DA Den Europæiske Unions Tidende C 159/7

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

2013/C 159/06

Denne offentliggørelse giver ret til at rejse indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ANSØGNING OM ÆNDRING

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (2)

ANSØGNING OM ÆNDRING I OVERENSSTEMMELSE MED ARTIKEL 9

»CHAOURCE«

EF-Nr.: FR-PDO-0217-0940-24.01.2012

BGB ( ) BOB ( X )

1. Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

—  Produktets betegnelse — ☒ Varebeskrivelse —  Geografisk område — ☒ Bevis for oprindelse — ☒ Produktionsmetode —  Tilknytning — ☒ Mærkning — ☒ Krav i nationale bestemmelser —  Andre (angives nærmere)

2. Type ændring(er)

— ☒ Ændring af enhedsdokument eller resuméark —  Ændring af en varespecifikation for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort —  Ændring af varespecifikationen, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006) —  Midlertidig ændring af varespecifikationen, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006)

3. Ændring(er)

3.1. Ændring af punkt 2 »Varebeskrivelse«

— Råvare: Pligt til at bruge sødmælk til forarbejdningen, hvis sammensætning ikke ændres. Dette har til formål at hindre tilsætning eller fjernelse af fedt eller proteiner.

— Produktets fedtindhold er blevet nedsat for at undgå et for stort fedtindhold, der ikke er traditionelt.

— Overfladeflora: Det præciseres, at Penicillium Candidum er fremherskende, og at der også findes Geotrichum.

— Der tilføjes en beskrivelse af de organoleptiske egenskaber.

— Ostens form: De to størrelser er blevet præciseret og omfattet af kontrollerbare målværdier.

3.2. Ændring af punkt 4 »Bevis for oprindelse«

Som følge af udviklingen i den nationale lovgivning, er rubrikken »Éléments prouvant que le produit est originaire de l’aire géographique« (bevis for, at produktet har oprindelse i det afgrænsede geografiske område) blevet konsolideret og omfatter nu bl.a. anmeldelsespligt og registerførelse vedrørende produktets sporbarhed og opfølgning på produktionsbetingelser.

Der er tilføjet elementer, som gør det lettere at spore mælken og ostene, for at garantere oprindelsen af produkter med oprindelsesbetegnelse. Kontrollen af varespecifikationen for oprindelsesbetegnelsen tilrettelægges ifølge en kontrolplan, der udarbejdes af et kontrolorgan.

I øvrigt er der føjet elementer og flere bestemmelser til denne rubrik vedrørende registre og anmeldelsesdokumenter, som gør det muligt at garantere ostenes sporbarhed.

3.3. Ændring af punkt 5 »Produktionsmetode«

Mælkeproduktion: Denne del er ændret for at understrege tilknytningen til området i kraft af dyrenes og deres foders oprindelse. Ændringen gælder et krav om, at 80 % af dyrene skal være født i området, og definitionen af reglerne om, i hvilket omfang området skal være selvforsynende med foder. Disse regler vedrører ligeledes forvaltningen af græsarealerne og græssets andel af foderrationen (ved at der defineres et minimumsgræsareal for kvier og lakterende dyr) og krav til foder og tilskudsfoder.

Ostefremstilling: Indførelse af regler for de forskellige fremstillingsfaser i form af kontrollerbare målværdier (temperatur og varighed for modning, løbning, afdrypning, tørring og modning, definition af pH-værdier ved formning og løbning).

3.4. Ændring af punkt 8 »Mærkning«

For at opstille regler for mærkning af produktet og gøre mærkningen lettere at læse for forbrugeren er der foreslået en række regler (f.eks. brug af EU's BOB-symbol og sammenslutningens logo).

3.5. Ændring af punkt 9 »Krav i nationale bestemmelser«

Der er indsat en tabel over de primære kontrolpunkter i slutningen af varespecifikationen.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (3)

»CHAOURCE«

EF-Nr.: FR-PDO-0217-0940-24.01.2012

BGB ( ) BOB ( X )

1. Betegnelse

»Chaource«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.3. Oste

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Chaource« er en blød skimmelost med udpræget mælkesmag, som udelukkende laves af sødmælk fra køer. Sødmælken må hverken have fået tilført eller fjernet fedt eller protein.

Ostens saltede masse har et tørstofindhold på mindst 40 % og indeholder mindst 48 % fedt i tørstof.

Skorpen skal for størstedelens vedkommende være dækket af hvidskimmel fra Penicillium Candidum. Det er tilladt, at overfladen er marmoreret eller uensartet på grund af forekomst af Geotrichum.

Den har en let duft af svampe og kan udvikle frugtagtig duft, bl.a. af hasselnød, og en let smag af frisk champignon.

