EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 7.4.2022 COM(2022) 137 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET Niende rapport fra Kommissionen om procedurer for momsregistrering, opkrævning og kontrol i henhold til artikel 12 i forordning (EØF, Euratom) nr. 1553/89



Indhold 1.Indledning 1.1. En ny tilgang: Byg videre på succeshistorier 1.2. Indsamling og analyse af data 2.En fælles interesse: vigtigheden af moms for medlemsstaterne, EU og skatteyderne 2.1. Manglende efterlevelse (momsgab) 2.2. Momsgabets indvirkning på egne indtægter 2.3. Momsforvaltning og efterlevelsesbyrder for virksomheder 3.Momsregistrering og risikoanalyse 3.1. Hjælpe skatteyderne gennem bedre kommunikation 3.2. Nøjagtighed af databasen over momsregistrerede skatteydere 4.Moms, informationsteknologi og nye teknologier 4.1. E-handel 4.2. Mini-one-stop-shoppen (MOSS) 4.3. Digitalisering, informationsteknologi og dataanalyse 4.4. Planer for efterlevelse af reglerne 4.5. Tjenesteydelser til skatteydere 4.6. Anvendelse af data med henblik på efterlevelse af momslovgivningen 4.6.1. Indsamling af data

4.6.2. Informeret beslutning: udforskning af data 5.Indberetning og betaling 5.1. Rettidig indberetning 5.1.1.Elektronisk indberetning 5.1.2.Overvågning af efterlevelse af kravene til momsindberetning 5.2. Momsbetaling 6.Inddrivelse af momsgæld, refusion og revision 6.1. Inddrivelse af momsgæld 6.2. Momsrefusion 6.3. Fuldstændigheden af indberetningsforpligtelserne: Momsrevisioner 7.Momsafregning, ansvarlighed og tvistbilæggelse 7.1. Momsafregning, intern kontrol og ekstern gennemgang 7.2. Tvistbilæggelse i afgiftssager 8.Covid-19 og moms: Anbefalinger vedrørende opkrævning og inddrivelse af moms 9.Konklusion Bilag 1: Fortegnelse over anbefalinger Bilag 2: Fortegnelse over figurer og tabeller Bilag 3: Referencer



1.Indledning Offentlige tjenester — lige fra lægebehandling til udvikling af infrastruktur, uddannelse og nationalt forsvar — er vigtige for vores dagligdag, men koster penge. Skatter er nødvendige for at finansiere dem, og merværdiafgift (moms) er en væsentlig og ofte primær bidragyder til medlemsstaternes budgetter. En utilstrækkelig momsforvaltning bringer udviklingen, væksten og tilliden til staten i fare. En effektiv momsforvaltning med effektive processer og procedurer er derfor i alles interesse — både nationale myndigheder, EU-institutioner, skatteydere og borgere. I henhold til Rådets forordning nr. 1553/89 af 29. maj 1989 skal Kommissionen hvert tredje år forelægge en rapport om de procedurer, medlemsstaterne anvender ved registrering af afgiftspligtige og ved fastlæggelse og opkrævning af moms og om det nærmere indhold og virkningen af deres kontrolordninger på momsområdet. Eventuelle revisioner kan derefter overvejes med henblik på at forbedre effektiviteten af disse procedurer. Denne rapport er i overensstemmelse med dette mandat og dækker perioden 2016-2019. Siden 1989 er der forelagt otte evalueringsrapporter af denne art. Den seneste rapport, som blev offentliggjort i december 2017, slog til lyd for at nedbryde siloerne og forbedre forvaltningen af momssystemerne gennem et bedre samarbejde mellem skattemyndighederne. I nærværende rapport peges der på nogle af de sandsynlige årsager til indtægtstab, og der gives en detaljeret beskrivelse af de anbefalede foranstaltninger til at tackle dette ved at styrke forvaltningen af momssystemerne (anbefalingerne er beskrevet i tekstboksene nedenfor. Se endvidere bilag 1 for et sammendrag af anbefalingerne). Dette er især vigtigt i forbindelse med de ændringer, som digitaliseringen og nye teknologier medfører for vores økonomier. Denne rapport indeholder desuden erfaringer og god praksis fra nationale skattemyndigheder. En retfærdig og effektiv beskatning vil blive endnu vigtigere i de kommende måneder og år, hvor EU og det globale samfund arbejder på at komme på fode igen efter covid-19-krisen. Medlemsstaterne gennemførte hurtigt momsrelaterede foranstaltninger sammen med andre målrettede foranstaltninger for at bane vejen for genopretning. I denne rapport vurderes det, om skattemyndighederne er rede til at tackle vanskelige situationer, herunder de covid-19-relaterede nødsituationer og fortsat fungere med så få forstyrrelser som muligt. 1.1.En ny tilgang: Byg videre på succeshistorier Skatteforvaltninger laver alle det samme: opkræver skatter og afgifter. Især på et ret harmoniseret område som moms varetager de mange af de samme funktioner, men de kan variere i forhold til organisation, drift, skattepolitik og prioriteter. I denne rapport trædes et skridt tilbage, idet momsforvaltningen betragtes ud fra en bredere synsvinkel for at registrere, hvad medlemsstaterne foretager sig. Der anbefales en mulig fremgangsmåde for at opnå lignende resultater i hele EU. Rapporten følger hele momslivscyklussen, lige fra registrering af momspligtige personer til kontrol efter momsrefusion. En sammenligning af resultatoplysninger er den mest enkle måde at identificere god performance og god praksis på. Forskellige definitioner, mangel på fuldstændighed og robusthed af data samt mangel på sammenlignelighed af lignende funktioner i forskellige miljøer (størrelse, politisk organisation, sociale strukturer osv.) gør en fuldstændig benchmarking umulig. Den eksisterende mangfoldighed udgør netop den største udfordring ved at sammenligne skatteforvaltningernes omkostninger og resultater. Yderligere faktorer som f.eks. adfærden blandt momspligtige (f.eks. tilbøjelighed til at betale skat), kvaliteten af momslovgivningen og andre momsbetingelser (f.eks. størrelsen af detailhandlen, skatteyderstrukturen, geografi, landets størrelse, det økonomiske miljø, arbejdsløshed) påvirker momsgabet, men er næsten umulige at vurdere. Selv om denne rapport ikke udgør en benchmarking, bliver der dog identificeret muligheder for ændringer og forbedringer, samtidig med at opmærksomheden er rettet mod de enkelte landes særlige forhold. Sådanne muligheder er ofte af kvalitativ karakter ("bløde") og vanskelige at få øje på. 1.2.Indsamling og analyse af data For at indsamle oplysninger og data har Kommissionen forelagt alle medlemsstater en undersøgelse af udvalgte spørgsmål. Ved hjælp af 109 forskellige spørgsmålsserier (fritekst-, single choice-, multiple choice-, matrix-spørgsmål osv.) og tabeller har Kommissionen indsamlet 8 700 dataposter. Vi har anvendt valideringsmetoder (f.eks. krydskontrol, sammenligninger med andre kilder og centrale kontrolspørgsmål) for at kontrollere og bekræfte kvaliteten af de data, der er modtaget. Kommissionen har kontaktet medlemsstaterne gennem flere kanaler for at drøfte påviste uoverensstemmelser. Alle medlemsstater har haft mulighed for at gennemgå deres svar. Dataenes kvalitet og nøjagtighed varierer fortsat betydeligt. Medlemsstaterne bør bestræbe sig på at levere data af høj kvalitet inden for den fastsatte frist. Det Forenede Kongerige udtrådte af Den Europæiske Union den 31. januar 2020. Eftersom rapporten dækker perioden 2016-2019, og EU-retten stadig fandt anvendelse på og i Det Forenede Kongerige i hele overgangsperioden, gælder henvisninger til "medlemsstater" og alle beregninger (f.eks. forskellige forhold og procenter) også henvisninger til Det Forenede Kongerige. Det Forenede Kongerige deltog fuldt ud i arbejdet. 2.En fælles interesse: vigtigheden af moms for medlemsstaterne, EU og skatteyderne 2.1.Manglende efterlevelse (momsgab)

Kapaciteten hos skatteforvaltningerne til at opkræve moms er et presserende anliggende for medlemsstaterne, EU, de europæiske virksomheder og borgerne. Moms er en væsentlig og vigtig bidragyder til medlemsstaternes budgetter samt en vigtig del af egne indtægter i EU-budgettet. Moms, der skal betales, men som ikke er opkrævet af skattemyndighederne, blev imidlertid anslået til at udgøre 134 mia. EUR nominelt og 10,3 % i forhold til det samlede udestående momsbeløb i 2019 ( Figur 1 ). Dette kaldes for "momsgabet": forskellen mellem de samlede momsforpligtelser (VTTL) og det beløb, som rent faktisk opkræves af medlemsstaternes skattemyndigheder, og som sådan svarer det til mistede momsindtægter sammenlignet med en teoretisk momsberegning. Kommissionen beregner og offentliggør en årlig rapport om momsgabet med henblik på at indsamle sammenlignelige data og indikatorer om omfanget af mistede momsindtægter. Momsgabet giver et skøn over de indtægter, der er mistet af årsager, som kan opdeles i fire overordnede kategorier: 1) momssvig og momsunddragelse, 2) metoder til momsundgåelse og optimering, 3) konkurs og finansiel insolvens og 4) administrative fejl. Derudover skal det bemærkes, at det skønnede momsgab beregnes på basis af nationale statistikker. Endelig er medlemsstaternes administrative kapacitet med hensyn til at lette efterlevelsen og bekæmpelsen af momssvig en afgørende faktor i denne henseende. Selv om hver af disse årsager til momsgabet kræver forskellige politiske reaktioner, kan man selv under de mest optimale omstændigheder ikke helt komme uden om momsgabet, f.eks. for så vidt angår mistede momsindtægter som følge af konkurs og finansiel insolvens. Kvantificering og overvågning af momsgabet kan bidrage til at udvikle målrettede foranstaltninger og overvåge deres effektivitet. Som sådan kan momsgabet betragtes som en indikator til at måle effektiviteten af momskontrollen og efterlevelsesforanstaltningerne i de enkelte medlemsstater. Kilde: Europa-Kommissionen (2021) — Rapport om momsgabet i EU 2021 Selv om det samlede EU-billede viser en forbedring over tid, er statistikkerne meget forskellige, når man sammenligner medlemsstaterne, og varierer fra så lavt som 1 % til så højt som 35 % af de samlede nationale momsforpligtelser (VTTL) ( Figur 2 ). Der er gode eksempler på, at der kan gøres fremskridt, og momsgabet kan reduceres: Samlet set faldt momsgabet i 18 medlemsstater i forhold til 2018. Ud over Kroatien og Cypern sås de største fald i momsgabets størrelse i Grækenland, Litauen, Bulgarien og Slovakiet (som alle fire reducerede momsgabet med mellem 3,2 og 2,2 (– 3 procentpoint). En anden gruppe lande består af Sverige, Finland og Estland. I disse medlemsstater har størrelsen af mistede momsindtægter i årevis været anslået til mindre end 5 % af den skyldige moms. De største stigninger i momsgabet bortset fra Malta sås for Slovenien (+ 3 procentpoint) og Rumænien (+ 2,3 procentpoint). Anmærkning: Dataetiketter henviser til momsgabet i forhold til de samlede momsforpligtelser i 2019

