BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET om gennemførelsen af retningslinjerne for transeuropæiske energinet i perioden 1996-2001

a. resumé og konklusioner

1. De transeuropæiske net (TEN) er af væsentlig betydning for:

* en afbalanceret og harmonisk udvikling i EU, både på det økonomiske plan (det indre markeds funktion og energiforsyningssikkerhed) og på det sociale plan (øget samhørighed)

* udviklingen af det økonomiske samarbejde med tredjelande og styrkelsen af den politiske stabilitet på det europæiske kontinent og i de tilgrænsende områder.

2. EU's rolle i forbindelse med transeuropæiske energinet (TEN-energi) er at støtte og fremme initiativer, der udgår fra sektorens aktører, ved at:

* fastlægge projekter af fælles interesse, som viser, at medlemsstaterne og Fællesskabets institutioner er enige om det formålstjenlige i at gennemføre de pågældende projekter

* fremme gennemførelsen af projekter af fælles interesse ved at:

- stimulere samarbejdet mellem medlemsstaterne og dermed fjerne de administrative hindringer

- lette samarbejdet mellem aktørerne om definitionen af projekterne og fremskynde gennemførelsen af projektundersøgelserne

- anvende Fællesskabets støtte- og låneinstrumenter, hvis det er hensigtsmæssigt, som supplement til private midler.

3. Gennemførelsen af TEN-energi-retningslinjerne i perioden 1996-2001 åbnede mulighed for at:

* fastlægge 90 projekter af fælles interesse, hvoraf 24 blev taget i brug i samme periode, 12 er ved at blive gennemført, 22 er ved at blive godkendt og 32 er på undersøgelsesstadiet

* yde finansiel støtte via TEN-energi-budgettet i perioden 1995-2001 til projektundersøgelser og undtagelsesvis (i to tilfælde) til investeringer for i alt 123 mio. EUR, som blev fordelt mellem 53 projekter af fælles interesse, og fremme projekter af fælles interesse ved at yde finansielle bidrag og lån via andre fællesskabsinstrumenter ved hjælp af EFRU og lån fra EIB

* iværksætte andre aktioner med henblik på at fremme gennemførelsen af TEN-energi-projekter, f. eks. vedrørende godkendelsesprocedurerne (henstilling til medlemsstaterne), den generelle koordinering mellem de forskellige offentlige og private aktører, tilrettelæggelse af to særlige konferencer og integreringen af den eksterne dimension af udviklingen af netværk (30 projekter af fælles interesse, hvoraf visse afsnit gennemføres i tredjelande).

4. Under hensyntagen til erfaringerne med gennemførelsen af disse retningslinjer, behovet for at fastlægge nye energinetprojekter og gennemførelsen af det indre marked for elektricitet og naturgas, tager revisionen af TEN-energi-retningslinjerne hovedsagelig sigte på at:

* indføre en prioriteringsliste for projekter af europæisk interesse

* revidere TEN-energi-prioriteterne, så man fremhæver støtte til liberalisering af energimarkederne, styrkelse af energiforsyningssikkerheden, integrationen af energi fra vedvarende energikilder, EU's udvidelse og hensynet til randområder og fjerntliggende regioner

* udvikle en mere generel definition af projekter af fælles interesse og en mindre tung mekanisme til ajourføring af de detaljerede projektlister

* ajourføre de detaljerede projektlister.

b. baggrunden for indsatsen inden for de transeuropæiske energinet

5. Denne beretning udarbejdes i overensstemmelse med artikel 10 i Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1254/96/EF [1] af 5. juni 1996 om opstilling af et sæt retningslinjer for transeuropæiske net på energiområdet (beslutningen om "retningslinjer") og artikel 5 i Rådets beslutning nr. 391/96/EF [2] af 28. marts 1996 om fastlæggelse af en række aktioner med henblik på at skabe gunstigere vilkår for udbygningen af transeuropæiske net på energiområdet (beslutningen om "gunstigere vilkår").

