Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV om ændring af direktiv 98/70/EF om kvaliteten af benzin og dieselolie og om ændring af direktiv 2009/28/EF om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder /* COM/2012/0595 final - 2012/0288 (COD) */





BEGRUNDELSE 1. Baggrund Direktiv 2009/28/EF[1] om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder ("direktivet om vedvarende energi") fastsatte som bindende mål, at den samlede andel af vedvarende energi i EU skal udgøre 20 % senest i 2020, heraf 10 % vedvarende energi i transportsektoren. Samtidig blev der i kraft af en ændring af direktiv 98/70/EF[2] ("direktivet om brændstofkvalitet") indført det obligatoriske mål, at der senest i 2020 skal opnås en reduktion på 6 % af drivhusgasintensiteten af brændstoffer, der benyttes inden for vejtransport og til mobile ikke-vejgående maskiner. Det forventes, at biobrændstoffer vil bidrage betydeligt til at nå disse mål. Selv om begge direktiver indeholder bæredygtighedskriterier, herunder minimumstærskler for drivhusgasbesparelser, er drivhusgasemissioner, der er forbundet med ændringer i kulstoflagre på arealer som følge af de indirekte ændringer i arealanvendelsen (ILUC), ikke omfattet af rapporteringskrav i den gældende lovgivning. I direktiverne opfordres[3] Kommissionen til at vurdere indvirkningerne af indirekte ændringer i arealanvendelsen på drivhusgasemissioner og eventuelt foreslå måder, hvorpå disse indvirkninger kan minimeres under hensyntagen til de eksisterende investeringer i produktion af biobrændstoffer. Til opfølgning af denne opfordring vedtog Kommissionen den 22. december 2010 en meddelelse[4], der opsummerer de høringer og analyser, der er gennemført om dette emne siden 2008. Kommissionen identificerede i rapporten en række usikre elementer og begrænsninger, der er forbundet med de foreliggende numeriske modeller, som anvendes til at kvantificere de indirekte ændringer i arealanvendelsen, men bekræftede også, at de indirekte ændringer i arealanvendelsen kan mindske de besparelser i drivhusgasemissionerne, der er forbundet med biobrændstoffer og flydende biobrændsler, og den anbefalede, at dette spørgsmål skulle behandles efter forsigtighedsprincippet. 2. Formålet med forslaget Videnskabelige undersøgelser viser, at emissionerne som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen kan variere betydeligt afhængigt af råmateriale og kan modvirke alle eller nogle af de drivhusgasbesparelser, der opnås med individuelle biobrændstoffer i forhold til de fossile brændstoffer, de erstatter[5]. Formålet med dette forslag er at iværksætte en overgang til biobrændstoffer, der medfører betydelige drivhusgasbesparelser, når også de skønnede emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen er indberettet. Samtidig med at de eksisterende investeringer bør beskyttes, er formålet med dette forslag: – at begrænse det bidrag, som konventionelle biobrændstoffer (med en risiko for emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen) yder til opfyldelsen af målene i direktivet om vedvarende energi – at forbedre drivhusgaspræstationen ved produktion af biobrændstoffer (mindskelse af de dermed forbundne emissioner) ved at hæve tærsklen for drivhusgasbesparelser for nye anlæg, idet anlæg[6], der allerede er i drift den 1. juli 2014, dog beskyttes – at fremme en større markedsadgang for avancerede biobrændstoffer (med lav ILUC) ved at åbne mulighed for, at sådanne brændstoffer kan bidrage mere til målene i direktivet om vedvarende energi end konventionelle biobrændstoffer – at forbedre rapporteringen af drivhusgasemissionerne ved at forpligte medlemsstaterne og brændstofleverandørerne til at indberette de skønnede emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen i forbindelse med biobrændstoffer. Forslaget tager også sigte på at beskytte de eksisterende investeringer indtil 2020. I forslaget tages der ikke stilling til det faktiske behov for finansiel støtte til biobrændstoffer inden 2020. Kommissionen er dog af den opfattelse, at der i perioden efter 2020 ikke bør ydes støtte til biobrændstoffer, som ikke medfører betydelige drivhusgasbesparelser (når emissionerne som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen er inkluderet), og som er fremstillet på afgrøder, der anvendes til fødevarer og foderstoffer. 3. JURIDISKE ASPEKTER AF FORSLAGET 3.1. Resumé af forslaget De vigtigste elementer i forslaget, for så vidt angår direktivet om vedvarende energi, er: – indførelse af en begrænsning af det bidrag, som biobrændstoffer og flydende biobrændsler fremstillet af fødevareafgrøder (f.eks. dem, der er baseret på korn og andre stivelsesrige afgrøder, sukker og olieholdige afgrøder), yder til målene i direktivet om vedvarende energi, til de aktuelle forbrugsniveauer, uden at der forudses nogen begrænsning af det samlede forbrug – en forbedret støtteordning i artikel 3, stk. 4, til yderligere at fremme bæredygtige og avancerede biobrændstoffer, der er fremstillet af råmaterialer, som ikke øger efterspørgslen efter jord – indførelse af rapportering af de skønnede emissioner som følge af ændringer i kulstoflagre forårsaget af indirekte ændringer i arealanvendelsen, der bygger på den bedste tilgængelige videnskabelige dokumentation, med henblik på beregning af de besparelser i vugge til grav-emissioner af drivhusgasser ved anvendelse af biobrændstoffer og flydende biobrændsler, som indberettes af medlemsstaterne efter artikel 22 – en revisionsproces til at sikre, at denne metodologi ajourføres og tilpasses i lyset af den videnskabelige udvikling – forhøjelse af minimumstærsklerne for drivhusgasbesparelser for biobrændstoffer og flydende biobrændsler, der produceres i nye anlæg, med virkning fra den 1. juli 2014 for at forbedre den samlede drivhusgasbalance for de biobrændstoffer og flydende biobrændsler, der forbruges i EU, og bremse yderligere investeringer i anlæg med lave drivhusgaspræstationer – forenkling af beregningen af drivhusgasbesparelser for europæiske producenter af biobrændstoffer, således at der skabes mere lige vilkår mellem EU-producenter