DA Den Europæiske Unions Tidende C 11/18

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2015/C 11/08)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ANSØGNING OM ÆNDRING

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (2)

ANSØGNING OM ÆNDRING I OVERENSSTEMMELSE MED ARTIKEL 9

»Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)«

EF-nr.: FR-PGI-0105-1000-25.5.2012

BGB ( X ) BOB ( )

1. Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

—

☐

—

☒

—

☐

—

☒

—

☒

—

☐

—

☒

—

☒

—

☒

2. Type ændring(er)

—

☒

—

☐

—

☐

—

☐

3. Ændring(er)

Den ansøgende sammenslutning har villet tilpasse varespecifikationen for på den ene side at belyse og præcisere visse punkter (bl.a. for at tage højde for de små erhvervsdrivendes kendetegn, udviklingen i den måde, hvorpå produkterne præsenteres for forbrugerne, markedsføringsmetoderne på de traditionelle foie gras-markeder, som fortsat afspejler den landlige og gastronomiske kultur i det sydvestlige Frankrig) med henblik på forbedring og på den anden side tage højde for den tekniske udvikling i branchen, siden den beskyttede geografiske betegnelse blev registreret i 2000.

3.1. Varebeskrivelse

Der foretages følgende ændringer:

1. Hele ænder (med eller uden lever) og udtagne slagtekroppe tilføjes. De forskellige præsentationsformer for hele ænder, der traditionelt sælges på bl.a. foie gras-markederne i det sydvestlige Frankrig (markeder, som er specialiseret i salg af overfedede ænder og gæs samt af udskæringer af disse dyr), tilføjes. Disse præsentationsformer svarer til de hele slagtede dyr med varierende grader af udtagning, hvorfra de udskæringer eller de slagtebiprodukter, der fremgår af den varespecifikation, som blev registreret i 2000 (rå produkter eller forarbejdede produkter), stammer. De hele ænder (med eller uden lever) og de udtagne slagtekroppe præsenteres ferske, frosne eller dybfrosne. Af indvolde og slagtebiprodukter kan kun lever, hjerte og kråse sælges separat under den beskyttede geografiske betegnelse. Den ansøgende sammenslutning har valgt at bevare listen over kød og slagtebiprodukter, der forefindes i varespecifikationen for den registrerede beskyttede geografiske betegnelse, i overensstemmelse med den historie og det omdømme, der er forbundet med de produkter, som traditionelt fremstilles af overfedede ænder i det sydvestlige Frankrig. Sammenslutningen har ikke ønsket at udvide den beskyttede geografiske betegnelse til ikketraditionelle udskæringer.

2. Præsentationen i form af sekundær udskæring af alle produkterne med undtagelse af hele ænder (med eller uden lever) og de udtagne slagtekroppe tilføjes. Formålet er at kunne sælge produkterne i portionsstørrelser til den endelige forbruger. Det præciseres i øvrigt i enhedsdokumentet, at produktet kan præsenteres som konserves, halvkonserves, i frosset eller dybfrosset form. Dette vedrører et punkt i den gældende varespecifikation.

3. Præsentationsformen rå krydret foie gras tilføjes. Formålet er at kunne tilbyde et produkt, der er »klart til tilberedning«. Den rå foie gras, som markedsføres i krydret form, svarer til produktet, som det forberedes, inden det senere forarbejdes inden for rammerne af den beskyttede geografiske betegnelse. Krydderierne er de samme for det krydrede produkt som for det forarbejdede produkt: »Salt, nitritsalt, sukker, krydderier og krydderurter, brændevin, hedvin, vin, trøfler (Tuber melanosporum), ascorbinsyre eller natriumascorbat. Krydderierne må højst udgøre 4 % af det tilberedte produkt, herunder højst 2 g saccharose pr. kg tilberedt produkt.«

4. Muligheden for at præsentere rå foie gras uden blodårer tilføjes.

5. Definition af afpudsningen af andebryst (»magret«).

6. Med hensyn til det tørrede og røgede andebryst tilføjes der en forklaring i varespecifikationen og enhedsdokumentet. Andebryst er i realiteten tørret, men kan derudover også være røget.

3.2. Bevis for oprindelse

Tabellerne ajourføres i henhold til ændringerne i kapitlet »Produktionsmetode« og gældende lovgivning. Indholdet af visse dokumenter er blevet præciseret.

Forpligtelsen til at føre et lagerregnskab pr. produktionssted tilføjes (jf. artikel 6, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1898/2006 (3)).

Begrebet »parti« defineres.

