."<&'. 
*Fffît' ! it* it 
it it 
it ir 
iz i: 
iK^it KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, ilen l(> o-I I1»1»/ 
KOM(97) \>.\ endelig i.ulti. 
.&4 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
OG REGIONSUDVALGET 
BENCHMARKING AF 
KONKURRENCEEVNEN 
IVÆRKSÆTTELSE AF EN FORANSTALTNING, SOM 
STILLES TIL RÅDIGHED FOR OPERATØRER OG 
OFFENTLIGE MYNDIGHEDER 

Indholdsfortegnelse 
1. BENCHMARKING: ET REDSKAB TIL FREMME AF FORANDRING OG 
LØBENDE FORBEDRING AF EUROPAS KONKURRENCEEVNE 2 
2. TRE NIVEAUER FOR BENCHMARKING AF KONKURRENCEEVNEN 4 
3. FÆLLESSKABSRAMMER 8 
BILAG: 
OMRÅDER, INDEN FOR HVILKE, DER KAN FORETAGES BENCHMARKING 
AF KONKURRENCEEVNEN 10 
1. BENCHMARKING: ET REDSKAB TIL FREMME AF FORANDRING OG 
LØBENDE FORBEDRING AF EUROPAS KONKURRENCEEVNE 
Gennemførelsen af EU's indre marked, udsigten til en økonomisk og monetær union 
og globaliseringen udfordrer den europæiske industri til konstant at forbedre sin 
konkurrenceevne. 
I sin meddelelse "Benchmarking af den europæiske industris konkurrenceevne" 
KOM (96) 463 af 9. oktober 1996, pegede Kommissionen på visse svagheder i den 
europæiske økonomi, herunder især ringe vækst i den samlede produktivitet, en for 
langsom strukturel omstilling af økonomien til de nye markeder og teknologier, og 
en voldsom inaktivitet blandt den erhvervsdygtige befolkning. 
Den kombinerede effekt af globaliseringen og udbredelsen af nye teknologier, 
herunder især informations- og kommunikationsteknologierne, betyder, at 
verdensøkonomien forandrer sig i et stadigt hastigere tempo, og dette gør den 
europæiske økonomis handicap endnu mere uacceptable. 
Europa må systematisk og målrettet imødegå de faktorer, som svækker regionens 
vækstpotentiale, så udfordringen imødegås og beskæftigelse og produktivitet igen 
oplever stærk fremgang. 
Med dette for øje har Kommissionen foreslået, at man i højere grad anvender 
benchmarking af konkurrenceevnen i økonomien og samfundet, for derved at 
kunne sammenligne resultaterne inden for områder og hvad angår faktorer, der er 
afgørende for økonomisk succes. Udover de initiativer, der omtales herefter, skal 
benchmarking af konkurrenceevnen også anvendes i forbindelse med den europæiske 
beskæftigelsesstrategi. 
Anmodning fra industrien 
Industrien har flere gange opfordret Kommissionen og medlemsstaterne til at benytte 
benchmarking af konkurrenceevnen som et redskab til at optimere de politikker, der 
påvirker konkurrenceevnen. 
Det Rådgivende Udvalg om Konkurrenceevnen har anbefalet, at man i højere grad 
benytter benchmarking af konkurrenceevnen hvad angår rammevilkårene, især inden 
for områder som offentlig infrastruktur, arbejdsmarkedet og den europæiske 
økonomis internationalisering. 
I en rapport med titlen "Benchmarking for Policymakers - The Way to 
Competitiveness. Growth and Job Creation" fra oktober 1996 gjorde European 
Round Table (en organisation for europæiske erhvervsfolk) Rådet og Kommissionen 
opmærksom på, at benchmarking af konkurrenceevnen kan bidrage til realisering af 
vækst- og jobskabelsesmålene. European Round Table opfordrede særligt de 
offentlige myndigheder til at drøfte prioriteter, metoder og mål for benchmarking, 
samt hvorledes man kan omsætte resultaterne til konkrete politikker. 
Opfordring fra Rådet 
I Rådets konklusioner om benchmarking af konkurrenceevnen fra den 14. november 
1996 opfordres Kommissionen til at fremlægge forslag om dette redskabs udvikling 
og anvendelse til forbedring af den europæiske industris konkurrenceevne. Under 
topmødet i Dublin den 13.-14. december 1996 anførte Det Europæiske Råd ligeledes, 
at man "regelmæssigt bør overvåge og evaluere EU's konkurrenceevne i forhold til 
de mest effektive metoder på verdensplan". 
