Udtalelse om Kommissionens meddelelse om Europa på vej mod informationssamfundet - en handlingsplan (95/C 210/19)

Regionsudvalgets præsidium besluttede på sit møde den 26. juli 1994 at lade Underudvalg 3 udarbejde en udtalelse om den ovennævnte meddelelse.

Underudvalg 3 »Transport og kommunikationsnet« vedtog sin udtalelse den 14. december 1994 (ordfører: Joaquín Leguina Herrøn). Underudvalg 7 vedtog en supplerende udtalelse den 17. november 1994 (ordfører: Manfred Dammeyer).

Regionsudvalget vedtog på sin 6. plenarforsamling den 1. og 2. februar 1995, mødet den 1. februar 1995, følgende udtalelse med den supplerende udtalelse fra Underudvalg 7 som bilag.

Baggrund og retsgrundlag

Kommissionen vil med sin meddelelse foreslå et arbejdsprogram, der angiver, hvilke foranstaltninger der bør iværksættes på EU-plan i forbindelse med informationssamfundet.

Handlingsplanen er et svar på en opfordring fra Det Europæiske Råds møde på Korfu den 24.-25. juni 1994. Meddelelsen skal endvidere ses i sammenhæng med Kommissionens hvidbog »Vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse« og Bangemann-rapporten »Europa og det globale informationssamfund«.

Retsgrundlaget for størstedelen af handlingsplanens foranstaltninger må efter Regionsudvalgets mening være EF-traktatens artikel 129 B, stk. 1. Handlingsplanen som helhed er under alle omstændigheder tæt knyttet til dette retsgrundlag. Da det direkte nævnes i artikel 129 D, at Regionsudvalget skal høres om transeuropæiske net, regner det med at blive hørt i forbindelse med vedtagelsen af planens udviklingsforanstaltninger. Når Regionsudvalget aktivt deltager i planens udførelse, kan det desuden yde den politiske støtte, som Kommissionen har efterlyst.

Indledning

Det hurtige teknologiske fremskridt og dets anvendelse inden for telekommunikation, edb og tv fører os ind i »informationssamfundet«. Denne udvikling indebærer dybtgående ændringer i økonomien, i aktiviteterne under den offentlige sektor og mere generelt i levevis og social organisation.

På det økonomiske område er en stor multimedieindustri under opbygning - edb, elektronik, audiovisuelle medier og telekommunikation - omkring de økonomiske sektorer, der har information som råstof. De øvrige erhvervssektorer, der opererer på stadig mere åbne markeder, påvirkes af den eksplosive vækst i de »immaterielle« faktorer i produktionsprocessen, både i forbindelse med intellektuelle aktiviteter og med serviceydelser i tilknytning til anvendelse, promotion og salg af produkterne.

Det nye informationssamfund vil også påvirke de offentlige myndigheder i retning af mere effektive og gennemskuelige procedurer for offentlige serviceydelser, og det vil påvirke forholdet mellem myndighederne og borgerne.

Informationsfællesskabet kan bidrage til socialt og økonomisk fremskridt, både set fra virksomhedernes synspunkt i form af produktivitet og fra borgernes side som en berigelse af deres levevilkår. Informationssamfundets ubestrideligt positive aspekter må dog ikke få os til at glemme, at ovennævnte forandringer kræver stor tilpasningsevne. Hvis kvalifikationerne mangler, er der fare for kulturel marginalisering og dermed for en todeling af samfundet. Isolering af individet, indgreb i privatlivets fred eller øget arbejdsløshed er nogle af de risici, som en traumatisk gennemtvingelse af de nye teknologier indebærer. Det er derfor absolut nødvendigt, at det undersøges nøje, hvorledes disse teknologier må forventes at påvirke vort samfund, så at der kan træffes de fornødne ledsageforanstaltninger.

For Europas lokale og regionale myndigheder, som er kaldet til at spille en vigtig rolle i EU, ligger der en fundamental opgave i at forberede og udbygge informationssamfundet, både med hensyn til førnævnte ledsageforanstaltninger og i forbindelse med indførelsen af de nye applikationer i virksomhederne og blandt borgerne.