3.3. Produktionsmetode

I lyset af udviklingen i varespecifikationerne for den beskyttede geografiske betegnelse på nationalt plan og fællesskabsplan har dette afsnit undergået adskillige ændringer med hensyn til form og indhold.

Der foretages følgende ændringer:

1. Udrugning

Kravene vedrørende udrugning er taget op igen med henblik på i dette afsnit at præcisere, at ænderne er andrikker af arten Cairina moschata, den såkaldte berberiand, eller krydsninger af arterne Cairina moschata og Anas Platyrhinchos (berberiandrik krydset med almindelig landand), den såkaldte mulardand. Der er ikke tale om en ændring, men om flytning af en bestemmelse, der allerede findes i varespecifikationen.

Det anføres, at forældredyrene til krydsningerne skal udvælges i henhold til den vejledning, der er udarbejdet af Syndicat des Sélectionneurs Avicoles et Aquacoles Français (SYSAAF).

2. Opdræt

— Varespecifikationen ændres for at give mulighed for at overføre ællinger fra en bedrift til en anden (før eller efter 42 dage) i det geografiske område. Formålet er at tage højde for branchens organisation og de erhvervsdrivendes nuværende fremgangsmåder. Denne opdrætsmetode vedrører ikke daggamle ællinger, men noget ældre ællinger.

— Forskellen i belægningsgraden i stalden og på arealet mellem de dyr, der opholder sig i den samme stald i hele opdrætsperioden, og de dyr, der flyttes, slettes til fordel for en belægningsgrad i stalden alt efter dyrenes alder.

— Begrebet opdelt anvendelse af arealet indføres for at sikre en bedre kvalitet af disse arealer med henblik på at begrænse dannelsen af mudder og dets konsekvenser for dyrenes udvikling (f.eks. haltende dyr). Denne opdeling begrænses, idet det areal, der umiddelbart er tilgængeligt pr. and, halveres. Opdelingen kan indgå i en vekslen mellem arealer med det formål, af samme grund som ovenfor, at gøre det muligt at anvende et andet areal. Disse ændringer hænger sammen med ændringen af arealernes hviletid mellem to andehold (12 uger), som erstattes af en samlet hviletid i alt for arealerne pr. kalenderår på 168 dage.

3. Foderrationens sammensætning

Den foderration, som dyrene får frem til den 42. dag, defineres, og procentdelen af de produkter, der er afledt af korn fra og med den 43. dag, begrænses.

Foderkategorierne defineres i overensstemmelse med terminologien i gældende EU-lovgivning (Kommissionens forordning (EU) nr. 68/2013 af 16. januar 2013 om fortegnelsen over fodermidler).

4. Opfedning

Der er indført flere oplysninger:

— En mindstevægt for de dyr, der sendes til opfedning, ud over gennemsnitsvægten.

— Fortsat opfedning hos gårdproducenterne, dvs. samtidig opfedning af ænder af forskellig alder.

— Sundhedskrav i forbindelse med opfedning (rengøring, desinfektion, tomgangsperiode).

— Opfedningsperioden sættes ned fra mindst 12 til mindst 10 dage og fra mindst 24 til mindst 20 måltider. Dette muliggøres i kraft af de forskellige videnskabelige og tekniske forbedringer med hensyn til udvælgelse, opdræt og opfedning, uden at det indvirker på leverens vægt. Det kvalitative mål, især med hensyn til afsmeltningsgraden, er en lever på ca. 550 g. Denne vægt kan i dag nås eller overskrides på mellem 10 og 12 dage. Det er derfor hensigtsmæssigt, at opfedningsperioden kan forkortes, så de erhvervsdrivende kan kontrollere leverens størrelse. Det er kun opfedningsperioden, der ændres. Opdrætstiden ændres ikke, og leverens mindstevægt ligger fortsat på 350 g.

— Den majsform, der anvendes til opfedning, præciseres. Det drejer sig om majskorn og/eller knust majs (vådfoder).

5. Slagtning

Der indføres en minimumsalder for slagtning på 91 dage for mulardænder og 92 dage for berberiænder. Der er tale om en præcisering, som svarer til summen af opdrætsperiodens minimumslængde (81 eller 82 dage) og opfedningsperiodens minimumslængde (10 dage).

6. Bestemmelser vedrørende slagtekroppene

— Udtagningsfasen suppleres med en bestemmelse om, at galden tages ud under udtagningen, uanset om denne finder sted, når anden er varm eller kold, og med en bestemmelse om udtagelsen af blodårer.

