DA Den Europæiske Unions Tidende C 181/45

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om ændret forslag til Rådets afgørelse om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter

COM(2011) 739 final — 2011/0183 (CNS)

og ændret forslag til Rådets forordning om fastsættelse af gennemførelsesforanstaltninger til ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter

COM(2011) 740 final — 2011/0184 (APP)

2012/C 181/09

Ordfører: Gérard DANTIN

Rådet besluttede den 19. oktober 2011 under henvisning til artikel 311 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Rådets afgørelse om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter«

COM(2011) 510 final — 2011/0183 (CNS)

og

»Forslag til Rådets forordning om fastsættelse af gennemførelsesforanstaltninger til ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter«

COM(2011) 511 final.

Den 9. november 2011 vedtog Kommissionen sine ændrede forslag, og den 15. december 2011 besluttede Rådet under henvisning til artikel 311 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Ændret forslag til Rådets afgørelse om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter«

COM(2011) 739 final — 2011/0183 (CNS)

og

»Ændret forslag til Rådets forordning om fastsættelse af gennemførelsesforanstaltninger til ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter«

COM(2011) 740 final — 2011/0184 (APP)

som træder i stedet for de foregående forslag.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed. Sektionen vedtog sin udtalelse den 7. marts 2012.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 479. plenarforsamling den 28.-29. marts 2012, mødet den 29. marts 2012, følgende udtalelse med 165 stemmer for, 21 imod og 11 hverken for eller imod:

1. Konklusioner og henstillinger

1.1 En ordning, som indebærer, at ca. 75 % af EU's indtægter hentes direkte fra medlemsstaternes budgetter, er i modstrid med Romtraktatens ånd og bogstav (1).

1.2 Den aktuelle situation, som hovedsageligt er baseret på BNI-bidrag, har forbitret budgetdebatterne og ført til »noget for noget-konceptet« og kompensationsordninger, der ikke tager hensyn til de fordele, EU har skabt på områder som fred, frihed, velfærd, vækst og sikkerhed.

1.3 I lyset heraf hilser EØSU lovforslagene fra Kommissionen til Rådet velkommen. De går efter udvalgets mening i den rigtige retning ved at halvere BNI-bidraget og som kompensation indføre to nye egne indtægter baseret på moms og en afgift på finansielle transaktioner. Denne relative forøgelse af de reelle egne indtægter vil dels bringe EU's budgetfunktion tættere på Romtraktatens ånd og bogstav, dels bidrage til at øge EU's finansielle autonomi og støtte den enorme indsats på budgetområdet, som medlemsstaterne er blevet enige om.

1.4 EØSU hilser det desuden velkommen, at der i afgørelsen samtidig med etableringen af nye egne indtægter foreslås indførelse af en ny ordning med faste beløb i stedet for alle de eksisterende korrektionsmekanismer, selv om udvalget skønner, at dette skridt ikke er tilstrækkeligt.

1.5 EØSU fremsætter dog trods sin generelle tilfredshed med forslagene følgende bemærkninger:

1.5.1 Udvalget har i flere af sine udtalelser gjort opmærksom på, at momsunddragelse internt i EU er meget udbredt. Det finder det derfor nødvendigt, at der parallelt med iværksættelsen af denne nye egenindtægt indføres bestemmelser, der skal reducere eller helt fjerne momssvig. Det vil derfor holde øje med de lovgivningsforslag, som vil blive fremsat på grundlag af de overvejelser, der indledes med »Grønbogen om momssystemets fremtid«.

1.5.2 I meddelelsen »Gennemgang af EU's budget« opregnede Kommissionen en række passende finansieringsinstrumenter, som den – med rette – mente kunne udgøre nye egne indtægter. Bortset fra den nye momsafgift og afgiften på finansielle transaktioner blev ingen af dem fastholdt. Ud over en opregning af fordele og ulemper ved de forskellige instrumenter blev der ikke anført nogen politiske grunde til dette valg. EØSU mener, at man burde have anmodet det om at afgive udtalelse, inden Kommissionen traf sit valg.

