***** 
* ir KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 29.04.1996 
KOM(96) 174 endelig udg. 
96/0122 (CNS) 
RAPPORT FRA KOMMISSIONEN 
om medlemsstaternes iværksættelse af 
det integrerede system for forvaltning og 
kontrol af visse EF-støtteordninger 
Forslag til 
RÅDETS FORORDNING (EF) 
om ændring af forordning (EØF) nr. 3508/92 
om et integreret system for forvaltning og 
kontrol af visse EF-støtteordninger 
("det integrerede system") 
(forelagt af Kommissionen) 

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN 
om 
medlemsstaternes iværksættelse af 
det integrerede system for forvaltning og kontrol 
af visse EF-støtteordninger 
^ 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
1. Indledning 
2. Størrelsen af de kontrollerede udgifter 
3. Grundelementerne i det integrerede system 
3.1 Systemet for identifikation af marker 
3.2 Systemet for identifikation af husdyr 
3.3 Ansøgninger om arealstøtte 
3.4 Ansøgninger om husdyrstøtte 
3.5 Administrationsstruktur 
3.6 Datamatiseret krydskontrol 
3-7 Resume af kontrolstatistikkerne 
4. Medfinansiering 
5. Anvendelsesområdet for det integrerede system og fremtidsperspektiver 
6. Situationen pr. 31.12.1995 
7. Konstateringerne i forbindelse med regnskabsafslutningen 
8. Konklusioner 
Bilag: 
Skematisk oversigt over situationen i medlemsstaterne 
1. Indledning 
Reformen af den fælles landbrugspolitik, der blev vedtaget i juni 1992, betød, at 
støtteforanstaltningerne i landbruget blev ændret afgørende. Ændringen indebar en 
forskydning fra foranstaltninger, der bestod i støtte til produktpriserne, til en 
udligningsstøtte, hvor støttebeløbet udbetales direkte til producenterne. 
Udligningsstøtten afhænger direkte af det areal, producenten dyrker, og det antal dyr, der 
opdrættes på bedriften. Ordningen omfatter foranstaltninger, der skal holde produktionen 
under kontrol, f.eks. jordudtagning og støtte til ekstensivering af husdyrbruget. 
Det var en forudsætning, at der blev indført hensigtsmæssige forvaltnings- og 
kontrolmetoder for støtten, navnlig med det dobbelte sigte: 
at opgaven skulle lettes for de landbrugere, der ønskede at deltage i 
støtteordningen 
at den store mængde ansøgninger, der ville blive indgivet, skulle forvaltes med 
den størst mulige hurtighed og sikkerhed. 
De erfaringer, der tidligere var indvundet ved forvaltningen og kontrollen af denne 
støttetype, viste, at der måtte vælges en helt ny fremgangsmåde, hvis man ville undgå, 
at der opstod betydelige vanskeligheder med at anvende ordningen, både for landbrugerne 
og for de myndigheder, der skulle varetage forvaltningen og kontrollen. Desuden var det 
udelukket, at den enkelte støtteordning blev forvaltet særskilt. Derfor blev det besluttet, 
at man ville lade et enkelt behandlingssystem omfatte alle de former for støtte, der blev 
ansøgt om for den enkelte landbrugsbedrift. 
På grund af det store antal ansøgere var det påkrævet, at der blev valgt særlige 
hjælpemidler, for at kontrollen kunne blive optimal. Hvis det store antal dossierer skulle 
behandles inden for den krævede frist og udbetalingerne ske rettidigt, var det udelukket, 
at der blev gennemført en udtømmende kontrol ude hos landbrugerne; derfor blev det 
besluttet, at en så stor del af efterprøvningen som mulig skulle foretages allerede i 
forbindelse med den administrative kontrol. 
Det var nødvendigt at tage hensyn til de praktiske konsekvenser, som de nye 
støtteordninger ville få for landbrugerne selv. Derfor blev administrationsprocedurerne 
forenklet så meget som muligt, og der blev fastlagt en ensartet ramme for flere af 
støttetypernes anvendelse. 
På dette grundlag indførtes det integrerede system for forvaltning og kontrol af den 
udligningsstøtte, der er indført ved reformen af den fælles landbrugspolitik ("det 
integrerede system"); systemet udnytter specielt moderne teknik, f.eks. edb og telemåling, 
og måske inden længe elektronisk teknik til identifikation af husdyr. Det integrerede 
system foreskriver en enkelt ansøgning om arealstøtte, der indgives af landbrugeren hvert 
år. Denne ansøgning er det centrale element i forvaltningen og kontrollen af areal relateret 
støtte. Formålet med det integrerede system er endvidere, at der oprettes edb-databaser, 
så der kan foretages krydskontrol af bedrifterne, omfattende marker og dyr. For at 
muliggøre en sådan kontrol, er der fastsat et ordning for identifikation og registrering af 
marker og dyr. 
Forordning (EØF) nr. 3508/92, der fastlægger det integrerede system, indeholder 
bestemmelser om EF-medfinansiering af de udgifter, der er forbundet med systemets 
indførelse. Systemet blev taget i brug pr. 1. januar 1993 for støtteansøgningerne og den 
hermed forbundne kontrol, ligesom også ordningen med identifikation og registrering af 
dyr fandt anvendelse. Medlemsstaterne havde perioden indtil den 1. januar 1996 til at 
indføre systemets øvrige dele. For de nye medlemsstater, der tiltrådte Fællesskabet i 1995, 
løber overgangsperioden til den 1. januar 1997. 
Denne rapport, som er udarbejdet ved udgangen af overgangsperioden for de gamle 
medlemsstater, har følgende sigte: 
at gøre status over det integrerede systems indførelse 
at drage de første konklusioner, hvad angår systemets ibrugtagning. 
at fremlægge forslag til løsninger på de problemer, der er opstået, og at redegøre 
for mulighederne for redskabets anvendelse for andre nuværende eller kommende 
foranstaltninger inden for den fælles landbrugspolitik. 
2. Størrelsen af de kontrollerede udgifter 
Efter at reformen af den fælles landbrugspolitik er blevet gennemført, er der sket en 
væsentlig ændring i fordelingen af de udgifter, der afholdes af EUGFL, Garantisektionen. 
De betalinger, som er foretaget som led i de ordninger, der er omfattet af det integrerede 
system, dvs. på grundlag af landbrugernes støtteansøgninger i 1993 og de følgende år, er 
bogført fra regnskabsåret 1994. Disse udbetalinger er steget mærkbart. 
Garantisektionens samlede udgifter udgjorde 33,41 mia. ECU for regnskabsåret 1994 og 
34,5 mia. ECU for 1995; i budgettet for 1996 er de sat til 41,258 mia. ECU. Udgifterne 
til direkte støtte under de ordninger, der er omfattet af det integrerede system, udgjorde 
14,15 mia. ECU for 1994 og 17,76 mia. ECU for 1995; i budgettet for 1996 er de sat til 
19,17 mia. ECU. 
Udgifterne tegner sig således for henholdsvis 42%(1), 51%(1) og 46%(1) af 
Garantisektionens samlede udgifter for regnskabsårene 1994, 1995 og 1996. 
(1) udgifter for 94 og 95, budgetoverslag for 1996 
3. Grundelementerne 
3.1 Systemet for identifikation af marker 
Det er nødvendigt at råde over et system til identifikation af markerne, fordi der skal 
kunne anvendes et fælles sprog i kommunikationen mellem landbrugerne og 
administrationen; et sådant fælles sprog er en forudsætning, for at man kan stedfæste de 
anmeldte marker, følge deres udvikling, tilrettelægge datamatiseret krydskontrol og 
gennemføre kontrol på stedet. 
Der kan anvendes to hovedkriterier, hvis man vil foretage en opdeling af de systemer, 
medlemsstaterne har valgt til identifikation af markerne: 
• Nogle systemer er baseret på referencer (kort og numre), der allerede eksisterede 
(f.eks. matriklen i Spanien, Italien, Frankrig, Tyskland, Luxembourg og Østrig og 
Ordnance Survey-kortene for hovedparten af Det Forenede Kongerige. 
Andre har skabt nye referencer for at opfylde forskriftskravene. Dette er tilfældet 
for Irland, Grækenland, Portugal, Nederlandene, Belgien, Danmark, Skotland 
(foderarealer) og sandsynligvis Finland(l) og Sverige(l). 
• Nogle systemer identificerer de enkelte marker, f.eks. i Tyskland (11 delstater), 
Belgien, Italien, Spanien, Frankrig (forenklet ordning), Irland (agerjord), 
Luxembourg og Det Forenede Kongerige. Andre identificerer sammenhængende 
arealhelhelheder eller markblokke, der omfatter de anmeldte jorder: Tyskland (5 
delstater), Østrig, Danmark, Frankrig (generel ordning), Finland, Sverige, Portugal, 
Grækenland, Irland (foderarealer), Skotland (foderarealer) og Nederlandene. I 
sidstnævnte tilfælde er der to varianter: enten er areal hel hederne udpeget af 
landbrugeren (AT, DE, FR, IE og FI), eller administrationen har fastlagt blokke 
på grundlag af kort eller luftfotoer (DK, EL, NL, PT og SE). 
