KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 03.07.1998 
KOM(1998) 409 endelig udg. 
RAPPORT FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
OM EU'S LÅNOPTAGELSE OG LÅNGIVNING 11997 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
INDLEDNING 4 
1. LÅNOPTAGELSE OG LÅNGIVNING 5 
1.1. LANOPTAOELSESTRANSAKTIONER 5 
1.1.1. International finansiel baggrund. 5 
1.1.2. Lofter i forbindelse med EU-långivningen 5 
1.1.3. Udviklingen i lånoptagelsen 6 
1.2. LANGIVNINGSAKTTVrrETER INDEN FOR EU 6 
1.2.1. Den europæiske efterspørgsel efter investeringer 6 
1.2.2. Den Europæiske Investeringsbank (EIB) 6 
1.2.3. Den Europæiske Investeringsfond (E1F) 8 
1.2.4. EKSF 10 
1.2.5. Det nye fællesskabsinstrument (NIC) // 
1.2.6. Euratom : // 
1.2.7. EU's mellemfristede finansielle støtte 12 
2. LANGIVNINGSAKTIVITETERI TREDJELANDE 13 
2.1. SAMLETBILLEDE 13 
2.2. EU'S MAKROFINANSIELLE BISTAND 14 
2.2.1. Betalingsbalancestøtte 14 
2.2.2. Lånefacilitet til fordel for SNG 14 
2.3. LAN I HENHOLD TIL AFGØRELSE 97/256/EF: DE CENTRAL- OG ØSTEUROPÆISKE LANDE, 
MIDDELHAVSLANDENE, LANDENE I LATINAMERIKA OG ASIEN SAMT SYDAFRIKA 14 
2.3.1. EIB's målsætninger og prioritering. 15 
2.3.2. LangivningsaktMteter 15 
2.3.3. Risikodeling 18 
2.3.4. Samarbejde med andre institutioner. 19 
2.4. LOMÉ-KONVENTIONENS SIGNATARLANDE 25 
2.4.1. Udviklingen i långivningen fordelt på større geografiske områder 25 
2.4.2. EIB's risikokapitaltransaktioner 26 
2.5. ANDRE EU-INSTRUMENTER 26 
2.5.1. Euratom 26 
2.5.2. Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) 26 
3. LÅNGIVNINGENS BUDGETMÆSSIGE FØLGER 27 
3.1. RENTEGODTGØRELSER 27 
3.2. BUDGETGARANTIER 28 
3.2.1. Anvendelsesområde 28 
3.2.2. Garantimellemværendet pr. 31. december 1997 29 
4. STATISTISK BILAG..... 31 
TABELLER 
1-1 Lånoptagelser på det internationale marked 5 
1-2 EIB-lånenes sammensætning (undertegnede lån) - Geografisk fordeling 8 
1-3 EIFs aktiviteter i 1997 - Geografisk fordeling 9 
1-4EKSF-Iånil997 ! 10 
1-5 Status over NIC-lån pr. 31.12.1997 U 
2-1 Finansiering uden for EU i 1997-Oversigt 13 
2-2 Fordelingen på land og sektor af EIB's långivning i Central- og Østeuropa 16 
2-3 Fordelingen på land og sektor af EIB's långivning i Middelhavslandene 17 
2-4 Fordelingen på land og sektor af EIB's långivning i Latinamerika og Asien 18 
2-5 PHARE-programmets og de internationale finansieringsinstitutioners andel i EIB-finansierede 
projekter i Central- og Østeuropa 20 
2-6 De internationale finansielle institutioners andel i EIB-finansierede projekter i 
Middelhavslandene 20 
2-7 Fælles interesse i projekter undertegnet i 1997 i Latinamerika og Asien 21 
2-8 EIB-lån undertegnet i 1997 i Central- og Østeuropa (Rådets afgørelse 97/256/EF) 23 
2-9 EIB-lån undertegnet i 1997 i Middelhavslandene (Rådets afgørelse 97/256/EF) 24 
2-10 EIB-lån undertegnet i 1997 i Latinamerika og Asien (Rådets afgørelse 97/256/EF) 25 