Det er EU's opgave at forhindre, at regioner, der ikke får del i de nye telekommunikationsinfrastrukturer og -tjenester, eller som forsynes utilstrækkeligt hermed, kommer ud af balance eller marginaliseres - en situation, det er meget vanskeligt at rette op på. Den umiddelbare konsekvens af dette er at lade den totale liberalisering af infrastrukturer være betinget af en fuld garanti for indførelse af forsyningspligt. Det er også regionernes opgave at overvåge, at de systemer og applikationer, der udvikles i informationssamfundet, tager hensyn til de forskellige EU-regioners kulturelle særtræk. Begge krav - garanti for overholdelse af forsyningspligten og respekt for kulturel mangfoldighed - indgår i den fælleserklæring, som gruppen af 17 grænseregioner i Benelux, Frankrig og Tyskland underskrev, da den mødtes den 26. oktober 1994 i Bruxelles med det formål at drøfte de europæiske regioners rolle i informationssamfundet.

Indhold

REGIONSUDVALGET

1. Regionsudvalget støtter EU's initiativ på telekommunikationsområdet, nærmere bestemt Kommissionens meddelelse af 19. juli 1994 »Europa på vej mod informationssamfundet - en handlingsplan« [KOM(94) 347 endelig udg.]. Regionsudvalget finder det afgørende, at EU tilskynder til en hurtig udbygning af informationsinfrastrukturerne (net, tjenester og applikationer) ud fra et sammenhængende og afbalanceret helhedssyn.

2. Regionsudvalget slår fast, at EU skal lægge subsidiaritetsprincippet til grund for sin behandling af problemerne inden for telekommunikation og på det audiovisuelle område.

3. Regionsudvalget erkender, at udviklingen af informationssamfundet fører til en liberalisering af tjenester og infrastrukturer. Men denne liberalisering bør ikke finde sted, før forsyningspligten er behørigt defineret og garanteret. For at sikre den sociale samhørighed er det nødvendigt, at tjenesterne indføres samtidigt og dækker hele EU's område. I den nye situation skal alle de autoriserede operatører tage deres del af ansvaret som ledere af en offentlig tjeneste (forsyningspligt og lige adgang til nettene og tjenesterne).

4. Regionsudvalget mener ligeledes, at liberaliseringen af telekommunikationssektoren i Europa er et led i en generel liberaliseringsproces. I denne forbindelse må Den Europæiske Union i de behørige fora arbejde for de nødvendige ændringer af standardiseringsbestemmelserne på følgende områder:

i) Sammenkobling af net og interoperabilitet

ii) Taksttilpasning forud for liberaliseringen

iii) Intellektuel ejendomsret og retlig beskyttelse af databaser

iv) Elektronisk sikring, lovsikring og informationssikkerhed til beskyttelse af kommunikationshemmeligheden.

Ejerskabsproblematikken i mediesektoren må behandles med særlig forsigtighed. Den medierelaterede lovgivningskompetence ligger fortsat hos medlemsstaterne.

5. Regionsudvalget er enig i princippet om, at netetableringen, visse tjenesteydelser og udviklingen af visse applikationer hovedsagelig bør være den private sektors ansvar, mens myndighederne (det offentlige) bør levere tjenesteydelser og udvikle applikationer, der garanterer alle borgere gratis adgang til de vigtigste informationer.

6. På baggrund af bemærkningerne i foregående punkt går Regionsudvalget ind for, at Den Europæiske Unions fjerde rammeprogram for forskning og udvikling kommer til at omfatte aktioner med henblik på udvikling af nye kommunikationsteknologier samt foranstaltninger til fremme af deres udbredelse og anvendelse.

Endvidere anses det for yderst vigtigt, at aktioner vedrørende informationssamfundet vies særlig opmærksomhed inden for EF-støtterammerne for de forskellige strukturfondsmål.

7. Da de regionale og lokale myndigheder er tæt på borgerne, har de en grundlæggende pligt til at påse, at borgerne får del i informationssamfundets fordele.