Det betyder, at betingelserne ikke er de samme, hvad angår følgende: 
• udgifterne og fristerne for iværksættelsen: hvor det er muligt, er metoden med 
matrikel (med eller uden sammenhængende marker som enheder) umiddelbart den 
hurtigste og den billigste 
• letanvendeligheden for den, der skal anmelde markerne: metoden med 
sammenhængende marker som enheder gør anmeldelsen lettere, fordi referencerne 
er færre og mere stabile tidsmæssigt 
• behovet for at validere de enheder, landbrugerne har etableret, ved 
sammenholdelse med de officielle kilder, ved besigtigelse eller ved hjælp af nylige 
luftfotoer 
(1) kun med tilknytning til 1995 
• den datamatiserede krydskontrols effektivitet, idet den afhænger af 
referenceenhedernes størrelse, deres stabilitet og deres aktualitet (frister for 
ajourføring), ligesom den afhænger af andelen af ikke-støtteberettigede arealer 
inden for enheden og antallet af landbrugere, der anvender samme 
identifikationselement. 
3.2 Systemet til identifikation af husdyr 
Kontrollen af støtteansøgningerne skal først og fremmest sikre, at de anmeldte dyr, som 
er identificeret ved et særskilt nummer, faktisk eksisterer, og dernæst skal den tjene til 
at efterprøve, om alle de forskellige kriterier for støtteberettigelse er overholdt. Derfor har 
det været nødvendigt at fastlægge et fælles referencesystem for identifikation og 
registrering af dyrene. Det system, der anvendes, er det, der er fastlagt ved direktiv 
92/102/EØF af 27. november 1992; dette direktiv anvendes dog først og fremmest til 
veterinær overvågning af dyrene. De to ordninger må således holdes adskilte. 
Direktivet foreskriver, at alle husdyrene skal identificeres ved hjælp af et særskilt 
nummer, kort efter at de er født eller ført ind i Fællesskabet. Mærkningen skal ske med 
et øremærke, der ikke kan forfalskes, og som er godkendt af medlemsstaten. Producenten 
skal registrere alle sine dyr i et register, der indeholder de individuelle 
identifikationsnumre og oplysninger om til- og afgang af dyr samt angivelse af de 
pågældende datoer. Det er ikke direkte fastsat, at dyrenes skal registreres i en central 
database, men da der er pligt til at forvalte nummerudstedelsen og sikre den veterinære 
overvågning af store bestande, har alle medlemsstaterne udviklet databaser, eller de er i 
færd med at gøre det. Kommissionen finder, at kravet om en sådan base må tages i 
betragtning, når direktivet underkastes fornyet gennemgang i nær fremtid. 
Dyrenes mærkning sker ved hjælp af store plastikmærker (1 eller 2), der er lette at læse; 
metalmærkerne, som er vanskeligere at læse, opgives gradvis, undtagen i Det Forenede 
Kongerige, hvor der fortsat kan vælges mellem metal og plastik. I Belgien, Grækenland, 
Frankrig, Irland og Portugal foretages mærkningen af en hertil autoriseret person. 
Nogle medlemsstater råder endnu ikke over databaser for husdyridentifikation, men de 
er for øjeblikket ved at udvikle centrale edb-systemer; indtil systemerne er færdigudviklet, 
foretager de administrativ kontrol på grundlag af papirdokumenter: AT, EL, ES, IE, IT 
og SE. 
Afhængigt af de typer af oplysninger, der registreres og ajourføres i databaserne, kan man 
skelne mellem tre effektivitetsniveauer: 
databaser med de numre, der er udleveret: DE (under udvikling) og UK 
databaser, der svarer til ovennævnte, men som også omfatter andre oplysninger 
om de identificerede dyr, f.eks. køn, race og fødselsdato: DK, LU og PT 
databaser, der indeholder oplysninger om alle dyrenes flytninger, og som bl.a. gør 
det muligt at kontrollere de obligatoriske tilbageholdelsesperioder. BE, FR, NL og 
FI (under forberedelse). 
Denne tredje type edb-base er den ideelle, men også den dyreste løsning; Luxembourg 
og Irland udvikler et projekt i denne retning. Kommissionen råder alle medlemsstaterne 
til mindst at tilstræbe løsning nummer to, som giver mulighed for kontrol af god kvalitet. 
Naturligvis skal de elementer, der vælges til at sikre kontrollen, være valgt ud fra de 
kendetegn, der gælder for produktionen i den pågældende medlemsstat. I Danmark, f.eks., 
forbliver dyrene normalt på bedriften fra fødsel til slagtning, mens dyrene i Irland ofte 
flyttes mellem flere bedrifter eller passerer flere handlende inden slagtning. Ved valget 
af kontrolmidler skal der naturligvis tages hensyn til sådanne specifikke lokalforhold. 
3.3 Ansøgninger om arealstøtte 
Ansøgningen om arealstøtte omfatter fire hoveddele: administrative oplysninger (navn, 
bankkonto mv.), markreferencer (numre og officielle arealer), dyrkede arealer (pr. mark 
eller markgruppe) samt eventuelle bilag (skemaer, kopier af kort eller planer mv.). 
Kommissionen har ikke foreslået en entydig formular type for hele det Europæiske 
fælleskab. 
Hvilken form formularerne og forklaringerne har, og hvor mange detaljer de indeholder, 
afhænger af medlemsstaterne valg og er i høj grad betinget af, hvilket system der er valgt 
til identifikation af markerne, og hvorvidt EF-støtten eventuelt er integreret i andre 
nationale støtteordninger (f.eks. miljøstøtte). Formularen kan endog variere inden for 
sammen medlemsstat fra den ene region til den anden (DE og UK) eller fra ordning til 
ordning (FR). 
For at gøre det lettere at udfylde anmeldelsen og undgå flest mulige fejl sendte 
hovedparten af medlemsstaterne i 1995 landbrugerne fortrykte formularer, der indeholdt 
de administrative oplysninger og markreferencerne. I Belgien og Italien blev størsteparten 
af anmeldelserne endog modtaget i form af nummerfiler via erhvervsorganisationerne. 
Hvert år indgiver en lang række medlemsstater en begrundet anmodning om forlængelse 
af den frist for anmeldelse, der ifølge bestemmelserne er den 31. marts (8 anmodninger 
i 1994, 12 anmodninger i 1995 og 13 anmodninger i 1996). Som grund anføres oftest de 
lokale dyrkningstidspunkter, det forventede antal ændringer af dyrkningsplaner samt de 
arbejdsplaner og procedurer, der er fastlagt for det pågældende år. Det er Kommissionens 
opfattelse, at det i fremtiden er hensigtsmæssigt lade medlemsstaterne varetage ansvaret 
for denne beslutning på grundlag af effektiviteten af de kontrolprocedurer, der er indført 
(jf. punkt 7 og forslaget til forordning i bilag 2), og der tages naturligvis forbehold for 
kontrol i forbindelse med regnskabsafslutningen. 
3.4 Ansøgninger om husdyrstøtte 
I modsætning til, hvad der var tilfældet for arealstøtten, har det ikke været muligt at 
indføre en enhedsansøgning for de forskellige former for husdyrstøtte ( den særlige 
præmie for kvæg (handyr), ammekopræmien, udligningspræmien for får og geder og 
udligningsgodtgørelsen for naturbetingede ulemper). Eftersom strukturerne og 
produktionsperioderne varierer fra den ene sektor til den anden, har man fundet det logisk 
at tage hensyn til dette og tillade, at der anvendes en vis smidighed og en vis skiften, når 
perioderne for ansøgningernes indgivelse og dyrenes tilbageholdelse fastsættes. 
Dog opfordrer Kommissionen stærkt medlemsstaterne til at foretage en gruppering i det 
videst mulige omfang. Generelt har ansøgningsformularerne for de forskellige former for 
støtte samme udformning, hvilket gør det lettere for ansøgeren at anvende dem. 
Uanset præmietype omfatter støtteansøgningerne alle de obligatoriske angivelser: 
administrativ identifikation af landbrugeren, oplysninger om bedriften (individuel 
begrænsning af rettigheder, mælkekvote og henvisning til ansøgningen om arealstøtte) og 
oplysninger om de dyr, der ansøges om støtte for (antal, art, tilbageholdelsessted og 
identifikationsnumre for kvæg); endvidere indeholder den producentens tilsagn om at ville 
overholde den periode, hvor dyrene skal holdes, og en erklæring om, at han kender de 
betingelser, der gælder for støtteydelsen. Alle disse angivelser er normalt indeholdt i en 
formular på højst fire sider, som ikke giver anmelderen praktiske vanskeligheder. 
I nogle medlemsstater kræves det, at der vedlægges bestemte papirer, f.eks. en udskrift 
af besætningslisten (DE og EL) eller et ledsage- eller identifikationsdokument for dyrene 
(BE, FR, IE og UK). Det kræves ikke generelt, at landbrugerne samtidig fremlægger 
ledsagedokumentet, idet sektorforordningerne på visse betingelser tillader, at 
medlemsstaterne anvender en samlet fortegnelse over dyrene i stedet for individuelle 
dokumenter. I tilfælde af ledsagedokument forelægges dette for administrationen, når 
støtteansøgningen indgives. I nogle medlemsstater opbevarer administrationen dokumentet 
i tilbageholdelsesperioden (BE, FR, IE og UK). Kommissionen anbefaler denne praksis, 
som er en af de bedste garantier for, at den foreskrevne tilbageholdelsesperiode 
respekteres, når dyret som følge af veterinærbestemmelser ikke kan flyttes uden dette 
dokument. 
Normalt indgives ansøgningerne til lokale kontorer (f.eks. provins, nomôs eller 
departement), som ud over registreringen foretager den første administrative kontrol af 
dossieret og varetager en informations- og rådgivningsfunktion over for producenten 
(dette er nogenlunde ens for alle medlemsstaterne). Indgivelsesperioderne kan variere: 
den særlige handyrspræmie: fortløbende periode (AT, BE, DK, DE, ES, FR, SE 
og UK); to eller tre perioder a en eller to måneder (EL, FI, IE, IT, LU, NL og 
PT). I DK, DE og SE ydes den særlige handyrspræmien efter slagtning, mod at 
der forelægges et slagtebevis; disse beviser kontrolleres særskilt 
ammekopræmien: en eller to perioder a en eller to måneder 
udligningspræmien for får og godtgørelsen for naturbetingede ulemper: normalt 
en enkelt periode; ansøgningerne indgives ofte sammen på samme formular. 
3.5 Administrationsstrukturer 
Eftersom det integrerede system er udformet horisontalt, har medlemsstaterne ændret 
deres administrationsstruktur. Der er oprettet nye enheder (f.eks. i BE, FR og PT), eller 
der er foretaget betydelige omlægninger (f.eks. i NL og IE); generelt er personalet blevet 
forøget. 
Der kan skelnes mellem tre hovedtyper inden for ordningens administration: 
• Betalingerne samt kontrollen og indgivelsen af ansøgningerne er centraliseret (DK, 
IE, IT, LU og PT). 
• Der er fastlagt regler på landsplan, og central strukturen kontrollerer, at de 
anvendes regionalt (AT, BE, EL, FR, FI, NL og SE). 
• Reglerne fortolkes på landsplan, men ansvaret for deres anvendelse påhviler 
regionalmyndighederne (DE, ES og UK). 
3.6 Datamatiseret krydskontrol 
Den administrative kontrol skal ikke blot sikre, at der foretages krydskontrol inden for 
de indgivne støtteansøgninger, så det undgås, at der sker mere end en enkelt 
støtteudbetaling pr. mark eller dyr; den skal også sikre, at der gennemføres en systematisk 
krydskontrol i forhold til de kilder, der indeholder dataene for identifikation/registrering 
af marker og dyr. Da der skal behandles mange ansøgninger inden for en forholdsvis kort 
frist, bliver denne kontrol kun effektiv, hvis den gennemføres ved hjælp af edb. 
Eftersom der er en forskriftsmæssig forpligtelse til at sikre, at arealstøtten udbetales på 
korrekt grundlag, har Kommissionen krævet af medlemsstaterne, at de indfører en effektiv 
datamatiseret krydskontrol, så man systematisk og så tidligt som mulig opdager enhver 
anomali. Bedriftsopdelinger er således søgt afsløret ved hjælp af registre over 
landbrugerne, og derudover har vægten været lagt på at efterprøve markreferencerne i 
forhold til de officielle kilder (matrikler). Navnlig er man nået langt med at kontrollere 
forekomsten af referencer, sammenligne de dyrkede arealer med de officielle optegnelser 
og detektere dobbeltanmeldelser. 
For husdyr kan det efterprøves, om et eller flere af kriterierne for præmieberettigelse er 
opfyldt, hvis der allerede som led i den administrative kontrol foretages en krydskontrol 
mellem baserne med henholdsvis dyreidentifikationer og støtteansøgninger, idet man 
anvender de registrerede data i form af identifikationsnummer, fødselsdato, køn, race, 
bruger og tilbageholdelsesperiode. 
3.7 Resume af kontrolstatistikkerne 
Kommissionen har udarbejdet et spørgeskema om kontrollen og dens resultater. Selv om 
ikke alle medlemsstaterne har meddelt alle de ønskede oplysninger, udgør de svar, der 
er modtaget, dog et sådant grundlag, at der kan drages en række konklusioner vedrørende 
det integrerede systems indførelse og kontrollens gennemførelse. 
Hvis støtteansøgningen indgives med forsinkelse, reduceres det beløb, ansøgningen 
gælder, med 1% pr. dag. Er forsinkelsen på over tyve dage, modtages ansøgningen ikke, 
og der udbetales ingen støtte. I 1993 og 1994 blev generelt kun en ringe procentdel af 
ansøgningerne indgivet med forsinkelse. EF-gennemsnittet for antallet af areal ansøgninger, 
der blev indgivet efter 20 dage, var på 0,1%. Tallet for dyreansøgningerne er lidt højere, 
nærmere betegnet på 0,2%. Selv om tallet for ansøgninger, der blev indgivet med 
forsinkelse, men inden for de tyve dage, er højere, er EF-gennemsnittet dog på under 1%. 
Man kan heraf slutte, at selv om landbrugerne venter til sidste øjeblik med at indgive 
deres ansøgninger, overholder langt størsteparten den fastsatte frist. 
Det er klart, at der i flere medlemsstater var problemer det første år, hvor det integrerede 
system blev anvendt. F.eks. var mange ansøgninger om arealstøtte i 1993 ikke udfyldt 
korrekt og måtte berigtiges (bl.a. på grund af fejl i identifikationen af markerne, fejl i 
beregningen af jordudtagningssatsen mv.). For husdyrstøtten, hvor ordningens 
bestemmelser har undergået færre ændringer, var antallet af dossierer med fejl lavere. 
Der har kunnet noteres en klar forbedring i 1994, som var det andet anvendelsesår. Og 
situationen kan forventes at blive endnu bedre i fremtiden, fordi landbrugerne far tilsendt 
formularer, der blot skal udfyldes, og fordi der i nogle medlemsstater er mulighed for at 
indgive ansøgninger i edb-form via producentorganisationerne. 
Med hensyn til inspektionerne på stedet er det fastsat, at mindst 5% af dossiererne skal 
kontrolleres for arealstøtten og mindst 10% for husdyrstøtten. EF-gennemsnittet for den 
faktiske kontrol er på lidt over 7% for arealerne. Selv om tallet synes ret højt for 
husdyrene (17% i 1993), har nogle medlemsstater (bl.a. Frankrig og Portugal) kun 
foretaget den minimale kontrol. (10%) Det kan noteres, at et stigende antal dossierer 
inden for arealstøtte kontrolleres ved telemåling. I 1993 blev 31% af kontrollen af 
ansøgningerne om arealstøtte foretaget med anvendelse af dette hjælpemiddel. Tallet steg 
til 40% i 19941. 
Den andel af areal ansøgningerne, som i 1994 fik nedsat støttebeløbet efter kontrol på 
stedet, var på 2,2%: 0,7% af ansøgningerne blev nedsat uden anvendelse af sanktioner, 
1% blev ramt af sanktioner, og 0,5% blev afvist. I 1993 blev 0,8% af areal an søgningerne 
ramt af sanktioner eller afvist; for husdyransøgningerne var tallet 1%. Det kan 
konkluderes, at sanktionerne under det integrerede system har haft en forebyggende 
virkning, og at overholdelsesgraden generelt er acceptabel. 
Der vil senere i 1996 blive fremlagt en særskilt rapport om kontrollen ved telemåling, jf. artikel 
6 i forordning (EØF) nr. 165/94. 
10 
4. Medfinansiering 
I artikel 10 i forordning (EØF) nr. 3508/92 er det fastsat, at Fællesskabet deltager i 
finansieringen af de udgifter, der er afholdt til indførelsen af det integrerede system for 
forvaltning og kontrol, for så vidt angår udgifter til midlertidigt personale og til edb og 
andre tekniske hjælpemidler. Finansieringsperioden var oprindelig fastsat til 3 år fra 1992, 
men den blev forlænget indtil udgangen af 1995 på grund af de arbejder, der fortsat 
skulle gennemføres, og fordi overgangsperioden for systemets indførelse løb indtil nævnte 
tidspunkt. 
Eftersom forordningen blev offentliggjort sent, kunne medlemsstaterne først drage fordel 
af EF-finansieringen fra 1993, idet de dog i finansieringsansøgningen for dette år kunne 
medtage udgifter for 1992, hvilket fem medlemsstater benyttede sig af (DK, DE, FR, NL 
og UK). 
Af de 50 mio. ECU, der var til rådighed på 1993-budgettet, udgjorde medlemsstaternes 
udgifter 44 mio. ECU, dvs. en udnyttelsesgrad på 88%. 
I 1994 lagde medlemsstaternes udgifter beslag på ca. 76%» af de 50 mio. ECU, der var 
til rådighed som EF-bevillinger. . 
Underforbruget skyldes, at nogle medlemsstater ikke udnytter de andele, der er fastsat i 
forordning (EØF) nr. 3508/92. For andre er visse beløb blevet afvist, fordi de pågældende 
udgifter ikke var støtteberettigede (dvs. udgifter, der ikke var afholdt til systemets 
indførelse). Nogle medlemsstater har behov, som er klart større end de bevillinger, de har 
faet stillet til rådighed, hertil kommer, at de på grund af forsinkelser i indførelsen af det 
integrerede system ikke har kunnet udnytte medfinansieringen inden for det tidsrum, der 
var berammet for denne. 
Selv om den endelige udgiftssituation for 1995 først kendes i maj 1996, tyder 
medlemsstaternes udgiftsoverslag på en samlet udnyttelsesgrad på ca. 92% af de 43,360 
mio. ECU, der er til rådighed (inkl. de tre nye medlemsstater). 
Som helhed kan det om indførelsen af dette helt nye kontrolsystem siges, at 
EF-medfinansieringen som initialinvestering udgør klart mindre end 1% af de udgifter, 
der afholdes til de pågældende støtteordninger i et enkelt år. I betragtning af, at de 
oprindelige investeringsomkostninger forholdsmæssigt er meget beskedne, og at ordningen 
skal anvendes over et langt tidsrum, kan det fastslås, at medfinansieringen afgjort er 
rentabel set i forhold til de fordele, der opnås i form af en effektiv kontrol. 
5. Anvendelsesområdet for det integrerede system 
og fremtidsperspektiver 
11 
Følgende sektorer har fra starten været omfattet af det integrerede kontrolsystem: 
markafgrøder (korn, olieafgrøder, proteinafgrøder og jordudtagning), oksekød (særlig 
præmie og ammekopræmie), farekød (moderfårspræmie) og udligningsgodtgørelser i 
ugunstigt stillede områder (kun ydelser for husdyr). 
Det integrerede system er først blevet anvendt for moderfarsordningen og 
udligningsgodtgørelserne fra den 1. januar 1994. 
Senere er anvendelsesområdet blevet udvidet, idet hør (ikke spindhør) er blevet medtaget 
under ordningen for markafgrøder. Det er planen, at systemet også skal indføres i 
rissektoren som led i reformen af denne. 
12 
Foruden ovennævnte ordninger med hektarstøtte, der udbetales direkte til landbrugerne, 
er der andre ordninger, som indirekte er knyttet til det dyrkede areal. Selv om det ikke 
er hensigtsmæssigt at indføje dem i det integrerede system i deres fulde omfang, er det 
dog ønskeligt, at nogle af systemets dele udnyttes. F.eks. er det som led i reformen af 
sektoren for tørret foder fastsat, at markerne identificeres med det hjælpemiddel, der er 
tilvejebragt inden for systemet, for at der kan foretages krydskontrol i forhold til andre 
anvendelser. Samme fremgangsmåde er valgt for bomuld. 
Desuden kan medlemsstaterne lade de systemer, de indfører, omfatte andre ordninger. 
F.eks. har nogle valgt at medtage foranstaltningerne for miljøvenligt landbrug. 
Den gradvise etablering af markregistret vil give øget mulighed for at indføre ordninger 
med arealrelateret støtte. Et identifikations- og registreringssystem for markerne skaber 
grundlag for, at der kan gennemføres en ensartet kontrol af alle de foranstaltninger, der 
gælder jordforvaltningen. Fremover kan man eventuelt på EF-plan lade det integrerede 
system omfatte foranstaltningerne for miljøvenligt landbrug og skovrejsning (Rådets 
forordning (EØF) nr. 2078/92 og nr. 2080/92), udligningsgodtgørelserne for arealer eller 
andre sektorer som f.eks. hamp. Samme arbejdsmetoder bør anvendes i forbindelse med 
fortegnelserne over olivenlunde og vinarealer. 
6. Situationen pr. 31.12.1995 
Arealer 
Pr. 31.12.1995 kan det siges, at alle medlemsstaterne har taget de fornødne skridt til at 
indføre det integrerede system, men at alle ikke er nået lige langt. 
Der tegner sig tre grupper: 
• De medlemsstater, hvor det resterende arbejde er af begrænset omfang eller 
gælder optimeringer, der, selv om de ikke realiseres umiddelbart, ikke betyder, at 
systemet bliver mindre acceptabelt (DE, DK, ES, IT og NL). 
• De medlemsstater, hvor programmerne for markernes identifikation (BE, IE og 
UK) eller udformningen af databaserne (FR, LU og AT) er iværksat, men hvor det 
endnu vil vare nogle måneder, før arbejdet er tilendebragt. 
• De medlemsstater, hvor arbejdet med markernes identifikation endnu mangler at 
blive ført til ende (EL, PT, FI og SE), og for hvilke det endnu er for tidligt at 
udtale sig om, hvorvidt det vil blive fuldført i løbet af 1996. 
Husdyr 
Direktiv 92/102/EØF er gennemført i national ret i alle medlemsstaterne undtagen Irland 
og Italien; der er indledt overtrædelsesprocedurer mod disse to lande. Dog fungerer der 
et effektivt enhedssystem for identifikation i Irland. Direktivet er under gennemførelse i 
de nye medlemsstater (i lovgivning og i praksis). 
13 
For oksekød er besætningslisterne indført. Der noteres dog fortsat mangler i Spanien og 
Italien, hvor listerne ofte er ufuldstændige, idet kun oplysningerne i støtteansøgningen 
registreres. Indførelsen af den officielle besætningsliste er ikke afsluttet i Grækenland og 
Portugal. For fårekød vil listernes anvendelse også først blive generelt effektiv i løbet af 
den første halvdel af 1996. 
To medlemsstater har tilendebragt indførelsen af det integrerede system: Belgien og 
Nederlandene. Tre medlemsstater råder også over et system, der som helhed er 
tilfredsstillende, men som fortsat skal forbedres på nogle punkter: Danmark (krydskontrol 
og registre), Frankrig, Irland og Luxembourg (edb-system til krydskontrol). 
Fire medlemsstater (og de tre nye medlemsstater) råder over et ufuldstændigt system og 
er fortsat i færd med at udvikle det på nogle hovedpunkter: 
Tyskland er i færd med at etablere sin centrale database for at kunne gennemføre 
krydskontrol på nationalt plan; basen vil gøre det muligt at foretage fuldstændig 
kontrol af dyrenes flytning mellem delstater 
Portugal og Grækenland er i færd med at indføre datamatiseret krydskontrol med 
databasen for dyrenes identifikation; Grækenland har endnu ikke afsluttet 
mærkningen og registreringen af bestanden. 
Det Forenede Kongerige skal forbedre sikkerheden i forbindelse med sit system 
for udstedelse af identifikationsnumre. 
To medlemsstater har systemer, der udviser mangler og/eller forsinkelser: 
Spanien har fastlagt en detaljeret organisationsplan, men dens gennemførelse er 
ikke ret langt fremme, hvad angår identifikationen og registreringen af dyr og 
krydskontrollen. 
Italien har ikke gennemført direktiv 92/102/EØF i national ret; identifikationen og 
registreringen af dyrene er således mangelfuld, og kontrolmulighederne er ofte ret 
begrænsede. 
Som helhed er der fortsat arbejder, som mangler at blive gennemført, og programmerne 
er ved at blive udviklet yderligere i en lang række medlemsstater, navnlig for at 
krydskontrollen kan blive mere effektiv. 
7. Konstateringer i forbindelse med regnskabsafslutningen 
Samtidig med at det integrerede system blev indført, gennemførte tjenestegrenene i 
Generaldirektoratet for Landbrug et intenst koordinations- og rådgivningsarbejde. I 
overgangsperioden indtil systemet var indført, dvs. indtil fristen pr. 1.1.1996, blev der lagt 
vægt på, at den kontrol, der blev foretaget som led i regnskabsafslutningen, havde en 
særlig forebyggende effekt. Selv om et kontrolsystem, som en medlemsstat havde 
udformet, var blevet vurderet positivt af Kommissionens tjenestegrene, var det naturligvis 
også nødvendigt, at systemet faktisk virkede efter hensigten. 
14 
Eftersom kontrollen praktisk taget blev gennemført parallelt med, at medlemsstaten 
indførte systemet, var hovedsigtet at afsløre, om dets anvendelse eventuelt indebar 
svagheder og risici, så medlemsstaten kunne træffe de fornødne foranstaltninger til at 
afhjælpe de pågældende problemer. 
For det første og andet anvendelsesår er der blevet fremsat en lang række positive og 
negative bemærkninger over for medlemsstaterne, som alle har været berørt, omend ikke 
i samme grad. Hvis en medlemsstat ikke har overholdt de forskrifter eller kontrolkrav, 
som har været gældende siden systemets ikrafttræden, eller hvis den ikke har truffet de 
overgangsforanstaltninger, der er blevet aftalt med Kommissionens tjenestegrene, vil 
Kommissionen drage de finansielle konsekvenser af de konstaterede mangler. 
8. Konklusioner 
Reformen af den fælles landbrugspolitik i almindelighed og indførelsen af det integrerede 
system i særdeleshed har betydet, at medlemsstaterne har måttet foretage omlægninger 
inden for deres administration og kontrol tjenester. Omlægningen har krævet en stor 
indsats fra medlemsstaternes side. Det har kostet et betydeligt arbejde og medført store 
investeringer at etablere markregistret og systemet for dyreidentifikationen og at oprette 
databaserne. 
Kommissionens tjenestegrene har fulgt dette arbejde på nært hold. I hver enkelt 
medlemsstat er indførelsen af det integrerede system blevet drøftet og kontrolleret mindst 
en gang hvert halve år. Desuden er der i EUGFL-komitéen blevet afholdt ti møder på en 
eller to dage, som fuldt ud har været helliget drøftelser vedrørende det integrerede system. 
Ved to lejligheder blev der i forbindelse med møderne arrangeret besøg, for at deltagerne 
kunne gøre sig bekendt med systemer, som nogle af medlemsstaterne havde indført 
(Italien og Belgien ). 
Udgangssituationen udviste store forskelle fra den ene medlemsstat til den anden, hvad 
angår de oplysninger, der umiddelbart var til rådighed: nogle kunne etablere markregistre 
på grundlag af eksisterende matrikler eller pålidelige og ajourførte topografiske kort, 
andre måtte etablere systemet praktisk taget fra bunden. På det tekniske plan har der 
været færre vanskeligheder med at indføre identifikationssystemet for husdyrene. 
Sidstnævnte system er dog blevet indført med forsinkelse i nogle medlemsstater, fordi der 
var problemer med samordningen mellem veterinærtjenesterne og de tjenester, der skal 
kontrollere støtten. 
Det kan konstateres, at alle medlemsstaterne har haft problemer med at indføre det 
integrerede system i dets fulde omfang inden for den foreskrevne frist, fordi der har været 
så omfattende og store problemer at løse af teknisk og administrativ art. I betragtning 
af,og endelig for at undgå finansielle gusteringer baseret på reglementet (CEC 729/70) 
hvor langt arbejdet er fremme, må det anses, at systemet vil være operationelt, hvis der 
indrømmes et yderligere år til dets færdiggørelse. Derfor foreslås det, at fristen for den 
endelige iværksættelse udsættes et år. Rapporten indeholder et forslag til forordning 
om ændring af forordning (EØF) nr. 3508/92 i dette øjemed. 
15 
Eftersom nævnte forslag udskyder datoen for det integrerede systems endelige 
iværksættelse, finder Kommissionen, at det er hensigtsmæssigt at foreslå en sidste 
forlængelse af den medfinansieringsordning, der er fastsat i artikel 10, stk. 2, i forordning 
(EØF) nr. 3508/92. 
Forslaget indeholder også en ændring af bestemmelserne om indgivelse af ansøgningerne 
om arealstøtte, så medlemsstaterne kan fastsætte denne dato uden at skulle indhente 
Kommissionens godkendelse. En sådan ændring af forordningen vil forenkle 
admini strati onsprocedurerne. I øvrigt har Kommissionen altid haft vanskeligheder med 
at træffe afgørelse om disse datoer på grundlag af erfaringerne fra tidligere, fordi 
ordningerne udvikler sig fra det ene år til det andet. Når medlemsstaterne selv 
fastsætter datoen for støtteansøgningernes indgivelse, er det deres ansvar at sikre, 
at støtten forvaltes korrekt, både administrativt og finansielt, og at kontrollen 
gennemføres inden for de fastsatte frister. 
Forordningsforslaget indeholder ingen bestemmelser om et udvidet 
anvendelsesområde for det integrerede system. Sådanne ændringer fastsættes i de 
pågældende sektorforordninger. 
På nuværende tidspunkt viser de konstateringer, der er gjort under besøg på stedet og af 
ekspertgrupper, at det integrerede system er et velegnet redskab til at gøre sig bekendt 
med de konkrete forhold på stedet og til at gennemføre kontrol. En lang række af 
systemets bestanddele er allerede operationelle, og de øvrige vil være det om et år. Det 
kan forudses, at systemets funktioner, som navnlig omfatter identifikation af marker og 
dyr og anvendelse af databaser, der indeholder oplysningerne i ansøgningerne, vil gøre 
det teknisk og administrativt muligt at medtage andre former for støtte i nærmeste 
fremtid. Medlemsstaterne vil få fordele herved, idet deres investeringer i systemets 
indførelse dermed bliver mere rentable, og opgaverne vil blive lettere at varetage. 
Kommissionen vil fremme en sådan udvikling, der sigter på en udvidet anvendelse af det 
integrerede system, og som indebærer, at der efterhånden opnås en samlet formindskelse 
af udgifterne til administrationen og kontrollen af støtteordningerne, dvs. en forbedret 
forvaltning, der giver landbrugeren en bedre service, og som medfører større klarhed, 
hurtighed og sikkerhed i ansøgningernes behandling. 
16 
Bilag 
Det integrerede system for forvaltning og kontrol 
Rapport til Rådet 
Situationen i medlemsstaterne 
Belgien Arealer 
Markregister: Udviklingen af systemet til markforvaltning er fortsat i gang. Markregistret anvender: marken som 
Database: Bliver centraliseret under Oracle; udviklingen er i gang. identificeret på grundlag af ortofotokort, 
Krydskontrol: Gennemføres på markniveau; bliver effektiv, når systemet er indført. der er udarbejdet for den enkelte 
landmand. 
Arbejdets afslutning: validering efter 
1996-anmeldelsen. Første anvendelse i 
stor målestok i 1996. 
Dvr 
Identifikation: direktivet* er gennemført for kvæg og er ved at blive det for får. Dobbelt Som helhed et tilfredsstillende og 
mærkning (inden for 30 dage af landbrugeren og inden for 6 måneder af den person, der er operationelt system. 
autoriset til identifikation) Arbejdets afslutning: 
Registre: en besætningsliste, der består af indentifikationdukumcntcr og suppleres af en oversigt. Systemet er endeligt. 
Databaser: et centralt identifikationsregister, der er datamatiseret og sammenkoblet med 
databasen for præmier. 
Krydskontrol: effektiv kontrol på grund af edb-forbindclsen mellem de to databaser. 
Danmark Arealer Markregistret anvender: markblokke, 
Markregister: under udvikling; arealerne opdeles i blokke, som hver omfatter 5 til 10 marker. der er fastlagt af administrationen, og 
Database: Selv om systemet blev forbedret i 1995, er der fortsat mange anomalier. som er indtegnet på kort, der er 
Krydskontrol: for øjeblikket er krydskontrollen ikke effektiv, men den vil blive forbedret med udfærdiget for den enkelte landbruger, 
det nye markregister. Arbejdets afslutning: arbejdet forventes 
afsluttet ved udgangen af 1995. 
Dyi 
Identifikation: direktivet er gennemført (kvæg); mærkningen er meget klar og sker ved hjælp af Som helhed tilfredsstillende, men skal 
øremærker af plastik. forbedres mht. listerne. 
Registre: forskellige slags besætningslister; den officielle liste skal fastlægges. 
Databaser: base for registrering af de udleverede øremærker; central base for edb-behandling af Arbejdets afslutning: validering i 1996. 
ansøgningerne. 
Krydskontrol: effektiv, men ikke systematisk mellem de to databaser. 
Tyskland Arealer Markregistret anvender: 11/16 
Markregister: endeligt system (undtagen for Sachsen Anhalt, hvor systemet er under udvikling. delstater: markerne ved direkte reference 
Database: på delstatsplan, men udvekslingen af oplysninger er endnu ikke sikret; base med til matriklen;5/16 via Feldstûck 
regionale oplysninger, endog oplysninger på Kreis-nivcau i 1995 (Ilessen) (sammenhængende marker). 
Krydskontrol: validering med automatiseret matrikel, der er delvis etableret (f.eks. BW, NW, Arbejdets afslutning: faerdigetabkret 
SH, HE...) ved udgangen af 1995 (på nogle 
undtagelser nær). 
Dvr 
Identifikation: direktivet er gennemført (kvæg, får og geder); et enhedssystem til identifikation 
er indført siden okt. 199S (plastikmærker, som påsættes af landbrugeren). Systemet er under udvikling. 
Registre: et enhedsregister for veterinæranliggender og præmier. 
Databaser: regionale identifikationsregistre, som ikke er indbyrdes forbundet; etablering af en 
central database i Munchen. Arbejdets afslutning: i løbet af 1996. 
Krydskontrol: vil blive gennemført af delstaten Bayem for alle delstater; første afprøvning i 
november 1995. I 
17 
Grækenland Arealer Markregistret anvender markblokke, 
Markregtrter: 1. fase, udbud (udarbejdelse af digitale ortofotoer); annulleret og på ny der er fastlagt af administrationen, og 
offentliggjort 1. sept 1995; 2. fase: 1. okt 1995. som er indtegnet på ortofotoplaner. 
Database: Centraliseret; muliggør fortrykning af 150 000 anmeldelsesskemaer, men opdelt i 52 Arbejdets afslutning: annulleringen af 
filer (nomôs-niveau). 1. fase har givet et års forsinkelse; ingen 
Krydskontrol: gennemføres ikke på nuværende tidspunkt for markoplysningerne. mulighed for færdiggørelse inden 
udgangen af 1996. 
Dvr 
Identifikation: direktivet er gennemført (kvæg, fir og geder), mærkningen, der foretages af Systemet er fortsat ved at blive udviklet; 
dyrlæge (plastikmærker) er ved at blive afsluttet for kvæg; fra januar 1996 for får. fremskridt takket være støtte fra 
Registre: Detaljerede besætningslister under dyrlægekontrol; kopi til det lokale veterinærkontor. veterinærtjenesten. 
Databaser: udvikling af 2 databaser (identifikation og ansøgninger) med edb-forbindelse. 
Krydskontrol: kontrol på papirgrundlag, indtil edb-systemet er færdigt; krydskontrol med Arbejdets afslutning: i løbet af 1996 for 
kopier af besætningslisterne, påtegnet af embedsdyrlægerne. edb-systemet 
Spanien Arealer Markregistret anvender: marken med 
Markregister: endeligt system; dog er kvaliteten af matriklen varierende, afhængigt af region. direkte reference til matriklen. 
Database: centraliseret, inklusive markoplysningerne. Arbejdets afslutning: endeligt system, 
Krydskontrol: udføres på regionalt og centralt plan, undertiden med nogle regionale forskelle. iværksat i 1995. 
Dvr 
Identifikation: direktivet er gennemført for kvæg; mærkningen er utilstrækkelig i nogle 
regioner. Udvikling af et sammenhængende system 
Registre: besætningslisten er begrænset til dyr, som der er ansøgt om præmie for. i samarbejde med regionerne. 
Databaser: lokale identifikationsregistre, som ikke er indbyrdes forbundne; en central base for 
oplysningerne i ansøgningerne. Arbejdets afslutning: i løbet af 1996. 
Krydskontrol: effektiv på grundlag af databasen med oplysningerne fra ansøgningerne; 
utilstrækkelig i forhold til identifikationsdokumenterne. 
Frankrig Arealer Markregistret anvender: helheder af 
Markregister: referencemateriale under udvikling (planlagt til 1. halvdel af 1996). Heterogent sammenhængende marker (ilôt) eller 
system (forenklet ordning: marker if. matrikel; generel ordning: helheder af samnenhængende marker enkeltvis; reference til matriklen, 
marker (ilôt)). Arbejdets afslutningl: i løbet af 1996. 
Database: udbud (Pacage) med planlagt ordretildeling inden udgangen af 1995; ingen 
anvendelse planlagt for 1996-anmeldelseme. 
Krydskontrol: for øjeblikket hovedsagelig manuel kontrol; validering af matriklen i gang; første 
krydskontrol af markreferencer i 1996. 
Byj 
Identifikation: direktivet gennemført (kvæg, fir og geder); dobbelt mærkning af kvæg Systemet frembyder garantier, skal 
(landbrugeren foretager mærkning ved fødsel, det autoriserede personale inden for fire måneder). suppleres med en sammenholdelse på 
Registre: besætningsliste indført for kvæg men endnu ikke generelt for fir. landsplan. 
Databaser: 2 edb-databaser (identifikation og ansøgninger) i hvert departement 
Krydskontrol: forbindelsen mellem de to departements-databaser er ved at blive systematiseret; Arbejdets afslutning: 
sammenholdelse af oplysninger på landsplan planlagt fra første kvartal af 1996. 1. kvartal af 1996. 
Irland Arealer Markregistret anvender: Foder (90% af 
Markregister: er ved at blive udviklet; luftfotografering afsluttet for hele landet; anmeldelserne)-blokke, der er fastlagt af 
administrationsstrukturen fortsat under omlægning. Iandbrugeren;kom-markafgrænsningen; 
Database: Centraliseret, under Supra, Oracle: "on-line"-adgang mulig for comté-kontorerne; de to på ortofotoplaner fra 1995. 
fortsat under udvikling, men dette år vil alle anmeldelserne være fortrykte; nogle svagheder mht Arbejdets afslutning: sidste validering 
entydig identifikation af bedrifterne. efter 1996-anmeldelserne. 
Krydskontrol: Kan ikke gennemføres, før markregistret er etableret 
Dyr Forbedring af systemet planlagt for 1996 
Identifikation: direktivet er ikke gennemført, og der er indledt en overtrædelses-procedure; (automatiseret registrering af dyrene) 
mærkning med svært læselige metalsløjfer. 
Registre: nye korrekte besætningslister. Arbejdets afslutning: 1996 
Databaser: projekt for udvikling af et nyt identifikations-/registreringssystem, der er centraliseret 
og datamatiseret; central database for ansøgningerne. 
Krydskontrol: foretages på regionalt og centralt plan. 
18 
Italien Arealer Markregistret anvender: direkte 
Markregister: operationelt; mere præcist referencemateriale hvert år. reference til matriklen. 
Database: centraliseret, Oracle, men den centraliserede registrering af oplysninger udviser Arbejdets afslutning: endeligt system. 
kvalitetsproblemer. 
Krydskontrol: detaljeret, men løsningen på de identificerede problemer er fortsat ikke 
tilfredsstillende. 
Dyr 
Identifikation: direktivet er ikke gennemført, og der er indledt en overtrædelses-procedure; Meget utilfredsstillende situation; tilsagn 
mærkningen er ufuldstændig eller mangler helt fra sundhedsministeriet om en regulering 
Registre: besætningslisterne er ofte ufuldstændige. af forholdene inden sommeren 1995. 
Databasen et centralt identifikationsregister, der kun omfatter de dyr, som der ansøges om Arbejdets afslutning: 1996 
præmie for, central database med ansøgningerne. 
Krydskontrol: på centralt plan, men identifikationsdatabasen er ufuldstændig. 
Luxembourg Arealer Markregistret anvender: direkte 
Markregister: referencesystemet er operationelt; der er matrikeloplysninger til rådighed. reference til matriklen. 
Database: undersøgelser vedr. det integrerede system i 1995; 62% af anmeldelserne fortrykte i Arbejdets afslutning: i princippet 
1995. planlagt til midten af 1996. 
Krydskontrol: gennemført efter udbetalingerne i 1995. 
Dvr 
Identifikation: direktivet er gennemført (kvæg, far og geder); tydelig og gennemført mærkning Forbedring af systemet planlagt til inden 
mindst 6 måneder inden flytning. udgangen af 1995. 
Registre: besætningslisterne er hensigtsmæssigt udformet og føres korrekt Arbejdets afslutning: validering i 1996. 
Databaser: centralt identifikationsregister, som føres af dyrlægerne; central base for 
ansøgningerne. 
Krydskontrol: gennemføres på centralt plan. 
Nederlandene Arealer Markregistret anvender: topografiske 
Markregister: er ved at blive udviklet; den topografiske tjeneste er ansvarlig for projektets blokke, der er fastlagt af 
iværksættelse og forvaltning. Et forsøgsprojekt med 2 000 anmeldere har lettet tilrettelæggelsen administrationen, 
for 1996. Arbejdets afslutning: planlagt til 
Database: centraliseret siden jan. 1995; systemet er under udvikling. slutningen af 1995. 
Krydskontrol: for øjeblikket begrænset; der forventes forbedringer for 1996 med markregistrets 
etablering. 
Dyr 
Identifikation: direktivet er gennemført (kvæg og fir); dobbelt mærkning, der er meget klar, og Systemet er som helhed tilfredsstillende. 
som foretages af producenterne. 
Registre: besætningslister via identifikationsoplysningerne. Arbejdets afslutning: 
Databaser: centralt identifikations-/registreringssystem med automatiseret sikkerhedsordning; systemet er endeligt. 
central database for ansøgningerne. 
Krydskontrol: foretages på grundlag af de centrale databaser. 
Portugal Arealer Markregistret anvender: blokke, der 
Markregister: kontrakttildeling (udarbejdelse af markregister) planlagt til nov. 1995; omfatter afgrøder og marker, og som er 
arbejdsplanens slutning er sat til udgangen af 1996. fastlagt af administrationen. 
Database: centraliseret - men yderligere udvikling forventet i 1997 (S INGA) Arbejdets afslutning: 1.1.97 foreslået af 
Krydskontrol: Detaljeret, men ikke effektiv pi grund af markregistrets svagheder. INGA. 
Dyr 
Identifikation: direktivet er gennemført (kvæg, fir og geder); metalmærker, som dette ir erstattes Systemet er ved at blive forbedret 
af plastikmærker, for fir anvendes tatovering. 
Registre: der er indført besætningslister, der er ved at blive fastlagt et officielt register. Arbejdets afslutning: 
Databaser: der er identifikationsdokumenter pi lokalt eller regionalt plan; det er planlagt at i løbet af 1996 
oprette et centralt register, central base med ansøgningerne. 
Krydskontrol: skal forbedres med anvendelse af en base med dyreindentifikation. 
19 
Det Forenede 
Kongerige Arealer 
Markregister: England og Wales har endelig fastlagt en strategi; test i Skotland i 1995; for 
Nordirland er strategien og fremskridtene som helhed tilfredsstillende. 
Database: England og Skotland - centraliserede baser, under udvikling, færdiggørelse i 1995; 
Wales - stadigvæk tre særskilte baser med manuel udveksling; Nordirland - som helhed 
operationel base ved udgangen af 1995. 
Krydskontrol: behov for validering af de anmeldte oplysninger (især England) - med undtagelse 
af Nordirland, hvor valideringen ifølge planen skal være suppleret ved udgangen af 1995. 
eyr 
Identifikation: direktivet er gennemført for kvæg; mærkning inden for en frist pi 30 dage, 
foretaget af landbrugeren; et enkelt identifikationsnummer, forskellige godkendte typer af 
mærkning. 
Registre: er indført, men der er ikke nogen enhedsmodel. 
Databaser: database med de udleverede mærker, regionale databaser med ansøgningerne. 
Krydskontrol: krydskontrollen med identifikationsregistret skal forbedres. Markregistret anvender: England og 
Wales - topografiske kort, som er 
kontrolleret af administrationerne; 
Skotland - blokke, som er valideret ved 
hjælp af oplysninger fra OS; Nordirland • 
individuel plan over bedriften, ajourført 
af administrationen. 
Arbejdets afslutning: England og Wales 
- i 1996;; Skotland og Nordirland -
1.1.1996 
Kontrollen af anvendelsen af de uddelte 
mærket og forbindelsen mellem baserne 
skal forbedres. 
Arbejdets afslutning: 
i løbet af 1996. 
De nye medlemsstater - frist til 1997 
Østrig Arealer Markregistret anvender: FeldstQck 
Markregister: 100 000 fortrykte anmeldelsesformularer (dvs. 50%); kompilering af de anmeldte (helheder af sammenhængende marker), 
marker (ca. 2 mio.) pi "hovedkort" i de lokale kontorer inden 1995-anmeldelsen. baseret pi matriklen. 
Database: I juli 1995 var tidsplanen for arbejdet endnu ikke tilstrækkelig detaljeret men som Arbejdets afslutning: ifølge planen pr. 
helhed tilfredsstillende for det første ir. 1.1.1997. 
Krydskontrol: der er fremlagt en kontrolliste for 1995, men med begrænset værdi pi grund af 
den utilstrækkelige udvikling af edb; ingen direkte forbindelse med den automatiserede matrikel 
inden 1996, selv om referencerne er til rådighed hos matrikeltjenesten. 
Dyr 
Identifikation: direktivet er under gennemførelse; der er forskellige mærkningssystemer, som Systemet skal udvikles yderligere på 
forvaltes af sammenslutningerne; der er planlagt enhedsnummerering og dobbelt mærkning. grundlag af identifikationsbaser, der skal 
Registre: der er indført besætningslister, men den faktiske føring er endnu ikke generel. etableres. 
Databaser: lokale identifikationsregistre, der forvaltes af dyrlægerne og sammenslutningerne; en 
central database med ansøgningerne er ved at blive udviklet. Arbejdets afslutning: 
Krydskontrol: er fortsat pi projektstadiet ifølge planen pr. 1.1.1997. 
Finland Arealer Markregistretanvender:blokkemed 
Markregister: referencer baseret pi fotokopier af kort eller fotokort med løbende nummerering afgrøder, eventuelt valideret ved hjælp af 
i 1995; som projekt for 1996 en validering af de oplysninger, anmelderne har indgivet i ortofotoer. 
digitalformat Arbejdets afslutning: ifølge planen pr. 
Database: centraliseret, under udvikling; registrering af oplysninger pi lokalt plan. 1.1.1997, men der foreligger endnu ikke 
Krydskontrol: Kommissionen har fået forelagt en liste over kontrollen i 1995. nogen tidsplan for arbejdet 
Dvr 
Identifikation: direktivet er gennemført; plastikmærker, som påsættes af landbrugeren. Systemet skal udvikles yderligere; 
Registre: er etableret kontrollen med udleveringen af mærker 
Databaser: edb-forvaltning af identifikationen; databaser med ansøgningerne er ved at blive skal skærpes; der skal indføres 
udviklet krydskontrol. 
Krydskontrol: er endnu på projektstadiet Arbejdets afslutning: 
ifølge planen pr. 1.1.1997. 
20 
Arealer 
Markregister: marken identificeres ved hjælp af et topografisk kort (af varierende kvalitet), 
med en nummerering, der er knyttet til størrelsen "fastighet" (matrikelenheden for bedriften); 
dog skal de nærmere enkeltheder vedrørende en forbedring af systemet drøftes snarest muligt 
Database: korrekt iværksættelse, men fortsat under udvikling. 
Krydskontrol: problemer med markafgrænsning; deres løsning kræver fortsat for stor manuel 
kontrol. 
Dvr 
Identifikation: direktivet er under gennemførelse; der er mange forskellige systemer for 
identifikation/mærkning; et enhedssystem iværksat i 1995. 
Registre: der er etableret en officiet besætningsliste, hvis udformning dog skal justeres. 
Databaser: er ved at blive etableret 
Krydskontrol: et detaljeret projekt er ved at blive udviklet Markregistret anvender, ikke fastlagt 
endnu. 
Arbejdets afslutning: formodentlig ved 
begyndelsen af 1997; der forventes 
nærmere oplysninger om tidsplanen. 
Systemet skal fortsat forbedres. 
Arbejdets afslutning: 
ifølge planen pr. 1.1.1997. 
21 
FQRSIAQ 
RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. /96 
af 
om ændring af forordning (EØF) nr. 3508/92 om et integreret system for forvaltning 
og kontrol af visse EF-støtteordninger ("det integrerede system") 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 
43, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen1, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet2, og 
ud fra følgende betragtninger: 
I artikel 6, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 3508/92 af 27. november 19923 er det fastsat, 
at ansøgningen om arealstøtte skal indgives i løbet af årets første kvartal; Kommissionen 
kan dog give en medlemsstat tilladelse til, at den fastsætter en dato for indgivelse af 
ansøgningerne om arealstøtte mellem den 1. april og de datoer, der er nævnt i artikel 10, 
II og 12 i Rådets forordning (EØF) nr. 1765/92 af 30. juni 1992 om indførelse af en 
støtteordning for producenter af visse markafgrøder4; erfaringen viser, at det bør henhøre 
under medlemsstaternes eget ansvar at fastsætte fristerne uden forudgående godkendelse 
fra Kommissionen, idet der tages hensyn til den tid, der kræves for tilvejebringelsen af 
alle de oplysninger, der er nødvendige for en korrekt administrativ og finansiel 
forvaltning af støtten og for kontrollens gennemførelse; 
i artikel 13, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 3508/92 er det fastsat, at alle elementerne i det 
integrerede system skal være anvendelige fra senest den 1. januar 1996; den indvundne 
erfaring, navnlig i forbindelse med etableringen af det alfanumeriske system til 
identifikation af marker og i forbindelse med oprettelsen af databaserne, viser, at fristen 
bør forlænges med et år; 
EFTnr. C 
Udtalelse afgivet den 
EFT nr. L 355 af 5.12.1992, s. 1. Forordningen er senest ændret ved forordning (EF) nr. 3235/94 
(EFT nr. L 338 af 28.12.1994, s. 16). 
EFT nr. L 181 af 1.7.1992, s. 12. Forordningen er senest ændret ved forordning (EF) nr. 1664/95 
(EFT nr. L 158 af 8.7.1995, s. 13). 
22 
da der er omfattende investeringer forbundet med den endelige indførelse af det 
integrerede system, bør det fastsættes, at den periode, hvor Fællesskabet kan deltage i 
finansieringen, forlænges med et år -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
Artikel 1 
I forordning (EØF) nr. 3508/92 foretages følgende ændringer: 
1. Artikel 6, stk. 2, affattes således: 
"2. Ansøgningen om arealstøtte skal være indgivet på en dato, som 
medlemsstaten fastsætter, og som ikke kan ligge senere end de datoer, 
der er nævnt i artikel 10, 11 og 12 i forordning (EØF) nr. 1765/92. 
Under alle omstændigheder fastsættes datoen bl.a. under hensyn til, 
hvor lang tid der kræves, for at alle data kan foreligge med henblik på 
en korrekt administrativ og finansiel forvaltning af støtten samt på 
gennemførelse af kontrolforanstaltningerne efter artikel 8." 
2. Artikel 10, stk. 2, ændres således: 
a) Første afsnit affattes således: 
"EF-medfinansieringen gælder i en periode på fem år fra 1992 inden 
for de bevillinger, der afsættes hertil." 
b) Tredje afsnit affattes således: 
"Det samlede beløb fordeles mellem medlemsstaterne efter følgende 
procenter: 
for 1995: 
Belgien 2,2 
Danmark 2,3 
Tyskland 9,2 
Grækenland 8,0 
Spanien 16,5 
Frankrig 13,3 
Irland 4,2 
Italien 18,1 
Luxembourg 0,6 
Nederlandene 2,8 
Østrig 3,3 
Portugal 5,3 
23 
Finland 
Sverige 
Det Forenede Kongerige 
for 1996: 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Østrig 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Det Forenede Kongerige 
for 1997: 2,7 
2,4 
9,1 
1,8 
1,9 
7,7 
6,7 
13,7 
11,1 
3,5 
15,1 
0,5 
2,3 
9,3 
4,4 
7,6 
6,8 
7,6 
Østrig 
Finland 
Sverige 39,3 
32,1 
28,6 
3. Artikel 13, stk. 1, litra b), affattes således: 
"b) for de andre elementer, der er nævnt i artikel 2, senest fra den 
1. januar 1998, for så vidt angår Østrig, Finland og Sverige, 
1. januar 1997, for så vidt angår de andre medlemsstater." 
Artikel 2 
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende. 
Artikel 1, nr. 2, anvendes fra den 1. januar 1996. 
24 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver 
medlemsstat. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
På Rådets vegne 
Formand 
25 
FINANSIERINGSOVERSIGT TIL RETSAKT 
K<Mo Bi - 360 ; Beføempctøe afwtg * ETOFL, Garanti sektionen 
1 FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE 
Rådets forordning (EF) om ændring af forordning (EØF) nr. 3508/92 om et 
integreret system for forvaltning og kontrol af visse EF-støtteordninger (det 
integrerede system) 
2 BUDGETKONTO 
Bl - 360 
3 RETSGRUNDLAG 
EF-traktatens artikel 43 
4 BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 
4.1. Foranstaltningens generelle formål 
Den periode, hvor EF deltager i finansieringen af de udgifter, medlemsstaterne 
har afholdt til indførelsen af det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, 
forlænges med et år. Det integrerede system er indført for at øge effektiviteten 
og rentabiliteten af de kontrolmekanismer, der skal anvendes for den 
areal relaterede støtte, der blev indført som led i reformen af den fælles 
landbrugspolitik (det drejer sig først og fremmest om sektorerne for 
markafgrøder og sektorerne for oksekød samt fare- og gedekød). Forordning 
(EØF) nr. 3508/92, der indfører det integrerede system, har især til formål, at 
der etableres systemer, som kan anvendes til at identificere marker og dyr, og 
at der oprettes edb-baser, som gør det muligt at foretage krydskontrol af 
støtteansøgningerne. Ifølge bestemmelserne skal systemetvære endeligt indført 
pr. 1. januar 1996 (for Østrig, Finland og Sverige pr. 1. januar 1997). 
Ifølge forordningen deltager EF i finansieringen af de udgifter, 
medlemsstaterne har afholdt til systemets indførelse. 
På grund af de problemer, medlemsstaterne har mødt, foreslås det, at fristen 
for den endelige iværksættelse udskydes et år (dvs. til den 1.1.1997 og til den 
1.1.1998 for Østrig, Finland og Sverige). 
Der foreslås derfor også en etårig forlængelse af den periode, hvor EF deltager 
i finansieringen. 
26 
4.2. Foranstaltningen udgør kun en del af de kontrolforanstaltninger inden for 
EUGFL, Garantisektionen, der er omfattet af konto Bl - 360. 
Foranstaltningens varighed: et år. 
5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE 
5.1. Obligatoriske udgifter. 
5.2. Ikke-opdelte bevillinger. 
6, UDGIFTERNES ART 
Tilskud som led i medfinansiering sammen med andre kilder af privat eller 
offentlig art 
(punkt 9.1 indeholder en nærmere redegørelse for udgifterne). 
7 FINANSIELLE VIRKNINGER 
7.1 Beregningsmetode: Der er fastsat maksimumsbeløb for medfinansieringen fra 
EUGFL, Garantisektionen. 7.2. Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer: 
EF i mio. ECU 
(løbende priser) 
Elementer 
Medfinansiering af 
medlemsstaternes 
udgifter 
lait Regn­
skabsår 
n 
(1996) 
24* 
24 n+ 1 n + 2 n + 3 n + 4 n + 5 
og 
følgende 
år lait 
24 
24 
•Fordelingen i 1992 og 1993 pr. udgiftstype (jf. punkt 9.1) var følgende: 
Edb-strukturer 36%, kontrolstrukturer 24% og personale 40%. 
7.3. Forfaldsplan for bevillingerne 
27 
EF i mio. ECU 
Forpligtelses­
bevillinger 
Betalingsbevillinger 
Regnskabsår n 
n + 1 
n + 2 
n + 3 
n + 4 
n + 5 
og følgende år 
lait Regn­
skabsår 
n 
(1996) 
24 n+ 1 n + 2 n + 3 n + 4 n + 5 
og 
følgende 
år lait 
24 
18 
6 
24 
24 
8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG 
Specifikke kontrolforanstaltninger 
Kontrol af støtteberettigelsen for de udgifter, der er afholdt af de nationale 
administrationer, og af overensstemmelsen mellem de anmeldte udgifter og 
regnskabspapirerne; besøg på stedet for at undersøge bilag og fa kendskab til 
arbejdets fremadskriden eller foranstaltningernes gennemførelse. 
9 OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS 
9.1. Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe 
Specifikke mål: tilknytning til generelle mål: 
Følgende typer udgifter er omfattet af foranstaltningen: 
Edb-strukturer: centraldatamater, herunder installeringsudgifter; terminaler 
og PC'er samt30 
netværk (kabler, modemer mv.); programmel; udgifter til digitalisering af topografiske 
kort. 
Kontrolstrukturer: Trykning af registre og formularer og forberedelse af 
disse; identifikationsmærker til dyrene og det fornødne værktøj til deres 
28 
påsætning; specialkøretøjer (f.eks. køretøjer med firhjulstræk) og udstyr til 
disse; udstyr til opmåling af marker; udgifter til information af 
landbrugerne. 
Personaleudgifter: udgifter til midlertidigt personale, som ansættes til at 
varetage arbejde, der er direkte forbundet med systemets indførelse, eller 
embedsmænd, der ansættes specielt til disse opgaver; systemanalytikere, 
ingeniører, programmører mv. 
Hovedparten af de tekniske og administrative problemer, som 
medlemsstaterne har mødt, gælder indførelsen af systemerne til 
identifikation af marker og dyr. 
Udgangssituationen varierede stærkt fra medlemsstat til medlemsstat, 
afhængigt af i hvor vidt omfang der umiddelbart var oplysninger til 
rådighed: nogle har kunnet opbygge deres markregister på grundlag af 
eksisterende matrikeloplysninger eller pålidelige og ajourførte topografiske 
kort, andre har måttet iværksætte udarbejdelsen praktisk taget fra bunden. 
Rent teknisk giver identifikationssystemet for husdyr de færreste 
problemer. Imidlertid har der været problemer med samordningen mellem 
de tjenester, der kontrollerer støtten, og veterinærtjenesterne, hvilket har 
medført, at det integrerede system er blevet indført med forsinkelse i flere 
medlemsstater. 
Målgruppe: 
Modtagerne af EF-tilskuddet er de nationale administrationer, der varetager 
kontrollen med landbrugsstøtten. 
9.2. Begrundelse for foranstaltningen: 
Behovet for EF-støtte, især under hensyn til nærhedsprincippet: 
Støtten er begrundet i, at det er nødvendigt at beskytte EF's finansielle 
interesser og at imødekomme behovet i de medlemsstater, hvor indførelsen 
af det integrerede system betyder en væsentlig ekstrabyrde for budgettet. 
Valg af støtteform: 
* Fordele i forhold til andre mulige foranstaltninger: 
EF-støtten fremmer medlemsstaternes indsats og tilskynder til nye 
initiativer. 
* Beskrivelse af eventuelle lignende foranstaltninger på EF-plan eller 
nationalt plan: 
29 
Foranstaltningen gælder iværksættelsen af et integreret forvaltnings-
og kontrolsystem, som er en nyskabelse. Der kan ikke foretages 
nogen sammenligning med andre foranstaltninger på EF-plan eller 
nationalt plan. 
* Forventede afledte virkninger og multiplikatoreffekt: 
EF-støtten (som ydes i en afgrænset periode) bidrager til, at de 
moderne forvaltnings- og kontrolsystemer, der er fastsat som led 
i det integrerede system, kan indføres. De støtteordninger 
(markafgrøder og husdyrpræmier), der er omfattet af det 
integrerede system, tegner sig for ca. 50% af udgifterne for 
EUGFL, Garantisektionen. 
Den samlede EF-medfinansiering af dette helt nye kontrolsystems 
etablering udgør som i ni ti al investering klart mindre end 1% af 
udgifterne til de pågældende støtteordninger i et enkelt år. Ser man 
på denne initialinvesterings omkostninger, som er forholdsmæssigt 
meget beskedne, og tager i betragtning, at systemet skal anvendes 
i en lang periode, må det erkendes, at medfinansieringen er 
særdeles rentabel på grund af den forbedring, der opnås i 
kontrollens effektivitet. 
Vigtigste usikkerhedsmomenter, som vil kunne fa indflydelse på de 
konkrete resultater af foranstaltningen: 
Usikkerheden står i forbindelse med de tekniske vanskeligheder, som 
medlemsstaterne har mødt, og af deres politiske vilje; endvidere står den 
i sammenhæng med de budgetproblemer, som medlemsstaterne møder i 
forbindelse med, at EF-bestemmelserne efterkommes. 
9.3. Overvågning og evaluering af foranstaltningen: 
Resultatindikatorer: 
Medlemsstaterne har givet en række oplysninger om den kontrol, der er 
gennemført, og de resultater, der er opnået, og Kommissionens 
tjenestegrene har aflagt inspektionsbesøg; på dette grundlag kan der 
drages nogle konklusioner vedrørende det integrerede systems praktiske 
iværksættelse og kontrollens gennemførelse. 
Det er klart, at der i flere medlemsstater var problemer det første år, hvor 
det integrerede system blev anvendt. F.eks. var mange ansøgninger om 
arealstøtte i 1993 ikke udfyldt korrekt og måtte berigtiges (bl.a. på grund 
af fejl i identifikationen af markerne, fejl i beregningen af 
jordudtagningssatsen mv.). 
30 
For husdyrstøtten, hvor ordningens bestemmelser har undergået færre 
ændringer, var antallet af dossierer med fejl lavere. 
Der har kunnet noteres en klar forbedring i 1994, som var det andet 
anvendelsesår. Og situationen kan forventes at blive endnu bedre i 
fremtiden, fordi landbrugerne får tilsendt formularer, der blot skal 
udfyldes, og fordi der i nogle medlemsstater er mulighed for at indgive 
ansøgninger i edb-form via producentorganisationerne. 
Med hensyn til inspektionerne på stedet er det fastsat, at mindst 5% af 
dossiererne skal kontrolleres for arealstøtten og mindst 10% for 
husdyrstøtten. EF-gennemsnittet for den faktiske kontrol er på lidt over 7% 
for arealerne. Selv om tallet synes ret højt for husdyrene (17%» i 1993), har 
nogle medlemsstater (bl.a. Frankrig og Portugal) kun foretaget den 
minimale kontrol. Det kan noteres, at et stigende antal dossierer inden for 
arealstøtte kontrolleres ved telemåling. I 1993 blev 31% af kontrollen af 
ansøgningerne om arealstøtte foretaget med dette hjælpemiddel. Tallet steg 
til 40% i 1994. 
Den andel af arealansøgningerne, som i 1994 fik nedsat støttebeløbet efter 
kontrol på stedet, var på 2,2%: 0,7% af ansøgningerne blev nedsat uden 
anvendelse af sanktioner, 1% blev ramt af sanktioner, og 0,5% blev helt 
udelukket. 11993 blev 0,8%» af areal ansøgningerne ramt af sanktioner eller 
afvist; for husdyransøgningerne var tallet 1%. Det kan konkluderes, at 
sanktionerne under det integrerede system har haft en forebyggende 
virkning, og at overholdelsesgraden generelt er acceptabel. 
Hvordan og hvor hyppigt foregår evalueringen? 
Kommissionens tjenestegrene har på nært hold fulgt arbejdet med 
indførelsen af det integrerede system. I hver enkelt medlemsstat er 
indførelsen blevet drøftet og kontrolleret mindst en gang hvert halve år. 
Desuden har der i EUGFL-komitéen blevet afholdt ti møder på en eller to 
dage, som fuldt ud har været helliget drøftelser, hvis emne har været det 
integrerede system. 
Der er udarbejdet en rapport, som forelægges Rådet, og som indeholder en 
detaljeret redegørelse for systemets etablering og konklusioner vedrørende 
dets ibrugtagning. 
Vurdering af resultaterne: 
Det kan konstateres, at alle medlemsstaterne har haft problemer med at 
indføre det integrerede system i dets fulde omfang inden for den 
foreskrevne frist, fordi der har været så omfattende og store problemer at 
løse af teknisk og administrativ art. I betragtning af, hvor langt arbejdet 
er fremme, må det anses, at systemet vil være operationelt, hvis der 
31 
indrømmes et yderligere år til dets færdiggørelse. 
32 

ISSN 0254-1459 
KOM(96) 174 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 03 
Katalognummer : CB-CO-96-184-DA-C 
ISBN 92-78-03029-5 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
33