— Nedkølingen af leveren og slagtekroppen præciseres ligeledes.

— Fristen mellem udtagning og udskæring (24 t) og mellem slagtning og frysning eller dybfrysning (48 t) slettes til fordel for indførelsen af specifikke hygiejneregler for hver enkelt erhvervsdrivende.

7. Krydring af foie gras

Krydringen af den rå foie gras defineres og begrænses til 4 % af det tilberedte produkt.

8. Forarbejdning af foie gras

— Præsentationsformen for rå foie gras til forarbejdning præciseres. Denne foie gras kan være hel, uden blodårer, skiveskåret eller krydret.

— Der defineres tre former for konservering, nemlig kølet, frosset eller dybfrosset. Anvendelsen af den frosne eller dybfrosne lever præciseres.

— Som for den rå foie gras, der markedsføres krydret, defineres tilsætningen af krydderier til foie gras til forarbejdning og begrænses til 4 % af det tilberedte produkt.

— Kogningen af foie gras i et klæde, hvilket tidligere blev sidestillet med pochering, præciseres ved tilføjelse af bestemmelser om den bouillon, der skal anvendes, da der er tale om en traditionel kogemetode.

— Der tilføjes præciseringer om produkterne »hel foie gras« og »foie gras«: mulighed for at emballere en enkelt lap i en emballage med en nettovægt på under eller lig med 250 g, overtræksgeléens sammensætning, minimumstrøffelindhold, for at denne ingrediens kan nævnes i varebetegnelsen.

— Muligheden for at anvende allerede forarbejdet og kogt foie gras, der er omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse i en foie gras-blok i en mængde på højst 10 % af emulsionen fastsættes udtrykkeligt.

— Der tilføjes præciseringer om de betingelser, der skal være opfyldt, for at det på mærkningen må anføres, at produktet indeholder stykker af foie gras, overtræksgeléens sammensætning og minimumsindholdet af trøffel.

9. Forarbejdning af kødet

Der tilføjes et forbud mod saltning af det forarbejdede kød ved anbringelse i saltlage:

— For tørret, røget andebryst: — præciseringer om tørring tilføjes — forbud mod anvendelse af aromastoffer — vedrørende røgning: forbud mod processer såsom skylning med, nedsænkning i eller tilstænkning med flydende røg — en positivliste over ingredienser tilføjes.

— For syltet andekød (»confit«): — det præciseres, at kødet skal være gennemkogt til emballager, som ikke gennemgår termisk stabilisering — den termiske stabilisering (ny kogning) vedrører kun de former for emballage, hvor dette er teknisk muligt — reglerne for anvendelse af varebetegnelserne for syltet andekød præciseres, alt efter hvilke stykker der er indeholdt i emballagen.

3.4. Mærkning

I lyset af udviklingen i den nationale lovgivning er det ikke længere obligatorisk at anføre navnet på certificeringsorganerne på mærkningen af produkterne, der er omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse. Derfor har den ansøgende sammenslutning valgt at fjerne denne forpligtelse fra varespecifikationen.

Mærkningsbestemmelserne er blevet gennemgået og bragt i overensstemmelse med den registrerede betegnelse.

Anvendelsen af kollektive mærkningsoplysninger samt regler for den skriftstørrelse, der skal anvendes til det geografiske navn i produktets varebetegnelse, tilføjes.

De kollektive mærkningsoplysninger defineres i et charter, som stilles til rådighed for alle de erhvervsdrivende i den ansøgende sammenslutning.

3.5. Krav i nationale bestemmelser

I lyset af udviklingen i den nationale lovgivning præsenteres afsnittet »Krav i nationale bestemmelser« i form af en tabel med de vigtigste punkter, der skal kontrolleres, og hvordan de skal evalueres.

3.6. Andet

Kontaktoplysninger på den ansøgende sammenslutning og certificeringsorganerne

Kontaktoplysningerne på den ansøgende sammenslutning ajourføres, og oplysningerne på certificeringsorganerne tilføjes.

Produkttype

Navnene på produktklasserne ajourføres i overensstemmelse med terminologien i gældende EU-lovgivning. Denne formulering flyttes til kapitlet »Varebeskrivelse«.

Geografisk område

Afgrænsningen af det geografiske område for den geografiske betegnelse ændres ikke. Derimod ændres områdets præsentation. Listen over kantoner erstattes af en liste over de tilsvarende kommuner.