og producenter i tredjelande – fjernelse af midlertidige bestemmelser om indirekte ændringer i arealanvendelsen, som var indeholdt i direktiverne og ikke længere er nødvendige i lyset af den overordnede strategi, som er ved at blive vedtaget – tilpasning af direktivet om vedvarende energi til ikrafttrædelsen af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, navnlig hvad angår tildelingen af beføjelser til Kommissionen til at vedtage retsakter efter artikel 290 og artikel 291. De vigtigste elementer i forslaget, for så vidt angår direktivet om brændstofkvalitet, er: – indførelse af rapportering af de skønnede emissioner som følge af ændringer i kulstoflagre forårsaget af indirekte ændringer i arealanvendelsen, der bygger på den bedste tilgængelige videnskabelige dokumentation, med henblik på rapportering af besparelserne i vugge til grav-emissioner af drivhusgasser ved anvendelse af biobrændstoffer, jf. artikel 7a – en revisionsproces til at sikre, at denne metodologi ajourføres og tilpasses i lyset af den videnskabelige udvikling – forhøjelse af minimumstærsklerne for drivhusgasbesparelser for biobrændstoffer, der produceres i nye anlæg, med virkning fra den 1. juli 2014 for at forbedre den samlede drivhusgasbalance for de biobrændstoffer, der forbruges i EU, og bremse yderligere investeringer i anlæg med lave drivhusgaspræstationer – forenkling af beregningen af drivhusgasbesparelser for europæiske producenter af biobrændstoffer, således at der skabes mere lige vilkår mellem EU-producenter og producenter i tredjelande – fjernelse af midlertidige bestemmelser om indirekte ændringer i arealanvendelsen, som var indeholdt i direktiverne og ikke længere er nødvendige i lyset af den overordnede strategi, som er ved at blive vedtaget – tilpasning af direktivet om brændstofkvalitet til ikrafttrædelsen af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, navnlig hvad angår tildelingen af beføjelser til Kommissionen til at vedtage retsakter efter artikel 290 og artikel 291. Forslaget omfatter også mindre ændringer og præciseringer i de to direktiver med hensyn til spørgsmål, der ikke vedrører biobrændstof. Foranstaltningerne i dette forslag begrænser det bidrag, som konventionelle biobrændstoffer kan yde til opfyldelsen af målene i direktivet om vedvarende energi. Kommissionen vil behandle de konsekvenser, som dette forslag kan få for muligheden for at nå disse mål, i sine fremtidige rapporter i henhold til artikel 23 i direktivet om vedvarende energi. 3.2. Retsgrundlag Det overordnede formål med direktivet er at beskytte miljøet og det indre markeds funktion. Forslaget er derfor baseret på artikel 192, stk. 1, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. 3.3. Nærhedsprincippet I artikel 19, stk. 6, og artikel 7d, stk. 6, i de respektive direktiver opfordres Kommissionen til at behandle spørgsmålet om indirekte ændringer i arealanvendelsen. Det overordnede formål med direktivet om brændstofkvalitet og direktivet om vedvarende energi er at bidrage til, at målet om at reducere drivhusgasemissioner i hele det økonomiske samfund virkeliggøres. Med henblik herpå etableres der i direktiverne et EU-marked for bæredygtige biobrændstoffer. Medlemsstaterne kan ikke hver især tage disse udfordringer op, da virkningerne af indirekte ændringer i arealanvendelsen nødvendigvis har tværnationale aspekter, som ikke kan løses på tilfredsstillende vis af medlemsstaterne alene. 3.4. Proportionalitetsprincippet Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet af følgende grunde: · Det går ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå målet om reduktion af vugge til grav-emissionerne af drivhusgasser fra biobrændstoffer, der forbruges i EU, under hensyntagen til deres indirekte indvirkning på ændringer i arealanvendelsen. · Der er tale om et forslag til direktiv, som fastsætter minimumsspecifikationen for brændstof ud fra miljøbeskyttelseshensyn. Andre tekniske aspekter af brændstofspecifikationer er ikke omfattet af direktivet, men skal fastlægges i europæiske standarder i overensstemmelse med principperne om bedre regulering. · Forslaget øger ikke den økonomiske byrde for EU eller de nationale, regionale og lokale myndigheder. Kravene til disse instanser er ikke ændret i forhold til det eksisterende direktiv. · I forbindelse med udarbejdelsen af forslagene er alle væsentlige virkninger blevet analyseret i konsekvensanalysen. 4. VIRKNINGER FOR BUDGETTET Forslaget har ingen virkninger for Unionens budget. 5. ANDRE BEMÆRKNINGER Kommissionens forslag ledsages af en konsekvensanalyse. 2012/0288 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV om ændring af direktiv 98/70/EF om kvaliteten af benzin og dieselolie og om ændring af direktiv 2009/28/EF om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (EØS-relevant tekst) EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — Under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 192, stk. 1, sammenholdt med artikel 114 i forbindelse med artikel 1, stk. 2–9, og artikel 2, stk. 5–7, i dette direktiv, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[7], under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget[8], efter den almindelige lovgivningsprocedure og ud fra følgende betragtninger: (1) I artikel 3, stk. 4, i direktiv 2009/28/EF om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/777/EF og 2003/30/EF[9] fastsættes det, at medlemsstaterne skal sikre, at andelen af energi fra vedvarende energikilder inden for alle former for transport i 2020 mindst svarer til 10 % af det endelige energiforbrug. Iblanding af biobrændstoffer er en af de metoder, medlemsstaterne kan bruge til at nå dette mål, og det forventes, at denne metode vil bidrage mest til at nå målet. (2) På baggrund af Unionens mål om en yderligere reduktion af drivhusgasemissionerne og det forhold, at brændstoffer til vejtransport bidrager væsentligt til disse emissioner, fastsættes det i artikel 7a, stk. 2, i direktiv 98/70/EF om kvaliteten af benzin og dieselolie og om ændring af Rådets direktiv 93/12/EØF[10], at brændstofleverandører skal