3-1 Udestående beløb, som der er stillet garanti for pr. 31.12.1997 30 
4-1 Årlig udvikling i EIFs lånoptagelse og långivning 32 
4-2 EU-lånoptagelser 33 
4-3 EU-lånoptagelser i 1997 fordelt på lånevaluta 34 
4-4 Fordeling på sektor og instrument af långivningstransaktionerne i EU i 1996 og 1997 34 
4-5 Lån ydet i EU af EIB i 1996 og 1997, opdelt efter økonomiske formål 35 
4-6 Geografisk fordeling af långivningstransaktionerne i EU i 1996 og 1997 36 
4-7 NIC-lån fordelt på lande pr. 31.12.1997.. 37 
4-8 NIC-lånoptagelse fordelt på valuta: samlet gæld pr. 31.12.1997 37 
4-9 Rentegodtgørelser i EU via de forskellige fællesskabsinstrumenter 1977-1997 38 
4-10 Finansiel bistand uden for EU, gældende eller under forhandling pr. 31.12.1997 39 
INDLEDNING 
1. Rådets afgørelser om det nye fællesskabsinstrument (NIC)1 og låneinstrumenterne 
til fordel for Euratoms forskning og aktiviteter2 fastsætter, at Kommissionen hvert år skal 
informere Rådet og Europa-Parlamentet om iværksættelsen af disse instrumenter. Europa-
Parlamentet har desuden i sin beslutning om øget politisk kontrol med EU's lånoptagelse 
og långivning3 anmodet om, at rapporten også skal omfatte EKSF's og EIB's aktiviteter. 
Endvidere fastsættes det i afgørelse 83/200/EØF (NIC III) og afgørelse 87/182/EØF (NIC 
IV), at der hvert halve år skal informeres om udnyttelsen af lånetrancherne. 
En redegørelse for samtlige disse aktiviteter for året 1997, herunder for andet halvår 
af samme år for NIC's vedkommende, findes i kapitel 1 i denne rapport. 
2. Siden 1997 har en rådsafgørelse4 pålagt Kommissionen hvert år og hvert halve år at 
informere Rådet og Europa-Parlamentet om anvendelsen af EIB-lån, for hvilke der stilles 
garanti over EU-budgettet, i de central- og østeuropæiske lande, Middelhavslandene, 
landene i Latinamerika og Asien samt Den Sydafrikanske Republik. For at give et samlet 
billede af EU's eksterne transaktioner omfatter denne rapport ligeledes en sammenfatning 
af EU's makrofinansielle bistand til tredjelande, EIB's aktiviteter i AVS-landene og 
EBRD's aktiviteter. 
En redegørelse for disse aktiviteter findes i kapitel 2 i denne rapport. 
3. For at opfylde Rådets og Europa-Parlamentets informations- og kontrolkrav om 
EU-budgettets forpligtelser i tilknytning til EU's lånoptagelse og långivning redegøres der 
i kapitel 3 i denne rapport for budgetvirkningen af de udbetalte rentegodtgørelser og 
garantimellemværendet i forbindelse med de forskellige finansielle instrumenter, der er 
nævnt ovenfor. 
Afgørelse 78/870/EØF, EFT L 298 af 25.10.1978. 
Afgørelse 81/19/EØF, EFT L 37 af 10.2.1981. 
Afgørelse 81/1013/EØF, EFT L 367 af 23.12.1981. 
Afgørelse 82/169/EØF, EFT L 78 af 24.3.1982. 
Afgørelse 83/200/EØF, EFT L 112 af 28.4.1983. 
Afgørelse 87/182/EØF, EFT L 71 af 14.3.1987. 
Afgørelse 77/270/Euratom, EFT L 88 af 6.4.1977. 