Kilde: Europa-Kommissionen (2021) — Rapport om momsgabet i EU 2021 Forskellene i skøn over momsgabet medlemsstaterne imellem afspejler forskelle med hensyn til efterlevelse af skattereglerne, svig, momsundgåelse, konkurs, insolvens og administrativ kapacitet. Selv om andre faktorer som den økonomiske udvikling og tilrettelæggelsen af nationale statistikker har en indvirkning på de udarbejdede skøn, giver størrelsen af og navnlig udviklingen i momsgabet en indikation af de nationale skatteforvaltningers resultater. År Medlemsstat 2016 2017 2018 2019 Mio. EUR % Mio. EUR % Mio. EUR % Mio. EUR % Belgien 3 513 10,9 % 4 126 12,2 % 4 007 11,4 % 4 444 12,3 % Bulgarien 621 12,3 % 648 12,2 % 617 10,8 % 508 8,3 % Tjekkiet 2 499 16,0 % 2 223 13,1 % 2 567 13,8 % 2 835 14,3 % Danmark 2 539 8,7 % 2 528 8,3 % 2 516 7,9 % 2 778 8,6 % Tyskland 22 091 9,2 % 23 212 9,3 % 24 291 9,4 % 23 443 8,8 % Estland 115 5,5 % 117 5,2 % 98 4,0 % 116 4,5 % Irland 1 426 10,2 % 1 910 12,8 % 1 541 9,8 % 1 721 10,1 % Grækenland 5 374 27,3 % 6 730 31,5 % 6 237 29,0 % 5 350 25,8 % Spanien 4 577 6,1 % 5 411 6,8 % 5 252 6,3 % 5 840 6,9 % Frankrig 14 852 8,8 % 15 329 8,6 % 14 428 7,9 % 13 858 7,4 % Kroatien 553 8,4 % 482 6,9 % 553 7,4 % 77 1,0 % Italien 36 852 26,5 % 32 611 23,3 % 32 415 22,9 % 30 106 21,3 % Cypern 47 2,7 % 169 9,4 % 171 8,6 % 54 2,7 % Letland 309 13,2 % 402 15,7 % 277 10,2 % 237 8,3 % Litauen 1 070 26,1 % 1 116 25,2 % 1 137 24,4 % 1 048 21,4 % Luxembourg 589 15,8 % 226 6,3 % 333 8,5 % 267 6,6 % Ungarn 1 748 14,2 % 1 891 13,9 % 1 261 8,9 % 1 483 9,6 % Malta 244 25,6 % 225 21,7 % 203 18,1 % 287 23,5 % Nederlandene 2 651 5,3 % 3 190 6,0 % 3 039 5,5 % 2 660 4,4 % Østrig 2 466 8,3 % 2 605 8,4 % 3 033 9,4 % 2 895 8,7 % Polen 7 880 20,3 % 6 810 15,8 % 5 288 11,6 % 5 379 11,3 % Portugal 2 123 11,9 % 1 847 9,9 % 1 759 9,0 % 1 609 7,9 % Rumænien 6 453 37,0 % 6 797 36,8 % 6 258 32,7 % 7 411 34,9 % Slovenien 186 5,3 % 142 3,9 % 163 4,1 % 298 7,1 % Slovakiet 1 360 20,0 % 1 206 16,9 % 1 414 18,3 % 1 313 16,1 % Finland 985 4,8 % 1 320 6,1 % 884 4,0 % 646 2,9 % Sverige 1 228 2,8 % 1 713 3,7 % 1 483 3,3 % 597 1,4 % Det Forenede Kongerige 20 102 10,7 % 20 714 11,3 % 19 835 10,5 % 17 176 8,9 % EU 144 452 12,1 % 145 698 11,5 % 141 059 11,1 % 134 436 10,3 % Kilde: Europa-Kommissionen (2021) — Momsgab i EU 25 ud af 28 medlemsstater medregner skøn over momsgab i deres forskellige metoder til overvågning af omfanget af unøjagtig rapportering (med undtagelse af Tyskland, Malta og Sverige). Fjorten medlemsstater anvender både interne skøn og Kommissionens skøn, mens otte medlemsstater, nemlig Tjekkiet, Irland, Spanien, Luxembourg, Ungarn, Nederlandene, Østrig og Portugal, alene baserer sig på EU-tallene. Bulgarien, Estland og Det Forenede Kongerige anvender kun sine interne skøn. Kommissionen fastholder anbefalingen i den foregående rapport om, at medlemsstaterne bør investere eller fortsætte med at investere i at udarbejde skøn over deres egne momsgab og analysere dem mere detaljeret. Indsigt i momsgabet giver politiske beslutningstagere på nationalt plan mulighed for at vurdere virkningen af deres politiske foranstaltninger og tilpasse dem for at forbedre efterlevelsen af momsreglerne. Nogle medlemsstater (11 ud af 28) delte deres skøn over deres interne momsgab. Generelt var der ingen væsentlige forskelle (1-2 procentpoint i gennemsnit) mellem de interne skøn og Kommissionens beregninger. Dette viser endnu en gang nøjagtigheden af de årlige tal, som Kommissionen har offentliggjort. Næsten alle medlemsstater mener, at undersøgelser af og skøn over momsgabet giver en bedre forståelse af omfanget af unøjagtig rapportering af momsforpligtelser, men graden af interesse varierer. Det er værd at bemærke, at medlemsstater, der ikke investerer meget i at udarbejde skøn over momsgabet, anser dette for nyttigt, men i mindre grad. Spørgsmål 4.8: "I hvilket omfang har undersøgelserne af/skønnene over momsgabet hjulpet din skatteforvaltning til bedre at fokusere på det fremtidige efterlevelsesarbejde?" Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol 2.2.Momsgabets indvirkning på egne indtægter

Egne momsindtægter i EU-budgettet pålægges den enkelte medlemsstats momsgrundlag. Momsgrundlagene harmoniseres først i overensstemmelse med EU-reglerne før beregningen af de egne momsindtægter, der skal betales. Alle medlemsstaterne opkræves derefter den samme sats af det harmoniserede grundlag, som dog er begrænset til 50 % af medlemsstatens bruttonationalindkomst. Resultaterne af momsforvaltningen i medlemsstaterne påvirker direkte EU's indtægter. Da de nettomomsindtægter, en medlemsstat har opkrævet, bruges til at fastsætte det harmoniserede grundlag, påvirker momsgabet både medlemsstaternes indtægter og EU's egne momsindtægter. Ud fra et juridisk synspunkt etablerede EF-Domstolen en klar sammenhæng mellem national opkrævning af momsindtægter og overførslen af de tilsvarende momsindtægter til EU-budgettet. Andelen af momsbaserede bidrag er faldet over tid, og enhver nedgang i egne momsindtægter skal opvejes af en tilsvarende stigning i bidrag baseret på bruttonationalindkomst, som betales af hver enkelt medlemsstat. Tallene for momsgabet i medlemsstaterne kan betragtes fra forskellige vinkler, f.eks. procentdelen af gabet eller dets størrelse som absolut værdi, som alt sammen viser det samme generelle billede af manglende indtægter. a. Momsgabet i procent af de samlede momsforpligtelser (VTTL) b. Momsgabet i mio. EUR Kilde: Europa-Kommissionen (2021) — Momsgabet i EU 2.3.Momsforvaltning og efterlevelsesbyrder for virksomheder Selv om momsprincipperne harmoniseres, kan reglerne være vedtaget og gennemført forskelligt medlemsstaterne imellem, således at efterlevelsesbyrden for virksomhederne varierer betydeligt. Skatteforvaltningernes effektivitet og virkningsgrad påvirker både udgifterne til skatteforvaltning for staten og efterlevelsesomkostningerne for virksomhederne. Da momsen udgør en stor del af den administrative byrde for virksomhederne, er det lige så vigtigt at forbedre kvaliteten af momsforvaltningen. Vurderingen af den administrative byrde for momspligtige falder imidlertid uden for denne rapports omfang. Anbefaling 1: Beregne og analysere det nationale momsgab og dets forskellige elementer (svig i forbindelse med forsvundne forhandlere, e-handel osv.). 3.Momsregistrering og risikoanalyse Registrering og nummerering af skatteydere (momsregistrerede virksomheder, enkeltpersoner og andre enheder) udgør et grundlæggende første skridt i forvaltningen af moms, som styrker centrale administrative processer, hvis oplysningerne i registreringsdatabasen er fuldstændige, nøjagtige og ajourførte. Med hensyn til registrering indgår momspligtige i de nationale momsdatabaser. I den foregående rapport anbefalede Kommissionen, at medlemsstaterne: ·bør investere mere i at hjælpe skatteydere, navnlig udenlandske, med at opfylde deres momsregistreringsforpligtelser (anbefaling 4) ·bør overveje tildelingen af momsregistreringsnumre og registreringsnumre i momsinformationsudvekslingssystemet (VIES) (anbefaling 5) ·bør kontrollere gyldigheden af moms- og VIES-registreringsdata på en mere systematisk måde (anbefaling 6). 7.0.Hjælpe skatteyderne gennem bedre kommunikation Eftersom medlemsstaterne i den foregående rapport blev anbefalet at investere mere i at hjælpe skatteydere med at opfylde deres momsregistreringsforpligtelser, blev et opfølgende spørgsmål medtaget for at vurdere fremskridtene på dette område. Medlemsstaterne anførte i deres svar, at onlineregistrering stort set er tilgængelig, og at skatteyderne informeres om onlineregistreringen og de dermed forbundne forpligtelser.

Spørgsmål 3.3: "Oplyser skatteforvaltningen skatteyderne om deres momsregistreringsforpligtelser og registreringsproceduren online? F.eks. via en hjemmeside, ansøgninger osv." Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol Spørgsmål 3.8: "Er onlineregistrering …" Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol Anbefaling 2: Oplyse skatteyderne om deres momsrelaterede forpligtelser på internettet og give mulighed for momsregistrering på internettet. 7.1.Nøjagtighed af databasen over momsregistrerede skatteydere Der skal findes en balance mellem på den ene side at lette fremspirende økonomiske aktiviteter ved hjælp af nem momsregistrering og på den anden side bekæmpelse af momssvig. Det er muligt at udføre en økonomisk aktivitet i en EU-medlemsstat, hvis bare man har et aktivt momsnummer, selv uden et fast driftssted dér. En omhyggelig evaluering af ansøgerne i registreringsfasen er derfor et afgørende skridt i identifikationen af potentielle tilfælde af svig. For at bekæmpe momssvig kan det være nødvendigt at give afslag på en ansøgning om at få et momsnummer under visse forhold. Registreringsproceduren bør omfatte et risikoanalyseelement baseret på oplysninger indgivet af ansøgeren i registreringsfasen, som krydstjekkes med oplysninger fra tredjeparter og, om nødvendigt, filtreres efter en nærmere afklaring med skatteyderen. Medlemsstaterne bør sikre, at de oplysninger, der opbevares i deres momsdatabaser, er fuldstændige, nøjagtige og løbende ajourførte. For at opnå dette bør de have et alsidigt IT-registreringssystem, der har grænseflader med andre IT-delsystemer i skatteforvaltningen og giver dem mulighed for at suspendere modtagelsen af momsangivelser, udstede påmindelser, estimere vurderinger og træffe andre foranstaltninger over for skatteydere, der midlertidigt er inaktive. De bør kunne generere momsregistreringsrelaterede forvaltningsoplysninger og regelmæssigt undersøge, i hvilket omfang VIES-databasen giver sikkerhed for gyldigheden. For at fastslå integriteten af momsregistreringsdatabaserne spurgte Kommissionen også ind til antallet af skatteydere, momsregistrering og registrering i mini-one-stop-shoppen (MOSS), de udførte registreringskontroller og forventede momsangivelser og indtægter. I den foregående rapport erkendes det, at registreringsprocedurerne er indført i medlemsstaterne, og onlineregistrering bliver mere og mere populært. Desuden er one-stop-shop-registreringsfaciliteter tilgængelige i nogle medlemsstater, og flere instanser, som f.eks. handelskamre, er involveret i momsregistreringsprocessen. Medlemsstaterne blev spurgt om den automatiske udveksling af oplysninger mellem skattemyndigheder og forskellige organer med ansvar for virksomhedsregistrering. Spørgsmål 3.2: "3.2. Foregår der automatisk udveksling af oplysninger mellem skatteforvaltningen og disse organer [med ansvar for virksomhedsregistrering, f.eks.: handelskammer]?" Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol For at sikre fuldstændigheden og nøjagtigheden af momsdatabaser er det af afgørende betydning, at de relevante databaser integreres bedre, og at der udveksles oplysninger mellem de involverede nationale aktører.

Anbefaling 3: Forbedre den automatiske udveksling af oplysninger mellem skattemyndighederne og andre nationale organer. Medlemsstaternes registreringsdatabaser bør indeholde minimumsoplysninger om skatteyderen for at opfylde standarden for at være fuldstændige og nøjagtige. De fleste af de relevante oplysninger om skatteyderne bør være i momsdatabasen fra registreringstidspunktet. Spørgsmål 3.4: "Hvilke oplysninger kræves i forbindelse med registrering af en ny afgiftspligtig person (MOSS ikke omfattet)? (Det er muligt at vælge flere svar)" Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol Generelt er databaserne over momsregistrerede skatteydere i medlemsstaterne veldokumenterede. De indeholder de mest relevante oplysninger om skatteydere, og de indeholdte oplysninger er tilstrækkelige til at sikre et effektivt samspil med dem. I de fleste medlemsstater (24 ud af 28) er størstedelen af informationsfelterne påkrævet, når der registreres en ny momspligtig. Ti medlemsstater, nemlig Danmark, Irland, Grækenland, Kroatien, Cypern, Litauen, Ungarn, Østrig, Portugal og Det Forenede Kongerige, havde medtaget alle felterne. De fleste medlemsstater, der ikke medtager de som minimum påkrævede felter i deres database, kræver andre felter eller supplerende oplysninger såsom bankkontooplysninger, forventet omsætning, identifikationsdata om de(n) juridiske repræsentant(er), finansieringskilder og data om ansatte. Der kan opnås større effektivitet, hvis disse felter integreres på registreringstidspunktet, da det sikres, at de straks dukker op i databasen. Dette ville spare de nationale skattemyndigheder for at skulle indhente yderligere oplysninger ved hjælp af individuelle forespørgsler. Anbefaling 4: Føre en nøjagtig og fuldstændig momsdatabase. Analysen viste ingen systematisk sammenhæng mellem momsgabet og indikatorer såsom antallet af registrerede skatteydere, antallet af momsregistrerede virksomheder og de oplysninger, der blev anmodet om ved registreringen. Der kan være en mindre sammenhæng mellem størrelsen af momsgabet og gennemsnitsværdien af momsopkrævning pr. skatteyder. Medlemsstater med de største indtægter pr. momsregistreret skatteyder (Luxembourg, Irland, Danmark og Det Forenede Kongerige) synes at have et relativt lavere momsgab. Figur 9 viser, i hvilket omfang medlemsstaterne udfører kontrol af momsregistrering, og om registreringsansøgningerne er ægte, samt om ansøgerne opfylder lovkravene til registrering. a. Spørgsmål 3.5: "Hvilke oplysninger kræves i forbindelse med registrering af en ny afgiftspligtig person (MOSS ikke omfattet)?