reducere vugge til grav-emissionerne af drivhusgasser pr. energienhed ("drivhusgasintensiteten") med mindst 6 % senest den 31. december 2020 for brændstoffer, der i Unionen anvendes af vejgående køretøjer, mobile ikke-vejgående maskiner og landbrugs- og skovbrugstraktorer samt fritidsfartøjer, når de ikke er til søs. Iblanding af biobrændstoffer er en af de metoder, som leverandører af fossile brændstoffer kan anvende til at reducere drivhusgasintensiteten for det fossile brændstof, der leveres. (3) I artikel 17 i direktiv 2009/28/EF fastlægges de bæredygtighedskriterier, som biobrændstoffer og flydende biobrændsler skal opfylde for at blive medregnet i opfyldelsen af direktivets mål og få del i de offentlige støtteordninger. Disse kriterier omfatter krav om de minimumsbesparelser i drivhusgasemissionen, som biobrændstoffer og flydende biobrændsler skal opnå i forhold til fossile brændstoffer. Der er fastlagt tilsvarende bæredygtighedskriterier for biobrændstoffer i artikel 7b i direktiv 98/70/EF. (4) Hvis græsarealer eller landbrugsjord, som tidligere var bestemt for fødevare-, foder- og fibermarkeder, omlægges til produktion af biobrændstoffer, vil efterspørgslen efter andre produkter end brændstoffer stadig skulle imødekommes, enten gennem intensivering af den nuværende produktion eller ved at bringe ikke-landbrugsjord i produktion andre steder. Sidstnævnte tilfælde udgør en indirekte ændring i arealanvendelsen, og når den indebærer omlægning af arealer med store kulstoflagre, kan det resultere i betydelige drivhusgasemissioner. Direktiv 98/70/EF og 2009/28/EF bør derfor omfatte bestemmelser om indirekte ændringer af arealanvendelsen, da de nuværende biobrændstoffer hovedsagelig fremstilles af afgrøder på eksisterende landbrugsarealer. (5) På grundlag af prognoserne for efterspørgsel efter biobrændstof, som indberettes af medlemsstaterne, samt skønnene over emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen for forskellige råmaterialer til biobrændstof er det sandsynligt, at drivhusgasemissionerne i forbindelse med indirekte ændringer i arealanvendelsen er betydelige og vil kunne modvirke alle eller nogle af de drivhusgasbesparelser, der opnås med individuelle biobrændstoffer. Dette skyldes, at næsten hele produktionen af biobrændstoffer i 2020 forventes at komme fra afgrøder, der dyrkes på arealer, som kan anvendes til forsyning af fødevare- og fodermarkederne. For at reducere sådanne emissioner bør der skelnes mellem afgrødegrupper som f.eks. olieholdige afgrøder, korn, sukker og andre stivelsesholdige afgrøder. (6) Det forventes, at transportsektoren vil få brug for brændstoffer fra vedvarende energikilder til at reducere sine drivhusgasemissioner. Avancerede biobrændstoffer som f.eks. dem, der fremstilles af affald og alger, giver store drivhusgasbesparelser med lav risiko for at forårsage indirekte ændringer i arealanvendelsen, og de konkurrerer ikke direkte om landbrugsarealer til fødevare- og fodermarkederne. Det er derfor hensigtsmæssigt at tilskynde til større produktion af disse avancerede biobrændstoffer, da de i øjeblikket ikke er kommercielt tilgængelige i store mængder, hvilket delvis skyldes, at de konkurrerer om offentlig støtte med de etablerede biobrændstofteknologier, som er baseret på fødevareafgrøder. Der bør etableres yderligere incitamenter ved at øge de avancerede biobrændstoffers vægtning i bestræbelserne for at opfylde det mål for transportsektoren på 10 %, der er fastsat i direktiv 2009/28/EF, i forhold til de konventionelle biobrændstoffer. I den sammenhæng bør kun avancerede biobrændstoffer, for hvilke virkningerne som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen skønnes at være beskedne, og som samlet set indebærer store drivhusgasbesparelser, støttes under politikken for vedvarende energi efter 2020. (7) For at sikre langsigtet konkurrencedygtighed i de biobaserede industrisektorer og i tråd med meddelelsen fra 2012 "Nye veje til bæredygtig vækst: Bioøkonomi i Europa"[11] og køreplanen for et ressourceeffektivt Europa[12], der fremmer integrerede og diversificerede bioraffinaderier i hele Europa, bør de udbyggede incitamenter under direktiv 2009/28/EF fastsættes på en sådan måde, at anvendelsen af biomasseråmaterialer, som ikke har en stor økonomisk værdi for andre anvendelser end biobrændstoffer, prioriteres. (8) De minimumstærskler for besparelse i drivhusgasemission, der gælder for biobrændstoffer og flydende biobrændsler, som produceres i nye anlæg, bør forhøjes med virkning fra den 1. juli 2014 for at forbedre deres samlede drivhusgasbalance og bremse yderligere investeringer i anlæg med lave drivhusgaspræstationer. Med en sådan forhøjelse beskyttes investeringer i produktionskapacitet for biobrændstoffer og flydende biobrændsler i overensstemmelse med artikel 19, stk. 6, andet afsnit. (9) For at forberede overgangen til avancerede biobrændstoffer og minimere de samlede virkninger af indirekte ændringer i arealanvendelsen i perioden frem til 2020 er det hensigtsmæssigt at begrænse den mængde af biobrændstoffer og flydende biobrændsler fremstillet af fødevareafgrøder som fastlagt i del A i bilag VIII til direktiv 2009/28/EF og del A i bilag V til direktiv 98/70/EF, der kan medregnes i opfyldelsen af målene i direktiv 2009/28/EF. Den andel af biobrændstoffer og flydende biobrændsler fremstillet af korn og andre stivelsesrige afgrøder, sukker og olieholdige afgrøder, der kan medregnes i opfyldelsen af målene i direktiv 2009/28/EF, bør ikke være større end den andel af biobrændstoffer og flydende biobrændsler, der blev forbrugt i 2011, uden at den overordnede anvendelse af sådanne biobrændstoffer dermed begrænses. (10) Begrænsningen på 5 % i artikel 3, stk. 4, litra d), berører ikke medlemsstaternes frihed til at fastlægge deres eget forløb med hensyn til at overholde denne fastsatte andel af konventionelle biobrændstoffer inden for det overordnede mål på 10 %. Derfor vil der fortsat være fuldstændig åben adgang til markedet for biobrændstoffer, der produceres af anlæg, som er i drift før udgangen af 2013. Dette ændringsdirektiv berører