E( redskab for konkurrenceevnen 
I Kommissionens meddelelse til Det Europæiske Råd i Dublin om de gensidige 
fordele ved at øge samordningen af de økonomiske og strukturelle politikker (Europa 
som en økonomisk enhed) CSE(96)8 endelig udg., anføres det, at "EU's 
konkurrenceevne og regioners, sektorers, virksomheders og endda enkeltpersoners 
konkurrenceevne kan kun forbedres på længere sigt ved at øge virksomhedernes og 
de ansattes produktivitet. Konkurrenceevnen udvikles ikke mellem lande men 
mellem virksomheder, både inden for og uden for landegrænserne". Benchmarking 
af konkurrenceevnen er et vigtigt redskab til forbedring af konkurrenceevnen, og er 
baseret på to elementer: 
- en sammenligning af social adfærd, kommerciel praksis, markedsstrukturer og 
offentlige administrationer i lande, regioner, sektorer og virksomheder med 
henblik på at identificere den bedste praksis ("best practice") 
- anvendelse af bedste praksis-grundlaget som et redskab til at finde frem til den 
kursændring, der kræves, og for uopholdeligt at tilskynde alle økonomiske og 
samfundsmæssige aktører til at justere deres udvikling efter den nye kurs. 
Den første etape kræver, at alle aktørerne accepterer at sætte spørgsmålstegn ved 
den nuværende praksis. Benchmarking af konkurrenceevnen vil således kun lykkes, 
hvis den drager svagheder og ineffektivitet frem i lyset. Derfor kan denne proces i 
første omgang møde modstand og udbredt modvilje mod forandringer. Fordelene 
kan imidlertid være ganske betydelige: bedre tjenesteydelser til såvel privatpersoner 
som virksomheder, lavere omkostninger, mere fleksible administrationer, bedre 
økonomiske resultater, mere arbejde, større sikkerhed og bedre hygiejne og større 
velstand. Benchmarking kan endvidere bidrage til at fremme mere ensartede 
præstationer i hele EU ved at mindske produktivitetsforskelle og økonomiske 
uligheder. 
En sammenligning af erhvervspraksis og markedsstrukturer foretages gennem 
udarbejdelsen af referenceindikatorer. For at denne proces kan virke til fordel for den 
europæiske industris konkurrenceevne, må den ikke være forbundet med 
konkurrencebegrænsende handlemåder som f.eks. udveksling af enkeltoplysninger 
mellem virksomheder vedrørende priser, produktionsomfang, salg, markedsandele, 
kapacitet og investeringer. Enhver benchmarking, som fører til fastlæggelse af 
statistiske referenceindikatorer, bør således administreres på en sådan måde, at 
virksomhederne ikke har adgang til enkeltoplysninger om konkurrenternes 
aktiviteter. 
Anden etape kræver, at alle de berørte aktører forpligter sig til at gennemføre de 
nødvendige ændringer, hvilket indebærer, at de ikke alene er indstillet på at indføre 
den bedste praksis men også, at videre forskning i den bedste måde at gøre tingene 
på indføres som et fast element i virksomheders, institutioners og offentlige 
administrationers beslutningsproces. 
2. NIVEAUER FOR TRE BENCHMARKING AF KONKURRENCEEVNEN 
Benchmarking af konkurrenceevnen kan foretages på forskellige niveauer, nemlig på 
virksomheds- og sektorniveau, og som rammegrundlag for økonomien og samfundet 
som helhed. Uanset hvilket niveau benchmarking gennemføres på, virker dette 
redskab til fordel for den europæiske industris konkurrenceevne, idet det i lige grad 
kan anvendes til at forbedre virksomheders og industrisektorers konkurrenceevne 
som til at forbedre virksomhedernes erhvervsmiljø og personers arbejdsmiljø og 
samfundets funktion. 
på virksomhedsplan 
Benchmarking af konkurrenceevnen på virksomhedsplan, er frem for alt et 
kvalitetsredskab, som sigter mod en løbende forbedring af virksomhedernes 
produktionsmæssige eller administrative processer. Det indgår i den overordnede 
strategi i virksomheder, hvor kvalitet spiller en afgørende rolle i styrkelsen af deres 
konkurrenceevne. 1 forbindelse med den europæiske kvalitetspolitik fastslås det, at 
benchmarking spiller en sådan rolle. 