(Det er muligt at vælge flere svar)" b. Spørgsmål 3.6: "Foretager din skatteforvaltning foreløbig kontrol forud for momsregistrering?

(Det er muligt at vælge flere svar)" Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol Generelt anvender medlemsstaterne risikoindikatorer. Der foretages systematisk kontrol og kan om nødvendigt omfatte besøg hos skatteyderen. Der er indført procedurer for at sikre, at ansøgninger om registrering er ægte, og at ansøgerne opfylder lovkravene. Større ensartethed i den foreløbige kontrol kunne dog gavne Grækenland, Italien, Cypern, Malta og Portugal. Tjekkiet og Spanien rådes til at foretage bedre kontrol af ansøgerens identitet (ID), mens Bulgarien, Tjekkiet, Spanien, Malta, Nederlandene, Rumænien og Sverige kan revidere deres bestemmelser om kontrol af lovligheden af momsregistreringer. Nogle medlemsstater rapporterede om andre foreløbige kontrolforanstaltninger. Disse er baseret på forskellige kilder såsom skrivebordsundersøgelser, offentlig information, kontrolbesøg før registrering og straffeattester. Anmodninger om oplysninger til andre nationale organer, interviews/møder med direktører eller deres bemyndigede repræsentanter eller anvendelse af specifikke spørgeskemaer til risikovurdering er også almindelig praksis. En god praksis kunne også være at sikre interoperabilitet mellem skatte- og toldrisikokriterier, der er relevante for moms (f.eks. kan signaler i forbindelse med toldprocedure 42 også vedrøre risikoen for momssvig). Flere svar omhandlede administrativt og internationalt samarbejde som en yderligere kontrolkilde.

Anbefaling 5: Foretage kontrol af lovligheden og identiteten samt systematisk foreløbig kontrol baseret på risikoindikatorer. Procentdelen af afviste momsregistreringsansøgninger giver en vis indikation af kvaliteten af risikovurderingsprocessen og varierer fra 0 % i Italien til > 20 % i Letland og Litauen. Medlemsstater med en lav procent af afviste momsregistreringer har en tendens til at have et højere momsgab, og de, der har en højere procent af afslag, har tendens til at klare sig bedre i denne henseende. Italien og Grækenland svarede f.eks. henholdsvis "nul" og "data ikke tilgængelige", og i Rumænien faldt den samlede andel af afviste momsregistreringer fra 14,5 % i 2016 til 2,2 % i 2019. Medlemsstaterne kan drage fordel af at opbygge en institutionel hukommelse af registreringsanmodninger, navnlig af afviste ansøgninger, for at forbedre kendskabet til en ansøgers legitime interesse i at udføre en økonomisk aktivitet og kapaciteten til at udføre den. Spørgsmål 3.7: Fører din forvaltning en fortegnelse over ansøgere, for hvem der ikke er bevilget registrering? Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol De fleste medlemsstater (19 ud af 28) fører en fortegnelse over ansøgere, for hvem der ikke er bevilget registrering. Alle medlemsstater bør vedtage denne gode praksis og overveje en ændring af den nationale lovgivning, hvis det er nødvendigt. Anbefaling 6: Føre en fortegnelse over ansøgere, for hvem der ikke er bevilget registrering. De fleste medlemsstater krydstjekker oplysningerne i momsregistreringsdatabasen i forhold til tredjepartsinformationskilder, såsom andre offentlige registre, for at forbedre integriteten og nøjagtigheden af deres databaser. Dette er en god praksis, og medlemsstaterne bør følge eksemplet i Danmark, Estland, Irland, Grækenland, Frankrig, Kroatien, Letland, Litauen, Luxembourg, Rumænien og Sverige. Spørgsmål 3.9: "Krydstjekkes oplysningerne i momsregistreringsdatabasen i forhold til tredjepartsinformationskilder (f.eks. andre offentlige registre såsom selskabsregistret) for at sikre, at oplysningerne er ajourført?" Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol Anbefaling 7: Krydstjekke oplysningerne i momsregistreringsdatabasen i forhold til tredjepartsinformationskilder. Desuden søgte Kommissionen at finde ud af mere om eksistensen af og typen af processer, der anvendes til at afsløre virksomheder og enkeltpersoner, som skal registrere sig, men ikke gør det, og, lige så vigtigt, de resultater, der er opnået med disse processer. De skattemyndigheder, der svarede "ja" på det første spørgsmål, har forskellige procedurer til at afsløre ikkeregistrerede virksomheder. Spørgsmål 3.11.a: "Angiv, hvilken type initiativer din skatteforvaltning anvender.

(Det er muligt at vælge flere svar)" Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol

Figur 13 indeholder flere oplysninger om de berørte økonomiske sektorer. Spørgsmål 3.11.b: "For hvilke økonomiske sektorer konstaterede din skatteforvaltning et betydeligt antal ikkeregistrerede virksomheder på grundlag af disse initiativer? (Det er muligt at vælge flere svar)" Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol Anbefaling 8: Indføre processer til registrering af skatteydere, der ikke registrerer sig, og fokusér på økonomiske sektorer med et betydeligt antal ikkeregistrerede virksomheder. Som bemærket i den foregående rapport bevæger medlemsstaterne sig gradvist i retning af en registreringsprocedure baseret på risikovurdering. For at kunne vurdere om dette medfører betydelige forsinkelser for de skatteydere, der ansøger om et moms- og VIES-registreringsnummer, blev den tid, der er nødvendig for at behandle en anmodning, sammenlignet med oplysningerne fra den foregående periode. Spørgsmål 2.2.g: "Minimum antal dage, der er nødvendige for at få udstedt et …" Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol Den længere betragtede periode validerer tidligere resultater: Risikovurderingen medfører ikke nævneværdige forsinkelser i registreringsprocessen, og skattemyndighederne er ved at bevæge sig i retning af at konsolidere moms- og VIES-registreringsnummeret i en unik identifikator. Anbefaling 9: Integrere risikovurdering i registreringsprocessen. Momsordningen fritager leveringer af varer inden for EU for moms i forbrugsmedlemsstaten, når de leveres til en skatteyder, der er hjemmehørende i en anden medlemsstat. Medlemsstaten, hvor en skatteyder er hjemmehørende, beregner den indgående moms. Enhver skatteyder, der foretager sådanne leveringer, skal således kunne kontrollere, at dennes kunder i en anden medlemsstat er afgiftspligtige personer og har et gyldigt momsregistreringsnummer. I den forbindelse har hver skattemyndighed en elektronisk database med momsregistreringsdata om erhvervsdrivende, der er hjemmehørende i medlemsstaten, herunder momsregistreringsnummeret, den erhvervsdrivendes navn og dennes adresse. VIES-systemet blev oprettet for at give de nationale skattemyndigheder mulighed for at udveksle oplysninger om leveringer af varer inden for EU. Skatteyderne kan gå ind på VIES-on-the-Web for at få bekræftet deres handelspartneres momsregistreringsnummer. For at vurdere deres reaktion på anbefalingen af en mere systematisk kontrol af gyldigheden af moms- og VIES-registreringsdataene blev medlemsstaterne spurgt om, hvorvidt de foretager opfølgende kontrol efter VIES-registreringen. a. Spørgsmål 3.12: 'Foretages der opfølgende kontrol af gyldigheden efter VIES-registreringen?' b. Spørgsmål 3.13: "Sletter din skatteforvaltning identifikationsnummeret i VIES i tilfælde af svig?"

Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol I henhold til artikel 22 i Rådets forordning (EU) nr. 904/2010 er medlemsstaterne forpligtet til at foretage kontrol efter registrering, hvis de kun har foreløbig kontrol forud for registrering. Kun et mindretal af medlemsstaterne (18 %) svarede, at de ikke kontrollerede disse data, sammenlignet med at >30 % af skattemyndighederne ikke foretog kontrol efter registrering i den foregående rapport. Tyve medlemsstater har indført bestemmelser, der gør det muligt at slette VIES-nummeret i tilfælde af svig, hvilket Kommissionen mener er god praksis. Danmark og Cypern angav, at de ikke kontrollerer gyldigheden af VIES-nummeret efter registrering, og Bulgarien, Estland, Polen, Slovakiet og Finland tilkendegav, at de ikke sletter VIES-nummeret i tilfælde af svig. Tyskland, Sverige og Det Forenede Kongerige angav, at de ikke kontrollerer gyldigheden af VIES-nummeret efter registrering og ikke sletter VIES-nummeret i tilfælde af svig. Medlemsstaterne rådes til at følge flertallets eksempel. Momssystemet støtter EU's indre marked, og kæden af momssvig er normalt lang og involverer to eller flere lande. Undertiden er det nødvendigt at gribe ind over for EU's forhandlere for at forhindre, at momssvig bliver "eksporteret" til en anden medlemsstat. Anbefaling 10: Foretage opfølgende kontrol af VIES-registreringsnummer og undersøge muligheden for suspension eller sletning af VIES-nummeret i tilfælde af svig. En vellykket skatteforvaltning bør føre tilsyn med momsregistreringsprocessen og evaluere resultatet af sine efterlevelsesforanstaltninger. IT spiller i den forbindelse en afgørende rolle og hjælper skattemyndighederne med at krydstjekke data, risikodetektering og -analyse. Registreringsoplysningerne bør derfor kædes sammen med andre IT-delsystemer, f.eks. indberetning og betaling, opkrævning og revision, samt generere forvaltningsoplysninger, der understøtter beslutningsprocessen. Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol Da Kommissionen ikke kan foretage en direkte vurdering af sammenkoblingen af de interne delsystemer, blev medlemsstaterne spurgt, om momsregistreringssystemet for deres skatteforvaltning var forbundet med andre IT-delsystemer. Størstedelen (90 %) bekræftede, at det var det. Kun i Tjekkiet, Estland, Cypern og Malta findes der ikke en sammenkobling. Desuden svarede Danmark, Estland, Irland, Grækenland og Kroatien "ja" til de fleste af spørgsmålene, der havde til formål at identificere et effektivt IT-delsystem for momsregistrering og -behandling, mens Bulgarien, Tjekkiet, Italien, Malta, Nederlandene og Polen tilkendegav, at de har et system med færre elementer. Anbefaling 11: Koble IT-registreringssystemet sammen med skatteforvaltningens øvrige delsystemer såsom indberetning og betaling, opkrævning og revision. Hvad angår god praksis i forbindelse med registrering, blev det generelt bemærket, at medlemsstaterne ofte går videre mod et integreret system til risikovurdering og skaber et onlinesystem for skatteyderne, så de med det samme kan rapportere eventuelle ændringer i deres data. Anbefaling 12: Lade momspligtige få adgang til, se og ændre deres momsrelevante oplysninger via en sikker internetforbindelse. 4.Moms, informationsteknologi og nye teknologier 4.1.E-handel E-handel gør det nemmere at handle, men giver også mulighed for svig. Den Europæiske Revisionsret bemærkede, at "mange af udfordringerne med at opkræve moms … er stadig ikke løst", og anmodede Kommissionen om at "overvåge, hvordan fjernsalget af varer inden for EU og mini one stop-shoppen (MOSS) fungerer". Skattemyndighederne bør kende deres skatteydere og føre registre over de virksomheder, der leverer varer og tjenesteydelser til kunder (B2C) online. Kun halvdelen af medlemsstaterne (Belgien, Bulgarien, Tjekkiet, Danmark, Irland, Grækenland, Italien, Cypern, Letland, Litauen, Luxembourg, Ungarn, Østrig og Slovakiet) bekræftede, at de fører en fortegnelse over antallet af momsregistrerede skatteydere, der sælger varer eller tjenesteydelser online.