således ikke de berettigede forventninger hos driftslederne på sådanne anlæg. (11) De skønnede emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen bør indgå i rapporteringen af drivhusgasemissioner fra biobrændstoffer i henhold til direktiv 98/70/EF og direktiv 209/28/EF. Biobrændstoffer, der er fremstillet af råmaterialer, som ikke fører til yderligere efterspørgsel efter jordarealer, f.eks. råmaterialer fra affald, bør tildeles en nulemissionsfaktor. (12) Kommissionen bør revurdere den metode for vurdering af faktorerne for emission som følge af ændringer i arealanvendelsen, der er opført i bilag VIII til direktiv 2009/28/EF og bilag V til direktiv 98/70/EF, under hensyntagen til tilpasningen til den tekniske og videnskabelige udvikling. Med henblik herpå, og hvis det er begrundet med den seneste videnskabelige dokumentation, bør Kommissionen overveje, om de foreslåede faktorer for afgrødegrupper ved indirekte ændringer i arealanvendelsen bør revideres, og om der bør indføres faktorer i yderligere disaggregerede niveauer og tilføjes yderligere værdier, hvis der kommer nye biobrændstofsråmaterialer på markedet. (13) Artikel 19, stk. 8, i direktiv 2009/28/EF og artikel 7d, stk. 8, i direktiv 98/70/EF indeholder bestemmelser, der skal anspore til dyrkning af afgrøder til biobrændstoffer i stærkt nedbrudte eller stærkt forurenede arealer, som en midlertidig foranstaltning til afbødning af de indirekte ændringer i arealanvendelsen. Disse bestemmelser er ikke længere hensigtsmæssige i deres nuværende form og bør integreres i den tilgang, der er fastlagt i nærværende direktiv for at sikre, at de generelle tiltag for at minimere emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen fortsat er sammenhængende. (14) Det er hensigtsmæssigt at tilpasse reglerne for anvendelsen af standardværdier for at sikre ligebehandling for producenter, uanset hvor produktionen finder sted. Mens tredjelande kan anvende standardværdier, skal EU-producenterne anvende faktiske værdier, hvis disse overstiger standardværdierne eller medlemsstaten ikke har forelagt en rapport, hvilket øger deres administrative byrde. Derfor bør de nuværende regler forenkles, så anvendelsen af standardværdier ikke er begrænset til de områder i Unionen, der er optaget på de lister, der er omhandlet i artikel 19, stk. 2, i direktiv 2009/28/EF og artikel 7d, stk. 2, i direktiv 98/70/EF. (15) Målene for dette direktiv, nemlig at bevare et indre marked for brændstof til vejtransport og mobile ikke-vejgående maskiner og sikre overholdelse af visse mindstekrav til miljøbeskyttelsen ved brug af dette brændstof, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre nås på EU-plan. Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. (16) Som følge af ikrafttrædelsen af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde bør de beføjelser, der tillægges Kommissionen i henhold til direktiv 2009/28/EF og 98/70/EF, tilpasses til artikel 290. (17) For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af dette direktiv bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser. (18) For at muliggøre tilpasningen af direktiv 98/70/EF til den tekniske og videnskabelige udvikling bør Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde vedrørende mekanismen for overvågning og reduktion af drivhusgasemissioner, de metodologiske principper og værdier, der er nødvendige for at vurdere, om bæredygtighedskriterierne for biobrændstoffer er opfyldt, kriterierne og de geografiske udstrækninger til at træffe afgørelse om græsarealer med høj diversitet, metoden til beregning og indberetning af vugge-til-grav-emissioner af drivhusgasser, metoden til beregning af emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen, det tilladte niveau for metalbaserede additiver i brændstoffer, de tilladte analysemetoder for brændstofspecifikationer og den tilladte damptryksafvigelse for benzin, der indeholder bioethanol. (19) For at muliggøre tilpasningen til den tekniske og videnskabelige udvikling af direktiv 2009/28/EF bør Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde vedrørende listen over de råmaterialer til biobrændstoffer, som medregnes flere gange i opfyldelsen af det mål, der er fastsat i artikel 3, stk. 4, energiindholdet i transportbrændstoffer, kriterierne og de geografiske udstrækninger til at træffe afgørelse om græsarealer med høj biodiversitet, metoden til beregning af emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen og de metodologiske principper og værdier, der er nødvendige for at vurdere, om bæredygtighedskriterierne for biobrændstoffer og flydende biobrændsler er opfyldt. (20) Kommissionen bør på grundlag af den bedste og seneste tilgængelige videnskabelige dokumentation revurdere effektiviteten af de foranstaltninger, der indføres ved dette direktiv, med hensyn til at begrænse drivhusgasemissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen og overveje måder, hvorpå disse indvirkninger kan mindskes yderligere, hvilket kan omfatte, at der i bæredygtighedsordningen indføres faktorer for de skønnede emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen fra den 1. januar 2021. (21) Det er særlig vigtigt, at Kommissionen i medfør af dette direktiv gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. (22) I den fælles politiske erklæring af 28. september 2011 fra medlemsstaterne og Kommissionen om forklarende dokumenter har medlemsstaterne forpligtet sig til i begrundede tilfælde at lade meddelelsen af gennemførelsesforanstaltninger ledsage af et eller flere dokumenter, der forklarer forholdet mellem et direktivs bestanddele og de tilsvarende dele i de nationale gennemførelsesinstrumenter. Med hensyn til dette direktiv finder lovgiveren, at fremsendelsen af sådanne dokumenter er begrundet. (23) Direktiv 98/70/EØF og 2009/28/EF bør derfor ændres — VEDTAGET DETTE DIREKTIV: Artikel 1 Ændringer af direktiv 98/70/EF I direktiv 98/70/EF foretages følgende ændringer: 1. Artikel 7a ændres således: a) Følgende indsættes som stk. 6: "6. Brændstofleverandørerne indberetter senest den 31. marts hvert år til den myndighed, medlemsstaten har udpeget, de produktionsveje, mængder og vugge til grav-drivhusgasemissioner pr. energienhed for biobrændstoffer, herunder de skønnede emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen, der er fastlagt i bilag V. Medlemsstaterne indberetter disse data til Kommissionen." b) I stk. 5, første afsnit, affattes indledningen således: '5. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 10a vedrørende især:" 2. Artikel 7b ændres således: a) Stk. 2 affattes således: "2. Den besparelse i drivhusgasemissionerne ved anvendelse af biobrændstoffer, der tages i betragtning med henblik på de i stk. 1 omhandlede formål, skal være mindst 60 % for biobrændstoffer, der er produceret i anlæg, som sættes i drift efter den 1. juli 2014. Et anlæg er "i drift ", hvis den fysiske produktion af biobrændstoffer har fundet sted. Med henblik på de i stk. 1 nævnte formål skal der i anlæg, der var i drift senest den 1. juli 2014, ved anvendelse af biobrændstoffer opnås besparelser i drivhusgasemissionerne på mindst 35 % frem til den 31. december 2017 og på mindst 50 % fra den 1. januar 2018. Besparelsen i drivhusgasemissionerne som følge af anvendelse af biobrændstoffer beregnes i overensstemmelse med artikel 7d, stk. 1." b) Stk. 3, andet afsnit, affattes således: "Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 10a vedrørende kriterier og geografiske udstrækninger for at afgøre, hvilke græsarealer der er omfattet af første afsnit, litra c)." 3. Artikel 7d ændres således: a) Stk. 3 - 6 affattes således: "3. De typiske drivhusgasemissioner fra dyrkning af landbrugsråvarer i de rapporter, som er omhandlet i artikel 7d, stk. 2, når der er tale om medlemsstater, og i tilsvarende rapporter, når der er tale om territorier uden for Unionen, kan forelægges for Kommissionen. 4. Kommissionen kan ved hjælp af en gennemførelsesretsakt, der er vedtaget i overensstemmelse med rådgivningsproceduren i artikel 11, stk. 3, beslutte, at de i stk. 3 omhandlede rapporter skal indeholde nøjagtige data med henblik på måling af drivhusgasemissioner, som er knyttet til dyrkning af afgrøder til produktion af biobrændstoffer, der typisk produceres i disse områder, i forbindelse med artikel 7b, stk. 2. 5. Senest den 31. december 2012 og derefter hvert andet år udarbejder Kommissionen en rapport om de skønnede typiske værdier og standardværdier i bilag IV, del B og E, med særlig vægt på drivhusgasemissioner fra transport og forarbejdning. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 10a vedrørende korrektionen af de skønnede typiske værdier og standardværdier i bilag IV, del B og E. 6. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 10a vedrørende tilpasningen af bilag V til den tekniske og videnskabelige udvikling, bl.a. ved en revision af de foreslåede værdier for afgrødegrupper ved indirekte ændringer i arealanvendelsen, indførelse af nye værdier i yderligere disaggregerede niveauer, tilføjelse af yderligere værdier, hvis der kommer nye biobrændstofsråmaterialer på markedet, revision af de kategorier, hvorunder biobrændstoffer tildeles nulemission som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen, og udvikling af faktorer for råmaterialer af celluloseholdigt nonfood-materiale og lignocellulosemateriale." b) Stk. 7, første afsnit, affattes således: "7. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 10a vedrørende tilpasningen af bilag IV til den tekniske og videnskabelige udvikling, bl.a. ved tilføjelse af værdier for yderligere produktionsveje for biobrændstoffer for de samme eller for andre råmaterialer og ved at ændre metodologien i del C." c) Stk. 8 udgår. 4. Artikel 8 ændres således: a) Stk. 1 affattes således: "1. Medlemsstaterne overvåger overholdelsen af kravene i artikel 3 og 4 for henholdsvis benzin og dieselolie på grundlag af de analysemetoder, der er omhandlet i den gældende udgave af europæisk standard EN 228 og EN 590." b) Stk. 3 affattes således: "3. Medlemsstaterne forelægger senest den 30. juni hvert år en rapport med brændstofkvalitetsdata for det foregående kalenderår. Kommissionen opstiller en fælles formular til indsendelse af en oversigt over national brændstofkvalitet ved hjælp af en gennemførelsesretsakt, der vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 11, stk. 3. Den første rapport forelægges senest den 30. juni 2002. Fra 1. januar 2004 skal rapporten udformes i overensstemmelse med modellen i den relevante europæiske standard. Derudover indberetter medlemsstaterne den samlede mængde benzin og dieselolie, der er markedsført på deres område, og den markedsførte mængde blyfri benzin og dieselolie med et maksimalt svovlindhold på 10 mg/kg. Medlemsstaterne aflægger endvidere hvert år rapport om adgangen på et passende geografisk afbalanceret grundlag til benzin og dieselolie med et maksimalt svovlindhold på 10 mg/kg, der markedsføres på deres område." 5. Artikel 8a, stk. 3, ændres således: "3. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 10a vedrørende revisionen af grænsen for indholdet af MMT i brændstoffer i stk. 2. Denne revision foretages på grundlag af resultaterne af den vurdering, der gennemføres ved anvendelse af den i stk. 1 nævnte prøvningsmetodologi. Den kan reduceres til nul, hvis det er berettiget på baggrund af risikovurderingen. Den kan ikke forhøjes, medmindre det er berettiget på baggrund af risikovurderingen." 6. Artikel 10, stk. 1, affattes således: "1. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 10a vedrørende tilpasningen til den tekniske og videnskabelige udvikling af de tilladte analysemetoder, der er omhandlet i bilag I, II og III." 7. Som artikel 10a indsættes: "Artikel 10a Udøvelse af de delegerede beføjelser 1. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter på de i denne artikel fastlagte betingelser. 2. De delegerede beføjelser i artikel 7a, stk. 5, artikel 7b, stk. 3, andet afsnit, artikel 7d, stk. 5, 6 og 7, artikel 8a, stk. 3, og artikel 10, stk. 1, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra datoen for dette direktivs ikrafttræden. 