8. Regionsudvalget er af den opfattelse, at den udbredte anvendelse af de nye net og tjenester vil medføre gennemgribende ændringer i borgernes dagligdag, virksomhedernes organisering og de offentlige myndigheders funktionsmåde. Dette vil kræve en omfattende politisk indsats, som skal fastsættes nærmere.

9. I informationssamfundet (med det faldende omfang af den daglige person- og varetransport, bedre afvikling af trafikken og forbedring af miljøet samt ændret arealudnyttelse osv.) vil tiden og det fysiske rum få ny værdi, hvilket vil få en dybtgående indvirkning på selve begrebet fysisk planlægning og transport, der er det grundlæggende instrument i regional- og lokalpolitikken. Det vil imidlertid blive nødvendigt omhyggeligt at vurdere, hvilken indvirkning etableringen af informationssamfundets infrastruktur (kabler, master, osv.) vil få på miljøet.

10. Det må forudses, at markedet ikke er i stand til - så hurtigt, som det er nødvendigt - at skabe en efterspørgsel, der kan stå mål med de store investeringer, som de nye infrastrukturer kræver.

Derfor mener Regionsudvalget, at de centrale, regionale og lokale myndigheder bør medvirke til at støtte og stimulere efterspørgslen gennem deres deltagelse i pilotforsøg for applikationer og ved at fremme anvendelsen af teletjenester inden for deres respektive kompetenceområder. Dermed kan de bidrage til den holdningsændring, der er nødvendig for at realisere informationssamfundet.

Regionsudvalget finder Kommissionens initiativ til etablering af et net af seks forsøgsregioner med henblik på informationssamfundet meget interessant. Det håber, at nettet og erfaringerne med det udbredes til alle medlemslande og regioner. Regionsudvalget vil arbejde på, at der fra 1995 er tilstrækkelige midler til rådighed for dette forsøg, således at det påbegyndte arbejde kan føres videre, og det bliver lettere at foretage den ønskede udvidelse.

11. I denne henseende er det regionale og lokale plan derfor efter Regionsudvalgets opfattelse det bedst egnede til gennemførelse af pilotprojekter, da der her er så mange potentielle brugere, at den nødvendige kritiske masse vil være til stede, og resultaterne vil være anskuelige. Regionsudvalget kunne bidrage til at fremme dette og endvidere styrke sin egen indsats og effektivitet ved at udvikle et netværk, der skal forbedre kommunikationen mellem Regionsudvalget og de lokale og regionale myndigheder samt deres nationale organisationer, og som skal lette kommunikationen med og mellem medlemmerne af Regionsudvalget.

12. I bevidstheden om, at informationssamfundet - ud over håb - også vækker frygt for det ukendte, støtter Regionsudvalget kraftigt Kommissionens tanker om at evaluere disse nye teknologiers indvirkning på den sociale, økonomiske og regionale samhørighed.

13. Regionsudvalget afventer ligeledes med interesse den bebudede rapport om de sociale følger, som udviklingen af »den fleksible virksomhed« kan få, herunder følgerne af udvikling af kerne- og periferiaktiviteter, fleksibel arbejdstid, videre- og efteruddannelse, fjernarbejde og net mellem virksomheder.

14. Informationssamfundet kan kun realiseres, hvis der er forståelse herfor og opbakning i befolkningen, ellers vil der ikke være basis for de nye telekommunikationstjenester. Derfor understreger Regionsudvalget nødvendigheden af en informationsindsats for at forklare og udbrede kendskabet til konsekvenserne blandt de europæiske borgere i almindelighed og faglige specialister i særdeleshed. Regionerne og de lokale myndigheder kan og bør i kraft af deres særlige stilling spille en afgørende rolle i denne indsats for at oplyse om og fremme udviklingen af de nye tjenester.

15. Regionsudvalget støtter de ti applikationer, der er nævnt i Bangemann-rapporten, og forpligter sig til at deltage i dem, der har særlig stor almen interesse. Derfor anmoder Regionsudvalget om, at der etableres et tæt og permanent samarbejde mellem regionerne og de lokale myndigheder og det planlagte »Projektkontor for Informationssamfundet«.