Spørgsmål 3.14: "Fører din skatteforvaltning en fortegnelse over antallet af momsregistrerede skatteydere, der sælger varer eller tjenesteydelser via internettet?" Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol Desuden varierer antallet af skatteydere inden for e-handel betydeligt fra > 10 000 i Bulgarien, Tjekkiet, Grækenland og Letland til < 100 i Italien (71), Belgien (25) og Østrig (5). Anbefaling 13: Oprette eller føre et register over skatteydere inden for e-handel. 4.2.Mini-one-stop-shoppen (MOSS) MOSS-systemet er et frivilligt system for skatteydere, der giver dem mulighed for kun at afregne moms i én EU-medlemsstat i stedet for flere EU-medlemsstater. Det gælder for grænseoverskridende telekommunikations-, radio- og TV-tjenester samt digitale tjenester til ikkeafgiftspligtige personer. MOSS giver leverandører af sådanne tjenesteydelser mulighed for at indgive deres momsangivelse og betale den relevante moms deraf til en række EU-medlemsstater (forbrugsmedlemsstater) gennem et onlinesystem i en af EU-medlemsstaterne (identifikationsmedlemsstaten). a. Forbrugsmedlemsstat b. Identifikationsmedlemsstat Anmærkning: Beløbene er i mio. EUR

Kilde: Europa-Kommissionen (2021) — Overvågning af mini-one-stop-shoppen Lanceringen af MOSS i 2015 var en succes. På grund af forskellene mellem identifikationsmedlemsstaten og forbrugsmedlemsstaterne er en høj grad af tillid fra alle parter afgørende for, at den kan fungere. Denne tillid bygger på medlemsstaternes omhu, navnlig i deres kommunikation (fortrinsvis via en særlig kanal) med virksomheder, der anvender ordningen, i registreringsprocessen (kontrol af de erhvervsdrivende, før registrering i MOSS-systemet) og i forbindelse med kontrol (som kan føre til afregistrering, f.eks. af inaktive afgiftspligtige personer). Spørgsmål 2.4: "Hvilken form for registreringskontrol i forbindelse med MOSS udføres systematisk i dit land (som identifikationsmedlemsstat)? (Det er muligt at vælge flere svar)" Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol Spørgsmål 4.4: "Tjenesteydelser til skatteydere: din skatteforvaltning … har en særlig informationskanal" Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol

De fleste medlemsstater kræver kun stamdata, såsom kontaktoplysninger (skatteyderens fulde navn, forretnings- og postadresse osv.), stiftelses-/ registreringsdato, aktivitetstype og klassifikation af den økonomiske sektor. Derfor har de til tider kun begrænset kendskab til MOSS-registrerede virksomheder. 17 medlemsstater (Belgien, Bulgarien, Tyskland, Irland, Grækenland, Spanien, Letland, Luxembourg, Ungarn, Malta, Polen, Rumænien, Slovenien, Slovakiet, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige) indsamler andre oplysninger som f.eks.: ·tidligere registreringer og anvendelse af MOSS-ordningen ·forespørgsler om personer, der er ophørt med at være registreret som følge af ændringer i MSI ·søgning efter identifikationsnummer for flere registreringer (mere end én medlemsstat) ·kontrol af, hvorvidt virksomheden har et fast driftssted i landet ·bankkontooplysninger osv. Nogle medlemsstater (Slovenien, Sverige og Det Forenede Kongerige) kontrollerer også, om der findes en webside eller andre metoder til distribution af elektroniske tjenester, offentlige registre i tredjelande og typen af levering. Anbefaling 14: Oprette en særlig informationskanal for MOSS og systematisk udføre foreløbig kontrol af registrering i forbindelse med MOSS. Medlemsstaternes svar viser, at antallet af MOSS-registrerede virksomheder steg i perioden 2016-2019 med hensyn til EU-ordningen. Den relative vækst i ikke-EU-ordningen var større, da den også afspejler den basiseffekt, der svarer til de lave registreringstal i begyndelsen af den analyserede periode. På det seneste synes den stigende tendens hos de MOSS-registrerede skatteydere at være vendt, hvilket kan være tegn på, at afregistreringen af inaktive skatteydere varetages mere stringent. a. EU-ordning b) Ikke-EU-ordning Kilde: Europa-Kommissionen (2020) — statistikker vedrørende MOSS Udviklingen på medlemsstatsniveau ser imidlertid anderledes ud: nogle lande, såsom Estland og Nederlandene, oplevede en betydelig stigning i perioden, mens andre, såsom Tyskland, Irland, Frankrig, Polen og Slovakiet, oplevede et fald i deres MOSS-registreringer. Anmærkning: Kolonnerne sammenligner MOSS-registreringer i 2019 med gennemsnittet af MOSS-registreringer i perioden 2016-2019

Kilde: Europa-Kommissionen (2020) — statistikker vedrørende MOSS Afregistrering fra MOSS-systemet finder enten sted på skatteyderens anmodning eller på skatteforvaltningens initiativ. Sidstnævnte giver en god indikation af skattemyndighedernes indsats for at sikre nøjagtigheden af MOSS-databasen. Medlemsstaternes svar viser, at der er gjort begrænsede fremskridt på dette område, især hen imod slutningen af den analyserede periode. Anmærkning: Kolonnerne angiver antallet af afregistreringer af det samlede antal registrerede virksomheder i gennemsnit i perioden 2016-2019.

Kilde: Europa-Kommissionen (2020) — statistikker vedrørende MOSS Tallene varierer dog betydeligt. Næsten halvdelen af medlemsstaterne (Danmark, Estland, Grækenland, Kroatien, Italien, Litauen, Polen, Portugal, Rumænien, Slovenien, Slovakiet, Finland og Sverige) synes slet ikke at foretage en afregistrering fra MOSS-systemet på eget initiativ. De øvrige (navnlig Belgien, Spanien, Tjekkiet, Frankrig, Det Forenede Kongerige, Cypern, Irland og Letland) rydder op i deres MOSS-database gennem afregistrering på eget initiativ. Anbefaling 15: Øge indsatsen for at sikre nøjagtigheden af MOSS-databasen. Ikke alle registreringer omsættes til revisioner. Ved at underbygge svarene med andre tilgængelige interne datakilder ser det klart ud til, at medlemsstaterne ikke reviderer afgiftspligtige personer i MOSS-systemet. Kilde: Europa-Kommissionen (2020) — statistikker vedrørende MOSS Antallet af revisioner af afgiftspligtige personer, der er registrerede i MOSS-systemet i EU's medlemsstater, er meget lavt, i alt kun 47 i 2019 i både EU- og ikke-EU-ordninger som MSI og MSC, mens medianen for EU er nul. Det betyder, at revision i øjeblikket er undtagelsen i en generel "ikke-revision af MOSS"-virkelighed på EU-plan. Kun Belgien (7 revisioner som MSI og 4 revisioner som MSC i EU-ordningen), Danmark (14 revisioner som MSC om ikke-EU-ordning), Finland (7 revisioner som MSI om ikke-EU-ordning) og Spanien (5 revisioner som MSC om EU-ordningen) rapporterede om nogen aktivitet på området. Langt de fleste medlemsstater (16 ud af 28) udførte ingen MOSS-revisioner i 2019. Nogle forklarede, at de ikke var i stand til at komme med et tal, fordi de anvender en fuldt integreret risikoanalyse og en ordning for overholdelse af reglerne for alle skatter, og derfor er MOSS-revisionerne ikke særskilt identificeret i de nationale statistikker. Anbefaling 16: Forbedre revisionsaktiviteten for MOSS-registrerede virksomheder. 4.3.Digitalisering, informationsteknologi og dataanalyse I den foregående rapport anbefalede Kommissionen, at medlemsstaterne bør øge digitaliseringen og automatiseringen af skatteforvaltningen og udveksling/deling af data (anbefaling 2 og 11). Som opfølgning blev medlemsstaterne spurgt ind til en større IT-forbedring (f.eks. digitaliseringsprojekter, nye funktionaliteter) i deres skatteforvaltning i 2016-2019. De fleste medlemsstater svarede positivt, hvilket tyder på, at der er en sammenhæng mellem de individuelle resultater i forhold til 1) den gennemsnitlige reduktion af momsgabet og 2) den gennemsnitlige stigning i momsindtægterne i samme periode. a. Spørgsmål 1.10: "Har der været større IT-forbedringer (f.eks. digitaliseringsprojekter, nye funktionaliteter) i din medlemsstats skatteforvaltning (2016-2019)?"

b. Større IT-initiativ ("Ja"/"Nej") i forhold til ændring i momsindtægter og momsgab Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol Det ser ud til, at IT-forbedringer opnår en mere konsekvent reduktion af momsgabet og en større stigning i momsindtægterne. De medlemsstater, der angav en større IT-forbedring, havde næsten fire gange større succes med hensyn til at reducere momsgabet i samme periode. Den gennemsnitlige stigning i medlemsstaternes momsopkrævning, der tyder på større IT-forbedringer, var 37 % højere i den analyserede periode. Dataene omfatter imidlertid påvirkningen fra basiseffekten (medlemsstaterne var ikke på samme niveau for IT-udvikling i begyndelsen af analysen, så nogle havde mere plads til større forbedringer) og andre parametre som f.eks. ændringer i momssatserne i løbet af perioden. De økonometriske modeller, der er opført i tidligere undersøgelser af momsgabet (2018, 2020), angiver statistisk signifikans af andelen af IT-udgifter til at forklare størrelsen af momsgabet. Ifølge de anslåede resultater af basisspecifikationerne kræver et fald i momsgabet med 1 procentpoint en stigning i andelen af IT-udgifter i skatteforvaltningernes samlede udgifter på ca. 5,4 procentpoint. IT-udgifter er imidlertid ikke nogen mirakelløsning, og deres indvirkning har begrænsninger: På et vist niveau har øgede investeringer i IT ingen større positive virkninger. Der kan konstateres et konkavt forhold mellem andelen af IT-udgifter og momsgabet. Gevinsterne begynder faktisk at forsvinde, når IT-udgifterne udgør ca. 9,8 % af skatteforvaltningens samlede udgifter. På grundlag af data fra skattemyndighederne og andre kilder (OECD) var andelen af de samlede IT-udgifter (investering og vedligeholdelse), der blev justeret til momsopkrævning, større for 10 medlemsstater: Irland, Finland, Letland, Ungarn, Litauen, Bulgarien, Tjekkiet, Malta, Italien og Polen (med henblik på analyse i en "IT-udgiftsgruppe"). Anbefaling 17: Investere i større IT-opgraderinger, samtidig med at eksisterende IT-systemer vedligeholdes baseret på en overordnet behovsanalyse. Top-10 "IT-udgiftsgruppe" sammenlignet med EU-gennemsnittet Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol Hvis analysen gentages for de samlede IT-udgifter i løbet af perioden, har de 10 medlemsstater, der har investeret mest i IT, klaret sig betydelig bedre både i forhold til momsindtægter (81 % større stigning) og momsgabet (dobbelt så stort fald i procentpoint). Igen er IT-udgifter og især IT-investeringer ikke lineært fordelt og kan variere betydeligt i årenes løb. Digitaliseringen af skatteforvaltningerne omfatter to centrale elementer: udgifter til IT (investeringer og vedligeholdelse) og medarbejdere (IT-eksperter). Den gennemsnitlige stigning i de menneskelige ressourcer, der var afsat til IT i EU, var på 13 % i 2016-2019, hvor Bulgarien, Ungarn, Finland, Rumænien og Spanien lå over det gennemsnitlige antal IT-medarbejdere (i fuldtidsbeskæftigelse). Cypern, Kroatien, Estland, Spanien, Sverige og især Polen registrerede betydelige stigninger i antallet af IT-medarbejdere i denne periode. Det er imidlertid umuligt at foretage en vurdering af IT-færdigheder, selv om skatteforvaltningerne kunne drage fordel af en sådan evaluering for at tilpasse deres strategier. EU's medlemsstater anvender forskellige IT-udviklingsmodeller, interne eller outsourcede, afhængigt af flere interne faktorer og beslutninger. Ingen af modellerne er ideelle, idet der er fordele og ulemper ved dem begge i form af tid, risici og omkostninger (f.eks. når skattemyndighederne anvender IT-udviklere internt i huset, så pådrager de sig hele risikoen med hensyn til deres evner, mens det ikke sker med en ekstern udvikler). Generelt øger skatteskatteforvaltningerne IT-udgifterne og rekrutteringen af IT-eksperter, hvilket er en investering, der normalt godt kan betale sig. Kommissionen fastholder derfor sin tidligere anbefaling om at øge digitaliseringsniveauet og investere i dataautomatisering og dataudveksling. Som anført i den foregående rapport kunne medlemsstaterne også drage fordel af et tættere samarbejde og medinvestering i kompatible IT-løsninger, som forhindrer overlapning af bestræbelser og systemer og giver mulighed for reduktioner i IT-omkostningerne. Anbefaling 18: Investere i IT-medarbejdere med henblik på at forbedre både deres antal og deres færdigheder. For at opnå en konsekvent høj grad af overensstemmelse mellem medlemsstaterne og kombinere to elementer i en form for "stok eller gulerod"-tilgang: forbedring af de tjenester, der tilbydes til skatteydere, der overholder reglerne ("gulerod") og identifikation og korrektion af skatteydere, der ikke opfylder reglerne ("stok"). Disse to strategiske tilgange har én ting til fælles: data. Effektiv anvendelse af data understøtter hurtigere, mere retfærdige og mere informerede beslutninger, levering af bedre tjenester til skatteyderne og afsløring af skatteydere, der ikke overholder reglerne.