[1] EFT L 161 af 29.6.1996, s. 147-153.

[2] EFT L 161 af 29.6.1996, s. 154-155.

6. Formålet med denne beretning er at analysere gennemførelsen af disse to beslutninger i lyset af målene for TEN i artikel 154 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.

7. Som fastsat i traktaten tager Fællesskabets indsats sigte på at fremme de nationale nets indbyrdes sammenkobling og interoperabilitet samt adgangen til disse net inden for rammerne af åbne markeder med fri konkurrence. I denne indsats tilgodeses især nødvendigheden af at skabe forbindelse mellem på den ene side øområder, indlandsområder og randområder og på den anden side Fællesskabets centrale områder.

8. De transeuropæiske net spiller derfor en væsentlig rolle for integreringen. For det første bidrager de til gennemførelsen af det indre marked ved at øge energiudvekslingskapaciteten og dermed lette adgangen til et større og mere konkurrecepræget marked. For det andet bidrager randområdernes tilslutning til de transeuropæiske elektricitets- og naturgasnet betydeligt til udviklingen af disse områder og dermed til styrkelsen af den økonomiske og sociale samhørighed.

9. Ydermere tjener forbindelsen mellem de transeuropæiske net i Den Europæiske Union og nettene i tredjelandene til at øge forsyningssikkerheden og styrke samarbejdet med disse lande, hvoraf nogle også er ansøgerlande, hvilket baner vej for en hurtigere økonomisk integration.

10. I henhold til artikel 5 i beslutningen om "retningslinjer" er hovedlinjerne i Fællesskabets aktion for transeuropæiske energinet:

* fastlæggelse af projekter af fælles interesse (dette punkt behandles i kapitel C i denne beretning) og

* skabelse af gunstigere vilkår for udbygningen af disse net.

11. I artikel 2 og 3 i Rådets beslutning nr. 391/96/EF om gunstigere vilkår defineres de foranstaltninger, der skal træffes med hensyn til samarbejde og finansiel støtte i forbindelse med transeuropæiske net. Disse aspekter behandles i kapitel D.

12. I kapitel E behandles det eksterne aspekt af TEN-energi-politikken.

13. Kapitel F indeholder en redegørelse for resultatet af evalueringen af TEN-energi-programmet (tildeling af støtte via TEN-energi-budgetposten til projekter af fælles interesse), som blev gennemført af en uafhængig ekspert.

14. Endelig gøres der i kapitel G rede for den fremtidige udvikling af Fællesskabets aktion, herunder revisionen af TEN-energi-retningslinjerne.

c. fastlæggelse af ten-energi-projekter

Specifikke projekter (Essen)

15. På Det Europæiske Råds møde i Essen i 1994 blev der udarbejdet en liste over 10 højtprioriterede (eller specifikke) energiprojekter. Alle disse projekter er optaget på den liste over projekter af fælles interesse, der blev vedtaget i juni 1996.

16. I perioden 1996-2001 er der sket betydelige fremskridt med syv af disse ti specifikke projekter.

17. De fem specifikke gasprojekter blev taget i brug i denne periode. Det drejer sig om gasledningerne Algeriet - Marokko - Spanien og Rusland - Belarus - Polen - EU og de nye gasnet i Grækenland, Portugal og den sydlige og vestlige del af Spanien.

18. For de fem specifikke elektricitetsprojekter er situationen mindre gunstig. Et enkelt projekt blev taget i brug (forbindelsen mellem den nordlige del af Portugal og Spanien), og et andet projekt (forbindelsen Italien - Grækenland) er i den afsluttende byggefase. De tre andre projekter er stødt ind i problemer, enten i forbindelse med godkendelsesproceduren (forbindelserne Frankrig - Italien og Frankrig - Spanien), eller i forbindelse med den endelige beslutning, som er blevet udsat som følge af udarbejdelsen af nye rammebestemmelser (forbindelsen mellem de østlige og de vestlige del af Danmark).