3. Den i artikel 7a, stk. 5, artikel 7b, stk. 3, andet afsnit, artikel 7d, stk. 5, 6 og 7, artikel 8a, stk. 3, og artikel 10, stk. 1, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft. 4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom. 5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til 7a, stk. 5, artikel 7b, stk. 3, andet afsnit, artikel 7d, stk. 5, 6 og 7, artikel 8a, stk. 3, og artikel 10, stk. 1, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på 2 måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med 2 måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ." 8. Artikel 11, stk. 4, udgår. 9. Bilagene ændres som anført i bilag I til dette direktiv. Artikel 2 Ændringer af direktiv 2009/28/EF I direktiv 2009/28/EF foretages følgende ændringer: 1. I artikel 2 indsættes et nyt litra med følgende ordlyd: "p) "affald": affald som defineret i artikel 3, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald og om ophævelse af visse direktiver[13]. Stoffer, der er blevet bevidst ændret eller er forurenet med henblik på at opfylde denne definition, er ikke omfattet af denne kategori." 2. Artikel 3 ændres således: a) Titlen affattes således: "Bindende nationale mål og foranstaltninger for anvendelse af energi fra vedvarende energikilder". b) I stk. 1 indsættes følgende som andet afsnit: "For at nå det mål, der er omhandlet i første afsnit, må det maksimale fælles bidrag fra biobrændstoffer og flydende biobrændsler, der er fremstillet af korn og andre stivelsesrige afgrøder, sukker og olieholdige afgrøder, ikke være større end den energimængde, der svarer til det maksimale bidrag, der er angivet i artikel 3, stk. 4, litra d)." c) Stk. 4 ændres således: i) I litra b) tilføjes følgende: "Denne bestemmelse berører ikke artikel 17, stk. 1, litra a), og artikel 3, stk. 4, litra d)." ii) Følgende litra d) tilføjes: "d) Ved beregningen af biobrændstoffer i tælleren må andelen af energi fra biobrændstoffer, der er fremstillet af korn og andre stivelsesrige afgrøder, sukker og olieholdige afgrøder, ikke overstige 5 % (den skønnede andel ved udgangen af 2011) af det endelige energiforbrug inden for transport i 2020." iii) Følgende litra e) tilføjes: "e) Bidraget fra: i) biobrændstoffer, der er fremstillet af råmaterialer, der er anført i del A i bilag IX, sættes til fire gange deres energiindhold ii) biobrændstoffer, der er fremstillet af råmaterialer, der er anført i del B i bilag IX, sættes til to gange deres energiindhold iii) vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, sættes til fire gange deres energiindhold. Medlemsstaterne sikrer, at ingen råmaterialer forsætligt ændres med henblik på at blive omfattet af kategorierne i) til iii). Listen over råmaterialer i bilag IX kan tilpasses til den videnskabelige og tekniske udvikling med henblik på at sikre en korrekt anvendelse af de opgørelsesregler, der er fastlagt i dette direktiv. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 25b vedrørende listen over råmaterialer i bilag IX." 3. Artikel 5, stk. 5, sidste punktum, affattes således: "Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 25b vedrørende tilpasningen af energiindholdet i transportbrændstoffer, der er angivet i bilag III, til den videnskabelige og tekniske udvikling." 4. Artikel 6, stk. 1, sidste punktum, udgår. 5. Artikel 17 ændres således: a) Stk. 2 affattes således: "2. Den besparelse i drivhusgasemissionerne ved anvendelse af biobrændstoffer og flydende biobrændsler, der tages i betragtning med henblik på de i stk. 1 omhandlede formål, skal være på mindst 60 % for biobrændstoffer og flydende biobrændsler, der er produceret i anlæg, som sættes i drift efter den 1. juli 2014. Et anlæg er "i drift", hvis den fysiske produktion af biobrændstoffer og flydende biobrændsler har fundet sted. Med henblik på de i stk. 1 nævnte formål skal der i anlæg, der var i drift senest den 1. juli 2014, ved anvendelse af biobrændstoffer og flydende biobrændsler opnås besparelser i drivhusgasemissionerne på mindst 35 % frem til den 31. december 2017 og på mindst 50 % fra den 1. januar 2018. Besparelsen i drivhusgasemissionerne som følge af anvendelse af biobrændstoffer og flydende biobrændsler beregnes i overensstemmelse med artikel 19, stk. 1." b) Stk. 3, andet afsnit, affattes således: "Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 25b vedrørende kriterier og geografiske udstrækninger for at afgøre, hvilke græsarealer der er omfattet af første afsnit, litra c)." 6. Artikel 18, stk. 4, andet afsnit, affattes således: "Kommissionen kan beslutte, at frivillige nationale og internationale ordninger, der fastsætter standarder for fremstilling af biomasseprodukter, skal indeholde nøjagtige data med henblik på de i artikel 17, stk. 2, omhandlede formål eller godtgøre, at partier af biobrændstoffer eller flydende biobrændsler overholder bæredygtighedskriterierne i artikel 17, stk. 3-5. Kommissionen kan beslutte, at disse ordninger skal indeholde nøjagtige data til oplysning om foranstaltninger, der er truffet med henblik på bevaring af områder, der leverer grundlæggende økosystemydelser i kritiske situationer (f.eks. beskyttelse af afvandingsområder og erosionskontrol), beskyttelse af jord, vand og luft, genopretning af nedbrudte arealer og undgåelse af overdrevent vandforbrug i områder, hvor der er vandknaphed, samt på de forhold, der er nævnt i artikel 17, stk. 7, andet afsnit. Kommissionen kan også med henblik på artikel 17, stk. 3, litra b), nr. ii), anerkende områder til beskyttelse af sjældne, truede eller udryddelsestruede økosystemer eller arter, der er anerkendt ved internationale aftaler eller er medtaget på lister udarbejdet af mellemstatslige organisationer eller Den Internationale Naturværnsunion." 7. Artikel 19 ændres således: a) Stk. 3 og 4 affattes således: "3. De typiske drivhusgasemissioner fra dyrkning af landbrugsråvarer i de rapporter, som er omhandlet i stk. 2, når der er tale om medlemsstater, og i tilsvarende rapporter, når der er tale om territorier uden for Unionen, kan forelægges for Kommissionen. 