Analysen i afsnittet nedenfor starter med 1) skattemyndighedernes risikostyringsplaner og fortsætter derefter med 2) skatteydernes tjenester og slutter med 3) data, der anvendes af skattemyndighederne med henblik på overholdelse af momsreglerne. 4.4.Planer for efterlevelse af reglerne Momsforvaltningen bør starte med en god plan for efterlevelse af reglerne. Et efterlevelsesprogram for en skatteyder er "en plan på højt niveau, som i et enkelt dokument giver en beskrivelse af de største efterlevelsesrisici, der er identificeret i skattesystemet, og redegør for, hvordan det har til hensigt at reagere på disse risici" (IMF, 2010). I den foregående rapport anbefalede Kommissionen, at medlemsstaterne "bør sikre, at deres revisionsstrategi er en del af en overordnet strategi for efterlevelse af (moms)lovgivningen og ikke en selvstændig tilgang". Vurdering af, om medlemsstaterne opfylder dette krav, afhænger af, om der findes et sådant dokument, dets godkendelse på det relevante ledelsesniveau og dets integration med skatteforvaltningens årlige operationelle planlægning. Spørgsmål 4.1: "Har din skatteforvaltning en forbedringsplan?" Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol At have en plan for efterlevelse er et skridt i den rigtige retning. Men det, planen omfatter, er endnu vigtigere for momsforvaltningsprocessen. Kommissionen anmodede om flere oplysninger om, hvorvidt de største risici og svar i forhold til efterlevelse af momslovgivningen, revisionsplaner, afbødningsforanstaltninger og andre elementer var medtaget i medlemsstaternes planer for efterlevelse. Resultaterne er sammenfattet i figur 28. Spørgsmål 4.1.a. "Din skatteforvaltnings plan for efterlevelse af momslovgivningen … (Det er muligt at vælge flere svar)" Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol På baggrund af svarene på spørgsmålene vedrørende deres efterlevelsesplaner anførte otte medlemsstater, at deres planer er fuldt gennemsigtige/offentlige og tilgængelige for skatteyderne. Seks af disse medlemsstater (Irland, Spanien, Kroatien, Italien, Nederlandene og Slovakiet) gik videre med denne gennemsigtighed ved at gøre dokumenterne offentligt tilgængelige. Desuden medtager nogle af EU's medlemsstater, såsom Bulgarien og Spanien, alle ovennævnte elementer i deres planer. Samtidig svarede Tyskland, Luxembourg og Portugal "Nej" til spørgsmålet: "Har din skatteforvaltning en forbedringsplan?" Anbefaling 19: Mindske risiciene ved hjælp af en plan for efterlevelse af reglerne, som omfatter de vigtigste trusler mod efterlevelse, og overvåge gennemførelsen heraf regelmæssigt. 4.5.Tjenesteydelser til skatteydere Skatteyderne skal have let adgang til information og støtte, der er nødvendig for, at de frivilligt kan efterleve reglerne til en rimelig pris. "Developing taxpayer services and reducing taxpayers' administrative burdens is one of the best strategies against VAT fraud" (IMF, EU-Kommissionen, OECD, Verdensbanken). Da momsforvaltning kan være meget kompleks, har skatteyderne brug for tilstrækkelig bistand. De har ret til velegnede tjenester, der hjælper dem med at opfylde deres momsrelaterede forpligtelser. Kommissionen undersøgte medlemsstaternes skatteforvaltninger med hensyn til, om der var tjenester til rådighed for skatteyderne såsom: ·en offentlig tilgængelig kanal for levering af tjenester eller et katalog over tjenester, der tilbydes skatteyderne ·procedurer, der sikrer regelmæssig og systematisk ajourføring af oplysninger om momsregler for skatteyderne

·oplysninger om momsregler på fremmedsprog ·en særlig informationskanal for MOSS-systemet ·standarder for levering af tjenesteydelser i forhold til den tid, det tager at reagere på skatteydernes forespørgsler ·forenklede registrerings- og rapporteringsordninger, der er tilgængelige for mindre skatteydere. Figur 29 sammenfatter de svar, der er modtaget fra medlemsstaterne. Spørgsmål 4.4: "Tjenesteydelser til skatteydere: Din skatteforvaltning … (Det er muligt at vælge flere svar)" Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol Kun Grækenland, Spanien, Letland og Portugal tilbyder alle ovennævnte tjenesteydelser til skatteydere. Langt størstedelen af medlemsstaterne tilbyder de fleste af tjenesterne, mens Tjekkiet, Cypern, Polen, Rumænien og Finland tilbyder færre typer af tjenesteydelser til skatteydere. En skatteforvaltning bør være transparent i forbindelse med udførelsen af sine aktiviteter og offentliggøre rapporter (f.eks. på sit websted) om de tjenesteydelser, den tilbyde sine skatteydere. Momspligtige vil udvikle tillid og konsolidere deres forhold til skattemyndighederne. Kommissionen anmodede medlemsstaterne om offentliggørelse af performancerapporter inden for tjenesteydelser til skatteydere i løbet af 2016-2019. Spørgsmål 4.4: "Tjenesteydelser til skatteydere Din skatteforvaltning ... offentliggør rapporter (f.eks. på skattemyndighedernes websted) om de resultater, der er opnået med hensyn til at yde skatteydertjenester i perioden 2016-2019". Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol Kommissionen undersøgte kun, om der fandtes tjenesteydelser til skatteydere og forsøgte ikke fuldt ud at vurdere kvaliteten af den ydede bistand. Alle medlemsstaters websted er besøgt (se bilag 3: Liste med websteder vedrørende momsforpligtelse). Kommissionen "satte sig i en udenlandsk skatteyders sted" og forsøgte at finde frem til de relevante momsregistreringsoplysninger, der var tilgængelige online. Den vægtede score i figur 31 tager hensyn til forskellige dimensioner af at oplyse skatteyderne om momsregistreringsforpligtelser, f.eks. om der findes onlineoplysninger, om deres tilgængelighed på et fremmedsprog og opfattelsen af, om oplysningerne er fuldstændige. Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol

Generelt oplyser medlemsstaterne aktivt skatteyderne om deres momsforpligtelser. Kun Rumænien svarede "nej" i denne undersøgelse. Et mindretal af medlemsstaterne (Grækenland, Rumænien, Det Forenede Kongerige og, delvis, Bulgarien, Irland og Cypern) havde kun ringe eller ingen oplysninger på et fremmedsprog. Som regel er det fremmedsprog, der anvendes til at informere skatteyderne, engelsk, hvilket forklarer Det Forenede Kongeriges relativt lave score. Medlemsstaterne har gjort reelle fremskridt med hensyn til inklusionen af momsoplysninger og den generelle navigation med Danmark, Estland, Irland, Letland, Litauen, Nederlandene, Polen, Finland og Det Forenede Kongerige øverst på listen. Nogle medlemsstater (Bulgarien, Grækenland, Cypern, Rumænien og, delvis, Tyskland, Frankrig og Slovakiet) halter bagefter. Det skal bemærkes, at bedre og mere tilgængelige oplysninger om momsforpligtelser og gældende lovgivning kræver minimal investering og forbedrer efterlevelsen af skattereglerne på relativt kort sigt. Anbefaling 20: At indtage en serviceorienteret holdning over for skatteyderne og udnytte den mulighed, som samspillet med skatteyderne giver for at levere tjenester af høj kvalitet. 4.6.Anvendelse af data med henblik på efterlevelse af momslovgivningen 4.6.1. Indsamling af data En moderne skatteforvaltning skal leve op til den stigende efterspørgsel efter digitaliserede tjenester på momsområdet og udnytte de muligheder, som den nye IT-udvikling på dette område giver. På den ene side har skatteyderne større forventninger til skatteforvaltningen. På den anden side øger den voksende efterspørgsel presset på skatteforvaltningerne til at stille flere tjenester til rådighed for skatteyderne. Bedre tjenester kræver flere og kvalitative data. I dag skabes der enorme datamængder, hvilket giver skattemyndighederne mulighed for at anvende disse data til efterlevelse af lovgivningen. Kommissionen ønskede at finde ud af, hvilke data der er tilgængelige med henblik på efterlevelse af momsreglerne. Skattemyndighederne anvender data fra forskellige kilder såsom fakturaer, internetplatforme, adfærds- og miljøundersøgelser, tredjepartsoplysninger, oplysninger, der udveksles med andre lande, og aftaler om gensidig bistand med andre lande. Spørgsmål 4.3: "Hvilke kategorier af data er tilgængelige og anvendes af skatteforvaltningen til efterlevelse af momsreglerne? (Det er muligt at vælge flere svar)" Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol Anvendelsen af forskellige datakilder i forbindelse med efterlevelse af momsreglerne varierer fra medlemsstat til medlemsstat. Særlige forhold med hensyn til f.eks. retlige rammer, politisk organisation og sociale strukturer påvirker også variationen. Selv om alle medlemsstater udveksler oplysninger og anvender aftaler om gensidig bistand og tredjepartsoplysninger, anvender kun et mindretal internetbaserede betalingsoplysninger eller adfærdsundersøgelser. Disse undersøgelser viser de socioøkonomiske faktorer (f.eks. alder, køn, beskæftigelsesstatus og uddannelsesniveau) og institutionelle faktorer (f.eks. tillid til offentlig service og samfundstilfredshed med kvaliteten af de offentlige tjenester), som påvirker skatteyderens motivation til at efterleve deres momsforpligtelser. Danmark, Grækenland, Italien og Ungarn har oplyst, at de anvender en lang række data med henblik på efterlevelse af momsreglerne. Belgien, Tyskland, Luxembourg, Nederlandene og Finland anførte, at de kun anvender data fra to af ovennævnte kategorier. Anbefaling 21: Undersøge muligheden for at anvende flere datasæt med henblik på efterlevelse af momsreglerne og permanent øge kvaliteten af udvekslingen af oplysninger og det administrative samarbejde. 4.6.2. Informeret beslutning: udforskning af data Højtydende skatteforvaltninger er svært afhængige af deres dataanalyser og forskningskapacitet for at levere bedre tjenester, føre mere effektivt tilsyn og tilbyde staten god politisk rådgivning. På den ene side bør den øverste ledelse i skatteforvaltningen råde over alle de analytiske data, der er nødvendige for at tilvejebringe input til de offentlige budgetprocedurer og til at lægge prognoser for skatteindtægterne. På den anden side bør ledelsen til enhver tid have det fulde overblik over momsforvaltningsprocessen (dashboard). De fleste EU-medlemsstater (20 ud af 28) har opstillet årlige mål for momsopkrævningen. Nogle (Tyskland, Cypern, Luxembourg, Nederlandene, Sverige, Finland og Det Forenede Kongerige) anvender ikke opkrævningsmål, men baserer sig på skøn over momsindtægterne. Finansministerierne eller højere politiske instanser fastsætter målene i samarbejde med eller på grundlag af input fra skattemyndighederne under hensyntagen til forskellige faktorer såsom ændringer i det makroøkonomiske miljø og prognoser over momsindtægterne.

Generelt er opkrævningsmålene og estimaterne nøjagtige (ca. 1,2 % medianafvigelse), og nogle medlemsstater (Danmark, Tyskland, Estland, Irland, Grækenland, Frankrig, Letland, Litauen, Luxembourg, Nederlandene, Østrig, Slovenien, Slovakiet og Sverige) ligger meget tæt på de faktiske momsopkrævningsbeløb i deres forudsigelser eller målfastsættelse. Spørgsmål 4.5: "Den øverste ledelse i skatteforvaltningen modtager regelmæssigt rapporter om...

(Det er muligt at vælge flere svar)" Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol Uden et solidt sæt kernedata er momsforvaltningen mindre effektiv. Selv de bedste datasæt er ikke til meget nytte, hvis det ikke er muligt at udnytte disse data til at opbygge viden og handlekraftig indsigt til at understøtte informerede beslutninger. I nogle medlemsstater, såsom Belgien, Spanien, Frankrig, Kroatien, Letland, Litauen, Ungarn, Rumænien, Slovenien og Det Forenede Kongerige, modtager den øverste ledelse regelmæssigt rapporter. Kommissionen mener, at regelmæssige rapporter på alle ovennævnte områder er til gavn for den øverste ledelse i medlemsstaternes skatteforvaltning, da de giver mulighed for at træffe informerede beslutninger. Flere skattemyndigheder gav yderligere oplysninger om den seneste udvikling med hensyn til efterlevelse af momsreglerne og skatteyderens tjenesteydelser. Ved at sammenligne initiativerne i de mest succesfulde medlemsstater med hensyn til nedbringelse af momsgabet (Bulgarien, Spanien, Frankrig, Kroatien, Letland, Ungarn, Polen, Portugal, Slovenien og Slovakiet) og lande med historisk lave momsgab (Danmark, Estland, Finland og Sverige) synes de mest vellykkede foranstaltninger at være: ·gennemførelsen af elektroniske kasseapparater ·elektronisk rapportering ·handelskontrol ·e-revision og standardisering ·transaktionsbaseret rapportering ·risikostyring, herunder segmentering og adfærdsprofilering ·datadrevne teknikker, der fører til risikovurdering og automatisk prioritering. Anbefaling 22: Indsamle meningsfulde data, afveje risikoevalueringsanalyse og profileringsløsninger samt fortsætte med at investere i analysekapacitet. 5.Indberetning og betaling 5.1.Rettidig indberetning Indgivelse af momsangivelser er fortsat et vigtigt middel til at fastsætte en afgiftspligtig persons momstilsvar. I momsangivelsen underretter de afgiftspligtige personer skattemyndighederne i den registrerende medlemsstat om deres transaktioner, den moms, deres kunder er opkrævet (udgående moms), eller som er opkrævet af deres leverandører (indgående moms), og det momsbeløb, der skal betales eller skal tilbagebetales. Medlemsstaterne har forskellige formater for momsangivelser. De indgives som regel i elektronisk form (nogle medlemsstater tillader også papirbaserede angivelser) og indgives af skatteyderne selv eller gennem en mellemmand.