16. Regionsudvalget tilkendegiver allerede nu sin støtte til Kommissionen og Rådet og anmoder om at få lejlighed til at udtale sig om debatoplæggene, retningslinjerne og reglerne vedrørende informationssamfundet.

Konklusion

Som konklusion udtaler Regionsudvalget sin støtte til Kommissionens meddelelse »Europa på vej mod informationssamfundet - en handlingsplan« [KOM(94) 347 endelig udg.] med følgende bemærkninger:

REGIONSUDVALGET

a) støtter liberaliseringen af infrastrukturerne og telekommunikationstjenesterne på grund af de dermed følgende muligheder for at forbedre borgernes livskvalitet;

b) påpeger, at det herunder må sikres, at medlemsstaterne bevarer deres beføjelser, bl.a. til at udforme forskrifter for radio, tv og andre medier;

c) gør den nævnte liberalisering betinget af en forudgående og reel garanti for overholdelse af forsyningspligten i nøje overensstemmelse med princippet om økonomisk og social samhørighed;

d) mener, at applikationernes sociale, økonomiske og kulturelle konsekvenser bør undersøges meget grundigt, således at det kan sikres, at de sociale betingelser for gennemførelsen af det nye informationssamfund er til stede;

e) mener, at regionerne og de lokale myndigheder i forbindelse med forberedelsen og konsolideringen af informationssamfundet bør vedtage princippet om en generel pligt til at forsyne borgerne med væsentlige offentlige informationer, uanset deres betalingsevne. Regionsudvalget anmoder om at få adgang til at deltage i de arbejdsgrupper, der forbereder gennemførelsen af informationssamfundet, og ønsker at blive hørt om alle beslutninger og bestemmelser, der er nævnt i den handlingsplan [KOM(94) 347 endelig udg.], der er genstand for denne udtalelse;

f) tilbyder at være primus motor i udviklingen af et informationsnetværk, der skal forbinde de lokale og regionale myndigheder i Europa og således fremme forståelsen af sådanne informationssystemer.

Bruxelles, den 1. februar 1995.

Jacques BLANC

Formand for

Regionsudvalget

BILAG

Supplerende udtalelse af Regionsudvalget

Regionsudvalget besluttede den 15. november 1994 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 C og forretningsordenens artikel 9, stk. 1, at afgive en supplerende udtalelse om den ovennævnte meddelelse.

Det forberedende arbejde henvistes til Regionsudvalgets Underudvalg 7 »Borgernes Europa, Forskning, Kultur, Ungdom og Forbrugerspørgsmål«, som udpegede Manfred Dammeyer (D) til ordfører. Underudvalg 7 vedtog sin supplerende udtalelse enstemmigt den 17. november 1994.

REGIONSUDVALGET

I. Ud fra følgende betragtninger

- De kommende års udvikling hen imod »informationssamfundet« vil blive skelsættende for de europæiske regioners og borgeres fremtid. De nye informations- og kommunikationsteknologier og de tilknyttede interaktive applikationer vil på få år medføre gennemgribende ændringer i regionsborgernes daglige liv - deres levevis, den måde, hvorpå de arbejder, lærer, forbruger og kommunikerer med hinanden. Samtidig vil hidtil afgrænsede områder som telekommunikation, audiovisuelle medier, databehandling, kontorteknik og underholdningselektronik i vid udstrækning flyde sammen. En »multimedieverden« vil se dagens lys. Den »digitale revolution« udløser så store strukturomvæltninger i erhverv og samfund, at den kan sammenlignes med den industrielle revolution i det 19. århundrede.