Den laves i cylinderform med plan overflade og bund. Den fremstilles i to størrelser:

— en stor ost på mellem 450 og 700 g efter minimumsmodningstiden med en diameter på 110-115 mm svarende til formens indvendige diameter

— en lille ost på mellem 250 og 380 g efter minimumsmodningstiden med en diameter på 85-90 mm svarende til formens indvendige diameter.

3.3. Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Mælken, der anvendes til Chaource, er sødmælk fra køer. Sødmælken må hverken have fået tilført eller fjernet fedt eller protein undtagen det, der findes i mælkesyrekulturen, i en mængde på højst 3 %. Mælken skal indsamles, opbevares og forarbejdes uafhængigt af anden mælk, enten ved at indsamlingskredsløbet og forarbejdningslokalerne er helt adskilt, eller ved at mælk og forarbejdede produkter holdes adskilt, helt fra mælkeindsamling til modning af ostene, hvis produktionen foregår i samme anlæg.

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

Den gennemsnitlige årlige mængde foder produceret på bedriften udgør mindst 75 % af tørstoffet i malkebesætningens samlede foderration. Desuden udgør den gennemsnitlige mængde foder fra det geografiske område for oprindelsesbetegnelsen »Chaource« mindst 85 % af tørstoffet i malkebesætningens samlede foderration.

Lakterende køer har adgang til græsarealer i mindst fem af årets måneder. I denne periode er der mindst 20 ha græsningsareal pr. lakterende ko. Ved grøntfodring i stalden som tilskud til græsningen må de arealer, der er afsat til grøntfoder, ikke overstige 10 ha pr. lakterende ko.

Mængden af græs i foderet til lakterende køer er fastsat til mindst 30 % af tørstoffet i grovfoderet. Mængden af græs i kviernes foder, beregnet uafhængigt af malkekøerne, er fastsat til mindst 30 % af tørstoffet i grovfoderet. Disse krav gælder til hver en tid året rundt.

Tilskuddets årlige gennemsnitlige andel af malkekøernes foder skal være under 27 % af tørstoffet i den samlede foderration.

Malkekøernes samlede foderration defineres som grovfoder og tilskud tilsammen.

I varespecifikationen indsættes en positivliste over foder og kraftfoder.

Efter fravænning og før første laktation skal kvierne på græs i en periode på mindst fire måneder i det geografiske område for oprindelsesbetegnelsen.

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Mælkeproduktionen, ostefremstillingen og modningen skal foregå i det geografiske område.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

—

3.7. Specifikke mærkningsregler

Mærkningen skal omfatte navnet på oprindelsesbetegnelsen og EU's BOB-symbol.

Hverken på etiketten, i reklamer, på fakturaer eller i andre handelspapirer må der angives andre benævnelser eller betegnelser sammen med den beskyttede geografiske betegnelse med undtagelse af:

— handelsmærker

— udtrykkene »artisanal« eller »fabrication artisanale« (håndværksfremstillet), som er forbeholdt håndværksbaserede forarbejdningsvirksomheder, som er anerkendt som sådan i henhold til fransk lov om håndværksvirksomhed

— udtrykkene »affiné par« eller »affineur« (modnet hos) eller enhver anden henvisning til produktets modning

— logoet for Syndicat de Défense du Fromage de Chaource.

Desuden skal mærkningen omfatte den sidste erhvervsdrivendes fulde navn og adresse, hvilket vil sige modningsvirksomheden, som er godkendt til oprindelsesbetegnelsen »Chaource«.

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område

Produktionsområdet dækker et velafgrænset område inden for departementerne Aube og Yonne, der omfatter naturområdet »Champagne humide« (det fugtige Champagne) med kommunen Chaource som centrum.

Departementet Aube

Distrikter, der er fuldstændig omfattet: Aix-en-Othe, Bar-sur-Seine, Bouilly, Chaource, Ervy-le-Châtel, Mussy-sur-Seine, Les Riceys og Troyes (syv distrikter).

Departementet Yonne

Distrikter, der er fuldstændig omfattet: Ancy-le-Franc, Crusy-le-Châtel, Flogny-la-Chapelle og Tonnerre.

Kommuner, der er fuldstændig omfattet: Bagneaux, Boeurs-en-Othe, Cérilly, Chigy, les Clérimois, Coulours, Flacy, Foissy-sur-Vanne, Fontaine-la-Gaillarde, Fournaudin, Maillot, Malay-le-Grand, Malay-le-petit, Noé, Saint-Clément, Saligny, Sens, les Sièges, Theil-sur-Vanne, Vareilles, Vaudeurs, Villeneuve-l'Archevêque, Villiers-Louis og Voisines.