Projekter af fælles interesse

19. Ved beslutning nr. 1254/96/EF af 5. juni 1996 om "retningslinjerne" blev der fastlagt 43 projekter af fælles interesse (23 elektricitetsprojekter og 20 gasprojekter).

20. Til denne liste blev der ved Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1047/97/EF [3] af 29. maj 1997 føjet 31 projekter, nemlig 16 elektricitetsprojekter og 15 gasprojekter, under hensyn til den hastige udvikling i disse sektorer samt udvidelsen af Den Europæiske Union med Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse.

[3] EFT L 152 af 11.6.1997, s. 12-14.

21. Listen over projekter af fælles interesse blev ajourført for anden gang ved Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1741/99/EF [4] af 29. juli 1999, hvorved der blev tilføjet 16 projekter (5 elektricitetsprojekter og 11 gasprojekter), mens beskrivelsen af 5 eksisterende projekter blev ændret.

[4] EFT L 207 af 6.8.1999, s. 1.

De forskellige kategorier af projekter af fælles interesse

22. Listen over projekter af fælles interesse indeholder i øjeblikket 90 projekter, heraf 44 elektricitetsprojekter og 46 gasprojekter. I overensstemmelse med de prioriteter, der blev fastsat i beslutningen om "retningslinjerne" af 5. juni 1996, kan de opdeles i følgende kategorier:

Elektricitet:

a) Tilslutning af isolerede elektricitetsnet: 6 projekter.

b) Udbygning af sammenkoblinger mellem medlemsstaterne: 14 projekter.

c) Udbygning af indenlandske forbindelser i tilknytning til sammenkoblinger mellem medlemsstaterne: 13 projekter.

d) Udbygning af sammenkoblinger med tredjelande: 11 projekter.

Naturgas:

e) Indførelse af naturgas i nye regioner: 4 projekter.

f) Tilslutning af isolerede gasnet: 15 projekter.

g) Forøgelse af kapaciteten med hensyn til modtagelse (LNG) og oplagring af gas: 13 projekter.

h) Forøgelse af transmissionskapaciteten (gasforsyningsrørledninger): 14 projekter.

Status over projekterne af fælles interesse.

23. En tredjedel af projekterne af fælles interesse befinder sig stadigvæk i forundersøgelsesfasen, mens henved en fjerdedel af projekterne af fælles interesse er blevet taget i brug i perioden 1996-2001. Nedenstående tabel viser antallet af projekter, opdelt i de i foregående afsnit nævnte kategorier og fordelt på de fire faser, der sædvanligvis tages i betragtning.

>TABELPOSITION>

Projekter, som er taget i brug i perioden 1996-2001

24. I alt 24 projekter blev taget i brug i denne periode (6 i elektricitetssektoren og 18 i naturgassektoren), herunder 6 Essen-projekter.

25. I elektricitetssektoren blev følgende projekter afsluttet:

- Tilslutning af isolerede net:

a07 Det Forenede Kongerige (tilslutning af Isle of Man)

- Sammenkoblinger mellem medlemsstater:

b01 Tyskland - Danmark (forbindelse med undersøisk kabel)

b10 Den nordlige del af Portugal - den nordvestlige del af Spanien (Essen-projekt)

b11 Finland - Sverige (i den nordlige del af Den Botniske Bugt)

- Indenlandske forbindelser i medlemsstaterne:

c03 Nederlandene (den nordøstlige del)

- Sammenkoblinger med tredjelande:

d13 Spanien - Marokko (første forbindelse med undersøisk kabel).

Foruden disse projekter blev adskillige projektafsnit, der vedrører indenlandske forbindelser i Italien (projekt c05), Spanien (projekt c06) og Tyskland (projekt c12), taget i brug.