For virksomhederne består forløbet i at fastsætte, hvilke processer der skal 
analyseres, identificere, hvad der er den bedste praksis for disse processer på 
verdensplan, evaluere afvigelser i forhold til den bedste praksis og forstå årsagerne 
hertil. Virksomheden kan så benytte de enkelte etaper til at omstille sig for at 
forbedre sin præstation og konkurrenceevne og derved overhale konkurrenterne. 
Det er op til industrien selv, at foretage benchmarking af virksomhedernes 
konkurrenceevne. Myndighederne kan dog yde et nyttigt bidrag ved at markedsføre 
benchmarking over for et større publikum, især SMV'er, som ikke har de 
nødvendige ressourcer og erfaring til selv at gå i gang. Her har Kommissionen 
foreslået, at den sammen med alle de involverede aktører undersøger muligheden for 
at etablere et europæisk net med henblik på benchmarking af virksomheders 
konkurrenceevne. Nettet skal sikre, at især SMV'erne har adgang til samordnede, 
pålidelige og ensartede tjenester i hele EU. Kommissionen støtter for tiden to 
initiativer med henblik herpå (se rubrikken nedenfor). 
Eksempler på benchmarking af virksomheders konkurrenceevne 
Kommissionen støtter de to nedenstående initiativer: 
- et pilotprojekt under Forbairt (Irland), som skal skabe overblik over de erfaringer, 
tjenester og metodologier, der for tiden udvikles i Europa og udarbejde en 
handlingsplan for oprettelsen af et europæiske net til benchmarking af 
virksomheders konkurrenceevne. 
- et Eurochamber-projekt, hvor man gennem det eksisterende net af europæiske 
handels- og industrikamre gør SMV'erne opmærksomme på kvalitetsfaktoren, 
tilskynder dem til at foretage benchmarking af konkurrenceevnen gennem 
pilotprojekter, og fremmer SMV'ers adgang til det ovennævnte europæiske net. 
Det britiske handels- og industriministerium støtter en national benchmarking-
crdning, som muliggør udveksling af statistiske oplysninger og fastsættelse af den 
bedste praksis på nationalt plan. 
- London Business School var initiativtager til ordningen og oprettede et panel af 
industrivirksomheder, herunder flere SMV'er, for sammen at udvikle en model 
for benchmarking af konkurrenceevnen hvad angår væsentlige aspekter af 
virksomheders administration og struktur. 
- Da ordningen beviste sin nytte og deltagerne, herunder også udenlandske 
virksomheder, viste stigende interesse for den, besluttede Confederation of British 
Industry (CBÏ) at støtte ordningen. 
- Det britiske handels- og industriministerium besluttede herefter at anerkende 
ordningen og støtte den gennem oplysningskampagner. Ministeriet ville ligeledes 
bistå med at etablere et nationalt net af kontorer og bureauer, gennem hvilke 
virksomhederne kunne rette henvendelser til virksomhedspanelet. 
Virksomhedspanelet blev udvidet, så det udgjorde et mere repræsentativt 
referencegrund lag. 
Visse medlemsstater og private institutioner har ligeledes lanceret programmer, som 
har til formål at udbrede den bedste miljøpraksis (f.eks. det britiske Environmental 
Technological Best Practice). 
på sektorniveau 
Benchmarking af konkurrenceevnen på sektorniveau vedrører særlige 
sektorrelaterede faktorer. For eksempel er det næsten udelukkende ganske bestemte 
sektorer, som påvirkes af visse miljøbestemmelser (biludstødning, farlige stoffer, 
niv.). 
Eksempler på benchmarking af sektorers konkurrenceevne 
Kommissionen og det japanske ministerium MITI administrerer i fællesskab 
pilotprogrammer for komponentleverandører inden for forbrugerelektroniksektoren 
og bilindustrien med det formål at forbedre den europæiske industris 
konkurrencemæssige præstation i forhold til bedste praksis i Japan. 
Andre initiativer har været eller er på vej inden for den kemiske industri og 
bilindustrien. Benchmarking af den europæiske kemiindustris konkurrenceevne går 
ud på løbende at følge forbedringer af konkurrenceevnen, sammenligne den 
europæiske konkurrencemæssige situation i forhold til bedste praksis på 
verdensplan, og iværksætte foranstaltninger for at sikre en tilnærmelse til denne 
bedste praksis. 
I juli 1996 blev der nedsat en arbejdsgruppe bestående af repræsentanter for 
industrien og Kommissionen, som fik til opgave at foretage en benchmarking af 
konkurrenceevnen. Arbejdsgruppen besluttede, at en benchmarking af 
konkurrenceevnen i første omgang skulle fokusere på den kemiske industri som 
helhed og dernæst de enkelte sektorer, f.eks. den petrokemiske sektor. 