4. Kommissionen kan ved hjælp af en gennemførelsesretsakt, der er vedtaget i overensstemmelse med den rådgivningsprocedure, der henvises til i artikel 25, stk. 3, beslutte, at de i stk. 3 omhandlede rapporter skal indeholde nøjagtige data med henblik på måling af drivhusgasemissioner, som er knyttet til dyrkning af afgrøder til produktion af biobrændstoffer og flydende biobrændsler, der typisk produceres i disse områder, i forbindelse med artikel 17, stk. 2. " b) Stk. 5, sidste punktum, affattes således: "Med henblik herpå tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 25b." c) Stk. 6 affattes således: "6. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 25b vedrørende tilpasningen af bilag VIII til den tekniske og videnskabelige udvikling, bl.a. ved en revision af de foreslåede værdier for afgrødegrupper ved indirekte ændringer i arealanvendelsen, indførelse af nye værdier i yderligere disaggregerede niveauer (dvs. på råmaterialeniveau), tilføjelse af yderligere værdier, hvis der i givet fald kommer nye biobrændstofsråmaterialer på markedet, og udvikling af faktorer for råmaterialer af celluloseholdigt nonfood-materiale og lignocellulosemateriale." d) Stk. 7, første afsnit, affattes således: "7. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 25b vedrørende tilpasningen af bilag V til den tekniske og videnskabelige udvikling, bl.a. ved tilføjelse af værdier for yderligere produktionsveje for biobrændstoffer for de samme eller for andre råmaterialer og ved at ændre metodologien i del C." c) Stk. 8 udgår. 8. Artikel 21 udgår. 9. Artikel 22, stk. 2, affattes således: "2. Ved vurderingen af nettobesparelsen i drivhusgasemissioner ved anvendelse af biobrændstoffer kan medlemsstaten med henblik på de rapporter, der er omhandlet i stk. 1, anvende de typiske værdier, der er angivet i del A og del B i bilag V, og dertil lægge de skønnede emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen, der er angivet i bilag VIII. 10. Artikel 25, stk. 4, udgår. 11. Følgende indsættes som artikel 25b: "Artikel 25b Udøvelse af de delegerede beføjelser 1. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter på de i denne artikel fastsatte betingelser. 2. De delegerede beføjelser i artikel 3, stk. 4, litra d), artikel 5, stk. 5, artikel 17, stk. 3, litra c), tredje afsnit, og artikel 19, stk. 5, 6 og 7, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra den [datoen for dette direktivs ikrafttræden]. 3. Den i artikel 3, stk. 4, litra d), artikel 5, stk. 5, artikel 17, stk. 3, litra c), tredje afsnit, og artikel 19, stk. 5, 6 og 7, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft. 4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom. 5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 3, stk. 4, litra d), artikel 5, stk. 5, artikel 17, stk. 3, litra c), tredje afsnit, og artikel 19, stk. 5, 6 og 7, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på 2 måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med 2 måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ." 12. Bilagene ændres som anført i bilag II til nærværende direktiv. Artikel 3 Evaluering Kommissionen forelægger på grundlag af den bedste og seneste tilgængelige videnskabelige dokumentation inden den 31. december 2017 en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet, hvori den vurderer effektiviteten af de foranstaltninger, der indføres ved dette direktiv, med hensyn til at begrænse drivhusgasemissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen i tilknytning til produktion af biobrændstoffer og flydende biobrændsler. Rapporten ledsages, hvis det er hensigtsmæssigt, af et lovgivningsforslag, der bygger på den bedste tilgængelige videnskabelige dokumentation, for at indføre faktorer for de skønnede emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen i de relevante bæredygtighedskriterier, som skal anvendes fra 1. januar 2021, og en undersøgelse af effektiviteten af incitamenterne for biobrændstoffer af råmaterialer, hvortil der ikke anvendes jordarealer, og fra nonfood-afgrøder i henhold til artikel 3, stk. 4, litra d), i direktiv 2009/28/EF. Artikel 4 Gennemførelse 1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love, forordninger og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest [tolv måneder efter dets vedtagelse]. De tilsender straks Kommissionen disse love og bestemmelser. Disse bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne. 2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv. Artikel 5 Ikrafttræden Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Artikel 6 Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den […]. På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne Formand Formand BILAG I I bilagene til direktiv 98/70/EF foretages følgende ændringer: 1) Bilag IV, del C, ændres således: a) Punkt 7 affattes således: "7. Årlige emissioner fra ændringer i kulstoflagrene som følge af ændringer i arealanvendelsen, el, beregnes ved fordeling af de samlede emissioner ligeligt over 20 år. Sådanne emissioner beregnes efter følgende formel: el = (CSR – CSA) × 3,664 × 1/20 × 1/P, hvor el = de årlige drivhusgasemissioner fra ændringer i kulstoflagrene som følge af ændringer i arealanvendelsen (målt i vægtmængde (gram) CO2-ækvivalenter pr. biobrændstofenergienhed (megajoule)) CSR = det kulstoflager pr. arealenhed, der svarer til referencearealanvendelsen (målt i vægtmængde (tons) kulstof pr. arealenhed, inkl. jord og vegetation). Som referencearealanvendelse gælder arealanvendelsen i januar 2008, eller 20 år, før råmaterialet er høstet, afhængigt af hvilken der er senest CSA = det kulstoflager pr. arealenhed, der svarer til den faktiske arealanvendelse (målt i vægtmængde (tons) kulstof pr. arealenhed, inkl. jord og vegetation). I tilfælde, hvor kulstoflagrene akkumuleres over mere end et år, skal den værdi, der tillægges CSA, være det skønnede lager pr. arealenhed efter 20 år, eller når afgrøden er moden, afhængigt af hvilket der er tidligst, og P = afgrødens produktivitet (målt i biobrændstoffets eller det flydende biobrændsels energimængde pr. arealenhed pr. år)." b) Punkt 8 og 9 udgår. 