- Udviklingen frem mod informationssamfundet åbner store muligheder for alle EU-regioner: De nye informations- og kommunikationsteknologier kan bidrage effektivt til at skabe nye arbejdspladser og til at løse presserende problemer inden for transport, miljøbeskyttelse og sundhedsvæsen. Denne teknologiske udvikling kan føre til sociale fremskridt. Hvis det nøje overvejes, hvordan udviklingen skal stimuleres, kan der opnås fordele, f.eks. at borgerne får lettere adgang til informationer og dermed større frihed. Det bør også nøje påses, at de interaktive applikationer frem for alt fremmer deltagelsen i den demokratiske beslutningsproces, øger administrationernes sociale rentabilitet og bringer dem tættere på borgerne. En bred anvendelse af de nye teknologier vil imidlertid også medføre visse risici på det sociale område, inden for databeskyttelse, forbrugerbeskyttelse, uddannelse, kultur og audiovisuelle medier. Samtidig kan overgangen til informationssamfundet have negative konsekvenser for beskæftigelsen inden for visse områder. Desuden er der risiko for en tvedeling af samfundet i højtkvalificerede og privilegerede »lærde« og marginaliserede »uvidende«. De nye applikationer kan udgøre en trussel mod privatlivets beskyttelse. Private oligopoler kan sætte konkurrencen på de nye markeder på spil.

- I både økonomisk og politisk henseende er udviklingen hen imod informationssamfundet en forudsætning for, at vi effektivt kan klare de store udfordringer, som Europa og dets regioner står overfor. I en verdensøkonomi, der er præget af globalisering og stadig større konkurrence, er informationsstyring, -kvalitet og -overførselshastighed medbestemmende for konkurrenceevnen i virksomhederne, ikke mindst i de små og mellemstore virksomheder. Med sine 380 millioner forbrugere udgør det europæiske marked mere end en tredjedel af verdensmarkedet. Til trods for et arbejdsløshedstal på ca. 17 millioner er der skabt færre nye arbejdspladser inden for informations- og kommunikationsteknologien i Europa end i USA, som er vores største konkurrent.

- Den økonomiske udvikling i Europa og dets regioner vil afhænge af, om virksomhederne kan klare sig i den internationale konkurrence på det europæiske marked og på verdensmarkedet, eller om de store nordamerikanske virksomheder også kan dominere det europæiske marked. Den nuværende situation i Europa er kendetegnet ved stor spredning i både private og offentlige initiativer samtidig med, at telekommunikationsinfrastrukturerne udvikles mindre end i USA. I den forbindelse står der umådeligt meget på spil for både handel og industri, og det er derfor helt berettiget, at EU ønsker at afstikke kursen for denne nye sektor. Dens muligheder for at tage disse udfordringer op er faktisk også afgørende for mange borgeres Økonomiske og Sociale situation og især for udviklingen i beskæftigelsen.

II. og på baggrund af følgende EU-foranstaltninger:

- På Kommissionens initiativ har EU taget den internationale udfordring op på offensiv vis. Kommissionens hvidbog »Vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse« og rapporten fra ekspertgruppen på højt niveau under forsæde af kommissær Martin Bangemann skal være Europas svar på Clinton/Gore-initiativerne »National Information Infrastructure Project« og »Global Information Infrastructure Project«.

- På mødet på Korfu den 24.-25. juni 1994 hilste Det Europæiske Råd Bangemann-rapporten velkommen, og det opfordrede Kommissionen til hurtigst muligt at udarbejde et program for de foranstaltninger, der skal træffes på EU-plan. På mødet i Essen den 9.-10. december 1994 vil Det Europæiske Råd evaluere de fremskridt, der er gjort.

- På baggrund heraf foreslår Kommissionen nu et omfattende arbejdsprogram, der skal danne grundlag for dens samlede aktiviteter vedrørende informationssamfundet. Denne »handlingsplan« er ret konkret, når det drejer sig om hurtig afskaffelse af bestående hindringer (liberalisering af telekommunikationsinfrastrukturerne og tjenesterne), indførelse af et klart lovfundament (beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og privatlivet, kontrol med mediekoncentration, tv-programmers frie bevægelighed) og fremme af nye applikationer. Derimod fremstilles de »sociale, samfundsmæssige og kulturelle forhold«, dvs. foranstaltninger mod uønskede bivirkninger, hovedsageligt som problemer, uden at der gøres forsøg på at skitsere mulige løsninger.