Skønt denne benchmarking-foranstaltning ikke går på virksomhederne selv, kan der 
skelnes mellem virksomhederne alt efter deres størrelse. Derved kan man undersøge 
de særlige problemer, som større virksomheder og SMV'erne står over for. 
Selv om formålet hermed ikke er at foretage en benchmarking af EU's politikker, 
kan der samtidig udarbejdes forslag til rammevilkår, som er umiddelbart 
anvendelige. 
Arbejdsgruppen vurderede et begrænset antal indikatorer for de 
konkurrenceparametre, der er mest relevante for den kemiske industri. Man foretrak 
indikatorer, for hvilke der findes sammenlignelige tal. Dataindsamlingen 
vanskeliggjordes især af, at statistikkerne var fortrolige, at der var forskellige måder 
at definere parametrene på, og at der manglede data om tredjelandene. 
Nederlandene foretager ligeledes en evaluering af den europæiske informations- og 
kommunikationsteknologiindustris konkurrenceevne, idet den sammenholder den 
europæiske industris konkurrencemæssige stilling med dens hovedkonkurrenters. 
på rammevilkårsniveau 
Ved at foretage en benchmarking af konkurrenceevnen hvad angår 
rammevilkårene - herunder især faktoromkostninger, infrastruktur, kvalifikationer, 
innovation, miljø - kan man vurdere effektiviteten af de offentlige politikker, som 
påvirker konkurrenceevnen, og om de eventuelt kan forbedres. Formålet bør primært 
være at vurdere de grundlæggende forhold, som direkte indvirker på den europæiske 
industris konkurrenceevne. 
Benchmarking af konkurrenceevnen hvad angår rammevilkårene tager udgangspunkt 
i en nærmere evaluering af industriens konkurrencemæssige situation og en analyse 
af de vigtigste områder, som undersøgelsen skal omhandle. I den næste fase kan 
benchmarking anvendes som et redskab til at rette op på de svagheder, der er blevet 
påvist. 
Makroøkonomiske indikatorer, ved hjælp af hvilke man kan opnå et sammenfattende 
overblik over økonomiens konkurrenceevne, er let tilgængelige, men det er mere 
detaljerede indikatorer for forskellige konkurrencepåvirkende rammevilkår derimod 
ikke. For visse indikatorer for disse variabler, som enten har en direkte og målelig 
indvirkning på konkurrenceevnen eller har en effekt på længere sigt, er de 
metodologiske problemer og manglen på pålidelige og sammenlignelige statistiske 
data særligt udpræget. 
Benchmarking af konkurrenceevnen hvad angår rammevilkårene er en vanskelig 
proces, fordi det kan være svært at isolere effekten af en bestemt politik fra effekten 
af andre politikker. Hvis der skal foretages en vellykket benchmarking, må visse 
principper overholdes, f.eks. 
- man skal sammenligne resultater og produktionsaspekter (f.eks. markedsandele og 
F&U-omkostninger, da disse er nyttige at tage i betragtning som indikatorer) 
- man skal sammenligne årsager, ikke symptomer (f.eks. arbejdsmarkedssituationen 
men ikke arbejdsløshedstallet) 
- man skal sammenligne processer og præstationer (f.eks. et uddannelsessystems 
mulighed for at levere kvalifikationer samt typen af kvalifikationer). 
Eksempler på benchmarking af konkurrenceevnen hvad angår rammevilkår 
Kommissionen har sat sig for at undersøge, hvilke erfaringer medlemsstaterne har 
gjort med benchmarking af konkurrenceevnen på rammevilkårene. Kommissionen 
og medlemsstaterne har endvidere iværksat et benchmarking-initiativ vedrørende 
konkurrenceevnen under Udvalget om Beskæftigelse og Arbejdsmarkedet. 
Det nederlandske udenrigsministerium har bl.a. udgivet en rapport med titlen 
"Benchmarking af Nederlandenes konkurrencemæssige præstation: 
konkurrenceevnen på prøve", hvori man har undersøgt forskellige fremgangsmåder 
med hensyn til benchmarking af konkurrenceevnen hvad angår rammevilkårene. 