5.1.1.Elektronisk indberetning Den seneste IT-udvikling inden for både elektronisk indberetning og betaling af skatter giver skattemyndighederne en betydelig fordel på forskellige områder såsom effektivitetsforbedringer, nedbragte administrationsomkostninger og bedre inddrivelsesmuligheder. Elektronisk indberetning bidrager også til at højne den overordnede kvalitet af tjenesteydelser til skatteyderne ved at mindske efterlevelsesbyrden. For at opnå en højere grad af elektronisk indberetning annoncerer medlemsstaterne konstant fordelene ved elektronisk indberetning, og nogle har gjort det obligatorisk. Spørgsmål 5.1: "I mit land er elektronisk indberetning ..." Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol Generelt er der en høj grad af elektronisk indberetning i medlemsstaterne. EU-medianen er tæt på 99 % for 2019. Sammenlignet med den foregående rapport er der sket tydelige fremskridt i forhold til elektronisk indberetning: graden steg fra > 83 % i 2013 til næsten 100 % i næsten alle medlemsstater i 2019. For fem medlemsstater (Tyskland, Grækenland, Cypern, Malta og Sverige) lå de beregnede grader af elektronisk indberetning på < 90 %. Hvis de indberettede oplysninger er korrekte, skal der ses nærmere på denne lavere grad af elektronisk indberetning, navnlig i de medlemsstater, hvor elektronisk indberetning er obligatorisk. 5.1.2.Overvågning af efterlevelse af kravene til momsindberetning Elektronisk indberetning af moms giver medlemsstaterne mulighed for bedre at overvåge skatteydernes overholdelse af fristerne for momsangivelser. Næsten alle medlemsstater (25 ud af 28) svarede, at overholdelse af skatteydernes indberetningsfrister overvåges automatisk, og mere end halvdelen anvender risikokriterier eller profileringsmetoder baseret på kendte omstændigheder og adfærd for at opnå en højere grad af rettidig indberetning af moms. a. Spørgsmål 5.2: "Overholdelse af skatteydernes indberetningsfrister ..." Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol b. Spørgsmål 5.3: "Anvendes risikokriterier eller profileringsteknikker (baseret på kendte omstændigheder og adfærd) til at opnå rettidig momsangivelse?" Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol For mange skatteydere er indberetning af momsangivelser den vigtigste kontakt med skattemyndighederne. Medlemsstaterne kan fastsætte deres egne indberetningsfrister for momsangivelser. De fleste medlemsstater forventer at modtage momsangivelser i løbet af de sidste ti dage i måneden, der følger efter udgangen af den afgiftsperiode, som angivelsen vedrører, men der er undtagelser (f.eks. kræver man i Tyskland, at momsangivelser modtages senest 10 dage efter udgangen af rapporteringsperioden). Medlemsstaterne kan frit fastsætte deres momsangivelsesperioder og kræver normalt månedlig indberetning. Kvartalsvis indberetning er ikke ualmindelig, mens årlig indberetning er et yderligere krav i visse lande (f.eks. Italien). Nogle lande, f.eks. Tyskland, kan kræve en enkelt årlig indberetning, hvis der er tale om meget begrænset aktivitet. Andre momsangivelsesperioder er sjældne, men findes (f.eks. i Frankrig for virksomheder med uregelmæssig handel, i Grækenland for mindre skatteydere i visse kategorier såsom fartøjer til kystfiskeri < 12 m og i Belgien for særlige afkast i tilfælde af konkurs eller deltagelse i særlige arrangementer). Sådanne særordninger påvirker undertiden beregningen af graden af rettidig indberetning (antal momsangivelser, der er indberette rettidigt i forhold til antallet af forventede momsangivelser), hvilket er den vigtigste indikator for efterlevelse på momsangivelsesområdet.

Medlemsstaterne har generelt høje grader af rettidig indberetning, ca. 100 % (Belgien, Bulgarien, Estland, Spanien, Letland, Litauen, Østrig, Slovakiet, Finland og Sverige). EU-gennemsnittet er 93,1 %. Grækenland (66 %), Malta (74 %) og Cypern (86 %) har de laveste grader af rettidig indberetning, og fem medlemsstater (Tjekkiet, Tyskland, Frankrig, Kroatien og Polen) var ikke i stand til at fremlægge de nødvendige data til beregning af denne indikator. Anbefaling 23: Fortsætte arbejdet med at opnå en højere grad af efterlevelse for rettidig indberetning af moms som en god indikator for momssystemets robusthed. I begyndelsen havde mange af tjenesterne fokus på enklere områder som f.eks. elektronisk indberetning af momsangivelser og elektronisk betaling af moms. Selv med elektronisk indberetning skal skattemyndighederne imidlertid følge op, når der er manglende efterlevelse. Skattemyndighederne vedtog efterfølgende flere tovejstjenester med forskellige advarsler og notifikationer. Skattemyndighedernes foranstaltninger til at håndhæve rettidig indberetning af momsangivelser varierer, jf. figur 36. Spørgsmål 5.4. "Hvilke foranstaltninger har dine skattemyndigheder iværksat i tilfælde af for sen indberetning eller ingen indberetning af momsangivelser? (Det er muligt at vælge flere svar)" Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol Anbefaling 24: Være proaktiv med hensyn til at påminde skatteyderne om indberetningsfrister og anvende specifikke støtteværktøjer. Identifikation af skatteydere, der ikke har indberettet momsangivelser, når de forfalder til betaling, bør ske automatisk, og skattemyndighedernes opfølgning og håndhævelsesforanstaltninger bør tilpasses omstændighederne, som f.eks. skatteyderens tidligere adfærd (indberetningshistorik). Hvis der ikke indberettes momsangivelser, anslår de fleste medlemsstater den skyldige moms og indfører en sanktion. Virkningen af sanktionssystemet med hensyn til for sen indberetning af moms bør dog evalueres. Spørgsmål 5.5: "Har din forvaltning foretaget analyse af virkningen af sanktionssystemet med hensyn til for sen indberetning og/eller for sen betaling?" Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol Kun et mindretal af skattemyndighederne (6 ud af 28) anførte, at de foretager en sådan evaluering. Anbefaling 25: Udforme et sanktionssystem for manglende indsendelse af momsangivelser og manglende betaling til tiden under hensyntagen til to centrale principper: enkelhed og proportionalitet. 5.2.Momsbetaling Betaling af moms er et andet vigtigt forhold mellem skatteyderne og skattemyndighederne. Eftersom moms er en indirekte afgift, indbetaler sælgeren ("den afgiftspligtige person") momsen til skattemyndighederne, men den betales faktisk af køberen som en del af vareprisen. Skatteydere forventes at betale moms til tiden. Manglende betaling af moms til tiden resulterer normalt i, at skattemyndighederne pålægger renter, bøder og opfølgende foranstaltninger, hvis formål bør være at opnå den højeste grad af frivillig rettidig betaling og det laveste antal af skatterestancer. For at nå dette resultat er det nødvendigt at have en perfekt betalingsproces og hurtig opfølgning, når betaling er forfalden. Brugen af IT og elektroniske betalingsløsninger kan give alle involverede parter betydelige fordele: skatteyderne, skattemyndighederne og den finansielle sektor. Tidligere gav alle EU's skattemyndigheder mulighed for personlig betaling eller for at betale skyldig moms kontant, hvilket delvis skyldtes, at der ikke fandtes nogle andre alternativer. Med den øgede digitalisering over tid blev det mere omkostningseffektivt for skatteforvaltningerne at anvende tredjeparter, f.eks. banker, til at opkræve skattebetalinger.

På det seneste er den fuldt elektroniske betalingsmetode, hvor skatteyderne foretager deres egne betalinger online eller sørger for, at det sker automatisk (gennem deres bank via en betalingsservice), blevet normen. I flere tidligere rapporter har Kommissionen slået til lyd for indførelsen af elektroniske betalingsløsninger. I 2019 gav alle EU's medlemsstater som forventet mulighed for elektronisk betaling af skyldig moms, hvilket er den foretrukne betalingsmåde i stort set alle situationer. Spørgsmål 5.6: "Elektronisk betaling af skyldig moms er ..." Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol Flere og flere medlemsstater vælger at gøre elektronisk momsbetaling obligatorisk. I den foregående rapport blev det bemærket, at skattemyndighederne i de fleste medlemsstater giver mulighed for at betale skyldig moms elektronisk, og i kun 50 % af medlemsstaterne er elektronisk betaling af skyldig moms obligatorisk. Spørgsmål 5.7: "Er det tilladt at betale skyldig moms kontant?" Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol I øjeblikket er næsten alle medlemsstater (98 %) ved at gøre elektronisk betaling af skyldig moms obligatorisk. Anbefaling 26: Begrænse kontant betaling af skyldig moms så vidt muligt. Skattemyndighederne har til formål at opnå en høj grad af frivillig rettidig betaling af moms. For at nå dette mål er en høj grad af rettidig indberetning af moms nødvendig (se tidligere afsnit), og hurtig opfølgning er påkrævet, når betalingen er forfalden. Skatteforvaltningerne skal derfor give den bedste feedback til skatteyderne om afvikling af momsgæld. Medlemsstaterne benytter forskellige kanaler til at give denne feedback. Spørgsmål 5.8: "Skattemyndighederne giver skatteyderne feedback vedrørende afvikling af deres momsgæld gennem … (Det er muligt at vælge flere svar)" Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol EU's skattemyndigheder erklærede, at de foretrak en onlinekanal til at give feedback om afviklingen af momsgæld. Disse onlinekanaler bruges ofte til at kommunikere med momspligtige, herunder med feedback om momsbetalinger. Nogle medlemsstater anvender "andre" metoder (f.eks. callcentre) til at informere skatteyderne om deres betalingsforpligtelser. Portugal har udviklet en særlig mobil app, situação Fiscal — Pagamentos, som giver fuldstændige oplysninger om momsbetalinger og integrerer en digital tegnebog med henblik på at forenkle mobilbetalinger. Nogle medlemsstater begyndte at anvende en individuel skattekonto (kaldet en "mikrokonto" i Polen) til afvikling af momsgæld, som også kunne bruges til andre skatter såsom indkomstskat og selskabsskat.

Det fremgår således klart af de gennemførte undersøgelser, at fuldt ud elektroniske betalingsmetoder er langt de mest omkostningseffektive til opkrævning af skattebetalinger (OECD, 2010). Kommissionen opfordrer alle medlemsstater til i videst muligt omfang at fremme elektronisk betaling af skyldig moms og etablere en permanent og automatisk kommunikation med skatteyderne om deres betalingsforpligtelser. Anbefaling 27: Anvende en onlinekanalløsning og vedligeholde og opgradere andre kommunikationskanaler for back-up til interaktion med momspligtige. 6.Inddrivelse af momsgæld, refusion og revision 6.1.Inddrivelse af momsgæld EU's skattemyndigheder stræber efter at opnå den højeste grad af efterlevelse af momslovgivningen. De bør i bund og grund straks kende, og sommetider endda foregribe, alle tilfælde, hvor skatteyderne har svært ved at betale moms, og de bør rette op på disse forhold. Spørgsmål 6.1: "Hvor lang tid går der mellem den lovbestemte forfaldsdato og tidspunktet for den første foranstaltning til inddrivelse af restancer (f.eks. den første meddelelse af skatteyderen)? (i dage)" Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol Da en hurtig første reaktion er et af de vigtigste aspekter af inddrivelse af momsgæld, har Kommissionen spurgt medlemsstaterne, hvor lang tid der går mellem den lovbestemte forfaldsdato og tidspunktet for den første foranstaltning til inddrivelse af momsrestancer (f.eks. den første meddelelse af skatteyderen). Svarene varierer mellem 0 (mest hyppige situation) og 90 dage. EU's skattemyndigheder reagerer generelt hurtigt, når en virksomhed ikke overholder fristen for betaling af skyldig moms. Kun fire medlemsstater — Bulgarien (61 dage), Cypern (75 dage), Luxembourg (90 dage) og Polen (40 dage) — tillader at der går > 1 måned mellem forfaldsdatoen og den indledende inddrivelsesforanstaltning. Grækenland, Italien, Letland, Litauen, Rumænien og Det Forenede Kongerige indleder den første inddrivelsesforanstaltning med det samme. Kommissionen erkender forskellene i lovgivningen og de enkelte procedurer i medlemsstaterne. Skattemyndighederne bør imidlertid være opmærksomme på og føre tilsyn med ikkeoverholdte lovbestemte forfaldsdatoer og være klar til at eskalere så hurtigt som muligt, selv om der er behov for et vist antal dage til formel indgriben. Undertiden, og navnlig i ugunstige økonomiske tider som den økonomiske tilbagegang forårsaget af covid-19-pandemien, er momsgæld fortsat et problem, på trods af at der er indført tilstrækkelige gældsinddrivelsesstrategier. I lyset af denne udfordring skal skattemyndighederne søge endnu mere innovative, koordinerede og omkostningseffektive måder at håndtere inddrivelse af momsrestancer på. Det bedste svar er et robust, velfungerende og brugervenligt IT-delsystem til gældsinddrivelse. Alle EU's skattemyndigheder har indført IT-delsystemer til forvaltning af momsrestancer. Men ikke alle IT-systemer fungerer lige godt. Kommissionen anmodede skattemyndighederne om flere oplysninger om forskellige centrale aspekter af deres IT-systemer til forvaltning af restancer for at forsøge at vurdere deres effektivitet. Spørgsmål 6.2: "Det IT-system, der anvendes af din skatteforvaltning til at forvalte momsrestancer ... (Det er muligt at vælge flere svar)" Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol Anbefaling 28: Indføre et fleksibelt IT-delsystem til forvaltning og prioritering af momsrestancer. I den forbindelse går Belgien, Irland og Det Forenede Kongerige foran. Tyskland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Litauen, Luxembourg, Rumænien, Slovenien og Sverige har også gjort en stor indsats.