Desuden forventes den undersøiske kabelforbindelse mellem Nordirland og Skotland (projekt a01) og den undersøiske kabelforbindelse mellem Grækenland og Italien (projekt a04) igangsat senest i december 2001.

26. I naturgassektoren blev følgende projekter taget i brug:

- Indførelse af naturgas i nye regioner:

e04 Spanien (den vestlige del af landet) (næsten afsluttet) (Essen-projekt)

e05 Portugal (Essen-projekt)

e06 Grækenland (primære og sekundære rørledninger) (Essen-projekt)

- Tilslutning af isolerede net:

f02 Det Forenede Kongerige - kontinentet (gennem Belgien)

f03 Luxembourg - Tyskland

f06 Portugal - Spanien (Essen-projekt)

f07 Frankrig (tilslutning af nettene i den sydvestlige og sydlige del)

f09 Østrig - Ungarn (delvis)

f10 Østrig - Slovakiet (forbindelse fra Østrig til underjordisk lager i Slovakiet)

f11 Østrig (indenlandsk forbindelse) (delvis)

- Forøgelse af modtagelses- og oplagringskapaciteten for LNG:

g3 Frankrig (udvidelse af LNG-terminal ved Montoir)

- Gasforsyningsrørledninger:

h01 Norge - Frankrig (til Dunkerque)

h04 Algeriet - Spanien - Portugal

h05 Algeriet - Tunesien - Italien

h07 Rusland - Belarus - Polen - EU (første fase) (Essen-projekt)

h11 Bulgarien - Grækenland

h12 Belgien - Tyskland

h13 Tyskland - Den Tjekkiske Republik - Østrig - Italien (delvis, 94 km i drift).

TEN-energi-projekternes indvirkning på beskæftigelsen

27. I 1997 gav et rundspørge hos lederne af 74 projekter, der var fastlagt på det pågældende tidspunkt, følgende resultater:

- Anslåede investeringer: 18 mia. EUR i EU og 7,8 mia. EUR i tredjelande

- i alt 200 000 mandår til bygning af projekter i perioden 1995-2005 (i EU)

- 11 mandår pr. mio. EUR

- 45% direkte, 55% indirekte

- 80% midlertidigt ansatte, 20% fastansatte.

28. Fordelingen af beskæftigelsen som følge af de 74 projekter fremgår af nedenstående oversigt:

- 2/3 gas, 1/3 elektricitet, svarende til de anslåede investeringer for de pågældende projekter

- 48% i samhørigslandene (Spanien, Portugal, Grækenland, Irland)

- øget beskæftigelse som følge af arbejder udført i tredjelande = 1/2 EU

- den anslåede indvirkning på beskæftigelsen refererer udelukkende til bygningen af projekterne; det er vanskeligt at måle projekternes indirekte - positive - virkninger på de enkelte landes og regioners økonomi.

d. tilvejebringelse af gunstige vilkår for udbygningen af energinet

Rådets beslutning om at skabe gunstige vilkår

29. I Rådets beslutning om gunstige vilkår for udbygningen af transeuropæiske net på energiområdet defineres Det Europæiske Fællesskabs opgaver som følger:

- Fremme af teknisk samarbejde mellem operatørerne

- fremme af samarbejde mellem medlemsstaterne om godkendelsesprocedurerne

- ydelse af finansiel støtte i henhold til forordningen om finansiel støtte til TEN og

- ydelse af støtte til projekter af fælles interesse via Fællesskabets finansielle instrumenter.

Henstilling om forbedring af godkendelsesprocedurerne

30. Gennemførelsen af projekter af fælles interesse støder ofte på vanskeligheder af administrativ art, navnlig som følge af den langsommelige behandling af ansøgningerne om byggetilladelse. Disse procedurer er sommetider komplekse og ikke tilstrækkeligt gennemsigtige.