3 Dok.PE/67134,EFTC287af9.11.1981. 
4 Afgørelse 97/256/EF, EFT L 102 af 19.4.1997. 2 
1. LÅNOPTAGELSE OG LÅNGIVNING 
1.1. LANOPTAGELSESTRANSAKTIONER 
1.1.1. International finansiel baggrund 
I 1997 steg omfanget af internationale finansieringer på ny betragteligt efter den 
betydelige stigning i 1996 og på trods af den finanskrise, der opstod i Sydøstasien fra og 
med juli måned. Baggrunden for det høje aktivitetsniveau er generelt de lave langfristede 
rentesatser og den lave inflation, den fortsat høje økonomiske aktivitet i USA og de 
forbedrede økonomiske udsigter for Europa samt de positive beslutninger om overgangen 
til euroen. Alle disse faktorer har understøttet obligationsudstedelsen, som steg med 31% 
inden for OECD-området efter en stigning på 56% i 1996. Euro-obligationerne bevarede 
ligeledes deres tiltrækningskraft og steg med 40% efter en stigning på over 64% i 1996. De 
internationale lån gik også op i 1997 (+ 26%) efter et fald i 1996 (se tabel 1-1). 
De forbedrede økonomiske forhold og de lave langfristede nominelle rentesatser har 
bevirket, at der i højere grad er gjort brug af fastforrentede lån på fordelagtige vilkår samt 
tegning af aktier, der kan konverteres til obligationer. 
1-1 Lånoptagelser på det internationale marked. 
(I mia. ECU) 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 
1. EU-institutioneme, 12,5 16,9 15,7 20,1 15.2 13,2 18,0 23,7 
heraf: 
1.1 EKSF 1,1 1,4 1,5 0,9 0,6 0,4 0,3 0,5 
1.2EF(1) 0,4 1,7 1,2 5,0 0,3 0,4 0,1 0,2 
1.3 Euratom 0,1 -
1.4 BB 11,0 13,7 13,0 14,2 14,2 12,4 17,6 23,0 
2. OECD (2) 283,8 340,1 353,1 534,5 563,0 643,2 833,6 1080,0 
(opdeing efter instrument) 
2.1 OMfcattoraudstedelee, 180.5 240,2 257,1 410,8 360,3 357,3 558,2 733,3 
heraf euro-obOflattoner 141,4 200,5 212,7 337,0 309,7 283,9 464,5 648,2 
2.2 Långivning 103,3 99,9 96,0 123,7 202,7 285.9 275,4 346.7 
3. EU-instttutionemes 
obligationsudstedelse i 6,9 7,0 6,1 4,9 4,2 3,7 3,2 3,2 
% af OECD-landenes 
(1 ) NIC + betalingsbalancelån. 
(2) Beregninger baseret på ecuens gennemsnitlige årlige kurs. 
Kiki: OCDE og EF 
1.1.2. Lofter i forbindelse med EU-långivningen 
For at opfylde traktatens målsætninger på EU's område er Kommissionen 
bemyndiget til at optage lån på kapitalmarkedet. Lån af denne art skal anvendes til 
finansiering af opførelse og forbedringer af kernekraftværker (nuværende Euratom-loft: 4 
mia. ECU), investeringer inden for EU under NIC (nuværende loft: 6,8 mia. ECU), fremme 
af produktionskapaciteten i kul- og stålsektoren eller produktionsomstilling i henhold til 
EKSF-traktaten og eventuelt lån til medlemsstater i betalingsbalancevanskeligheder (loft: 
14 mia. ECU). De disponible beløb i forhold til de godkendte lånelofter er angivet i de 
afsnit, hvor de enkelte instrumenter omtales. 
Inden for rammerne af aftaler med tredjelande er Kommissionen bemyndiget til at optage 
lån til finansiering af finansielle støtteprogrammer til fordel for central- og østeuropæiske 
lande, lande i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) og initiativer inden for rammerne af 
protokoller med Middelhavslande. 