Kommuner, der er delvis omfattet: Arces-Dilo (nord for hovedvej (RN) 5), Cerisiers (nord for hovedvej (RN) 5), Lailly (syd for amtsvej (RD) 28), La Postolle (syd for amtsvej (RD) 28), Soucy (syd for hovedvej (RN) 439), Thorigny-sur-Oreuse (syd for amtsvej (RD) 28) og Vaumort (nord for hovedvej (RN) 5).

5. Tilknytning til det geografiske område

5.1. Det geografiske områdes egenart

A. Naturbestemte faktorer

Definitionen af området for betegnelsen er fastlagt ud fra produktionsområdet Chaourçois og lignende tilstødende områder. Dette område omfatter naturområdet »Champagne humide«, hvor kommunen Chaource danner centrum. Det afgrænses mod nord af Aumont-skoven og Seinen, mod syd af Maulnes-skoven og Armançon, mod vest af kalkstensplateauet Pays d'Othe og mod øst af Sarce.

Dette område er kendetegnet ved en uigennemtrængelig undergrund bestående af kalk og ler. Terrænet gennemskæres af et stort antal vandløb, og der er mange kilder.

Dette lille område er særlig isoleret på grund af sit skovdistrikt mellem to store kommunikationsårer:

— Troyes-Saint-Florentin

— Vallée de la Seine.

Den lerede jordbund i området er de fleste steder dækket af naturenge. De er konstant fugtige og bliver derfor let græsbevoksede. De er ikke egnede til dyrkning. I visse områder såsom de fugtige dale sker afgræsningen i begyndelsen af sæsonen ofte med forsinkelse, hvilket betyder, at græsset har mistet næringsværdi, hvorfor mælken bliver ringere (»Procès Verbal de l’Assemblée Générale du Contrôle Laitier« af 23. januar 1937).

På grund af den forskelligartede jordbund i området og dermed de forskellige former for udnyttelse er det blevet almindeligt med blandet opdræt. Chaource-området har med sin opdrætstradition kunnet — og kan også i dag — opretholde traditionelle landbrugsaktiviteter i dette område, som er kendetegnet ved sit strenge fastlandsklima.

B. Menneskelige faktorer

Med hensyn til ostens tilhørsforhold til området vandt den indpas i Middelalderen, hvilket hang tæt sammen med områdets mange klostre. Munkene var da også de eneste, der havde rådighed over de enge og skove, der var nødvendige for at kunne fodre kvæget og producere mælk og ost. Da de fleste ikke spiste kød, valgte de ofte ost i stedet for, og det gjorde det muligt at udvikle opdrættet og videregive osteforarbejdningsteknikker.

Kvinderne i området overtog denne viden i løbet af det 17. og 18. århundrede og fremstillede oste til deres egen families forbrug. Ostefremstillingen skulle indpasses i de mange daglige gøremål, hvor der ikke var megen tid til overs. Malkningen foregik om morgenen eller om aftenen, hvorefter man lod mælken koagulere naturligt, før man tog fat på forarbejdningen sidst på dagen eller næste morgen. Osten blev fremstillet af fed mælk, dvs. med ikkeskummet mælk (hvor fløden ikke er skummet af). Idet koagelet kunne afdryppe langsomt uden overvågning, var denne proces særlig velegnet til landbokonernes dagsrytme.

Det er dette produktionssystem, som har givet osten dens mælkeagtige karakter og bestemt hovedfaserne i fremstillingen (koaguleringstid og spontan og langsom afdrypning).

Ostene blev spist på mange forskellige måder, friske eller tørre, idet de friste oste generelt blev foretrukket om sommeren på grund af deres friskhed, men også af praktiske grunde. Modningen varierede alt efter, hvor vanskeligt det var at opbevare osten, som oftest på grund af temperaturen. Når forholdene var ugunstige, blev osten spist frisk, så den ikke gik til spilde, og når forholdene var til det, kunne osten lagres i op til to måneder. Disse forbrugsmønstre varede ved indtil i vore dage og er baggrunden for de to ostestørrelser, som har udviklet sig en anelse forskelligt.

De oste, som ikke blev spist på gården, blev solgt på markedet. Man kan finde angivelser af dette salg allerede i 1829 (oktober 1929 »Tableau des foires existantes dans le département de l’Aube«). For det meste blev ostene afhentet af ostehandlere, som solgte dem ikke blot på det lokale marked, men også i de store handelsbyer i Frankrig: Paris, Lyon, Dijon, Toulouse, Reims, Metz, Douai, Clermont-Ferrand, Annecy og Lons-le-Saunier.

Med udviklingen af landbruget i det 19. og 20. århundrede steg mælkeydelsen og dermed også mælkeproduktionen. Afsætningen på markederne udviklede sig. Men fremstillingen og salget af ostene var stadig en besværlig proces, og landbokonerne foretrak at levere mælken til de mange mejerier, der var skudt op. På grund af knapheden på gårdfremstillet ost gik ostehandlerne derfor selv i gang med at producere oste. I begyndelsen af 1960'erne havde de små ostemestre definitivt erstattet landbokonen.