Med hensyn til udestående momsgæld, dvs. den samlede årlige momsgæld i de samlede indtægter, blev der observeret en lidt positiv tendens for de fleste medlemsstater. Med undtagelse af Grækenland, Cypern, Nederlandene og Det Forenede Kongerige har medlemsstater, der har indsendt fuldstændige eller delvise data til at foretage beregningen, registreret en positiv tendens. Momsrestancer over EU-gennemsnittet fandtes i Grækenland, Cypern, Malta, Polen og Slovakiet. Polen oplyste, at en af de mest sandsynlige årsager til det høje niveau af momsrestancer var, at momsansættelsen fandt anvendelse på alvorlige skattemæssige uregelmæssigheder og skatteydere, der ikke havde aktiver eller andre indestående midler på deres bankkonti. Denne situation kan også være tilfældet i andre medlemsstater med relativt høje momssatser, som støtter anbefalingen om at føre tilsyn med momsrestancer og være klar til at gribe til handling med det samme på den lovbestemte forfaldsdag for momsbetalingen. 6.2.Momsrefusion Et af de centrale elementer i momsfakturasystemet er, at kun skatteydere, der foretager indkøb, betaler betydelige momsbeløb. I gennemsnit refunderes ca. en tredjedel af den betalte moms på EU-niveau. Den generelt accepterede regel er, at der straks skal ske momsrefusion efter modtagelsen af momsangivelser, der giver anledning til overskydende moms. "Momsrefusion har i virkeligheden været momssystemets "akilleshæl" [...] og har ført til komplekse administrative foranstaltninger, som i væsentlig grad har undermineret momssystemet" (IMF). Det er derfor af afgørende betydning for en sund momsforvaltningsproces og styrker efterlevelsen af skattereglerne, at der hurtigt udbetales berettiget momsrefusion, samtidig med at der er indført beskyttelsesforanstaltninger for at forhindre udbetaling ved svigagtige anmodninger om momsrefusion. Generelt udbetales refusion til tiden. Flere medlemsstater (Bulgarien, Tyskland, Spanien, Frankrig, Kroatien, Letland, Luxembourg, Ungarn, Nederlandene, Polen, Finland og Sverige) var ikke i stand til at tilvejebringe de nødvendige data til beregning af graden af rettidig udbetaling af momsrefusioner, selv om de fleste svarede "ja" til spørgsmålet, om de "rutinemæssigt fører tilsyn med (f.eks. hver måned) den tid, det tager at udbetale eller modregne momsrefusionerne" (se figur 44 nedenfor). Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol Blandt de skatteforvaltninger, der har stillet oplysninger om momsrefusioner, der er betalt inden den fastsatte dato, til rådighed, lå Cypern, Grækenland, Malta og Rumænien under EU-gennemsnittet. Kun Malta og Rumænien viste imidlertid en negativ tendens i forhold til momsrefusioner, der er udbetalt til tiden. Forsinkelser i refusionsproceduren finder normalt sted, når statsbudgetterne er under pres, og målene for skatteopkrævning ikke er nået. Skattemyndighederne og finansministerierne skal have passende prognose- og overvågningssystemer til at foregribe refusionsniveauerne og afsætte tilstrækkelige midler til at imødekomme legitime refusionsanmodninger, når de opstår. Anbefaling 29: Betale berettiget momsrefusion med det samme, samtidig med at der er indført procedurer til at forhindre udbetaling ved svigagtige anmodninger om momsrefusion. "Når skattemyndighederne afviser rettidig udbetaling af berettigede refusionsanmodninger, ændres afgiftens karakter reelt, delvis fra en afgift på det endelige forbrug til en produktionsskat" (IMF). Ud over kontrol ved momsregistrering, som for eksempel kontrol af den skattepligtiges identitet (jf. afsnit 3, figur 9), omfatter god praksis for at sikre hurtig udbetaling af momsrefusion: ·eksistensen af særlige momsrefusionsenheder ·en særlig procedure for anmodninger om udbetaling af momsrefusioner med lav risiko (f.eks. specifik automatiseret software, der gennemgår momsrefusionsanmodninger på grundlag af risikokriterier med henblik på at skelne mellem god efterlevelseshistorik fra dårlig eller ukendt efterlevelseshistorik) ·særlige foranstaltninger til behandling af momsrefusionsanmodninger indgivet af eksportører ·elektronisk udbetaling af refusioner via betalingsservice til skatteyderens bankkonto ·regelmæssig overvågning af den tid, det tager at udbetale eller modregne momsrefusion. Spørgsmål 6.3: "For at sikre hurtig udbetaling af berettigede momsrefusioner ... (Det er muligt at vælge flere svar)"

Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol Anbefaling 30: Gennemføre den observerede gode praksis, hvis store momsrefusioner udbetales efter den fastsatte dato. Anbefaling 31: Koble refusionsprocessen sammen med registreringsdelen (kontrol af skatteydernes identitet for at forhindre fiktive erhvervsdrivende i at komme ind i momssystemet) og integrere den i efterlevelsesrisikostyringssystemet. 6.3.Fuldstændigheden af indberetningsforpligtelserne: Momsrevisioner Oplysningerne i momsangivelsen fra den momspligtige skal være fuldstændige og korrekte, og skattemyndighederne bør regelmæssigt føre tilsyn med mistede skatteindtægter fra unøjagtige indberetninger. Konsekvenserne af unøjagtig momsangivelse, der involverer større beløb for erhvervsskattepligtige, kan være meget alvorlige. Momsrevisioner og andre kontrolaktiviteter fremmer korrekt indberetning og mindsker skattesvig. Revisioner supplerer andre, mere proaktive efterlevelsesinitiativer i forhold til skatteydernes bistand (se afsnit 5). Kontrolaktiviteter, såsom skatterevision, undersøgelser og matchning af indkomst i forhold til tredjepartinformationskilder, har et tredobbelt formål: 1) afhjælpning (yderligere afgiftssanktioner kan vurderes med henblik på at korrigere uoverensstemmelser), 2) forebyggelse (den formodede sandsynlighed for afsløring har en afskrækkende virkning på ingen indberetning eller ukorrekt indberetning) og 3) informativ (indsamling af skatterelaterede oplysninger). Denne strategiske tilgang skal indeholde flere elementer: ·Momsrevisionen skal baseres på en integreret årlig plan, som gennemgås af den øverste ledelse. ·Der bør foreligge særlige procedurer og helst en revisionshåndbog, som skal anvendes. ·Der skal foreligge specifikke instrukser, som er tilpasset de særlige forhold, der gør sig gældende for de forskellige brancher/sektorer (f.eks. turisme, byggeri, telekommunikation). ·Momsrevisionsproceduren bør dokumenteres og kvalitetsovervåges. ·Revisionsaktiviteten bør gøre brug af særlig software, der er beregnet til momsrevision. ·I forbindelse med revisionsproceduren bør der anvendes teknologi, der gør det muligt at krydstjekke de beløb, som indberettes i skatteangivelser, med oplysninger indhentet fra tredjeparter i stor målestok. ·Revisionen skal undertiden gennemføres i samarbejde med andre forvaltningsorganer og statslige instanser. Spørgsmål 6.4. "Den momsrevision, der udføres af skattemyndighederne ... (Det er muligt at vælge flere svar)" Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol Generelt er medlemsstaterne meget opmærksomme på momsrevisionsproceduren. En analyse af besvarelserne viser, at Finlands og Sveriges revisionssystemer omfatter alle ovennævnte eksempler på god praksis. Svarene fra andre medlemsstater som f.eks. Tjekkiet, Litauen, Ungarn, Polen, Slovakiet og Det Forenede Kongerige viser, at der er gjort en stor indsats. Omvendt kan Malta (som kun rapporterer en ud af de otte ovennævnte eksempler på god praksis), Østrig og Frankrig (rapporterer to ud af otte eksempler på god praksis) gøre en ekstra indsats for at forbedre deres revisionspraksis. Skatteforvaltningerne registrerer sædvanligvis momsrevisionsrelevante oplysninger i særlige efterlevelsesdatabaser med henblik på fremtidige revisioner af de samme eller tilknyttede skatteydere (da det ofte er muligt at opdage relevante oplysninger om én skatteyder, når en anden revideres). Desuden bliver revisionsfunktionen ofte bedre af, at skatteyderne revideres sammen eller i samarbejde med andre institutioner og/eller momsrelevante data udveksles med andre institutioner.

Langt størstedelen af medlemsstaterne (21 ud af 28) rapporterede om samarbejde med andre statslige instanser, såsom toldmyndighederne (undertiden en integreret del af skatteforvaltningen), retsvæsnet (politi, anklagemyndighederne osv.), arbejdstilsynet, socialforvaltningen samt endda fødevaremyndighederne og kemikaliesikkerhedsagenturer. Flere medlemsstater (f.eks. Tjekkiet, Frankrig og Slovakiet) har oprettet særlige "momsindsatsstyrker" gennem interministerielle og operationelle koordineringsstrukturer, der specifikt beskæftiger sig med bekæmpelse af momssvig. I Frankrig samler en skatteindsatsstyrke regelmæssigt alle parterne fra de franske skattemyndigheder (domstolene, politiet, toldmyndighederne og finansefterretningsenheder) med skatterevisionsenhederne til at samarbejde om momsrevision. Anbefaling 32: Anvende sektorspecifikke revisionsvejledninger, samarbejde med andre myndigheder, ajourføre og revidere revisionsplaner og føre tilsyn med kvaliteten af revisionsfunktionen i overensstemmelse med en dokumenteret proces. De fleste aspekter af en moderne momsrevision kræver anvendelse af IT-udstyr og særlig software, begyndende med et revisionsvalg, der kræver, at skatteyderne klassificeres efter den specifikke risiko, de udgør for inddrivelse af momsgæld. Denne opgave kan ikke alene løftes manuelt for en stor befolkning. Generelt anvender skattemyndighederne særlig revisionssoftware. Kun tre medlemsstater (Danmark, Slovenien og Det Forenede Kongerige) oplyste, at de ikke anvender særlig software. I alt 17 medlemsstater anvender momsrevisionsløsninger, der er udviklet internt, alene eller i kombination med specialiseret eller generisk software. Tre medlemsstater (Italien, Malta og Nederlandene) anførte, at de kun anvender intern software. Spørgsmål 6.4.b: "Angiv, hvilken software (programmer) der anvendes af skatteforvaltningen til revisionsformål (f.eks. ACL, IDEA, intern software osv.)" a. Kommercielle standardiserede i forhold til specialkonstruerede løsninger b. Centrale revisionsspecifikke løsninger Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol Selv om medlemsstaternes skattemyndigheder har de samme centrale funktioner, herunder revision, står ikke alle over for samme kompleksitet i forbindelse med IT-indførelse. Dette kompleksitetsniveau er en faktor, der kan tvinge skattemyndighederne til at vælge interne softwareprodukter. Tilpasningen af sådan specialudviklet software varierer også betydeligt medlemsstaterne imellem. Der findes også kommercielle standardløsninger til momsrevision. Disse løsninger udvikles også i henhold til eksisterende førende praksis, og skatteforvaltninger med mindre behov for tilpasning kan have lavere omkostninger til indførelse og har normalt en bedre chance for at lykkes. Gennemførelseskompleksitet, specifikke behov, forskellig lovgivning og/eller særlige organisatoriske aspekter af en skatteforvaltning gør det umuligt at sammenligne fordelene ved forskellig revisionssoftware. Generelt anvender halvdelen af EU's skatteforvaltninger normalt en blanding af henholdsvis kommercielle standardløsninger og specialudviklede løsninger. Som nævnt i tidligere rapporter kan ethvert samarbejde og sammenlægning af ressourcer (især for mindre medlemsstaters skattemyndigheder, der arbejder tæt sammen om fælles spørgsmål) medføre stordriftsfordele. Momsrevision, navnlig den IT-software, der anvendes i denne proces, er et af de områder, hvor medlemsstaterne let kunne drage nytte af hinandens erfaringer. Der findes EU-værktøjer, som medlemsstaterne kan anvende til at finansiere og støtte moderniseringen og reformen af skatteforvaltningerne. Anbefaling 33: Gøre brug af de EU-værktøjer, der findes, udveksle erfaringer og god praksis med hensyn til anvendelsen af forskellige værktøjer og procedurer og samarbejde (f.eks. fælles revisioner) for at øge effektiviteten af revisionsfunktionerne. Som nævnt i den seneste rapport er "revision et dyrt instrument, da det er tidskrævende og kræver et stort antal menneskelige ressourcer. Endvidere er revisionens bidrag til den samlede momsopkrævning procentuelt begrænset". En revisionsstrategi, der fokuserer på de vigtigste risikoområder, øger derfor afkastet af anvendelsen af begrænsede revisionsmidler og andre ressourcer og fremmer frivillig overholdelse af skattelovgivning og -forpligtelser ved at reducere skatteforvaltningens formodede indtrængen i de lovlydige skatteyderes liv. I den foregående rapport blev det understreget, at flere og flere skatteforvaltninger erkender, at "revision ikke længere forventes at være det mest effektive og virkningsfulde middel til at afskrække fra overtrædelse af bestemmelserne" og betragter revision som "en sidste håndhævelsesforanstaltning", der skal anvendes, når andre proaktive initiativer, som fokuserer på at fremme frivillig overholdelse af skattelovgivning og -forpligtelser, ikke eller ikke længere er effektive. I den foregående rapport nævnes også udfordringen med at finde den rette balance mellem et voksende antal initiativer og kontrol på momsområdet. Figur 47 viser tydeligt, at medlemsstaterne har gjort synlige fremskridt med hensyn til anvendelsen af momsrevisionsfunktionen i de fem medlemsstater, der har de største momstilsvar efter revision (Polen, Rumænien, Bulgarien, Slovakiet og Ungarn).

Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol Skattemyndighederne bør imidlertid kunne gennemføre flere typer revisioner og "have en klar politik for de typer revisioner, der skal gennemføres, og de omstændigheder, hvorunder specifikke typer revisioner skal gennemføres, således at revisionsembedsmænd og ledere forstår, hvad der forventes af dem" (OECD). Medlemsstaterne bør være i stand til effektivt at gennemføre punktuel registreringskontrol, rådgivning og registreringsrevision, specifikke revisioner af enkelte dele og revision af momsrefusioner og bør gøre det. De bør også indføre mere komplekse revisionsprojekter (for specifikke grupper af skatteydere, en industri eller en branche som f.eks. detailhandlen, for at imødegå en bestemt risiko eller fastslå graden af manglende overholdelse i en bestemt sektor) og foretage omfattende revisioner og undersøgelser af svig. Spørgsmål 6.5: "Hvilke former for kontrol/revision foretages af din skatteforvaltning inden for momsområdet? (Det er muligt at vælge flere svar)" Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol Generelt er EU's skatteforvaltninger godt rustet til at udføre alle typer revisioner. Kommissionen anbefaler, at medlemsstaterne følger Belgien, Tyskland, Italien, Ungarn, Slovenien, Finland og Sverige og spreder deres revisionsporteføljer mest muligt. Anbefaling 34: Tilpasse omfanget og intensiteten af momsrevisionerne for at dække behov. Endelig, som nævnt ovenfor, supplerer revisionerne andre overholdelses- og analyseinitiativer. Sådanne initiativer, der er tæt knyttet til revisionsaktiviteten, kan omfatte, men er ikke begrænset til: ·anvendelse af forhåndsafgørelser til at give skatteyderne vished om den skattemæssige behandling af bestemte transaktioner ·opbygning af samarbejds- og tillidsbaserede forbindelser med momspligtige (især store skatteydere) ·supplere revisionsplanen med et skøn over unøjagtig rapportering baseret på et specifikt tilfældigt revisionsprogram ·anvendelse af andre moderne værktøjer såsom avanceret prognoseanalyse og datamodellering. Spørgsmål 6.6: "Med hensyn til moms: Skatteforvaltningen … (Det er muligt at vælge flere svar)" Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol Typisk er samarbejdsordningerne baseret på en dokumenteret god forvaltning af momssager fra skatteydernes side og viljen til at blive og forblive transparent. Skatteforvaltningernes analyseprogrammer er nyttige, når det drejer sig om at lære mere om fordelingen af de momsforbundne risici.

Medlemsstaterne forstod denne tilgang og påviste, at de i vid udstrækning supplerer deres revisionsprogrammer med andre foranstaltninger. Danmark, Irland, Kroatien, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige anvender alle ovennævnte efterlevelses- og analyseinitiativer. Belgien, Bulgarien, Tjekkiet, Estland, Spanien, Italien, Letland, Litauen, Ungarn, Nederlandene og Polen har også gjort en stor indsats på dette område. Kun én medlemsstat (Luxembourg) har oplyst, at "ingen af ovennævnte initiativer finder anvendelse". Anbefaling 35: Supplere revisionsforanstaltninger med andre ikke-revisionsefterlevelsesforanstaltninger. 7.Momsafregning, ansvarlighed og tvistbilæggelse 7.1.Momsafregning, intern kontrol og ekstern gennemgang Ideelt set giver skattesystemet skattemyndighederne mulighed for at kontrollere udviklingen i forvaltningen på et hvilket som helst tidspunkt i løbet af regnskabsperioden. Et effektivt system, der er baseret på et IT-delsystem, minimerer regnskabsfejl, forebygger intern svindel, og registrerer betalinger og andre transaktioner til den korrekte skatteyder rettidigt. Systemet bør som minimum automatisere bogføringen af den skyldige moms, sammenkoblingen med andre regnskabssystemer i skatteforvaltningen og omfatte procedurer til rutinemæssig og systematisk gennemgang af skatteyderens regnskab for at korrigere regnskabsmæssige fejl og udeladelser. Spørgsmål 7.1: "Inden for din skatteforvaltning ..." Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol Alle medlemsstater anvender automatiske regnskabssystemer til beregning af momstilsvar. Tyskland, Irland, Grækenland, Spanien, Kroatien, Letland, Litauen, Ungarn, Malta, Portugal og Det Forenede Kongerige rapporterede, at deres regnskabssystemer er koblet sammen med andre regnskabssystemer og omfatter procedurer til systematisk gennemgang af skatteyderens registrering for at korrigere eventuelle senere regnskabsfejl. Kommissionen mener, at dette er god praksis og anbefaler, at alle medlemsstater anvender en lignende tilgang. De 21 medlemsstater, hvis regnskabssystemer er koblet sammen med andre regnskabssystemer i skatteforvaltningen, nævnte skatteindberetning, forvaltning af restancer, skatteregistre og kundeservicesystemer. I nogle medlemsstater giver særlige nationale informationsgrænseflader (f.eks. X-Roads) mulighed for større interoperabilitet mellem deres regnskabssystemer, herunder med andre nationale institutioner såsom sundheds- og socialforvaltninger, og med banksystemer til udveksling af betalingsdata med finansielle institutioner. Anbefaling 36: Sikre, at regnskabssystemerne er koblet sammen med andre systemer og omfatter procedurer til systematisk gennemgang og rettelse af skatteyderens registrering. Der bør indføres en intern revisionsprocedure med henblik på periodisk gennemgang af regnskabssystemet for at sikre, at det er i overensstemmelse med skattelovgivningen og regnskabsstandarder (f.eks. korrekt beregning af skatte- og momstilsvar, sanktioner og renter). De fleste medlemsstater (17 ud af 28) rapporterede, at de har indført en sådan intern revisionsprocedure, som undertiden suppleres af et uafhængigt eksternt revisionsorgan (f.eks. en statsautoriseret revisor eller en uafhængig enhed, der er udpeget i overensstemmelse med landets love og administrative bestemmelser), som regelmæssigt reviderer momsforvaltningen med hensyn til de operationelle resultater. a. Spørgsmål 7.1: "Inden for skatteforvaltningen ... reviderer den interne revision periodisk sit regnskabssystem for at sikre overensstemmelse med skattelovgivningen og regnskabsstandarderne (f.eks. om systemet beregner skatte- og momstilsvar, sanktioner og renter korrekt)"? Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol b. Spørgsmål 7.3: "Reviderer et uafhængigt eksternt revisionsorgan (f.eks. en statsautoriseret revisor eller en uafhængig enhed, der er udpeget i overensstemmelse med landets love og administrative bestemmelser) regelmæssigt skatteforvaltningens regnskaber og driftsresultater, herunder momsforvaltningen?" Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol

Anbefaling 37: Indføre en passende intern revisionsprocedure for regnskabssystemet for at sikre overensstemmelse med skattelovgivningen og regnskabsstandarderne. 7.2.Tvistbilæggelse i afgiftssager I visse situationer og især efter en momskontrol kan skatteyderne være uenige i de vurderinger, som forvaltningen har foretaget. Tvister opstår normalt i forbindelse med spørgsmål om f.eks. administrative fejl eller en konstateret afvigelse på baggrund af en fortolkning af retlige bestemmelser, faktiske omstændigheder og forholdet mellem de to. Skatteyderne bør have adgang til en uafhængig, tilgængelig og effektiv klageordning, der sikrer deres ret til at anfægte en momsansættelse og opnå en retfærdig rettergang. Som regel er tvistbilæggelsesordningen opdelt i to faser. I første omgang kan skatteyderne anmode skattemyndighederne om en administrativ bedømmelse, som normalt foretages af særligt udpegede eksterne personer uden for revisionsafdelingen. Skatteydere, der ikke er tilfredse med en administrativ bedømmelse, kan anmode om en fornyet bedømmelse foretaget af et uafhængigt organ (særligt udvalg, en specialret eller -domstol). Endelig kan de klage ved domstolene (eller en alternativ instans, f.eks. en konfliktforebyggelses- og konfliktløsningsinstans) for at bilægge eventuelle yderligere tvister. Sådanne tvister vedrører sædvanligvis den juridiske fortolkning af momslovgivningen og/eller de faktiske omstændigheder eller den generelle behandling, som skattemyndighederne har foretaget (procedure). Mekanismerne til bilæggelse af tvister vedrørende moms i EU's medlemsstater varierer alt efter deres momsretlige bestemmelser, landespecifikke erfaringer og etablerede procedurer. Alle medlemsstater har imidlertid indført en tvistbilæggelsesordning vedrørende moms, som sikrer den skattepligtige persons ret til at anfægte en vurdering som følge af en momskontrol. Tvist- bilæggelse Medlems- stat De skattepligtige har ret til at anfægte momstilsvarene ved en intern prøvelse i skatteforvaltningen Den interne prøvelse foretages af en specialenhed, der er adskilt fra momskontrolafdelingen De skattepligtige kan anfægte momstilsvarene ved en uvildig gennemgang ved en ekstern instans De skattepligtige kan også anfægte den uvildige gennemgang ved en højere appeldomstol Østrig Ja Nej Ja Ja Belgien Ja Ja Ja Ja Bulgarien Ja Ja Ja Ja Kroatien Nej — Ja Ja Cypern Ja Ja Ja Ja Tjekkiet Ja Ja Ja Ja Danmark Ja Ikke relevant Ja Ja Estland Ja Ja Ja Ja Finland Ja Ja Ja Ja Frankrig Ja Ikke relevant Ja Ja Tyskland Ja Nej Ja Ja Grækenland Ja Ja Ja Ja Ungarn Ja Ja Ja Ja Irland Ja Ja Ja Ja Italien Ja Ja Ja Ja Letland Ja Ja Ja Ja Litauen Ja Ja Ja Ja Luxembourg Ja Ja Ja Ja Malta Ja Ja Ja Ja Nederlandene Ja Nej Ja Ja Polen Ja Ikke relevant Ja Ja Portugal Ja Ja Ja Ja Rumænien Ja Ja Ja Ja Slovakiet Ja Ja Ja Ja Slovenien Ja Ja Ja Ja Spanien Ja Ja Ja Ja Sverige Ja Nej Ja Ja Det Forenede Kongerige Ja Ja Ja Ja I ALT 27 20 28 28 Kilde: Europa-Kommissionen (2019) — Undersøgelse af momsforvaltning, opkrævning og kontrol Kommissionen ønskede at få et overblik over tvistbilæggelsessystemerne i medlemsstaterne. Grænserne for denne øvelse er dog klare: I henhold til artikel 12-bestemmelserne er Kommissionen og skattemyndighederne ikke kompetente til at vurdere resultaterne af den juridiske kontrol. Som god praksis kan skattemyndighederne ikke desto mindre føre tilsyn med antallet og strømmen af tvistbilæggelsessager i forbindelse med intern prøvelse efter antal og beløb af de omtvistede afgifter. Spørgsmål 7.4: "Tvistbilæggelse: Fører skattemyndighederne tilsyn med anta