Både i og uden for EU gennemføres finansieringen af de fælles politikker og de priorite­
rede områder i et nært samarbejde med Den Europæiske Investeringsbank og dette i et 
sådant omfang, at EIB-lån tegner sig for størstedelen af EU-långivningen. 
/. 7.3. Udviklingen i lånoptagelsen 
På baggrund af et alt i alt meget aktivt finansielt klima fortsatte EU-institutionernes 
lånoptagelse med at stige med 31,7% efter en stigning på 36,4% i 1996. Stigningen har 
dels sin forklaring i EIB's låneemissioner og dels i EKSF's låneemissioner, hvilket bragte 
den samlede lånoptagelse op på 23,7 mia. ECU. EU-emissionernes andel af obli­
gationsudstedelserne i OECD-området er alt i alt forblevet uændret. Arbitrageforretninger 
mellem emissionsvalutaerne var mindre efterspurgte end tidligere, efterhånden som den 
monetære konvergens blev styrket; emissionsvalutaerne afspejler dermed i højere grad 
mængden af undertegnede lån i de enkelte lande (se nærmere herom i tabel 4-3 i bilaget). 
Lånoptagelsen beløb sig pr. 31. december 1997 til 120,22 mia. ECU, hvilket er en stigning 
på 10% i forhold til 1996. Stigningen kan helt og holdent tilskrives EIB's aktiviteter, idet 
den tilbagegang i lånoptagelsen i de øvrige EU-instrumenter, der har kunnet noteres 
igennem nogle år, er fortsat, hvilket falder i tråd med Rådets retningslinjer. 
1.2. LANGIVNINGSAKTIVITETER INDEN FOR EU 
1.2.1. Den europæiske efterspørgsel efter investeringer 
Efter den økonomiske afmatning i 1996 er de økonomiske saneringsbestræbelser, 
der er blevet iværksat i alle medlemsstater begyndt at bære frugt. Den reale BNP-vækst i 
EU skønnes i 1997 at ligge på 2,7% mod 1,8% året forinden. Den øgede økonomiske 
aktivitet er blevet understøttet af en fremgang i de reale investeringer på 4,5% i forhold til 
3% i 1996. Den samlede værdi i løbende priser af de faste investeringer i EU nåede således 
op på næsten 1 300 mia. ECU. Den samlede beskæftigelse er ligeledes begyndt at stige, 
hvilket har medført en vigende arbejdsløshed (fra 10,9% til 10,7% af den erhvervsaktive 
befolkning). 
Finanskrisen i Asien, som har haft en negativ virkning for EU's eksport, har i realiteten 
kun i ringe grad påvirket aktiviteten i EU. Den bekymring for europæiske tilgodehavender i 
regionen, som kom til udtryk i forbindelse med faldet i børskurserne i oktober/november (-
15%), blev hurtigt afløst af en roligere reaktion, og kurserne er siden da på ny gået op. 
1.2.2. Den Europæiske Investeringsbank (EIB) 
I 1997 ydede Den Europæiske Investeringsbank på baggrund af et mere 
vækstfremmende makroøkonomisk klima lån inden for EU for 23 mia. ECU, hvilket var en 
stigning på 10% i forhold til 1996. Denne finansieringsindsats svarede til investeringer på 
skønsmæssigt 4,7% af de faste bruttoinvesteringer i EU. Der blev undertegnet lån i alle 
femten EU-lande. Lånene i de tre nye medlemsstater udviste på ny en kraftig stigning 
(+15%). 
Som reaktion på resolutionen om vækst og beskæftigelse, der blev vedtaget på Det 
Europæiske Råd i Amsterdam i juni 1997 (EFT C 10 af 15.1.1998), udarbejdede EIB og 
dens direktion Amsterdam-handlingsprogrammet. Det omfatter en række nyskabende 
elementer, bl.a. tilførsel af risikovillig kapital fra EIB til innoverende SMV med et stort 
vækstpotentiel. Programmet tager desuden sigte på at rette en del af EIB's finansiering 
mod stærkt arbejdskraftintensive investeringer - sundhedssektoren, byfornyelse - eller 
fremtidsorienterede investeringer - uddannelse, miljøet og de transeuropæiske net. Det 
sigter mod at øge omfanget af finansieringen inden for disse sektorer med omtrent 10 mia. 