1.5.3 Som EØSU har påpeget i sin udtalelse om »Gennemgang af EU's budget«, er en forøgelse af EU's budget i sig selv ikke alene ønskelig, men nødvendig i betragtning af omfanget af de nye udfordringer, som skal løses i fællesskab. EØSU beklager, at den foreliggende afgørelse kun omhandler budgettets interne struktur og kvalitative indhold og ikke henviser til de nye egne indtægter for at tage fat på det afgørende spørgsmål om budgettets størrelse. Uden at ville undervurdere de aspekter, der er behandlet i Kommissionens forslag, mener EØSU, at budgettet ikke kun er et spørgsmål om tal eller valg af intern organisation. Det er først og fremmest et redskab til støtte for et politisk projekt, for EU's ambitioner. EU's politiske ambitioner og de midler, der anvendes for at opnå dem, bør derfor hænge sammen og være afstemt efter hinanden. EØSU beklager, at Kommissionen ikke har grebet denne lejlighed til at yde finansiel støtte til at opfylde de forpligtelser, der følger af Lissabontraktaten, af Europa 2020-strategien og af nødvendigheden af at iværksætte vækstfremmende foranstaltninger.

2. Indledning – den aktuelle situation

2.1 Det her behandlede forslag til afgørelse er et af de seks lovgivningsforslag, som ledsager Kommissionens meddelelse »Et budget for Europa 2020« (COM(2011) 500 final) (2). Hvert af disse forslag skal behandles særskilt (3).

2.2 Spørgsmålet om egne indtægter er vigtigt for såvel en strukturel som en politisk betragtning. Kilden til ressourcerne er bestemmende for forholdet mellem borgerne, medlemsstaterne og EU's institutioner og indebærer også spørgsmålet om EU's finansielle autonomi. Debatten om EU's egne indtægter hænger sammen med den generelle debat om integrationens fremtid, hvor to visioner er i spil: føderalisme og mellemstatsligt samarbejde.

2.2.1 EØSU har siden 2008 ment, at fastlæggelse af budgetpolitikken forudsætter et helt grundlæggende valg mellem føderalisme (4) og mellemstatsligt samarbejde. Det er klart, at fremskridtene i den europæiske integration bl.a. måles på, hvordan budgettet finansieres (5).

2.3 Selv om Romtraktaten af 25. marts 1957 forudså en overgangsperiode med nationale bidrag, hedder det i dens artikel 201, at »Budgettet finansieres med forbehold af andre indtægter fuldt ud af egne indtægter« .

2.4 I øjeblikket består EU's indtægter af EU's traditionelle egne indtægter (told, landbrugsafgifter, sukkerafgifter) og af EU's nye egne indtægter i form af en afgift på det harmoniserede grundlag for beregning af merværdiafgift (moms) og en afgift på bruttonationalindkomsten (BNI). Disse moms- og BNI-indtægter er i realiteten kun tilnærmelsesvist »egne indtægter«, eftersom de pålægges af medlemsstaterne på deres egne indtægter. De betragtes kun som EU's egne indtægter, fordi de er bestemt for EU's budget, der i 2011 lå på 126,5 mia. EUR eller 1,13 % af EU-27's bruttonationalprodukt (BNP).

2.4.1 Ifølge rapporten fra Kommissionens tjenestegrene (6) om, hvordan ordningen med egne indtægter fungerer, fremviser den nuværende finansieringsordning middelmådige resultater ud fra de fleste evalueringskriterier. Den er uigennemsigtig og kompleks, kan kun forstås af nogle få eksperter, og er vanskeligt tilgængelig for offentligheden, hvilket besværliggør en demokratisk kontrol af den.

Den måde, EU-budgettet finansieres på, får endvidere mange medlemsstater til at betragte deres bidrag til EU udelukkende som en udgift, hvilket uvægerligt fører til spændinger, hver gang budgettet debatteres.

2.4.2 Denne situation har fået Kommissionen til at fremsætte et forslag til Rådet om ændring af EU's ordning med egne indtægter. Forslaget, der tager hensyn til den nye retlige ramme, der foreslås i Lissabontraktaten, ligger på linje med Kommissionens tidligere meddelelse: »Gennemgang af EU's budget« (7).

