[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 7.3.2007

SEK(2007) 292 endelig

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 9, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Rumæniens konvergensprogram, 2006-2009

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

1. GENEREL BAGGRUND

Stabilitets- og vækstpagten, som trådte i kraft den 1. juli 1998, er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at forbedre betingelserne for prisstabilitet og en stærk og holdbar vækst, der bidrager til jobskabelse. I forbindelse med reformen af pagten i 2005 blev det anerkendt, at pagten er et nyttigt middel til at cementere finanspolitisk disciplin, men hovedsigtet var at gøre den mere virkningsfuld, styrke dens økonomiske fundament og sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.

Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], som indgår i stabilitets- og vækstpagten, fastsætter, at medlemsstaterne skal forelægge stabilitets- eller konvergensprogrammer og årlige opdateringer heraf for Rådet og Kommissionen (medlemsstater, der allerede har indført den fælles valuta, forelægger (opdaterede) stabilitetsprogrammer, og medlemsstater, der endnu ikke har indført den fælles valuta, forelægger (opdaterede) konvergensprogrammer).

Rumænien blev medlem af EU den 1. januar 2007 og forelagde sit første konvergensprogram den 25. januar 2007. I overensstemmelse med forordningen skal Rådet afgive en udtalelse herom på grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg (se boksen vedrørende hovedpunkterne i vurderingen).

2. BAGGRUNDEN FOR VURDERINGEN AF PROGRAMMET

Som udgangspunkt for vurderingen af budgetstrategien i konvergensprogrammet indeholder dette afsnit en kort beskrivelse af de økonomiske og budgetmæssige resultater i de seneste ti år.

Boks: Hovedpunkterne i vurderingen Ved vurderingen af stabilitetsprogrammerne og konvergensprogrammerne skal følgende undersøges, jf. henholdsvis artikel 5, stk. 1, og artikel 9, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97: om de økonomiske antagelser, som programmet er baseret på, er realistiske den mellemfristede budgetmålsætning, som medlemsstaten fremlægger, og om den tilsigtede tilpasning i retning af den er hensigtsmæssig om de foranstaltninger, der træffes og/eller foreslås for at overholde den tilsigtede tilpasning, er tilstrækkelige til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning under konjunkturforløbet ved vurderingen af den tilsigtede tilpasning i retning af den mellemfristede budgetmålsætning undersøges det, om der gøres en større tilpasningsindsats i økonomiske opgangstider, mens indsatsen kan være mere begrænset i økonomiske nedgangstider, og for de medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, undersøges det, om den pågældende medlemsstat sikrer en årlig forbedring i sin konjunkturkorrigerede saldo, eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på 0,5 % af BNP som benchmark for at opfylde sin mellemfristede budgetmålsætning når kursen for tilpasning af den mellemfristede budgetmålsætning fastlægges (for medlemsstater, der endnu ikke har nået den), eller når der tillades en midlertidig afvigelse fra den mellemfristede budgetmålsætning (for medlemsstater, der har nået den), undersøges gennemførelsen af større strukturreformer, som har direkte langsigtede omkostningsbesparende virkninger (bl.a. ved at øge den potentielle vækst) og derfor har en konstaterbar indvirkning på de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt (på den betingelse, at der bevares en passende sikkerhedsmargen med hensyn til referenceværdien på 3 % af BNP, og at budgetstillingen i programperioden forventes at vende tilbage til den mellemfristede budgetmålsætning), idet man bør være særlig opmærksom på pensionsreformer, som indfører et flersøjlesystem, der omfatter en obligatorisk, fuldt finansieret søjle om medlemsstaternes økonomiske politik er i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik. Når det vurderes, om programmets makroøkonomiske antagelser er realistiske, sker det med henvisning til prognosen fra Kommissionens tjenestegrene fra efteråret 2006, idet der også tages hensyn til den i fællesskab aftalte metode til beregning af det potentielle output og de konjunkturkorrigerede saldi. Vurderingen af overensstemmelsen med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik sker på baggrund af de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik med hensyn til de offentlige finanser, der indgår i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Vurderingen skal desuden omfatte en undersøgelse af: udviklingen i gældskvoten og udsigterne for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, som der bør lægges "tilstrækkelig vægt på i forbindelse med overvågningen af budgetstillingerne" ifølge Rådets rapport af 20. marts 2005 om "en bedre gennemførelse af stabilitets- og vækstpagten". I en meddelelse fra Kommissionen af 12. oktober 2006 beskrives fremgangsmåden for vurderingen af den langsigtede holdbarhed[2] overensstemmelsen med adfærdskodeksen[3], hvori der bl.a. fastlægges en fælles struktur og et fælles sæt datatabeller for stabilitets- og konvergensprogrammerne. |

- Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 9, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Rumæniens konvergensprogram, 2006-2009

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[4], særlig artikel 9, stk. 1,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

1. Den [27. marts 2007] gennemgik Rådet Rumæniens konvergensprogram for perioden 2006-2009.

2. Rumænien har haft en stærk økonomisk vækst i de seneste fem år, men dets BNP pr. indbygger (udtrykt i KKS) er stadig lavt og ligger på 34 % af gennemsnittet for EU-25 i 2005. Der er derfor stadig meget, der skal indhentes, og dette udgør Rumæniens altoverskyggende udfordring på mellemlang og lang sigt. I 2001-2005 forbedredes den makroøkonomiske stabilitet, således som det kommer til udtryk i det stærke og vedvarende fald i inflationen og konsolideringen af de offentlige finanser. Den gennemsnitlige inflation lå på 6,6 % i 2006.

3. I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes det, at væksten i det reale BNP gradvis vil aftage fra 8 % i 2006, hvilket ligger et godt stykke over den potentielle sats, til en stadig betydelig sats på 5,9 % i 2009. Vurderet på baggrund af de disponible oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser. Programmets inflationsforventninger forekommer imidlertid at være lave, idet de antager, at der vil ske en støt opbremsning i låntagningen og væksten i det private forbrug, som måske ikke bliver en realitet. I modsætning til programmet forventes der i Kommissionens prognose fra efteråret 2006 en yderligere stigning i underskuddet over for udlandet i 2007 og 2008 på baggrund af en import, der fortsat vil overstige eksporten som følge af et stort privatforbrug og store investeringer.

4. I Kommissionens prognose fra efteråret 2006 anslås det offentlige underskud for 2006 til 1,4 % af BNP i forhold til et mål på 0,7 % af BNP i det økonomiske førtiltrædelsesprogram fra december 2005. I konvergensprogrammet anslås underskuddet til 2,3 % af BNP, men foreløbige tal tyder på et endnu dårligere resultat. Overskridelsen i forhold til det oprindelige mål afspejler store ekstraudgifter, bl.a. løbende udgifter delvis som følge af en omfordeling af ikke-afholdte investeringsudgifter, som mere end opvejer en større end forventet vækst i indkomsterne.

5. Programmets vigtigste mål er at sikre en finanspolitisk konsolidering, således at man når den mellemfristede målsætning om et strukturelt underskud (i konjunkturkorrigerede termer uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) på 0,9 % i 2011, dvs. efter programperioden. Programmet sigter mod en mindre reduktion af det offentlige underskud fra 2,3 % af BNP i 2006 til 2 % af BNP i 2009, efter en stigning til 2,7 % af BNP i 2007. Det primære underskud forventes at følge en lignende udvikling og at ligge på 1 % af BNP ved udgangen af programperioden.

6. Tilpasningen, som er marginal og med størst vægt i slutningen af perioden, sker gennem en stigning i indtægtskvoten, som er noget højere end stigningen i udgiftskvoten (næsten 4 procentpoint i forhold til 3½ procentpoint). På indtægtssiden stammer størstedelen af stigningen fra skatterne (især i 2007) og fra "andre indtægter" (formentlig i tilknytning til tilstrømningen af EU-midler). Stigningen i udgiftskvoten skyldes i stort omfang en meget stor stigning i de offentlige investeringer, som efter planen skal mere end fordobles i procent af BNP som følge af en antaget betydelig stigning i absorptionen af EU-midler. I forhold til det økonomiske førtiltrædelsesprogram fra december 2005 er budgetmålene langt mindre ambitiøse, selv om de underliggende vækstantagelser er de samme.

7. Det strukturelle underskud (dvs. det konjunkturkorrigerede underskud renset for engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), beregnet efter den i fællesskab aftalte metode, forventes at forværres yderligere fra 3 % af BNP i 2006 til omkring 3½ % af BNP i 2007, før det forbedres til 2¼ % af BNP i 2009. Som nævnt ovenfor er den mellemfristede målsætning for budgetstillingen, der præsenteres i programmet, et strukturelt underskud på 0,9 % af BNP, som programmet sigter mod at nå inden 2011, dvs. efter programperioden. Da den mellemfristede budgetmålsætning er mere krævende end den laveste benchmark (et anslået underskud på 1¾ % af BNP), skulle opfyldelsen af den give en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Den mellemfristede budgetmålsætning afspejler i tilstrækkelig grad gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt.