Særlige regler vedrørende emballering

Det præciseres, at alle aktiviteter lige fra opdræt til emballering skal finde sted i det afgrænsede geografiske område. Forpligtelsen til at emballere produkterne i området fremgår således udtrykkeligt af afsnittet »Geografisk område« i varespecifikationen.

Dette var allerede underforstået i den gældende varespecifikation i kraft af følgende bestemmelser:

— side 34, hvor der står, at syltet kød skal emballeres i den endelige forpakning

— side 32 og 34, hvor det fastsættes, at foie gras og andebryst skal vakuumpakkes

— side 32, hvor der står, at den endelige termiske stabilisering af foie gras-tilberedningerne finder sted efter emballering.

Emballering i det geografiske område gør det muligt at bevare produkternes egenskaber.

Slagtebiprodukter og kød fra ænder er skrøbelige produkter, der har tendens til at blive misfarvet ved kontakt med luft. Emballering i det geografiske område mindsker tiden mellem fremstilling og emballering og er således et middel til at undgå uheldige ændringer af disse produkter.

I forbindelse med forarbejdet foie gras og syltede produkter udgør emballeringen en integrerende del af fremstillingsprocessen, idet disse produkter undergår en sidste termisk stabilisering efter emballering.

Endelig gør emballering i området det lettere at spore og kontrollere produkterne.

Redaktionelle ændringer, navnlig af kapitlet »Tilknytning«

Dette kapitel omarbejdes med henblik på at påvise de nye tilføjede produkters tilknytning til det geografiske område og overholde de nuværende redaktionelle krav.

Kapitlet er inddelt i følgende tre kapitler, der ændres:

1. Kapitlet »Det geografiske områdes egenart« omskrives og omorganiseres med henblik på: — bedre at lokalisere det geografiske område, hvis grænser præsenteres i forhold til de omkringliggende geografiske eller administrative enheder — bedre at beskrive de naturbestemte faktorer, der er kendetegnende for det geografiske område, dvs. de klimatiske forhold, landskaberne og den fremherskende dyrkning af majs. Jordbundsforholdene er ikke medtaget, da majsdyrkningens udvikling primært skyldes de klimatiske forhold i det geografiske område. Dette punkt underbygges med nøjagtige tal. — bedre at beskrive de menneskelige faktorer, der har fastholdt de traditionelle kendetegn for opdræt i det sydvestlige Frankrig siden middelalderen, og udviklingen i markedsføringen af »Canard à foie gras du Sud-Ouest« (ænder til foie gras fra det sydvestlige Frankrig).

2. De særlige kendetegn for alle de produkter, der er omfattet af denne beskyttede geografiske betegnelse, præciseres i kapitlet »Produktets egenart«, navnlig kendetegnene for den produktklasse, der indføres i forbindelse med ansøgningen om ændring (hele ænder (med eller uden lever) og udtagne slagtekroppe).

3. Kapitlet »Årsagssammenhæng« omskrives med henblik på at præcisere, at denne primært er baseret på omdømmet, som påvises med mere nøjagtige oplysninger.

De traditionsrelaterede elementer, herunder plantningen og dyrkningen af majs i området, landbrugsøkonomien, der er baseret på opdræt af overfedede ænder, og de særlige konserveringsteknikker, bevares, men omorganiseres og præciseres.

Årsagssammenhængen er således baseret på følgende elementer:

— de klimatiske forhold i det geografiske område er gunstige for majsdyrkning

— der er blevet dyrket majs i området siden det 16. århundrede, og majs er hurtigt blevet et af de vigtigste foderstoffer til fjerkræ i almindelighed og til ænder i særdeleshed

— denne kornsorts udbredelse har givet opdrætterne mulighed for at specialisere sig i opdræt af overfedede ænder og at udvikle en specifik viden om opdræt baseret på hurtig, men gradvis opfedning af ænderne

— denne metode til opdræt af overfedede ænder ligger til grund for deres særlige kendetegn, som er høj opfedningsgrad og god muskeludvikling

— denne opdrætsmetodes fremgang er blevet ledsaget af udviklingen af originale konserveringsteknikker (syltning og sterilisering efter Appert-metoden)

— disse konserveringsteknikker har gjort det muligt for specialiserede salgsfirmaer at markedsføre disse produkter i større målestok

— disse virksomheders beliggenhed har været med til at skabe det omdømme, som »Canard à foie gras du Sud-Ouest« har i oprindelsesområdet, men også på nationalt og internationalt plan.

Der foretages en lang række redaktionelle ændringer (omformuleringer, præciseringer, flytning af afsnit, sletning af overflødige afsnit).