31. I henhold til artikel 2 i beslutningen om "gunstige vilkår" har Fællesskabet til opgave at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne for at lette gennemførelsen af godkendelsesprocedurerne for TEN-energi-projekter og afkorte den tid, der medgår hertil.

32. Kommissionens tjenestegrene har allerede undersøgt nogle af disse problemer i samarbejde med medlemsstaterne. I samråd med "TEN-energi-udvalget" godkendte Kommissionen den 14. december 1998 en henstilling til medlemsstaterne om forbedring af godkendelsesprocedurerne for transeuropæiske energinet [5].

[5] EFT L 8 af 14.1.1999, s. 27.

33. I dette dokument henstiller Kommissionen til medlemsstaterne, at de samarbejder med hinanden og med tredjelande for at lette implementeringen af nogle af disse procedurer. Kommissionen henstiller bl.a. til medlemsstaterne, at de træffer foranstaltninger til forbedring af procedurerne for grænseoverskridende projekter, så vidt muligt under anvendelse af en fælles og koordineret fremgangsmåde. Foranstaltningerne skal sikre, at godkendelsesprocedurerne bliver mere gennemsigtige, at der gives information om projekter af fælles interesse på et tidligt tidspunkt, at de forskellige procedurer samordnes, og at der i integreret form fremlægges dokumentation både om de teknisk-økonomiske aspekter og om miljøvirkningerne.

34. I overensstemmelse med denne henstilling har Kommissionen bestilt en undersøgelse af de miljømæssige og tekniske aspekter af godkendelsesprocedurerne. Denne undersøgelse forventes afsluttet i januar 2002.

Gennemførelsen af forordningen om finansiel støtte til TEN

35. I overensstemmelse med forordningen om finansiel støtte til TEN og i betragtning af konkurrencesituationen i energisektoren er samfinansiering af forundersøgelser den foretrukne form for støtte. Undtagelsesvis kan der, hvis det er berettiget, også gøres brug af de øvrige former for støtte, der er er fastsat i forordningen, dvs. rentelettelser, lånegarantier og tilskud.

36. I perioden 1995-2001 blev der i henhold til forordningen om finansiel støtte til TEN ydet støtte til over halvdelen, nærmere bestemt 53, af de i alt 90 TEN-energi-projekter af fælles interesse. Det drejer sig om:

- 3 projekter (ud af 10) fra Essen-listen

- 31 projekter (ud af 44) inden for elektricitetssektoren

- 22 projekter (ud af 46) inden for naturgassektoren.

37. Kommissionens bidrag til TEN-energi-projekter androg i alt 123 mio. EUR i perioden 1995-2001. I denne periode blev 140 ansøgninger imødekommet (138 ansøgninger om samfinansiering af undersøgelser og 2 ansøgninger om investeringsstøtte). I det første tilfælde blev der ydet et tilskud på 4,2 mio. EUR svarende til et støtteberettiget udgiftsbeløb på 263 mio.; i det andet tilfælde blev der ydet et tilskud på 2,3 mio. EUR svarende til et støtteberettiget udgiftsbeløb på 337 mio. EUR.

38. Nedenstående tabel giver et overblik over Kommissionens beslutninger vedrørende TEN-energi-projekter (perioden 1995-2001).

>TABELPOSITION>

En detaljeret liste over aktioner, hvortil der er ydet støtte i henhold til TEN-energi-programmet (via TEN-energi-budgetposten) i de enkelte år, offentliggøres i Kommissionens årsberetning om transeuropæiske net.

39. Nedenstående tabel viser støttebeløbene, fordelt efter projektkategori, i henhold til de kontrakter, Kommissionen har indgået i perioden 1995-2001.

>TABELPOSITION>

Ca. to tredjedele af den samlede finansielle støtte blev ydet til projekter af kategori d og g.