III. afgiver Regionsudvalget følgende udtalelse om Kommissionens handlingsplan »Europa på vej mod informationssamfundet«:

1. Generelle bemærkninger

1.1. Regionsudvalget bifalder, at Kommissionen rettidigt har taget de fornødne initiativer, så Den Europæiske Union kan reagere hensigtsmæssigt på den internationale udfordring. Det støtter principielt Kommissionens strategi, der går ud på at sætte en støt kurs mod informationssamfundet og skabe de forudsætninger, der er nødvendige for udviklingen af mere effektive og omkostningsgunstige informationsinfrastrukturer og af markederne for de nye tjenester. Regionsudvalget mener dog, at dette programs rytme, indhold og rækkevidde bør baseres på de data, der vil fremgå af de to dele af grønbogen om liberalisering af infrastrukturer.

1.2. Det er vigtigt, at informationssamfundet udvikler sig inden for rammerne af den europæiske sociale model, hvor den økonomiske vækst ledsages af sociale og kulturelle fremskridt. Den tilstræbte liberaliseringsproces skal også baseres på undersøgelser af de sociale konsekvenser, især hvad angår beskæftigelse og arbejdsmiljø, samt indvirkningen på uddannelse, kultur og audiovisuelle midler. Endelig må den tilstræbte liberalisering ikke ske på bekostning af de universelle tjenester, som fortsat er beskyttede af nationale monopoler. Regionsudvalget er helt enigt med Kommissionen i, at de påkrævede strukturforandringer kun vil kunne gennemføres med held, hvis arbejdsmarkedets parter medvirker i fuldt omfang. Da disse strukturforandringer vil have betydelige konsekvenser på regionalt plan, bør også regionerne inddrages lige fra starten.

1.3. Når lovfundamentet underkastes den nødvendige tilpasning til et samlet EU-marked, skal det påses, at enhver unødig centralisme undgås, og at subsidiaritetsprincippet overholdes. Dette aspekt er endnu ikke tilgodeset i tilstrækkeligt omfang i Kommissionens handlingsplan. Regionernes og de lokale myndigheders opgaver og beføjelser, navnlig på områder som uddannelse, kultur og audiovisuelle medier, skal respekteres fuldt ud af hensyn til mangfoldigheden og nærkontakten med borgerne.

1.4. Mediesektoren, der berøres lige så kraftigt af informationssamfundets udvikling som telekommunikationsområdet, skal kunne bevare sin kulturelle egenart inden for rammerne af de nye produkter og multimedietjenester. Kommissionens ellers meget omfattende handlingsplan tager imidlertid alt for lidt højde for den audiovisuelle sektor og dens særlige karakteristika. Mediepolitikken risikerer i høj grad at blive et vedhæng til en telekommunikationspolitik, hvis spilleregler i stadig større omfang fastsættes af Kommissionen.

Selv om teknologier og markeder i stigende omfang globaliseres, vil mediernes formidling af informationer, kultur og underholdning stadig finde sted inden for rammerne af et sprogligt, samfundsmæssigt og politisk fællesskab på nationalt og subnationalt plan. Dette europæiske særtræk kræver, at Kommissionen i højere grad respekterer, at det mediepolitiske ansvar primært ligger hos medlemsstaterne og regionerne.

Regionsudvalget henstiller, at Rådet er særlig opmærksom herpå under sine fremtidige drøftelser. For at der fremover kan tages bedre hensyn til den audiovisuelle sektors særlige karakteristika, opfordrer Regionsudvalget endvidere Rådet til fremover at behandle alle emner, der vedrører det audiovisuelle område, i et særligt Råd bestående af medlemsstaternes medieministre.

1.5. Regionsudvalget anmoder Rådet og Kommissionen om at inddrage det i drøftelserne om de forskellige gennemførelsesforanstaltninger, der omtales i handlingsplanen. Det gælder især foranstaltninger på områder som kultur, audiovisuelle medier, sprog, privatlivets beskyttelse, beskæftigelse og arbejdsmiljø samt forbrugerbeskyttelse.

Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at tilgodese regionerne, når den sammensætter den ekspertgruppe på højt niveau, der skal rådgive Kommissionen i spørgsmål om sociale og kulturelle ledsageforanstaltninger.

For at de regionale og lokale myndigheder kan deltage aktivt i udviklingen af informationssamfundet, henstiller Regionsudvalget, at Kommissionen giver dets medlemmer adgang til de undersøgelser, den har bestilt eller vil bestille med henblik på at forberede de foranstaltninger, der omtales i handlingsplanen. Det gælder navnlig de planlagte undersøgelser af de beskæftigelsesmæssige konsekvenser, indvirkningen på den regionale, sociale og økonomiske samhørighed og de sproglige aspekter. Regionsudvalget gør endvidere opmærksom på, at det i sin udtalelse af 27.-28. september 1994 om grønbogen om den audiovisuelle politik henstillede, at dets medlemmer fik adgang til de eksisterende undersøgelser om pluralisme og mediekoncentration.

2. Særlige bemærkninger (til punkterne i Kommissionens meddelelse)

Ad I. »Lovfundamentet«

I overensstemmelse med Det Europæiske Råds konklusioner på Korfu erkender Regionsudvalget, at det er vigtigt at bakke op om den private sektors arbejde ved at opstille et klart og stabilt lovfundament. Regionsudvalget finder det imidlertid også vigtigt, at unionsborgernes rettigheder videreudvikles i forbindelse med en bred anvendelse af de nye informations- og kommunikationsteknologier. Det gælder ikke blot privatlivets beskyttelse, som Kommissionen med rette fremhæver (jf. I.6), og som kræver nye løsninger i lyset af de nye interaktive tjenester. Man må også sikre, at alle borgere får adgang til de nye interaktive tjenester på ikke-diskriminerende og omkostningsgunstige vilkår.

Ad I.1. »Oprettelse af en europæisk myndighed«

For indeværende mener Regionsudvalget ikke, at der skulle være behov for at oprette en europæisk tilsynsmyndighed, som skulle overtage nogle af Kommissionens og medlemsstaternes aktiviteter. Af hensyn til nærkonktakten med borgerne og problemerne synes et decentralt tilsyn mere hensigtsmæssigt. Det mener, at et tættere samarbejde mellem medlemsstaternes myndigheder vil være fuldt ud tilstrækkeligt til at sikre større hensyntagen til den europæiske dimension. Regionsudvalget forventer, at Kommissionen i behørig tid giver det adgang til de omtalte »dybtgående undersøgelser« om dette spørgsmål; det agter at udtale sig om de forslag, Kommissionen bebuder.

Ad I.8. »Ejerskabskontrol i mediesektoren« og I.10. »Audiovisuelle tjenester«

Regionsudvalgets udtalelse af 27.-28. september 1994 om grønbogen om den audiovisuelle politik [KOM(94) 96 endelig udg.] står fortsat ved magt. Regionsudvalget henstiller på ny indtrængende, at Kommissionen fra starten inddrager regionerne i de nye høringer om fremtidige tiltag inden for »pluralisme og mediekoncentration«. Det beklager, at Kommissionen ikke har forelagt det sin meddelelse »Opfølgning af høringen i forbindelse med grønbogen 'Pluralisme og koncentration i medierne i det indre marked - vurdering af behovet for et EF-initiativ'«, og det agter at afgive udtalelse herom på eget initiativ i overensstemmelse med EF-Traktatens artikel 198 C.

Regionsudvalget forventer, at Kommissionen i forbindelse med sine forslag til ændring af direktivet om »fjernsyn uden grænser« fuldt ud vil respektere medlemsstaternes og regionernes mediepolitiske ansvar og begrænse sig til det minimum, der er nødvendigt for at sikre den frie udveksling af tjenesteydelser i forbindelse med grænseoverskridende transmissioner, idet den samtidig finder frem til måder, hvorpå det kan hindres, at der opstår farlige koncentrationsprocesser med hensyn til medieejerskab.