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (4)

»Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)«

EF-nr.: FR-PGI-0105-1000-25.5.2012

BGB ( X ) BOB ( )

1. Betegnelse

»Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.1. Kød (og slagtebiprodukter), fersk

Kategori 1.2. Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget m.m.)

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Ænder til foie gras fra det sydvestlige Frankrig er berberiandrikker eller mulardandrikker.

»Canard à foie gras du Sud-Ouest« er frilandsænder, som sendes til opfedning efter 81 dage for mulardænder og 82 dage for berberiænder.

»Canard à foie gras du Sud-Ouest« opfedes i mindst 10 dage og med mindst 20 måltider.

Derefter slagtes og eventuelt udskæres/forarbejdes de.

»Canard à foie gras du Sud-Ouest« har knækket hvidt til gult skind og fedt.

Følgende forskellige produkter fremstilles af »canard à foie gras du Sud-Ouest«:

— Kød (og slagtebiprodukter), fersk: hel and (med eller uden lever) og udtaget slagtekrop, foie gras, bryst, lår, inderfilet, hjerte, den øverste del af vingen, kråse. En hel and med lever svarer til en hel, ikke-udtaget and, som er slagtet og plukket. En hel and uden lever svarer til en hel, ikke-udtaget and uden lever, som er slagtet og plukket. En udtaget slagtekrop svarer til en fuldstændig udtaget hel and, som er slagtet og plukket. En rå foie gras er blød og ensartet i farven og udviser ingen skader. Den vejer mindst 350 g og kan være tilsat krydderier. Et andebryst svarer til en filet, der er udskåret af brystmassen (omfatter ikke den lille inderfiletmuskel). Hvert andebryst vejer mindst 300 g og præsenteres med det skind og det fedtlag, den er dækket af. Opfedningsgraden (fedt + skind/samlet vægt) ligger på mellem 25 % og 45 %. Et andebryst skal være helt plukket og omhyggeligt afpudset. Afpudsningen skal være regelmæssig, cirkelformet, med en smule synligt fedt på kødsiden. Lårene svarer til alle de stykker kød, skind og fedt, der sidder omkring lårknoglen, skinnebenet og lægbenet. De to snit skal foretages ved leddene. Der må ikke være blodansamlinger eller rifter på lårene. De skal være helt plukket, omhyggeligt afpudset, og fjerposerne skal fjernes helt. Inderfileten svarer til de indvendige dele af brystmusklen, der sidder fast på skelettet. De skal være fri for blodansamlinger og præsenteres hele. Hjertet præsenteres helt, uden snit og uden aorta. Den øverste del af vingen svarer til det første ben af vingen. Den skal afpudses korrekt og må ikke udvises brud, bensplinter eller blodansamlinger. Kråsen svarer til andens anden mavesæk og består af en tyk muskel, som er spiselig. Den skal være korrekt pillet indvendigt, fedtet skal være fjernet udvendigt, og den må ikke indeholde rester af spiserøret. Disse produkter kan sælges til forbrugeren som ferske, frosne eller dybfrosne produkter. De kan præsenteres som udskæringer med undtagelse af de hele ænder og slagtekroppene.

— Kødprodukter: hel foie gras, foie gras, foie gras-blok (med eller uden stykker), tørret (eller tørret og røget) andebryst, syltet (vinge, lår, bryst, øverste del af vingen, kråse). Hel foie gras svarer til en tilberedning bestående af en hel foie gras eller af en eller flere foie gras-lapper tilsat krydderier. Foie gras svarer til en tilberedning bestående af sammenpressede stykker af foie gras-lapper (alle stykker af foie gras-lapper, hvis vægt i det færdige produkt er på mindst 20 g) tilsat krydderier. En foie gras-blok (med eller uden stykker) svarer til en tilberedning bestående af findelt, sammenpresset foie gras tilsat krydderier plus eventuelt foie gras-stykker. Tørret (eller tørret og røget) andebryst tilberedes af andebryst, som er tørsaltet og tørret (eller tørret og røget), og som kan være tilsat ingredienser. Syltet and svarer til tilberedninger, som består af kogte kødstykker fra ænder til foie gras, der er tørsaltet, og som udelukkende er kogt i andefedt. De eneste stykker af dyret, der kan anvendes, er lår, vinge (bryst med tilhørende øverste del af vingen), bryst, øverste del af vinge og kråse. Disse produkter kan sælges til forbrugeren som konserves, halvkonserves (eller forbehandlede), frosne eller dybfrosne produkter. De kan præsenteres i form af sekundære udskæringer.