ECU i perioden 1997-2000. 
Pr. 31. december var der allerede blevet undertegnet kontrakter til 880 mio. ECU, hvoraf 
730 mio. ECU var til projekter inden for områderne uddannelse og sundhed og 150 mio. 
ECU til den særlige pulje, der er tiltænkt SMV. 
Hvad angår EIB's sædvanlige aktiviteter, beløb lånene til regionaludvikling sig til 
14,6 mia. ECU, hvilket svarede til 67% af den samlede långivning, som var stærkt koncen­
treret i områder, hvor der er iværksat strukturforanstaltninger. De såkaldte samhørig­
hedslande (Portugal, Spanien, Grækenland, Irland) tegnede sig for 4 mia. ECU. Siden 
strukturfondsreformen i 1989 er der i alt ydet lån til regionaludvikling for 100 mia. ECU, 
hvorved der er ydet bidrag til investeringer i størrelsesordenen 300 mia. ECU. 
Lånene til kommunikationsinfrastrukturer steg med 35%, nemlig til 8,8 mia. ECU mod 
6,5 mia. ECU i 1996. Transportinfrastrukturerne modtog lån til 6,9 mia. ECU til 
jernbanerne, motorvejsnettet, lufttrafikken og exceptionelle anlæg, bl.a. de faste forbin­
delser over Storebælt og Øresund. 
Lånene til telenettene, specielt mobiltelefoni, holdt sig på et højt niveau (1,9 mia. ECU). 
Støtten til transeuropæiske net til transport, energioverførsel og telekommunikation blev 
videreført. I løbet af de seneste fem år har EIB stillet 42 mia. ECU til disposition til 
opbygning af transeuropæiske net og udvidelse af disse net til nabolandene. Ved udgangen 
af 1997 beløb de undertegnede lån til ni af de fjorten prioriterede transeuropæiske net til 
transport sig til 6,9 mia. ECU. De undertegnede lån til seks af de ti prioriterede 
transeuropæiske net til energi beløb sig til 2 mia. ECU. 
1-2 EIB-lånenes sammensætning (undertegnede lån) - Geografisk fordeling. 
Briøan 
OMmwk 
Qrariønlmd 
TpwJon 
Rwkrig 
inano 
luMBn 
Lramboug 
Rortugy 
— • -. - -• 
nrawn 
Sverig» 
Døt Foransds KonQsrigs 
AiKtolm(li(artM18) 
BJIaR 
laKuctanforBJ 
t 1994 
Mio. BCU % 
615 3,1 
850 4,3 
2 408 12,1 
535 2,7 
3 012 15,1 
2 477 12,4 
291 1,5 
3100 15,6 
5 0,0 
400 2,0 
90 0,4 
1 110 5,6 
60 0,3 
15 0,1 
2 455 12,3 
261 1,3 
17 682 88,7 
2 246 11,3 
19 928 100.0 1995 
Mio. ECU % 
665 3,1 
825 3,9 
2 715 12,7 
525 2,5 
2 818 13,2 
2 207 10,3 
327 1,5 
3 435 16,0 
79 0,4 
319 1,5 
242 1,1 
1232 5,8 
179 0,8 
273 1,3 
2 244 10,5 
519 2,4 
18 604 86,9 
2 806 13,1 
21410 100,0 1996 
Mio. ECU % 
657 2,8 
688 3,0 
3 022 13,0 
721 3,1 
2 553 11,0 
2 509 10,8 
189 0,8 
4121 17,7 
0 0,0 
766 3.3 
490 2,1 
1294 5,6 
302 1,3 
846 3,6 
2 386 10,3 
402 1,7 
20 946 90,1 
2 294 9,9 
23 240 100,0 1997 
Mio. ECU % 
1 140 4.4 
737 2.8 
3 518 13,4 
730 2.8 
2 716 10.4 
2 721 10,4 
207 0,8 
3 517 13,4 
96 0,4 
398 1,5 
555 2,1 
1 350 5,2 
401 1,5 
925 3,5 
3 765 14,4 
184 0,7 
22 958 87,6 
3 244 12,4 
26 202 100,0 
Finansieringen til miljøbeskyttelse steg med 23% i forhold til 1996. Den udgjorde i alt 7,2 
mia. ECU og gik især til vand- og affaldsforvaltning (3,1 mia. ECU) og forbedring af 
bymiljøet (2,4 mia. ECU). 
