet for miljøbeskyttelse, mederis udviklingen af metoder til non-destruktiv materia­
leafprøvning videreføres under programmet for industriteknologier. 
6. Drift af højfluxreaktoren 
Dette program, som supplerer de øvrige, vil i overensstemmelse med de planer, der er blevet aftalt med de 
kompetente tilsynsførende og rådgivende organer, også blive videreført i 1987. 
Efter ombygningerne i 1984-1986 råder man nu over et effektivt, moderne anlæg, som egner sig fortrinligt 
til materialeafprøvning og til intensiv neutronkilde. 
De vigtigste anvendelsesområder er de samme som tidligere: 
— teknologisk orienteret forskning i udvikling af brændstof til fissionsreaktorer og undersøgelse af struk­
turmaterialers adfærd under bestråling, 
O EuReDatA: European Reliability Databank Association. 
(2) ESRA: European Safety and Reliability Association. 
Nr. C 41/16 De Europæiske Fællesskabers Tidende 19.2.87 
— undersøgelse af materialer til fusionsreaktorer, 
— kernefysiske forsøg, 
— anvendelse af neutronstråler i forbindelse med forskning i materialestrukturer, 
— fremstilling af radioisotoper til medicinske, industrielle og videnskabelige formål, 
— aktiveringsanalyser. 
BILAG 2 
Følger for de små og mellemstore virksomheder 
1. Gennemførelsen af det planlagte program for 1987 vil på forskellig måde få direkte og indirekte følger 
for de små og mellemstore virksomheder, dvs. virksomheder med under 100, henholdsvis 500 medarbej­
dere. 
2. De direkte følger giver sig udslag på to måder: 
i) for det første kan de små og mellemstore virksomheder drage nytte af programmets gennemførelse, 
ii) for det andet kan FFC bestille arbejde udført hos de små og mellemstore virksomheder. 
Indirekte har de små og mellemstore virksomheder (foruden andre foretagender, nationale forsknings­
institutter, standardiseringsorganer, osv.) gavn af FFC's forskningsresultater, som offentliggøres i faglit­
teraturen og på offentlige seminarer og konferencer, og som endvidere overlades til de nationale myn­
digheder, der modtager disse oplysninger fra de forskellige sektorers forvaltnings- og rådgivningsorga­
ner i forbindelse med de regelmæssige rapporter om FFC's arbejde og forskningsresultater. 
3. De små og mellemstore virksomheder, som FFC's arbejde kommer til direkte nytte, drager fordel af 
FFC's aktiviteter i forbindelse med indsamling, vurdering og formidling af viden, det gælder således 
databanken vedrørende højtemperaturmaterialer og ECDIN-databanken vedrørende giftige kemiske 
stoffer i Ispra (den vil nu blive drevet af et udenforstående foretagende). 
De små og mellemstore virksomheder benytter FFC's forsøgsanlæg, herunder forsøgsanlægget for Sol­
energi i Ispra, hvad der medfører en videreudvikling af de anvendte metoder. 
Ligesom tidligere vil de små og mellemstore virksomheder også i 1987 arbejde sammen med FFC's 
forskningsinstitutter om at udvikle de instrumenter, der benyttes i de forskellige programmer, og om at 
udarbejde nye metoder, herunder teknologier til informationstransport og informationsbehandling (sik­
kerhedskontrolsystemer, teledetektionsteknikker). 
Nye videnskabelige discipliner til anvendelse af nye programmer er ofte opstået i samarbejde med små 
og mellemstore virksomheder (f.eks. kunstig intelligens), og mange projekter, som udnytter FFC's forsk­
ningsresultater, udføres af små og mellemstore virksomheder. Dette vil også fortsætte i 1987. 
FFC's forskningsresultater har ikke mindst virket stimulerende på oprettelsen af nye, små og mellem­
store virksomheder inden for højteknologi. Især i den seneste tid findes der eksempler herpå, som kan 
føres tilbage til FFC's program for teledetektion fra rummet. 
4. I det foreløbige budgetforslag for 1987 blev de »øvrige« udgifter, der skal anvendes til almindelige 
forvaltnings- og infrastrukturforanstaltninger, anslået til ca. 29 mio ECU. 
Dette beløb omfatter alle omkostninger i forbindelse med de fire forskningsinstitutters drift (energifor­
syning, transport, vedligeholdelse af bygninger og tekniske anlæg, almindelige tjenesteydelser). Ca. V3 af 
beløbet vil antagelig gå til kontrakter med små og mellemstore virksomheder. Yderligere 12 mio ECU 
går til videnskabelig og teknisk bistand, og en ikke ubetydelig del heraf tilfalder også de små og mellem­
store virksomheder. Det samme gælder 36 mio ECU, som er blevet afsat til udførelse af det egentlige 
program, herunder drift af HFR-reaktoren i Petten. I denne sammenhæng bliver det engangsudstyr, der 
skal benyttes i forbindelse med bestrålingen, for størstedelen fremstillet af små og mellemstore virksom­
heder, og når det gælder konstruktionen af videnskabeligt udstyr, forberedelse af prøver osv., benytter 
de fire forskningsinstitutter sig i vid udstrækning af lokale virksomheder.