3.3. Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Foie gras-tilberedningerne (hel foie gras, foie gras, foie gras-blok med eller uden stykker) skal fremstilles af foie gras, som er omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse.

Tørret (eller tørret og røget) andebryst skal fremstilles andebryst, som er omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse.

Syltet and fremstilles af kødstykker, som er omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse, som i forvejen er tørsaltet og kogt i andefedt.

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

De opdrættede ænders foder består af mindst 50 % korn eller heraf afledte produkter og frø fra bælgplanter frem til den 42. dag. Derefter, og indtil dyrene sendes til opfedning, består foderet af mindst 70 % korn eller heraf afledte produkter og frø fra bælgplanter med minimum 15 % majs og maksimum 40 % hvede.

Under opfedning består foderet af minimum 95 % majs høstet i det geografiske område i Sydvestfrankrig. Ænderne opfedes i mindst 10 dage og med mindst 20 måltider bestående af hele eller knuste majskorn.

Denne fremgangsmåde er en traditionsbunden praksis. Indførelsen og dyrkningen af majs i Sydvestfrankrig ligger til grund for den økonomi, der er baseret på overfedede gæs og ænder, da denne kornsort har anerkendte egenskaber i forbindelse med opfedning af fjerkræ.

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

En »canard à foie gras du Sud-Ouest« opdrættes, opfedes, slagtes, udskæres og/eller forarbejdes i det geografiske område.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

Emballering i det geografiske område gør det muligt at bevare produkternes egenskaber.

Slagtebiprodukter og kød fra ænder er skrøbelige produkter, der har tendens til at blive misfarvet ved kontakt med luft. Emballering i området mindsker tiden mellem fremstilling og emballering og er således et middel til at undgå uheldige ændringer af produkterne.

I forbindelse med forarbejdet foie gras og syltede produkter udgør emballeringen en integrerende del af fremstillingsprocessen, idet disse produkter undergår en sidste termisk stabilisering efter emballering.

Endelig gør emballering i det geografiske område det lettere at spore og kontrollere produkterne.

3.7. Specifikke mærkningsregler

Mærkningen af det markedsførte produkt omfatter:

— betegnelsen »Canard à foie gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)«

— varebetegnelsen suppleret med en af nedenstående geografiske termer: Sud-Ouest, Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord eller Quercy. I dette tilfælde kommer det færdige produkt fra ænder, som er opdrættet, opfedet, slagtet, udskåret, forarbejdet og emballeret i de nævnte produktionsområder

— de kollektive mærkningsoplysninger i henhold til det gældende kollektive charter, som er udarbejdet af den ansøgende sammenslutning og stilles til rådighed for alle de erhvervsdrivende. Enhver ændring udsendes til samtlige erhvervsdrivende samt til kontrolorganet og til de kompetente tilsynsmyndigheder.

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område

Det geografiske område består af følgende regioner, departementer og/eller kantoner:

AQUITAINE (Dordogne, Gironde, Landes, Lot-et-Garonne, Pyrénées-Atlantiques)

MIDI-PYRÉNÉES (Lot, Tarn-et-Garonne, Gers, Hautes-Pyrénées, Haute-Garonne, Ariège, Tarn, Aveyron)

LIMOUSIN: Corrèze og tilgrænsende kantoner i Haute-Vienne: Saint-Mathieu, Chalus, Saint-Yrieix-la-Perche, Aude: kantonerne Castelnaudary Sud og Nord, Salles, Belpech, Fanjeaux.

La CHALOSSE består af følgende kantoner i Landes: Pouillon, Montfort, Amou, Hagetmau, Saint-Sever.

GASCOGNE består af departementerne Gers, Landes, Hautes-Pyrénées og arrondissementet Saint-Gaudens (Haute-Garonne).

GERS svarer til det administrative departement Gers.

LANDES svarer til departementet Landes.

PERIGORD består af departementet Dordogne og af de tilgrænsende kantoner i Haute-Vienne (Saint-Mathieu, Chalus, Saint-Yrieix-la-Perche), Corrèze (Lubersac, Juillac, Ayen, Larche, Brive-la-Gaillarde), Lot (Souillac, Payrac, Gourdon, Salviac, Cazals, Puy-l’Évêque) og Lot-et-Garonne (Fumel, Monflanquin, Villereal, Castillonnes, Lauzun, Duras).

QUERCY består af departementet Lot og af følgende kantoner i Tarn-et-Garonne: Montaigu-de-Quercy, Bourg-de-Visa, Moissac, Lauzerte, Molières, Lafrançaise, Montauban, Montpezat-de-Quercy, Caussade, Négrepelisse, Monclar-de-Quercy, Villebrumier, Caylus et Saint-Antonin-Noble-Val.