Finansieringen til energiprojekter (2,6 mia. ECU) tog for en meget stor dels vedkom­
mende (1,6 mia. ECU) sigte på en rationel energiudnyttelse, såvel inden for elkraft- og 
varmetransporten og -distributionen som til tilpasninger i industrien. 
1997 var kendetegnet ved en kraftig fremgang i långivningen til industriprojekter og 
SMV (4,6 mia. ECU), hvoraf 2,5 mia. ECU gik til enkeltprojekter til fremme af EU-indu-
striens internationale konkurrenceevne. De eksisterende globallån gav mulighed for at yde 
lån til hen ved 13 000 SMV, som for to tredjedeles vedkommende er beliggende i 
støtteberettigede områder (se tabel 4-5). 
1.2.3. Den Europæiske Investeringsfond (EIF) 
A) EIF's aktiviteter i privat/offentligt partnerskab 
EIF er en international organisation, der opererer i et privat/offentligt partnerskab 
med tre aktionærgrupper: EIB, Europa-Kommissionen og 76 finansielle institutioner fra 
alle EU's medlemsstater. EIF opererer på markedsvilkår i samarbejde med banker og andre 
finansielle institutioner. EIF er ikke et kreditinstitut, men et garantiinstitut for lån, der bl.a. 
ydes inden for rammerne af programmet for de transeuropæiske net og til 
finansieringsprojekter i SMV. Programmet for de transeuropæiske net omfatter infra­
strukturprojekter af europæisk interesse inden for transport, energi og telekommunikation. 
EIF kan stille garantier til de finansielle institutioner for lån til SMV inden for alle sektorer 
uden begrænsning. EIF er ligeledes fra og med 1996 blevet bemyndiget til at erhverve 
kapitalandele i ventureselskaber. I 1997, som var EIF's tredje driftsår, steg antallet af 
undertegnede garantier bemærkelsesværdigt (50%), og EIF erhvervede for første gang 
kapitalandele. 
B) EIF's garantiaktiviteter 
I 1997 stillede EIF garantier til et beløb på 769 mio. ECU til projekter vedrørende 
de transeuropæiske net og SMV, hvorved det samlede beløb for undertegnede transaktioner 
siden EIF's oprettelse i juni 1994 kom op på 2,3 mia. ECU. Fordelingen af denne total på 
de enkelte lande er vist i tabellen nedenfor. 
1-3 EIF's aktiviteter i 1997 - Geografisk fordeling. 
1 mio. ECU 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Østrig 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Det Forenede 
Kongerige 
Uden for BU 
lait Garantier 
2 
98 
142 
128 
331 
66 
499 
4 
35 
59 
204 
30 
9 
400 
232 
2 300 Kapital-andele 
(1) 
3 
12 
26 
(1 ) Investeringsfondens etableringsland. En fordeling af de 
undertegnede transaktioner 
på sektorer viser, at 24,7% 
af transaktionerne gik til 
transeuropæiske 
transportnet, 22,3% til 
transeuropæiske energinet, 
20% til transeuropæiske 
telenet (transeuropæiske net 
i alt: 67%) og 33% til SMV. 