Analysen berørte områder som f.eks. arbejde, kapital, beskatning, uddannelse og 
infrastruktur, og den nederlandske økonomis styrkeposition kunne identificeres på 
grundlag af resultaterne, foruden de handicap, som forhindrer den fulde udnyttelse af 
økonomiens potentiel. På basis heraf iværksatte den nederlandske regering en række 
reformer, som skal forbedre disse svage punkter. Disse reformer fortsættes i 1997, 
efter at benchmarkingen er blevet opdateret. OECD's Industriudvalg har nedsat en 
arbejdsgruppe, som skal vurdere kriterierne for en benchmarking af 
konkurrenceevnen hvad angår rammevilkårene. OECD har fastlagt otte væsentlige 
parametre for industriens konkurrenceevne: F&U infrastruktur, uddannelse og 
arbejdsstyrke, virksomhedsledelse, arbejdsmarkedslovgivning, arbejdsomkostninger, 
virksomhedsbeskatning, energiomkostninger samt teleomkostninger og 
infrastrukturer 
3. I<71<;LLI<:SSKAISNKAMMKK 
Det er de økonomiske aktører, som skal tage initiativ til benchmarking af 
konkurrenceevnen. Fællesskabsdimensionen kan tilføre øget værdi hertil ved at stille 
ekspertise til rådighed, der gør det muligt at udvikle og udnytte de mest avancerede 
metodologier, at anvende resultaterne i praksis og samle viden og erfaringer fra de 
forskellige nationale systemer. Samtidig kan fællesskabsdimensionen fungere som 
katalysator over for medlemsstaterne. 
Gennem etablering af pilotprojekter om benchmarking af rammevilkår vil 
Kommissionen gøre en indsats på dette område. 
Gennem pilotprojekterne kan et begrænset antal medlemsstater på forsøgsbasis 
samarbejde om EU-relevante emner, og der kan fastlægges fremgangsmåder for 
samarbejde og gennemskuelighed samt etableres vidensnet, som kan danne grundlag 
for fremtidige foranstaltninger: 
- Det er ikke alle medlemsstater, som har lige stor interesse i at foretage en fælles 
benchmarking af konkurrenceevnen, men dette faktum må ikke få ugunstig 
indvirkning på de interesserede medlemsstater eller på hele EU's 
virksomhedsmiljø og dets effektivitet. Man bør derfor give parter, der er 
interesseret i at foretage en sådan benchmarking, adgang til den ekspertise og de 
dialogmuligheder, der findes på EU-plan. 
- De enkelte medlemsstater råder ikke nødvendigvis over en forsknings- og 
analysekapacitet, der åbner mulighed for at foretage en benchmarking af 
konkurrenceevnen, så man kan opnå passende sammenligningsparametre og kan 
fortolke disse i forbindelse med udformningen af politikker til forbedring ' af 
erhvervsmiljøet. 
Kommissionen vil derfor iværksætte en række pilotprojekter, især blandt emnerne i 
bilaget, og hvor muligt yde et økonomisk tilskud til disse inden for de eksisterende 
EU-budgetrammer. Måden, projekterne gennemføres på, skal i sidste ende føre til 
fastlæggelse al" en arbejdsmetode, som sikrer gennemskuelighed, dialog og 
ekspertviden. Få grundlag heraf kan der gennemføres andre benchmarking-initiativer 
om konkurrenceevnen, særligt med fokus på lovgivningsbyrden på SMV'er, 
beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, og innovation. 
- Foranstaltningen har til formål at forbedre erhvervslivets konkurrenceevne. Alle 
de økonomiske aktører bør således have mulighed for at deltage i fastlæggelsen af 
retningslinjer og prioriteter for benchmarking af konkurrenceevnen. Derfor 
nedsætter Kommissionen en Gruppe på Højt Plan vedrørende benchmarking 
bestående af virksomhedsledere og repræsentanter for handelskamre, fagforbund, 
forbrugerne og civilsamfundet generelt. Kommissionen vil sørge for, at udvalgets 
sammensætning afspejler de forskellige samfundsinteresser, herunder især de små 
industri- og håndværksvirksomheders interesser. Gruppen får til opgave at bistå 
Kommissionen med at fastsætte prioriteter for benchmarking af 
konkurrenceevnen, organisere erhvervslivets deltagelse i gennemførelsen af 
benchmarking, samarbejde med Kommissionen om fortolkning af EU-interessante 
resultater og videreformidling af relevante resultater til erhvervslivet. 