Fremstillingsprocessen og den anvendte råvare har altid gjort det muligt for producenterne af opnå en merværdi i forhold til områdets udbud af tørre oste og mindre udbud af delvist skummet mælk (skummet for fløde).

5.2. Produktets egenart

A. Produktets særlige egenskaber

»Chaource« fremstilles udelukkende af sødmælk fra køer.

Osten er tørsaltet, og ostemassen er på én gang både cremet, blød og temmelig fast. Den udmærker sig ved modning fra kanten og indad (centripetal), som med tiden fremmer kontrasten mellem den cremede kant under skorpen og den fine og let kornede struktur i midten.

Skorpen er for størstedelens vedkommende dækket af hvidskimmel fra Penicillium Candidum.

Den udsender en let duft af svampe og kan udvikle frugtagtig duft, bl.a. af hasselnød, og en let smag af frisk champignon.

Det er den eneste skimmelost lavet af komælk på mælkesyrebasis (»fabrication lactique«), som har form som en høj cylinder med plan overflade og bund. Denne form er navnlig knyttet til brugen af forme, der er klart højere, end de er brede, og som rummer en stor mængde koagel, der kan dryppe af af sig selv på grund af selve tyngden af massen, hvorfor der heller ikke er brug for indgriben udefra.

B. Historien bag brugen af navnet og omdømme

Den mundtlige overlevering om osten går tilbage til første halvdel af det 19. århundrede. Dengang fremstillede landbokonerne i Chaourçois en ost af mælken fra deres ko, som allerede da hed »Chaource-osten«.

Allerede i de to værker af henholdsvis dr. Pourriau, »La Laiterie« (mejeriet) fra 1872, og M. Huguier-Truelle, »Le Petit Guide de la fermière de l’Aube« (vejledning til landbokonen i Aube) fra 1883, beskrives Chaource-ostene og de vigtigste fremstillingsforskrifter præcist.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Definitionen af det geografiske område er blevet fastlagt ud fra det traditionelle område for fremstillingen af Chaource-osten og opdræt af malkekvæg.

Variationen mellem kalkholdig og leret jordbund førte til bedrifter med blandet opdræt med tendens til græsproduktion i visse områder på leret jordbund og i dale med vandløb.

Opdrætsmetoderne er direkte påvirket af klima- og jordbundsforhold i området og den geografiske placering. Derfor medførte placeringen midt i flere forskellige kvægraceområder, at betydningen af kvægracen forsvandt, mens det blev vigtigere, at dyrene var født i området. Det forhold, at bedrifterne var selvforsynende med det formål at udnytte de lokale ressourcer optimalt, medførte, at man først og fremmest brugte det foder (foder og tilskudsfoder), som bedriften selv eller de nærmeste bedrifter kunne producere (mindst 75 % af foderet kommer fra egen bedrift og 85 % fra nærområdet). Derfor fik græsset temmelig stor betydning i dyrenes fodersammensætning, hvad enten det er i form af græsning (over 20 ha pr. ko i mindst fem af årets måneder) eller grøntfoder (over 30 % af tørstoffet i foderet). Da græsset ofte høstes på naturenge, der kan blive oversvømmet, er kvaliteten ikke tilstrækkelig til at producere mælk, der er egnet til ostefremstilling, hvorfor det er nødvendigt at supplere med andre energirige fodertyper og tilskudsfoder.

Den magre mælk og især landbokonernes tilpasning af produktionen til deres dagligdag fik dem naturligt til at vælge en mælkesyrebaseret (»fabrication lactique«) osteproduktion af sødmælk (hvorfor ostene har mindst 48 % fedt i tørstof). De havde nemlig på grund af de mange og forskelligartede opgaver på gården ikke megen tid til overs til osteproduktion. De måtte derfor finde et system, der passede ind i deres døgnrytme og ikke krævede megen overvågning. Dette forklarer, hvorfor fremstillingsfaserne er så lange og enkle (koagulering i mindst 12 timer og spontan og langsom afdrypning). Modningen foregik også, så den passede ind i deres dagligdag. Osten blev hovedsagelig spist frisk om sommeren på grund af sin friske mælkeagtige smag og de indlysende opbevaringsvanskeligheder og mere moden, så snart forholdene tillod det. Disse forbrugsmønstre varede ved og førte til to typer fremstilling med nogenlunde ens modningsvarighed: fremstilling af små modnede oste og fremstilling af større oste med let skimmeldannelse og en mere udpræget mælkesmag.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (4))

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCChaource.pdf

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(3) Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(4) Se fodnote 3.