5. Tilknytning til det geografiske område

5.1. Det geografiske områdes egenart

a) Naturbestemte faktorer

Det geografiske område svarer overordnet set til den geologiske enhed Bassin aquitain, et stort sedimentært bassin dannet i mesozoikum, som fylder en stor del af det sydvestlige Frankrig. Det afgrænses af Atlanterhavet mod vest, af Pyrenæerne mod syd, af en linje mellem Massif Central og byen Castelnaudary mod øst og af regionen Poitou-Charentes' administrative grænser mod nord.

Det er kendetegnet ved en skiften mellem sletter og opdyrkelige bakker samt ved det milde halvmaritime klima.

Temperaturerne er høje, og der kan måles store mængder nedbør om sommeren. Der måles under alle omstændigheder en gennemsnitlig nedbørsmængde på over 900 mm i det geografiske område (kilde: Météo France for perioden 1981-2010).

Disse klimatiske forhold betyder, at det geografiske område historisk set er gunstigt for majsdyrkning: »Det er majs, man primært dyrker som afgrøde nummer to, da den først skal have vand lidt senere. Den sydvestlige del af landet er det område, der er bedst egnet til denne kornsort (…). Kun der finder majsen (…) de forhold med hensyn til varme og fugt, som den har brug for« (DE LAVERGNE, M.L. (1860) Economie rurale de la France depuis 1789. Paris: Guillaumin et Cie og Librairie agricole de la maison rustique).

b) Menneskelige faktorer

Traditionelt opdræt af »Canard à foie gras du Sud-Ouest« i det geografiske område

Bondekulturen i det sydvestlige Frankrig har siden middelalderen været præget af de mange små bedrifter og anvendelsen af halvforpagtning (métayage). Tilstedeværelsen af gæs og ænder til opfedning er et kendetegn, der allerede dengang var specifikt for bedrifterne i det sydvestlige Frankrig.

Opdræt af gæs og ænder var dengang en ikke ubetydelig måde at sørge for mad til landmanden og hans familie på. Fra det 16. århundrede er dette opdræt desuden kendetegnet ved at være baseret på udbredelsen af majs, som meget tidligt, så snart den blev indført i Sydvestfrankrig i det 16. århundrede, erstattede hirse i området, først i dyrenes foder og derefter i menneskets kost.

Frem til udgangen af det 17. århundrede opfedede ænderne sig selv ved at æde majs, som var frit tilgængelig i et mørkt rum. Udviklingen af opfedningsteknikken hen mod udgangen af det 18. århundrede ændrede måden, hvorpå dyrene blev opfedet, med den mere intensive fodring med rå majs i form af mel eller i små boller.

Mangeårig markedsføring af »Canard à foie gras du Sud-Ouest« og produkter deraf

Denne karakteristiske opdrætsmetode følges fra det 17. århundrede op af udviklingen på gårdene i det sydvestlige Frankrig af en specifik metode til konservering af kød og slagtebiprodukter fra ænder kogt i fedt, nemlig syltning. Handelen med produkter fra ænder til foie gras fra det sydvestlige Frankrig steg yderligere i slutningen af det 18. århundrede takket være Nicolas Apperts opfindelse af sterilisering, som gjorde det muligt at rationalisere markedsføringen af forarbejdede andeprodukter (især foie gras og syltet and) som konserves og at nå nye afsætningsmarkeder uden for det sydvestlige Frankrigs grænser.

Fra udgangen af det 18. århundrede udvikledes salget af overfedede ænder (hele eller udtagne) og af rå foie gras på foie gras-markederne, som udelukkende var forbeholdt direkte salg af disse produkter. Disse markeder blev afholdt mellem efterårets afslutning og starten på foråret.

I dag finder man fortsat disse foie gras-markeder i mange byer i det sydvestlige Frankrig, herunder Samatan (Gers), Seissan (Gers), Périgueux (Périgord), Mont de Marsan (Landes), Cahors (Quercy) og Monfort-en-Chalosse (Chalosse). På disse traditionelle markeder kan producenterne sælge hele ænder (med eller uden lever), udtagne slagtekroppe og alle udskæringer og alle slagtebiprodukter af ænder, såsom rå foie gras, kråse og hjerte, direkte.