2.5 Udarbejdelsen af dette dokument vil derfor være i fuld overensstemmelse med den udtalelse om ovennævnte meddelelse, som EØSU vedtog på sin plenarforsamling i juni 2011 (8).

3. En ny retlig ramme

3.1 Med Lissabontraktaten er der etableret en ny retlig ramme. Dette indebærer betydelige ændringer ikke kun i EU's budgetprocedure, men også i den måde, hvorpå EU finansierer sit budget.

Artikel 311 fastlægger, at der kan »indføres nye kategorier af egne indtægter, og en eksisterende kategori kan ophæves.« Den foreskriver endvidere, at »Rådet fastsætter ved forordning efter en særlig lovgivningsprocedure gennemførelsesforanstaltningerne i forbindelse med ordningen for Unionens egne indtægter.« Dette gør det muligt at begrænse antallet af eksisterende egne indtægter og indføre nye, hvis gennemførelsesbestemmelser fastsættes ved forordning.

4. Indholdet i forslaget til Rådets afgørelse

4.1 Det her behandlede forslag til afgørelse om egne indtægter omfatter tre hovedelementer: forenkling af medlemsstaternes bidrag, indførelse af nye egne indtægter og reform af korrektionsmekanismerne. Der er tale om tre forslag, der skal betragtes som en helhed, som kræver en enkelt afgørelse.

4.1.1 Forenkling af bidragene fra medlemsstaterne

Kommissionen foreslår at afskaffe de nuværende egne indtægter fra moms, da de er komplekse og kun udgør en ringe merværdi i forhold til de BNI-baserede egne indtægter. Det foreslås, at disse indtægter afskaffes pr. 31. december 2013.

4.1.2 Indførelse af nye egne indtægter

I sin meddelelse »Gennemgang af EU's budget« identificerede Kommissionen seks potentielle kategorier af egne indtægter. Kommissionen har valgt to af disse kategorier i de forslag, der behandles her. Kommissionen foreslår, at der senest fra 1. januar 2014 indføres en afgift på finansielle transaktioner og en ny momsbaseret indtægt. Disse nye indtægter ville finansiere 51,4 % af EU's udgifter. EU's traditionelle egne indtægter ville udgøre næsten 20 % af de samlede indtægter, og de BNI-baserede indtægter omkring 30 % (et fald fra 74,2 % til 29,7 %) (9).

4.1.3 Reform af korrektionsmekanismerne

4.1.3.1 Der er indført midlertidige korrektionsmekanismer, som ophører i 2013. Korrektionen til fordel for Det Forenede Kongerige (UK) og finansieringsrabatter for fire medlemsstater (Tyskland, Nederlandene, Østrig og Sverige) samt skjult korrektion ved tilbageholdelse – i form af opkrævningsomkostninger – af 25 % af de beløb, der opkræves af medlemsstaterne til traditionelle egne indtægter, vil fortsat blive anvendt i deres nuværende form, indtil en afgørelse om egne indtægter træder i kraft.

4.1.3.2 I lyset af, at den objektive situation i flere medlemsstater med tiden har ændret sig radikalt, og at de objektive betingelser, der ligger til grund for de nuværende korrektionsmekanismer, ligeledes har udviklet sig betydeligt siden 1984 (Fontainebleau-aftalen) (den fælles landbrugspolitiks andel af EU-budgettet og den momsbaserede finansiering er reduceret væsentligt, og Det Forenede Kongerige er nu en af EU's rigeste medlemsstater (10)), understreger Kommissionen, at korrektionen til fordel for UK bør tages op til revision.

4.1.3.3 Med afgørelsen foreslås det derfor at inkludere midlertidige korrektioner til fordel for Tyskland, Nederlandene, Det Forenede Kongerige og Sverige. Derefter indføres der pr. 1. januar 2014en ny ordning med faste beløb til erstatning for alle de eksisterende korrektionsmekanismer. Endvidere foreslår Kommissionen at reducere den skjulte korrektion fra 25 % til 10 %.