Finansiering af projekter af fælles interesse og støtte ydet via Fællesskabets finansielle instrumenter

40. Omkostningerne i forbindelse med de investeringer, der er nødvendige for fuldførelsen af de 74 TEN-energi-projekter, der blev fastlagt i 1997, anslås til 18 000 mio. EUR for de projekter, der gennemføres i EU, og 7 800 mio. EUR for de projektafsnit, der gennemføres i tredjelande.

41. Generelt er finansieringen af TEN-energi-investeringerne baseret på netoperatørernes finansieringskilder (egne midler, kapitalmarkedet).

42. Det Europæiske Fællesskab skal først og fremmest fungere som:

- Initiativtager til og igangsætter af projektundersøgelser

- katalysator for investeringer.

43. Når det drejer sig om støtte til TEN-energi-projekter, står følgende finansielle instrumenter og mekanismer til rådighed:

- TEN-energi-budgetposten

- strukturfondene (inden for rammerne af regionalpolitikken)

- Den Europæiske Investeringsbank (EIB)

- Den Europæiske Investeringsfond (EIF)

- programmerne om samarbejde med tredjelande (PHARE - TACIS - MEDA - CARDS - Synergy).

De enkelte instrumenter eller mekanismer anvendes i overensstemmelse med de for dem gældende kriterier, men under hensyntagen til TEN-energi-prioriteterne og listen over projekter.

44. I perioden 1996-2000 ydede Fællesskabet betydelig finansiel støtte til TEN-energi-projekter. Midlerne hidrørte hovedsagelig fra strukturfondene (ca. 2 mia. EUR i form af tilskud) og fra EIB (ca. 3 mia. EUR i form af lån).

e. ten-energi-politikkens eksterne dimension

Mål

45. Udviklingen af TEN-energi-politikkens eksterne dimension tager sigte på:

- Forbedring af forsyningssikkerheden

- styrkelse af forbindelserne med tredjelande, der producerer energi eller fungerer som transitlande

- integrering af netværk på det europæiske kontinent og i de tilgrænsende områder

- forberedelse af udvidelsen af EU.

46. Herudover har udviklingen af TEN-energi-politikkens eksterne dimension et bredere sigte, idet den bl.a. skal resultere i:

- Økonomisk og social samhørighed over et større geografisk område, hvilket vil bidrage til at skabe politisk stabilitet

- mere handel, konkurrence og industrielt samarbejde.

47. Udvidelsen af energinettene er af afgørende betydning, ikke blot for energiforsyningen af Den Europæiske Union, som fortsat vil være stærkt afhængig af eksterne kilder, navnlig når det drejer sig om naturgas, men også for det internationale samarbejde og udviklingen i almindelighed. Udsigterne med hensyn til udvidelsen af Den Europæiske Union, som blev bekræftet i perioden 1996-2001, viser også det voksende behov for at forbinde og integrere ansøgerlandenes og Den Europæiske Unions energinet.

Projekter af fælles interesse, som involverer tredjelande

48. I betragtning af Den Europæiske Unions afhængighed af eksterne energikilder er der allerede i TEN-energi-retningslinjerne fastlagt et stort antal gas- og elektricitetsprojekter, som kræver, at der gennemføres arbejder i ansøgerlande eller i andre tredjelande.

49. 30 af de TEN-energi-projekter, der er fastlagt i beslutningen om retningslinjer og i de ajourførte beslutninger, vedrører også tredjelande (11 elektricitetsprojekter, 19 naturgasprojekter). Nedenstående tabel viser fordelingen på de forskellige regioner:

>TABELPOSITION>

I perioden 1995-2001 blev der via TEN-energi-programmet ydet finansiel støtte til undersøgelserne vedrørende adskillige af disse projekter, navnlig i elektricitetssektoren.

Projekter af regional interesse for tredjelande.