8. Usikkerhedsmomenterne i forbindelse med budgetfremskrivningerne i programmet synes i det store og hele at være afbalanceret i 2007, men budgetresultatet kunne blive værre end fremskrevet i programmet derefter. I 2007 kan både udgifter og indtægter blive lavere end planlagt: udgifterne, fordi de offentlige investeringsplaner sandsynligvis ikke vil blive nået, og indtægterne, fordi antagelserne om den økonomiske aktivitets skatteintensitet ser ud til at være meget optimistiske. Fra og med 2008 er budgetstrategien ikke tilstrækkelig specificeret, med en svingende udvikling for flere udgiftsposter og en udokumenteret stramning i 2009. Udgiftsoverskridelserne i de seneste år som følge af hyppige budgetændringer, usikkerheden omkring det samlede erstatningsbeløb, som det offentlige skal betale til borgere for manglende tilbagegivelse af ejendomme, der blev nationaliseret under det kommunistiske styre, og de potentielle annulleringer af offentlige virksomheders ubetalte forpligtelser over for staten peger i retning af udgiftsoverskridelser, selv om niveauet for de planlagte investeringsudgifter sandsynligvis ikke vil blive nået. Desuden kan overbudgetterede ressourcer, der er afsat til investeringer, blive flyttet over til forbrug, således som det tidligere er set, med en negativ indvirkning på kvaliteten af de offentlige udgifter.

9. Under hensyntagen til denne risikovurdering forekommer budgetstillingen i programmet at være utilstrækkelig til at sikre, at den mellemfristede budgetmålsætning nås inden for programperioden, således som det også forudses i programmet. Den synes desuden ikke at give en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod en overskridelse af underskudstærsklen på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske udsving gennem hele programperioden. Det tempo i tilpasningen i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, der er angivet i programmet, er helt klart utilstrækkeligt og bør styrkes betydeligt for at være i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, hvor det præciseres, at tilpasningen bør være højere i økonomiske opgangstider og kan være lavere i økonomiske nedgangstider. Navnlig i en kontekst med økonomisk opgang er den strukturelle forbedring marginal og udelukkende koncentreret om slutningen af perioden, med en forværring i 2007, mens den planlagte tilpasning især i 2009 ikke understøttes af foranstaltninger.

10. Den offentlige bruttogæld skønnes at have nået omkring 13 % af BNP i 2006, hvilket er langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Ifølge programmet forventes gældskvoten at falde med omkring 1 procentpoint af BNP i programperioden.

11. Uden langsigtede prognoser for de aldersrelaterede udgifter, baseret på fælles makroøkonomiske antagelser fra EPC/Kommissionen, er det ikke muligt at vurdere virkningen af befolkningens aldring i Rumænien på et sammenligneligt og solidt grundlag, således som det i øjeblikket sker for de andre medlemsstater, hvor der foreligger fremskrivninger på dette grundlag. Det kan imidlertid ikke udelukkes, at aldringen har en betydelig indvirkning på udgifterne som følge af den nuværende demografiske struktur. Den oprindelige budgetstilling, kendetegnet ved et stort strukturelt underskud, er ikke tilstrækkelig til at stabilisere gælden, selv før der tages hensyn til aldringens budgetmæssige virkning på lang sigt. En forbedring af den strukturelle budgetstilling på mellemlang sigt vil bidrage til at mindske risikoen for de offentlige finansers holdbarhed.

12. Programmets budgetstrategi er delvis i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, som udgør en del af de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Især er den budgetmæssige tilpasning i retning af den mellemfristede budgetmålsætning helt klart utilstrækkelig, og den bør styrkes betydeligt i programperioden. Endvidere giver den finanspolitiske strategi, der er præsenteret i programmet, herunder lempelsen af finanspolitikken indtil 2007, anledning til bekymring med hensyn til holdbarheden af en høj vækst og af det eksterne underskud, som anslås at have nået 10,3 % af BNP i 2006.

13. Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, har programmet visse mangler i de krævede og frivillige data[5].