5. Generelle bemærkninger

5.1 Et system, hvori ca. 75 % af Unionens indtægter ikke hidrører fra reelle egne indtægter, men kommer direkte fra de nationale budgetter i form af BNI-indtægter, mens 15 % udgøres af en procentdel af momsindtægterne, der på grund af fastsættelsesmåden ikke kan betragtes som en egentlig egen indtægt, er ikke i overensstemmelse med Romtraktatens bogstav og ånd.

5.2 EØSU understreger, at det er disse »afgifter«, som har givet næring til en kortsigtet nettobetalerdebat, der ikke øver retfærdighed mod fordelene ved Den Europæiske Union i form af fred, frihed, velstand, vækst og sikkerhed,

5.2.1 EØSU mener, at noget for noget-konceptet, som er indført med BNI-afgifterne, er endnu mindre på sin plads i dag, end det var i begyndelsen af den europæiske integrationsproces. Et sådant koncept, som alt for ofte har skadet EU's funktion og afsporet debatten, er i vid udstrækning skyld i processens utilstrækkelighed, forsinkelse og nederlag. Det strider mod ånden i en union af stater og folk og mod al rationel, økonomisk tænkning. For i en økonomisk, monetær og politisk union bør fordelene og merværdien i sagens natur komme alle til gavn. Alle de fremskridt, der er gjort i EU, bygger på multiplikatorvirkningen af at slå sig sammen, som er det diametralt modsatte af noget for noget-konceptet (11).

5.3 Den nuværende ordning med egne indtægter, som er baseret på medlemsstaternes bidrag, er uigennemsigtig og kompleks. Ordningen begrænser den demokratiske kontrol og bidrager ikke til at synliggøre bestræbelserne på europæisk integration. Endvidere vil et sådant system, eftersom bidraget til EU vil blive opfattet som endnu en byrde for de nationale budgetter, ikke sikre EU tilstrækkelige midler til at gennemføre alle de ønskede politikker.

5.3.1 Hertil kommer, at den nuværende ordning med dens mange forskellige korrektionsmekanismer og rabatordninger, uanset om de som f.eks. den britiske rabat er af generel art til fordel for en enkelt medlemsstat eller af mere speciel art såsom rabatter til finansiering af andre rabatter, er alt for kompliceret, savner gennemskuelighed og er komplet uforståelig for borgerne i EU. En sådan ordning bidrager på ingen måde til at opfylde kravet om at etablere en direkte forbindelse mellem Unionen og dens borgere.

5.4 I lyset af ovenstående generelle betragtninger hilser EØSU Kommissionens forslag til Rådets afgørelse velkommen. Udvalget mener, at det er et skridt i den rigtige retning, da det forenkler strukturen og reducerer de nuværende nationale bidrag til EU's budget fra 85,3 % (111,8 mia. EUR) til 29,7 % (48,3 mia. EUR), hvoraf den BNI-baserede indtægt vil falde fra 74,2 % (97,3 mia. EUR) til 29,7 % (48,3 mia. EUR), og dermed nærmer sig overensstemmelse med Romtraktatens ånd og bogstav. Denne forholdsmæssige forhøjelse af de reelle egne indtægter vil bidrage til at styrke EU's finansielle autonomi og samtidig støtte den enorme indsats på budgetområdet, som medlemsstaterne er blevet enige om.

6. Særlige bemærkninger

6.1 I sin meddelelse »Gennemgang af EU's budget« opstiller Kommissionen en række finansieringsmetoder, som den mener kunne anvendes til nye egne indtægter: EU-beskatning i finanssektoren, EU-indtægter fra auktioner på kvoter under emissionshandelssystemet, en EU-afgift relateret til luftfart, EU-moms, en EU-energiafgift og en EU-selskabsskat.

6.1.1 Kommissionen har foretaget en analyse (12) af hver enkelt af disse potentielle indtægtskilder med angivelse af de fordele og ulemper, som de rummer, uden at give de politiske årsager til at forkaste nogle af mulighederne og vælge at satse på en ny EU-moms og beskatning af finansielle transaktioner.

6.1.2 EØSU mener, at de politiske årsager, der har ført til forkastelse af visse muligheder, bør angives, og at udvalget burde have været hørt, inden valgene blev truffet.