50. På basis af undersøgelser og aktiviteter under PHARE-, TACIS-, MEDA-, CARDS- og Synergy-programmerne, som blev gennemført i Østersø-, Balkan-, Sortehavs- og Middelhavsområdet i perioden 1995-2001 som led i det regionale energisamarbejde, blev der endvidere fastlagt en række energinetprojekter, der har et mere regionalt sigte og kan betragtes som projekter af regional interesse for tredjelande.

Konferencerne i Berlin og Riga

51. I perioden 1996-2001 gennemførte Kommissionen to større arrangementer, nemlig en konference om udviklingen af de transeuropæiske energinet, der blev afholdt den 11.-12. december 1997 i Berlin, og et seminar til opfølgning af OSCE's sjette økonomiske forum om regionalt energisamarbejde i Østersøområdet og de transeuropæiske energinets rolle. Seminaret, som fandt sted i Riga den 9. april 1999, var tilrettelagt i samarbejde med OSCE's sekretariat (Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa) og økonomiministeriet i Republikken Letland.

52. Formålet med Berlin-konferencen var at præsentere de vigtigste TEN-energi-projekter af fælles interesse og drøfte de økonomiske, tekniske, finansielle og administrative problemer, der er forbundet med gennemførelsen heraf. Målet var at pege på de muligheder, der var skabt af Fællesskabet og de involverede virksomheder, og blive enig om, hvilke midler der skulle anvendes for at fremme gennemførelsen af disse projekter. Der blev især lagt vægt på udvikling af netværk i de nordiske lande, Central-, Øst- og Sydøsteuropa samt Middelhavsområdet.

53. Formålet med Riga-seminaret var at øge forsyningssikkerheden, handelen med energi og miljøbeskyttelsen i Østersøområdet gennem et intensiveret energisamarbejde og en udbygning af energiinfrastrukturerne, herunder navnlig energinettene.

f. evaluering af ten-energi-programmet

54. Efter en udbudsprocedure fik virksomheden Tractebel Energy Engineering til opgave at gennemføre en uafhængig evaluering af aktionerne under TEN-energi-programmet i perioden 1995-1998. Den endelige rapport blev afleveret i oktober 1999.

55. Evalueringseksperten udtrykte tilfredshed med udformningen og gennemførelsen af programmet og de midler, der var afsat hertil, og foreslog en decentralisering af visse beslutninger, som i øjeblikket træffes på politisk niveau; i denne forbindelse blev det også foreslået at forenkle reglerne for fastlæggelse af støtteberettigede projekter (som i øjeblikket er baseret på proceduren for fælles beslutningstagning), således at de i højere grad kommer til at svare til de regler, der sædvanligvis anvendes i forbindelse med Fællesskabets programmer (udvalgsproceduren).

56. Evalueringseksperten understregede, at støttemodtagerne efter fem års erfaringer værdsætter de aktioner, der er finansieret via TEN-energi-budgetposten; disse aktioner åbner mulighed for at fremskynde gennemførelsen af projekter og i visse tilfælde at opnå konkrete resultater (byggetilladelser og byggestart). Modtagerne bekræfter, at fordelen ved Fællesskabets bidrag er, at det åbner mulighed for at foretage en tilbundsgående undersøgelse af alternativerne og gennemføre en detaljeret analyse af de udvalgte løsninger.

57. Andre positive virkninger af programmet er, at det henleder modtagernes opmærksomhed på de støtteberettigede projekter, der er fastsat i "TEN-energi-retningslinjerne", skaber samarbejdsstrukturer for internationale projekter og letter forhandlingerne om og finansieringen af projekterne gennem udstedelsen af et "EU-garantimærke".

58. Den kritik, modtagerne har givet udtryk for, vedrører de komplicerede procedurer for udvælgelse af ansøgninger og overvågning af kontrakter samt den langsommelighed, der præger betalingerne. Hvad dette spørgsmål angår, har evalueringseksperten formuleret en række henstillinger vedrørende forvaltningen og overvågningen af dette program. Henstillingerne om en mere detaljeret beskrivelse af aktionerne er allerede blevet imødekommet med udarbejdelsen af et nyt ansøgningsskema i december 1999. De finansielle procedurer og overvågningen af kontrakterne er blevet ændret. En forenkling af godkendelsesprocedurerne er et af hovedpunkterne i TEN-energi-retningslinjerne.

g. den videre udvikling af fællesskabets indsats inden for transeuropæiske energinet

59. Hvad retningslinjerne angår, er det nødvendigt at sikre kontinuiteten og konsolideringen af Fællesskabets indsats ved at:

- revidere retningslinjerne for TEN-energi med henblik på at etablere en prioriteringsliste for projekter af europæisk interesse, som Kommissionen og medlemsstaterne bør være særligt opmærksomme på

- revidere retningslinjerne for at tage hensyn til spørgsmål vedrørende det indre marked (flaskehalse, overbelastning), styrkelse af energiforsyningssikkerheden, øget anvendelse af vedvarende energikilder og fjerntliggende randområder

- revidere TEN-energi-retningslinjerne med henblik på en forenkling af procedurerne:

- der er et reelt behov for at udpege nye projekter af fælles interesse. Dette har ført og vil højst sandsynligt føre til hyppig ajourføring af retningslinjerne (en procedure for fælles beslutningstagning hvert andet år), medmindre der fastsættes en enklere procedure

- problemet kunne løses ved at ændre de relevante bestemmelser i retningslinjerne. Ændringen kunne bestå i en:

- udvidelse af begrebet "projekt af fælles interesse" og en

- stramning af proceduren for den detaljerede fastlæggelse af projekter, via udvalgsproceduren

- fremme gennemførelsen af projekter af fælles interesse og navnlig de projekter, der er anført i prioriteringslisten over projekter af europæisk interesse.

60. Hvad den eksterne dimension angår, er det nødvendigt at intensivere indsatsen, navnlig med henblik på forberedelsen af tiltrædelsen.

- Det drejer sig således om at: fortsætte det regionale samarbejde (Østersøen, Central- og Østeuropa, Sydøsteuropa, Middelhavet, Sortehavet)

- koncentrere dette regionale samarbejde om fastlæggelsen og gennemførelsen af de vigtigste projekter af regional interesse, som for ansøgerlandenes vedkommende kunne indarbejdes i Fællesskabets retningslinjer efter tiltrædelsen.

BILAG IV

EU-ret inden for transeuropæiske energinet:

a) Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1254/96/EF af 5. juni 1996 om opstilling af et sæt retningslinjer for transeuropæiske net på energiområdet.

(Basisretsakt vedrørende retningslinjerne for transeuropæiske energinet).

(Bilaget indeholder en liste over 43 projekter).

b) Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1047/97/EF af 29. maj 1997 om ændring af beslutning nr. 1254/96/EF om opstilling af et sæt retningslinjer for transeuropæiske net på energiområdet.

(Tilføjer 31 projekter).

c) Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1741/1999/EF af 29. juli 1999 om ændring af beslutning nr. 1254/96/EF om opstilling af et sæt retningslinjer for transeuropæiske net på energiområdet.

(Ændring af 5 projekter og tilføjelse af 16 nye projekter).

d) Kommissionens beslutning nr. 761/2000/EF af 16. november 2000 om fastlæggelse af specifikationerne for projekter af fælles interesse inden for transeuropæiske energinet fastlagt på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1254/96/EF som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1047/97/EF og nr. 1741/1999/EF.

e) Rådets beslutning nr. 96/391/EF af 28. marts 1996 om fastlæggelse af en række aktioner med henblik på at skabe gunstigere vilkår for udbygningen af transeuropæiske net på energiområdet.

f) Kommissionens henstilling nr. 1999/28/EF af 14. december 1998 om forbedring af godkendelsesprocedurerne for transeuropæiske energinet.