Ad II.3. »Applikationer«

Regionsudvalget bifalder, at Kommissionen vil oprette et »Projektkontor for Informationssamfundet«, der skal fungere som en fælles, brugervenlig kontaktflade mellem Kommissionen og aktørerne. Dette er en vigtig forudsætning for at bringe EU's aktiviteter tæt på borgerne. Regionsudvalget finder det ønskeligt, at der også oprettes sådanne projektkontorer i medlemsstaterne, som så skulle arbejde tæt sammen med Kommissionens »Projektkontor for Informationssamfundet«.

Regionsudvalget bifalder, at nettenes finansiering og applikationernes indførelse på markedet primært overlades til den private sektor, og at Fællesskabet vil koncentrere sin indsats om at omfordele midlerne inden for rammerne af de allerede eksisterende støtteinstrumenter til fordel for informationssamfundet. Det gælder især det fjerde rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling og de dertil knyttede særprogrammer inden for avanceret kommunikation og teletjenester samt informationsteknologier. Hvad angår den koncentrerede indsats via strukturfondene, henstiller Regionsudvalget, at de nye telekommunikationssystemer fremover tilgodeses af fondene, og at disse forvaltes på en lige så klar måde som det fjerde rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling.

Regionsudvalget bifalder udtrykkeligt Kommissionens initiativ til indførelse af nye former for partnerskaber mellem den private og den offentlige sektor, så man ved hjælp af pilotforsøg med karakter af demonstrationsprojekter kan fremskynde markedernes udvikling og sikre, at denne udvikling bliver fuldt forenelig med almenvellets interesser. Der bør også tages højde for aspekter af betydning for handicappede. Regionerne og kommunerne opfordres til at iværksætte sådanne forsøg inden for deres respektive områder; gennemførelsen og finansieringen skal dog primært forestås af virksomhederne selv. Regionsudvalget lægger særlig vægt på de demonstrationsprojekter, der ifølge handlingsplanen skal gennemføres i fællesskab af regioner i forskellige medlemsstater.

Ad III. »Sproglige forhold«

Regionsudvalget underkender ikke, at det globale informationssamfund kan få indflydelse på udviklingen af de enkelte sprog i medlemsstaterne, ikke mindst hvad angår etniske minoriteter.

Regionsudvalget understreger, at sprogspørgsmål udelukkende falder ind under medlemsstaternes og eventuelt regionernes kompetenceområde, og at EU for så vidt ikke har nogen kompetence på området.

Regionsudvalget fraråder, at EU med »sprogindustrien« som påskud griber ind i medlemsstaternes og regionernes kompetence i sprogspørgsmål. Det minder om, at Europarådet har vedtaget et europæisk charter til beskyttelse af regionale sprog og minoritetssprog, som for øjeblikket venter på at blive undertegnet.

Med baggrund i deres beføjelser og under hensyntagen til subsidiaritetsprincippet forbeholder EU's regioner og lokale myndigheder sig retten til en kritisk behandling af ethvert forslag fra Kommissionen om lovgivning eller gennemførelsesbestemmelser med sigte på at fremme nye tjenester, også set ud fra et sprogligt synspunkt.

Ad IV. »Informationsvirksomhed«

Regionsudvalget er enig med Kommissionen i, at der er behov for en målrettet indsats, som i nærsamfundet skal forberede borgerne, især de unge, samt virksomhederne, især små og mellemstore virksomheder, på informationssamfundet. I betragtning af den gennemgribende udvikling, der er knyttet til informationssamfundet, er det imidlertid ikke tilstrækkeligt at gennemføre oplysningskampagner. Medlemsstaterne, regionerne og de lokale myndigheder skal tværtimod tage informationssamfundets udfordringer op inden for rammerne af deres almene og faglige uddannelsessystemer; i henhold til EF-traktatens artikel 126 og 127 er EU's rolle i den forbindelse begrænset til at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne eller at støtte deres indsats.

Bruxelles, den 17. november 1994.

Jacques BLANC

Formand for

Regionsudvalget