6.2 Indholdet i de foreslåede ændringer

6.2.1 Afskaffelse af de nuværende egne indtægter fra moms. Forenkling af medlemsstaternes bidrag

Disse indtægter, der i realiteten kun tilnærmelsesvist kan betegnes som »egne indtægter«, eftersom de pålægges af medlemsstaterne på deres egne indtægter, forekommer nu forældede. De er ikke andet end et matematisk grundlag for beregning af de nationale bidrag. De er komplekse, kræver en stor administrativ indsats for at nå frem til et harmoniseret grundlag og frembyder kun ringe eller slet ingen merværdi. EØSU går ind for denne forenkling.

6.2.2 Indførelse af en ny momsindtægt

Denne indtægt vil være én af facetterne ved en radikalt ændret momsordning inden for EU. Den vil udgøre 18,1 % af de nye egne indtægter (jf. bilag I) inden 2020.

Dette ville til dels falde inden for rammerne af grønbogen om momssystemets fremtid (13). EØSU har godkendt de initiativer, som Kommissionen planlægger i grønbogen.

Denne del af momsen på levering af varer og tjenesteydelser, erhvervelser af varer inden for Fællesskabet og import af varer, der pålægges en standardmomssats i hver enkelt medlemsstat i medfør af direktiv 2006/112/EF (14), bør ikke overstige to procentpoint af standardsatsen. Gennemførelsesbestemmelserne opererer med et procentpoint.

EØSU støtter oprettelsen af denne nye momsindtægt, som erstatter den eksisterende indtægt, der ifølge undersøgelser er forældet. Udvalget mener, at EU-budgettet – og de ressourcer, der udgør det – bør betragtes som et middel blandt flere, der tjener fælles formål.

Det ville imidlertid have været lettere at foretage en grundig vurdering af forslagenes form og indhold, hvis de havde givet præcise oplysninger om ændringer i momsstrukturen og i form af en undersøgelse havde beskrevet forskellene i den finansielle effekt af ændringerne for de enkelte medlemsstater.

EØSU har i flere af sine udtalelser peget på, at momsunddragelse internt i EU er meget udbredt, og henleder på ny opmærksomheden herpå. Det finder det derfor nødvendigt, at der parallelt med iværksættelsen af denne nye egenindtægt indføres bestemmelser, der skal reducere eller helt fjerne momssvig. I den sammenhæng vil udvalget holde nøje øje med de lovgivningsforslag, som vil blive fremsat på grundlag af de overvejelser, der indledes af »Grønbogen om momssystemets fremtid«.

6.2.3 Indførelse af en afgift på finansielle transaktioner

EØSU har i flere tidligere udtalelser (15) med visse forbehold udtrykt støtte til indførelse af en afgift på finansielle transaktioner. Udvalget har især peget på,

— at der bør satses på indførelse af en afgift på finansielle transaktioner på globalt plan pga. bekymringerne for risikoen for udflytning; at det, hvis dette ikke er muligt, går ind for indførelse af en sådan afgift på EU-plan under hensyntagen til konklusionerne i Kommissionens konsekvensanalyse;

— at afgiften på finansielle transaktioner, ud over at den kan øge finansmarkedernes stabilitet og effektivitet ved at gøre dem mindre volatile, er nødvendig både for medlemsstaterne og for EU for at sikre indtægter, som kan mindske budgetuligevægtene.

Som anført i Kommissionens forslag til Rådets afgørelse kunne denne afgift, som opkræves på EU-niveau, udgøre en ny indtægtskilde. Afgiften på finansielle transaktioner ville gøre det muligt at reducere medlemsstaternes bidrag, give de nationale regeringer ekstra råderum og dermed bidrage til de generelle budgetkonsolideringsbestræbelser. Samtidig bør dette EU-initiativ udgøre et første skridt hen imod anvendelse af en afgift på finansielle transaktioner på globalt plan, hvilket i øjeblikket drøftes på G20-plan.

På baggrund heraf og i lyset af tidligere udtalelser går EØSU ind for indførelse af en afgift på finansielle transaktioner som kilde til egen indtægt i EU's budget.