Selv om EIF 
hovedsagelig opererer inden 
for EU, udelukker dette 
ikke, at EIF kan operere 
uden for EU. I 1997 blev der 
således undertegnet to 
transaktioner i Østeuropa, 
nemlig SPP-
gasrørledningsprojektet i 
Den Slovakiske Republik og 
et større telekommu-
nikationsprojekt i Ungarn. 
Særprogrammet "vækst og miljø ' 
Siden Europa-Parlamentet i 1996 lancerede særprogrammet "vækst og miljø", har 
EIF undertegnet aftaler med finansielle partnere i alle medlemsstaterne. 
Under dette program stiller EIF delgaranti for banklån til SMV, som investerer i 
miljøfremmende projekter. Udgifterne til de garantier, som lånene til små virksomheder 
nyder godt af, afholdes over EU's budget. 11997 tegnede denne ordning sig for ca. 84% af 
samtlige garantier til fordel for SMV. 
C) Erhvervelse af kapitalandele 
Ved udgangen af 1997 beløb EIF's forpligtelser over egne midler sig til 26 mio. 
ECU. De individuelle midler, som EIF har erhvervet kapitalandele i, beløb sig pr. 31. 
december 1997 til 413 mio. ECU. 
På stats- og regeringschefernes beskæftigelsestopmøde i Luxembourg den 20.-
21. november 1997 undertegnede EIB og EIF en aftale om iværksættelse af en europæisk 
teknologifremmeordning ("Mécanisme Européen pour les Technologies" (MET)) til 
finansiering af projekter i højteknologi-SMV i kraftig vækst. Inden for disse rammer har 
EIF fået mandat fra EIB til på dennes vegne at forvalte et beløb på 125 mio. ECU finan­
sieret over reserverne til støtte for investeringer i investeringsforeninger for SMV, der 
benytter den seneste teknologi. Ved udgangen af 1997 var der allerede anvendt et beløb på 
6,49 mio. ECU under denne ordning. 
1.2.4. EKSF 
Som led i de ændrede betingelser for EKSF's lånoptagelses- og långivningspolitik, 
som Kommissionen traf beslutning om i juni 1994 (EFT C 175 af 28.6.1994) på grund af 
EKSF-traktatens udløb den 23. juli 2002, var der en kraftig stigning i udbetalingen af nye 
lån inden for EU i forhold til det foregående år (se tabel 4-6 i bilaget). Denne stigning har 
sin forklaring i, at 1997, nærmere betegnet årets første halvdel, var den sidste periode, 
hvori der kunne indgås EKSF-lån, medmindre der er tale om særlige exceptionelle tilfælde. 
De retningslinjer, Kommissionen godkendte i 1994 om ændring af EKSF's lånoptagelses-
og långivningsaktiviteter i perioden frem til år 2002, virkede reelt som en appetitvækker 
for potentielle låntagere og havde en (sidste) ekspanderende virkning på disse aktiviteter. 
Det er fremover ikke længere muligt at opnå langfristede lån, dvs. lån med en løbetid, der 
går ud over år 2002; den eneste undtagelse er dog visse større mfrastrukturprojekter af 
europæisk interesse, som det er muligt at opnå statsgaranti til. 
1-4 EKSF-lån i 1997. 
(11 000 ECU) 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grat kenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Østrig 
Portugal 
Det Forenede 
Kongerige 
Uden for EU 
lait Artikel 54 
49 508 
4 048 
68 682 
71 851 
122 442 
316 530 Artikel 56 
20 078 
44 606 
2 898 
22 090 
33 610 
6 746 
3 562 
73 211 
206 800 Artikel 95 
-
0 Sociale 
boliger 
369 
3 
8 205 
31 
1 589 
1 894 
19 
1 809 
27 
204 
897 
2 863 
17911 lait 
20 447 
3 
102 318 
31 
4 487 
23 985 
19 
39 467 
75 455 
204 
76 310 
122 442 
76 074 
0 
541 241 
Dette er grunden til, at EKSF-lånene i 1997 næsten blev fordoblet i forhold til 1996. 