5.2. Produktets egenart

Det særlige kendetegn for »Canard à foie gras du Sud-Ouest« er den høje opfedningsgrad, som skyldes en specifik opdræts- og fodringsmetode baseret på gradvis opfedning af dyrene.

Efter et langt ophold på frilandsarealer i mindst 81 dage opfedes »Canard à foie gras du Sud-Ouest« gradvist i mindst 10 dage med et foder bestående af mindst 95 % majs.

De slagtekroppe, der kommer ud af denne traditionelle behandling, har knækket hvidt til gult skind og fedt samt en høj opfedningsgrad, som kan ses på alle andestykkerne, bl.a. en opfedningsgrad for bryst på 25-45 %. Behandlingen giver dyrene en god kropsbygning og udskæringer af høj vægt (minimumsvægt for bryst på 300 g og for foie gras på 350 g).

I øvrigt blev kokkene allerede i det 18. århundrede opmærksomme på de særlige kendetegn ved foie gras fra gæs og ænder, og det er takket være dem, at foie gras har sit gode omdømme.

»Canard à foie gras du Sud-Ouest« har ligeledes gennem lang tid haft et godt omdømme, som rækker langt ud over de sydvestfranske grænser og endda ud over de franske grænser.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

»Canard à foie gras du Sud-Ouest« hænger primært sammen med oprindelsesområdet i kraft af det gode omdømme, som »Canard à foie gras du Sud-Ouest« og produkter heraf har.

Dette omdømme hænger først og fremmest sammen med den traditionelle lokale anvendelse af majs til opfedning af gæs og ænder.

Som følge af de gunstige klimatiske forhold er der blevet dyrket majs i det geografiske område siden det 16. århundrede, og majs brød hurtigt igennem som den vigtigste kornsort til opfedning af især ænder. Sammenhængen mellem denne fodringsmetode og produktets omdømme er i øvrigt blevet nævnt i adskillige værker: »Disse andelevere, der er så berømte i hele Europa, har kun denne kornsort at takke for deres fordele« (Parmentier, M. (1785) Mémoire couronné le 25 août 1784 par l’Académie Royale des sciences, belles lettres et arts de Bordeaux. Bordeaux: Arnaud-Antoine Pallandre). Abbed Rozier nævner ligeledes denne sammenhæng i sin afhandling om landbruget i 1787: »Fjerkræ af enhver art (…) tager meget fedt på, og deres kød får en fin og delikat smag. De mest ansete kommer også fra de steder, hvor denne kornsort dyrkes i stor målestok«.

Majsdyrkningen har givet producenterne mulighed for at specialisere sig i opdræt af overfedede gæs og ænder og at udvikle en viden baseret på intensiv fodring med denne kornsort og gradvis styring af opfedningen. Denne viden har sammen med det langvarige opdræt i det fri, der muliggøres af det milde, tempererede klima året rundt, gjort det muligt at opnå veludviklede dyr med en høj opfedningsgrad. Det er afgørende for skindets og fedtets farve, hvilken slags majs dyrene fodres med i opfedningsfasen (hvid majs eller gul majs).

Det omdømme, som »Canard à foie gras du Sud-Ouest« og produkter deraf havde, blev efterfølgende yderligere forstærket i kraft af anvendelsen af originale konserveringsteknikker (syltning og sterilisering), som gjorde det muligt at markedsføre produkterne uden for det sydvestlige Frankrig, og udviklingen af regionale og nationale distributionskanaler.

Foie gras' omdømme blev allerede for længe siden bekræftet i en lang række værker, såsom »L'histoire de la vie privée des français« af Aussy, udgivet i 1787, hvor det anføres, at Toulouses omdømme er baseret på ande-foie gras, og Larousse Ménager fra 1926, hvor der står, at »foie gras især bruges til fremstilling af patéer og terriner, som visse regioner har specialiseret sig i. (…) Patéerne fra Toulouse er lavet af andelever og konkurrerer med patéerne fra Strasbourg«.

Foie gras-markederne, der blev afholdt i det geografiske område fra slutningen af det 18. århundrede, og som stadig afholdes den dag i dag, er i øvrigt et veritabelt bevis på den kulturelle forankring af produktionen og markedsføringen af alle disse produkter, fra den hele and, som forbrugerne selv tilbereder, til de allerede tilberedte udskæringer og slagtebiprodukter.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (5))

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPCanardafoiegrasduSudOuestV3.pdf

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2) EUT L 93 af 31.3.2006. s. 12. Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(3) EUT L 369 af 23.12.2006. s. 1. Erstattet af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 af 13. juni 2014 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(4) Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(5) Se fodnote 4.