Denne afgift kunne inden 2020 komme til at udgøre 33,3 % af EU's egne indtægter (jf. bilag I) med et beløb på 54,2 mia. EUR, mens den ifølge de første skøn ville kunne skabe årlige indtægter på 57 mia. EUR, afhængigt af markedernes reaktion (16).

Afgiftssatsen i procent af det afgiftspligtige beløb vil være mindst 0,1 % for finansielle transaktioner, der ikke vedrører derivataftaler, og mindst 0,01 % for finansielle transaktioner, der har relation til derivataftaler (17).

6.2.4 Reformen af korrektionsmekanismerne

EØSU glæder sig over, at det i den her behandlede tekst foreslås at revurdere korrektionen til fordel for Det Forenede Kongerige og indføre en ny ordning med faste beløb, der skal erstatte samtlige eksisterende korrektionsmekanismer fra 1. januar 2014. Det samme gælder reduktionen af den skjulte korrektion fra 25 % til 10 % (jf. punkt 4.1.3).

Disse forslag er et skridt i den rigtige retning, men er ikke vidtgående nok, da de ikke fuldt ud drager konsekvenserne af et budget, der hovedsageligt hviler på egne indtægter.

EØSU mener, at »noget for noget-konceptet« i et budget, hvoraf egne indtægter udgør over 66 %, bør afskaffes, da det strider imod de værdier i form af solidaritet og fælles fordele, der ligger til grund for den europæiske integration (jf. punkt 5.2.1). Hvis EØSU støtter Kommissionens forslag om at give en ordning baseret på egne ressourcer forrang, er det fordi udvalget forventer, at reformen på sigt kan føre til afskaffelse af nationale korrektioner, som ikke længere vil være berettiget i et nyt europæisk budget, der giver alle medlemsstaterne en større merværdi (18).

Det er imidlertid vanskeligt at foretage en reel og præcis vurdering af de forslag, Kommissionen her fremsætter, når forslagene hverken giver nogen begrundelse for omfanget af de foreslåede ændringer eller foretager sammenligninger med den nuværende ordning.

6.3 Kommissionen gentager det synspunkt, som det fremsatte i sin meddelelse om »Gennemgang af EU's budget« (19), nemlig at indførelsen af nye egne indtægter ikke er en sag, der drejer sig om budgettets størrelse. EØSU er ikke enig heri. Når man gennemgår og reorganiserer EU's budget ved at ændre og indføre nye egne indtægter og ved at ændre korrektionsmekanismerne, er det passende at spørge, hvilke virkninger sådanne ændringer vil have på budgettets størrelse, og at orientere ændringerne mod de politiske valg, der er truffet eller skal træffes.

6.3.1 På baggrund heraf mener EØSU, at EU-budgettet ikke er et spørgsmål om tal eller om valg eller intern organisation af dets forskellige komponenter. Det er først og fremmest et redskab til støtte for et politisk projekt, for EU's ambitioner. EU's politiske ambitioner og de midler, der anvendes for at opnå dem, bør derfor hænge sammen og være afstemt efter hinanden. I dag råder EU ikke over tilstrækkelige budgetmidler hverken til at gennemføre sin politiske strategi, Europa 2020-strategien, eller til at opfylde sine forpligtelser i henhold til den nye Lissabontraktat.

EØSU finder, at en forøgelse af EU's budget i sig selv ikke alene er ønskelig, men nødvendig i betragtning af omfanget af de nye udfordringer, som skal løses i fællesskab (20).

Bruxelles, den 29. marts 2012 Staffan NILSSON Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Artikel 201.

(2) Forslag til Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020, COM(2011) 398 final; Udkast til interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetsamarbejde og forsvarlig økonomisk forvaltning, COM(2011) 403 final; Ændret forslag til Rådets afgørelse om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter, COM(2011) 739 final; Ændret forslag til Rådets forordning om fastsættelse af gennemførelsesforanstaltninger til ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter, COM(2011) 740 final; Ændret forslag til Rådets forordning om metoderne og proceduren for overdragelse af de traditionelle egne indtægter fra BNI og om foranstaltningerne for at opfylde likviditetskrav (omarbejdning), COM(2011) 742 final; Forslag til Rådets direktiv om en fælles ordning for beskatning af finansielle transaktioner og om ændring af direktiv 2008/7/EF, COM(2011) 594 final.