Som helhed må det konkluderes, at programmet – på baggrund af udsigt til en stærk vækst og et stadig større eksternt underskud – forventer en procyklisk lempelse i 2007 og et helt klart utilstrækkeligt fremskridt – koncentreret om slutningen af perioden – i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, som efter planen først vil blive nået efter programperioden. Der er endvidere risici forbundet med opnåelsen af budgetmålene fra og med 2008. På baggrund af ovenstående vurdering opfordres Rumænien til at:

(i) udnytte de økonomiske opgangstider til en væsentlig styrkelse af tempoet i tilpasningen i retning af den mellemfristede budgetmålsætning ved at sigte mod mere krævende budgetmål i 2007 og de efterfølgende år

(ii) kontrollere den forventede høje stigning i de offentlige udgifter og revidere sammensætningen af disse med det formål at øge vækstpotentialet, samt forbedre planlægningen og gennemførelsen af offentlige udgifter inden for en bindende mellemfristet ramme.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger 1

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Realt BNP (% ændring) KP dec. | KP jan. 2007 | 4,1 | 8,0 | 6,5 | 6,3 | 5,9 |

KOM nov. 2006 | 4,1 | 7,2 | 5,8 | 5,6 | n.a. |

KP dec. 2005 | 5,7 | 6,0 | 6,3 | 6,5 | n.a. |

HICP-inflation (%) | KP jan. 2007 | 9,1 | 6,6 | 4,5 | 4,,3 | 3,2 |

KOM nov. 2006 | 9,1 | 6,8 | 5,1 | 4,6 | n.a. |

KP dec. 2005 | 9,0 | 7,0 | 5,0 | 3,6 | n.a. |

Outputgab (% af potentielt BNP) | KP jan. 20072 | 0,2 | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,1 |

KOM nov. 20066 | 0,4 | 1,9 | 1,5 | 1,0 | n.a. |

KP dec. 2005 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |

Offentlig saldo (% af BNP) | KP jan. 2007 | -1,5 | -2,3 | -2,7 | -2,6 | -2,0 |

KOM nov. 2006 | -1,5 | -1,4 | -2,6 | -2,6 | n.a. |

KP dec. 2005 | -0,4 | -0,7 | -1,0 | -1,6 | n.a. |

Primær saldo (% af BNP) | KP jan. 2007 | -0,4 | -1,2 | -1,6 | -1,5 | -1,0 |

KOM nov. 2006 | -0,3 | -0,4 | -1,7 | -1,7 | n.a. |

KP dec. 2005 | 0,8 | 0,4 | 0,0 | -0,6 | n.a. |

Konjunkturkorrigeret saldo (% af BNP) | KP jan. 20072 | -1,5 | -3,0 | -3,4 | -3,2 | -2,3 |

KOM nov. 2006 | -1,6 | -2,0 | -3,1 | -2,9 | n.a. |

KP dec. 2005 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |

Strukturel saldo3 (% af BNP) | KP jan. 20074 | -1,5 | -3,0 | -3,4 | -3,2 | -2,3 |

KOM nov. 20065 | -1,6 | -2,0 | -3,1 | -2,9 | n.a. |

KP dec. 2005 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |

Offentlig gæld (% af BNP) | KP jan. 2007 | 15,,9 | 12,8 | 13,5 | 12,6 | 11,7 |

KOM nov. 2006 | 15,9 | 13,7 | 13,9 | 14,4 | n.a. |

KP dec. 2005 | 17,1 | 15,1 | 14,6 | 14,6 | n.a. |

Bemærkninger: 1De offentlige regnskaber i Rumænienn har endnu ikke officielt været genstand for en fuldstændig kvalitetsvurdering fra Eurostats side. Eurostat vil offentliggøre og validere tallene for den offentlige saldo og gæld kort efter indberetningen af data den 1. april 2007. 2Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet. 3Konjunkturkorrigeret saldo (som i de foregående rækker) uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. 4Der er ingen engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger i programmet. 5Der er ingen engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger i Kommissionens prognose fra efteråret 2006. 6Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 5,6 %, 5,7 %, 6,1 % og 6,2 % i årene 2005-2008. Kilde: Konvergensprogrammet (KP), økonomisk førtiltrædelsesprogram (PEP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2006 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

[1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). Alle de dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet, "De offentlige finansers langsigtede holdbarhed i EU", 12.10.2006, KOM(2006) 574 , og Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender, "The long-term sustainability of public finances in the European Union", European Economy No 4/2006.

[3] "Specifikationer om gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form", godkendt af Økofin-Rådet den 11. oktober 2005.

[4] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[5] Der mangler bl.a. data om delkomponenterne i stockflow-tilpasningen og arbejdskraftens, kapitalens og den totale faktorproduktivitets (TFP) bidrag til den potentielle BNP-vækst.