2) Følgende tilføjes som bilag V: "Bilag V Del A. Skønnede emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen ved anvendelse af biobrændstoffer Råmaterialegruppe || Skønnede emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen (gCO2eq/MJ) Korn og andre stivelsesrige afgrøder || 12 Sukker || 13 Olieholdige afgrøder || 55 Del B. Biobrændstoffer, for hvilke de skønnede emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen sættes til nul Biobrændstoffer, der fremstilles af følgende råmaterialekategorier, anses for at indebære nulemission som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen: a) råmaterialer, der ikke er opført i del A i dette bilag b) råmaterialer, for hvilke produktionen har ført til direkte ændringer i arealanvendelse, dvs. en ændring fra en af følgende IPCC-kategorier for arealdække - skovarealer, græsarealer, vådområder, bebyggede områder eller andre arealer - til dyrkede arealer eller flerårige dyrkede arealer[14]. I så tilfælde bør en "værdi for emission som følge af direkte ændringer i arealanvendelsen (el)" være beregnet i henhold til del C, punkt 7, i bilag IV." BILAG II I bilagene til direktiv 2009/28/EF foretages følgende ændringer: 1) Bilag V, del C, ændres således: a) Punkt 7 affattes således: "7. Årlige emissioner fra ændringer i kulstoflagrene som følge af ændringer i arealanvendelsen, el, beregnes ved fordeling af de samlede emissioner ligeligt over 20 år. Sådanne emissioner beregnes efter følgende formel: el = (CSR – CSA) × 3,664 × 1/20 × 1/P, hvor el = de årlige drivhusgasemissioner fra ændringer i kulstoflagrene som følge af ændringer i arealanvendelsen (målt i vægtmængde (gram) CO2-ækvivalenter pr. biobrændstofenergienhed (megajoule)) CSR = det kulstoflager pr. arealenhed, der svarer til referencearealanvendelsen (målt i vægtmængde (tons) kulstof pr. arealenhed, inkl. jord og vegetation). Som referencearealanvendelse gælder arealanvendelsen i januar 2008, eller 20 år, før råmaterialet er høstet, afhængigt af hvilken der er senest CSA = det kulstoflager pr. arealenhed, der svarer til den faktiske arealanvendelse (målt i vægtmængde (tons) kulstof pr. arealenhed, inkl. jord og vegetation). I tilfælde, hvor kulstoflagrene akkumuleres over mere end et år, skal den værdi, der tillægges CSA, være det skønnede lager pr. arealenhed efter 20 år, eller når afgrøden er moden, afhængigt af hvilket der er tidligst, og P = afgrødens produktivitet (målt i biobrændstoffets eller det flydende biobrændsels energimængde pr. arealenhed pr. år)." b) Punkt 8 og 9 udgår. 2) Følgende tilføjes som bilag VIII: "Bilag VIII Del A. Skønnede emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelse ved anvendelse af råmateriale til biobrændstoffer og flydende biobrændsler Råmaterialegruppe || Skønnede emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen (gCO2eq/MJ) Korn og andre stivelsesrige afgrøder || 12 Sukker || 13 Olieholdige afgrøder || 55 Del B. Biobrændstoffer og flydende biobrændsler, for hvilke de skønnede emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen sættes til nul Biobrændstoffer og flydende biobrændsler, der fremstilles af følgende råmaterialekategorier, anses for at indebære nulemission som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen: a) råmaterialer, der ikke er opført i del A i dette bilag b) råmaterialer, for hvilke produktionen har ført til direkte ændringer i arealanvendelse, dvs. en ændring fra en af følgende IPCC-kategorier for arealdække - skovarealer, græsarealer, vådområder, bebyggede områder eller andre arealer - til dyrkede arealer eller flerårige dyrkede arealer[15]. I så tilfælde bør en "værdi for emission som følge af direkte ændringer i arealanvendelsen (el)" være beregnet i henhold til del C, punkt 7, i bilag V." 3) Følgende tilføjes som bilag IX: "Bilag IX Del A. Råmaterialer, hvis bidrag til opfyldelsen af de mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 4, sættes til fire gange deres energiindhold a) Alger b) Biomassefraktion af blandet kommunalt affald, men ikke sorteret husholdningsaffald, der er omfattet af genanvendelsesmålene i henhold til artikel 11, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald og om ophævelse af visse direktiver c) Biomassefraktion af industriaffald d) Halm e) Husdyrgødning og spildevandsslam f) Flydende restprodukter fra palmeolieproduktion og tomme palmefrugtbundter g) Talloliebeg h) Råglycerin i) Bagasse j) Presserester af vindruer og vinbærme k) Nøddeskaller l) Avner m) Skaller n) Bark, grene, blade, savsmuld og savspåner Del B. Råmaterialer, hvis bidrag til opfyldelsen af de mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 4, sættes til to gange deres energiindhold a) Brugt madolie b) Animalske fedtstoffer, der er klassificeret som kategori I og II i henhold til forordning (EF) nr. 1774/2002 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter, som ikke er bestemt til konsum[16] c) Celluloseholdigt nonfood-materiale d) Lignocellulosemateriale, undtagen sav- og finérkævler." [1] EUT L 140 af 5.6.2009. [2] EFT L 350 af 28.12.1998. [3] Artikel 7d, stk. 6, i direktiv 2009/30/EF og artikel 19, stk. 6, i direktiv 2009/28/EF. [4] KOM(2010) 811. [5] Skønnene over emissionerne som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen beregnes ved modelberegning, som til trods for de seneste videnskabelige forbedringer er følsomme over for og kan variere afhængig af modelleringsramme og antagelser. [6] Jf. definitionen i punkt 3.1.1 i C160 (2010). [7] EUT C […] af […], s. […]. [8] EUT C […] af […], s. […]. [9] EUT L 140 af 5.6.2009, s. 16. [10] EFT L 350 af 28.12.1998, s. 58. [11] COM(2012) 60. [12] KOM(2011) 571. [13] EUT L 312 af 22. 11 2008, s. 3. [14] Flerårige afgrøder er defineret som flerårige afgrøder, hvis stængel eller stamme sædvanligvis ikke høstes hvert år, såsom hurtigtvoksende stævningsskov og oliepalmer som defineret i (2010/C 160/02) [15] Flerårige afgrøder er defineret som flerårige afgrøder, hvis stængel eller stamme sædvanligvis ikke høstes hvert år, såsom hurtigtvoksende stævningsskov og oliepalmer som defineret i (2010/C 160/02) [16] EFT L 273 af 10.10.2002, s. 1.