- Gruppen af chefer for industriministerierne vil følge aktiviteterne og sikre en 
sammenhængende politik. Samtidig vil den fastlægge, i hvor høj grad 
medlemsstaterne involveres i styringsudvalgets forskellige projekter. Gruppen 
skal ligeledes bistå Kommissionen med anvendelsen af resultaterne fra de enkelte 
benchmarking-initiativer vedrørende konkurrenceevnen. 
Endelig vil Kommissionen, når den har fået et overblik over medlemsstaternes 
initiativer til benchmarking af konkurrenceevnen hvad angår rammevilkårene, 
opfordre offentlige og private økonomiske forskningscentre med erfaring inden 
for dette område til at etablere et vidensnetværk. Formålet skal være at fremme 
initiativer til benchmarking af konkurrenceevnen. Dette netværk vil blive 
kontaktet i forbindelse med benchmarking af konkurrenceevnen i 
overensstemmelse med reglerne om offentligt udbud og på basis af retningslinjer 
udarbejdet af projektdeltagerne og en medfinansiering af projektet. Efterhånden 
som pilotprojekterne gennemføres vil dette netværk samt dets synlighed og 
troværdighed styrkes, og dermed vil dets mulighed for selvstændig 
initiativtagning blive forøget. 
Resultaterne stilles til rådighed for medlemsstaterne, EU's institutioner og andre 
interesserede parter, og vil blive anvendt i forbindelse med regelmæssige drøftelser 
om industriens konkurrenceevne. Kommissionen vil redegøre for, hvilke 
konklusioner, der kan udledes af resultaterne samt fremsætte sine egne kommentarer 
i forbindelse med disse drøftelser. 
Iværksættelsen af denne arbejdsmetode bør samtidig sikre foranstaltningens 
kontinuitet. Det vil fremgår af de erfaringer, der gøres, om foranstaltningens 
kontinuitet kan sikres, når den skal opføres på budgettet hvert år, eller om det er 
nødvendigt at etablere et flerårigt program. 
mçjpt 
BILAG 
OMRÅDER, INDEN FOR HVILKE, DER KAN FORETAGES 
BENCHMARKING AF KONKURRENCEEVNEN 
Den nye teknologiske og strukturelle situation 
Den nye teknologiske og strukturelle situation, der følger med globaliseringen og de 
nye teknologiers udbredelse, stiller den europæiske industri over for en række 
udfordringer. Her vil benchmarking af konkurrenceevnen fokusere på udbredelsen og 
anvendelsen af de nye informations- og kommunikationsteknologier i 
virksomhederne. Projekterne gennemføres på grundlag af eksisterende oplysninger 
eller nye undersøgelser foretaget i udvalgte virksomheder. 
Finansiering af innovation og især af intellektuel ejendomsret 
Finansiering af innovation er vigtig, fordi man derved kan omsætte F&U resultater til 
produkter og tjenester. Benchmarking af konkurrenceevnen på dette område skal 
foretages i nært samarbejde med industrien og de øvrige økonomiske aktører. I første 
omgang bor benchmarking vedrøre forskellige nøgleindikatorer, som f.eks. adgang til 
risikovillig kapital, omkostningerne herved og typen af kapital, patentomkostninger, 
mv. 
Logistik og transport 
I lyset af EU's rolle i den internationale samhandel og visse medlemsstaters 
periferiske beliggenhed i EU, er logistikken omkring styring af råmaterialeleverancer, 
information, og produktflow mellem leverandører og kunder et afgørende 
konkurrenceparameter. Da det ifølge sin natur er et meget bredt område, er det 
vanskeligt at finde en målrettet indfaldsvinkel med hensyn til benchmarking af 
konkurrenceevnen. Benchmarkingen bør snarere gennemføres i flere faser. 
Udvikling af de menneskelige ressourcer 
Hvad angår erhvervsuddannelse spiller benchmarking af kvalifikationer en rolle i 
forbindelse med vurdering af erhvervsuddannelsesordninger, og derigennem kan 
uddannelsespolitik og virksomhedsledelsespolitik forbedres. Ved hjælp af 
pilotprojektet kan man vurdere fremgangsmåden i nogle af erhvervslivets 
uddannelsesordninger, både hvad angår uddannelse i virksomhederne og planlægning 
af uddannelsesbehov som følge af den økonomiske og teknologiske udvikling. Der vil 
i forbindelse med pilotprojektet blive lagt vægt på erhvervsuddannelser i SMV'erne. 
10 
ISSN 0254-1459 
KOM(97) 153 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 
Katalognummer : CB-CO-97-158-DA-C 
ISBN 92-78-18712-7 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg