1.Indledning

Hybride aktiviteter fra statslige og ikkestatslige aktører udgør fortsat en alvorlig og akut trussel mod EU og dens medlemsstater. Bestræbelser på at destabilisere lande ved at undergrave offentlighedens tillid til de offentlige institutioner og ved at anfægte de grundlæggende værdier i samfundene er blevet mere udbredt. Vores samfund står over for en stor udfordring fra dem, der forsøger at skade EU og medlemsstaterne gennem alt fra cyberangreb, der påvirker økonomien og de offentlige tjenester, over målrettede desinformationskampagner og til fjendtlige militære aktioner.

Hybride kampagner er flerdimensionelle og kombinerer tvangsforanstaltninger og undergravende foranstaltninger ved hjælp af både konventionelle og ukonventionelle værktøjer og taktikker (diplomatiske, militære, økonomiske og teknologiske) til at destabilisere modparten. De er udformet, så de er vanskelige at opdage eller placere ansvaret for, og kan anvendes af både statslige og ikkestatslige aktører. Angrebet med nervegift i Salisbury i marts understregede desuden mangfoldigheden af de hybride trusler og de mange taktikker, der nu findes. Som svar fremhævede Det Europæiske Råd, at det var nødvendigt at øge kapaciteten i EU og medlemsstaterne til at afsløre, forhindre og reagere på hybride trusler på områder som cybersikkerhed, strategisk kommunikation og efterretningstjenester. Det henledte også særligt opmærksomheden på behovet for modstandsdygtighed over for kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare trusler.

Truslerne fra ukonventionelle våben hører til i en kategori for sig på grund af det potentielle omfang af de skader, de kan forårsage. Ud over at være vanskelige at opdage og placere ansvaret for er de komplekse at afhjælpe. Kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare trusler, som rækker ud over hybride trusler og også dækker terrortrusler, er også en generel bekymring for det internationale samfund , især den voksende risiko for spredning, både geografisk og til ikkestatslige aktører.

Det er overvejende medlemsstaternes ansvar at styrke modstandsdygtigheden over for disse trusler og øge kapaciteten. Men EU's institutioner har allerede truffet en række tiltag for at hjælpe med at styrke den nationale indsats. Dette har omfattet et tæt samarbejde med andre internationale aktører, herunder navnlig Den Nordatlantiske Traktats Organisation (NATO), og dette arbejde kunne uddybe støtten til medlemsstaterne på områder som hurtig reaktion.

Denne fælles meddelelse er et svar på Det Europæiske Råds opfordring til at videreføre dette arbejde. Det er en del af en større pakke, der også omfatter den seneste statusrapport om sikkerhedsunionen, der gør status over og præsenterer næste skridt i gennemførelsen af handlingsplanen for kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare sikkerhedsrisici fra oktober 2017 , såvel som den anden statusrapport om gennemførelsen af de 22 tiltag i den fælles ramme for imødegåelse af hybride trusler – Den Europæiske Unions indsats.

2.EU's indsats

Kommissionen og den højtstående repræsentant har gjort sig vedvarende bestræbelser på at opbygge EU's kapacitet og effektivt støtte medlemsstaterne i at imødegå hybride og kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare trusler. Der er allerede opnået konkrete resultater på områder som strategisk kommunikation, situationsbevidsthed, styrket beredskab og modstandsdygtighed og styrket kriseresponskapacitet.

East Stratcom-taskforcen, der blev oprettet efter Det Europæiske Råds møde i marts 2015, er gået forrest med arbejdet med at forudsige, spore og imødegå desinformation fra udenlandske kilder. Dens ekspertanalyser og offentlige produkter har i høj grad øget kendskabet til konsekvenserne af russisk desinformation. I løbet af de seneste to år har den afsløret over 4 000 individuelle sager om desinformation, hvoraf mange er direkte rettet mod Europa. I sit arbejde har East Stratcom-taskforcen ligeledes fokuseret på at forbedre formidlingen af positiv kommunikation med øget udbredelse i de østlige nabolande. Efter denne succes er der blevet oprettet to andre taskforcer med forskelligt geografisk fokus – en taskforce for det vestlige Balkan og en dedikeret sydlig taskforce for den arabisktalende verden.

Der er taget vigtige skridt til at opbygge de strukturer, der er nødvendige for at forbedre situationskendskabet og understøtte beslutningstagningen. Den centrale EU-enhed for analyse og udveksling af oplysninger om hybride trusler blev oprettet inden for EU-Udenrigstjenestens Efterretningsanalysecenter i 2016. Den centrale EU-enhed for analyse og udveksling af oplysninger om hybride trusler modtager og analyserer klassificerede og offentlige oplysninger fra forskellige interessenter vedrørende hybride trusler. Til dato er der udarbejdet over 100 vurderinger og briefinger, som er delt inden for EU og blandt medlemsstaterne til brug for EU's beslutningsproces. Den centrale EU-enhed for analyse og udveksling af oplysninger om hybride trusler arbejder tæt sammen med Det Europæiske Center for Imødegåelse af Hybride Trusler i Helsinki. Centret blev oprettet i april 2017 for at fremme en strategisk dialog og udføre forskning og analyser vedrørende hybride trusler og har nu udvidet sin medlemskreds til 16 lande og får fuld støtte fra EU.

Der er ligeledes taget vigtige skridt til at styrke beredskabet og modstandsdygtigheden, navnlig mod kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare trusler. I de seneste seks måneder er der gjort en stor indsats for at identificere mangler i beredskabet for kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare sikkerhedshændelser, navnlig hvad angår påvisning af kapacitet til at hjælpe med at forebygge kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare angreb. På Kommissionens initiativ foretog et konsortium af nationale eksperter en analyse af manglerne i udstyret til opdagelse af forskellige typer af kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare scenarier. Rapporten om mangelanalysen er blevet delt med medlemsstaterne og giver dem mulighed for at træffe informerede beslutninger om opdagelsesstrategier og træffe konkrete foranstaltninger til afhjælpning af de identificerede mangler.

Dette arbejde er blevet bakket op gennem øvelser, der tester graden af fremskridt. Den parallelle og koordinerede øvelse i 2017 (PACE17) med NATO har gjort det muligt at foretage en detaljeret undersøgelse af EU's indsatskapacitet over for store hybride kriser. Øvelsen er den hidtil mest omfangsrige af sin art og testede ikke blot EU's "hybride spilleregler", de forskellige EU-indsatsordninger og deres evne til at interagere effektivt med hinanden, men også, hvordan EU's reaktion på hybride trusler spillede sammen med NATO's indsats. En 2018-øvelse er ved at blive planlagt med det formål ikke blot at etablere den som en årlig begivenhed, men også for at hjælpe medlemsstaterne med at styrke deres hybride kriseberedskabskapacitet.

Disse konkrete tiltag illustrerer, hvordan de politiske rammer i EU er begyndt at bære frugt: De seneste to år har været skueplads for en række rammer, som skal lede og målrette EU's arbejde.

I den fælles ramme for imødegåelse af hybride trusler – Den Europæiske Unions indsats fra april 2016 blev der opfordret til en tværministeriel tilgang med 22 indsatsområder, der kan bidrage til at imødegå hybride trusler og styrke modstandsdygtigheden hos EU og medlemsstaterne samt hos internationale partnere. De fleste foranstaltninger, der er defineret i den fælles ramme, har fokus på at forbedre situationskendskabet og opbygge modstandsdygtighed med bedre kapacitet til at reagere. De spænder fra at styrke EU's efterretningsanalysekapacitet til at styrke beskyttelsen af kritisk infrastruktur og cybersikkerhed til at bekæmpe radikalisering og voldelig ekstremisme. Cyberrelaterede trusler og cyberangreb er også kernen i den fælles ramme. Den anden statusrapport om gennemførelsen af den fælles ramme, der blev vedtaget sideløbende med denne fælles meddelelse, viser konkrete fremskridt for disse foranstaltninger og bekræfter styrkelsen og udbygningen af EU's bestræbelser på at imødegå hybride trusler .

Med hensyn til cybersikkerhed var den 9. maj 2018 en vigtig milepæl som frist for alle EU's medlemsstater til at gennemføre det første EU-dækkende og retligt bindende regelsæt om IT-sikkerhed, nemlig direktivet om sikkerhed for net -og informationssystemer. Dette er en vigtig del af den bredere tilgang, der er fastlagt i den fælles meddelelse om modstandsdygtighed, forsvar og afskrækkelse: opbygning af en stærk cybersikkerhed for EU fra september 2017 med vidtrækkende konkrete foranstaltninger til at give et kraftigt skub til EU's cybersikkerhedsstrukturer og -kapaciteter. Fokus var her på at opbygge EU's modstandsdygtighed over for cyberangreb og styrke EU's kapacitet inden for cybersikkerhed, skabe en effektiv strafferetlig indsats og styrke global stabilitet gennem internationalt samarbejde. Dette var ledsaget af et forslag til en lov om cybersikkerhed for at styrke støtten på EU-plan og er blevet bakket op med en række forslag, der skal videreføres til gennemførelse (se nedenfor).

Desinformation skader vores demokratier ved at hæmme borgernes evne til at træffe informerede beslutninger og deltage i den demokratiske proces. Internettet har drastisk øget mængden og mangfoldigheden af de nyheder, borgerne har adgang til. Men nye teknologier kan anvendes til udbredelse af desinformation i et hidtil uset omfang og med en hidtil uset hastighed og kan målrettet så mistillid og skabe større spændinger i samfundet. Kommissionens meddelelse om bekæmpelse af desinformation på internettet: en europæisk tilgang indeholdt en europæisk tilgang til at løse problemet med desinformation ved at opfordre forskellige interessenter, navnlig onlineplatforme, men også medieselskaber, til at iværksætte tiltag. Disse tiltag omfatter en bred vifte af områder, herunder øget gennemsigtighed, onlineplatformes troværdighed og ansvarlighed, mere robuste og modstandsdygtige valgprocesser, fremme af uddannelse og mediekendskab, støtte af kvalitetsbetonet journalistik og imødegåelse af desinformation gennem strategisk kommunikation. De første konkrete skridt omfatter en adfærdskodeks om desinformation, som skal udarbejdes af et multiinteressentforum om desinformation og et netværk af faktatjekkere, som skal være på plads senest til sommer. Det første møde i EU's multiinteressentforum om desinformation blev afholdt den 29. maj 2018, hvor der blev aftalt de nødvendige skridt til at vedtage kodeksen i juli 2018. Kommissionen vil inden udgangen af 2018 vurdere de fremskridt, der er gjort med hensyn til at tackle problemet og afgøre, om der er behov for at gøre en yderligere indsats på dette område. De planlagte aktiviteter vil hænge sammen med og supplere aktiviteterne i East Stratcom-taskforcen.

For så vidt angår kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare risici, foreslog Kommissionen i sin handlingsplan fra oktober 2017 23 konkrete tiltag og foranstaltninger, der tager sigte på en bedre beskyttelse af borgere og infrastrukturer mod disse trusler, herunder gennem et tættere samarbejde mellem EU og dens medlemsstater og med NATO. Som led i foranstaltningerne i sikkerhedsunionen for at forbedre beskyttelsen mod og modstandsdygtigheden over for terrorisme fulgte den en forbyggende tilgang baseret på den begrundelse, at kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare risici havde en lav sandsynlighed, men en stor og vedvarende effekt i tilfælde af et angreb. I mellemtiden viser angrebet i Salisbury samt stigende bekymring over terrorangreb og muligheden for at anvende kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare materialer både i og uden for EU, at truslen fra kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare stoffer er reel. Dette styrker yderligere det presserende behov for at gennemføre handlingsplanen fuldt ud. Det følger en samlet risikotilgang med fokus på fire mål: at reducere tilgængeligheden af kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare materialer, at sikre et mere solidt beredskab og en indsats i forbindelse med kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare sikkerhedshændelser, at opbygge stærkere interne og eksterne forbindelser inden for kemisk, biologisk, radiologisk og nuklear sikkerhed med centrale regionale og internationale partnere i EU og at fremme kendskabet til kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare risici. Detaljerede oplysninger om konkrete fremskridt i gennemførelsen af handlingsplanen er fremlagt i den seneste statusrapport om sikkerhedsunionen, der blev vedtaget parallelt med denne fælles meddelelse.

For at effektivisere bestræbelserne på at imødegå hybride trusler og styrke budskabet om sammenhold blandt EU's medlemsstater og NATO's allierede er samarbejdet om bekæmpelse af hybride trusler blevet defineret som et centralt område for samarbejdet mellem EU og NATO som beskrevet i den fælles erklæring fra Warszawa i juli 2016. Næsten en tredjedel af alle de nuværende fælles forslag til samarbejde fokuserer på hybride trusler. Øvelserne og "EU-drejebogen" , der er beskrevet ovenfor, udbygges med et uddybet samarbejde i år.

3.Intensivering af reaktionen på nye trusler