(3) Jf. især EØSU's udtalelse om »En fælles ordning for beskatning af finansielle transaktioner« (Se side 55 i denne EUT) og EØSU's udtalelse om »Budget 2014-2020« (endnu ikke offentliggjort i EUT).

(4) Føderalisme kan her være kendetegnet ved:

princippet om overlejrede beslutningsniveauer (nationale kompetencer er delt op mellem den føderale regering og forbundets delstater), autonomiprincippet (hvert regeringsniveau er autonomt eller »suverænt« inden for sin jurisdiktion) og deltagelsesprincippet (delstaterne er repræsenteret og deltager i beslutningstagningen på det føderale niveau).

Disse principper kan gennemføres på forskellige måder, men i praksis er der ikke nogen bestemt grad af centralisme eller demokrati i et formelt føderalt system.

Kilde: http://fr.wikipedia.org/wiki/F%C3%A9d%C3%A9ralisme.

(5) Jf. EØSU's udtalelse »EU's budgetreform og fremtidige finansiering«, EUT C 204 af 9.8.2008, s. 113.

(6) Arbejdsdokument fra Kommissionen: »Report on the operation of the own resources system«, SEC(2011) 676 final af 29.6.2011.

(7) COM(2010) 700 final.

(8) Jf. EØSU's udtalelse »Gennemgang af EU’s budget«, EUT C 248 af 25.8.2011, s. 75.

(9) Jf. bilag I.

(10) Jf. bilag II.

(11) Jf. fodnote 5.

(12) SEC(2011) 876 final – Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene: »Finansiering af EU-budgettet: Rapport om anvendelsen af ordningen for egne indtægter« – Ledsager dokumentet »Forslag til Rådets afgørelse om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter«.

(13) Jf. EØSU's udtalelse »Grønbog om momssystemets fremtid«, EUT C 318 af 29.10.2011, s. 87.

(14) EUT L 347 af 11.12.2006, s. 1.

(15) Jf. EØSU's udtalelse om de Larosière-gruppens rapport, EUT C 318 af 23.12.2009, s. 57; EØSU's udtalelse om afgift på finansielle transaktioner, EUT C 44 af 11.2.2011, s. 81 Resumé og konklusioner, punkt 1.10; EØSU's udtalelse om »Finanspolitik: Vækst og finanspolitisk tilpasning«EUT C 248 af 25.8.2011, s. 8, punkt 4.4.2, 1.5.3 og 1.5.4; og EØSU's udtalelse om beskatning af den finansielle sektor, EUT C 248 af 25.8.2011, s. 64.

(16) Jf. COM(2011) 594 final »Rådets direktiv om en fælles ordning for beskatning af finansielle transaktioner og om ændring af direktiv 2008/7/EF«.

(17) Jf. fodnote 10.

(18) Jf. EØSU's udtalelse »Gennemgang af EU’s budget«, EUT C 248 af 25.8.2011, s. 75, pkt. 4.4.

(19) COM(2010) 700 final.

(20) Jf. EØSU's udtalelse »Gennemgang af EU’s budget«, EUT C 248 af 25.8.2011, s. 75, punkt 1.1 og 1.4.

BILAG I Forventet udvikling i EU-finansieringens sammensætning (2012-2020) Udkast til budget 2012 2020 Mia. EUR % af egne indtægter Mia. EUR % af egne indtægter Traditionelle egne indtægter 19,3 14,7 30,7 18,9 Eksisterende nationale bidrag heraf 111,8 85,3 48,3 29,7 Momsbaserede egne indtægter 14,5 11,1 — — BNI-baserede egne indtægter 97,3 74,2 48,3 29,7 Nye egne indtægter heraf — — 83,6 51,4 Ny momskilde — — 29,4 18,1 EU-afgift på finansielle transaktioner — — 54,2 33,3 Egne indtægter i alt 131,1 100,0 162,7 100,0 Kilde: Kommissionens beregning baseret på COM(211) 510 ajourført på basis af COM(2011) 738