Låneefterspørgslen var særlig stor inden for forbrugssektoren for EKSF-produkter (artikel 
54), især i Portugal, Østrig, Luxembourg og Tyskland. Omlægningen af produktionen i 
kul- og stålområder i tilbagegang (artikel 56) blev ligeledes videreført i uændret tempo, 
især i Belgien, Tyskland og Østrig. 
10 
L 2.5. Det nye fællesskabsinstrument (NIC) 
A) Samlet billede 
Hvad NIC angår, skal det erindres, at der ikke har været nye lånetransaktioner siden 
1991. Tilbagebetalingerne er fortsat, og nogle lande har næsten tilbagebetalt hele låne­
beløbet. Udnyttelsen af lånelofterne fremgår af tabel 1-5. 
1-5 Status over NIC-lån pr. 31.12.1997. 
(1 mia ECU) 
FkiensieM aftaler 
Globallin (1) 
Produktioraeektorfl) 
Infrastrukturer 
Energi 
Undertegnede lin, netto (2) 
BB-ttn (egne midter) 
Godkendte lofter 
ffeetbeløb NICI 
5,4 
538,5 
446,7 
990,5 
1 000,0 
9,5 Genopbygning 
Italien 
598,7 
598,7 
351,6 
1 000,0 
49.7 Genopbygning 
Gnskønland 
80,0 
80,0 
80,0 
0,0 NIC II 
406,8 
10,6 
279,4 
300,8 
997,5 
1 000,0 
2,5 NIC lil 
2 138,0 
465,3 
258,3 
2 861,5 
3 000,0 
138,5 NIC IV 
668,8 
668,8 
750,0 
81,2 lait 
3 213,5 
15,9 
1 961,9 
1 005,8 
6 197,1 
351,6 
6 830,0 
281,3 
(1) Industri og landbrug. 
(2) Undertegnede lin, ekskl. annullerede lin. 
Den interesse, NIC IV frembyder, består i, at det omfatter særlige faciliteter, bl.a. mulig­
heden for at konvertere lån til risikokapital, muligheden for at benytte lånene til finansie­
ring af køb af immaterielle aktiver, muligheden for at udskyde betalingen af renter osv. 
B) Den halvårlige udnyttelse af tranenerne under NIC 
Rådets afgørelse 83/200/EØF (artikel 6) og Rådets afgørelse 87/182/EØF (artikel 8) 
om finansieringen af NIC fastsætter, at Kommissionen hvert halve år skal udarbejde en 
rapport om udnyttelsen af tranenerne under NIC III og IV. Eftersom lofterne med en 
udnyttelsesgrad på 96% er udtømt, ændrer den halvårlige udvikling ikke længere den 
samlede situation, som den er beskrevet i tabel 1-5. 
Derimod varierer de lån, der er udstedt til dette formål, hvert halve år alt efter tilbage­
betalingen af gælden og kursen på lånevalutaerne. Situationen for halvåret fra den 1. juli til 
den 31. december 1997 fremgår af tabel 4-8 i bilaget. 
1.2.6. Euratom 
Igennem en længere årrække er der ikke til noget kernekraftprojekt inden for EU 
fremsat anmodning om finansiering ud af det beløb, der stadig er til rådighed under 
Euratom-loftet på 1,1 mia. ECU. Derimod er en række projekter uden for EU på 
nuværende tidspunkt til behandling (se punkt 2.5.1 nedenfor). 
11 
1.2.7. EU's mellemfristede finansielle støtte 
Ordningen for mellemfristet finansiel betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne har 
ikke været anvendt i det forløbne år. Hvis man medregner de beløb, der tidligere er 
udbetalt under denne ordning til Grækenland, nemlig 1 mia. ECU (første rate af 1991-lånet 
på 2,2 mia. ECU), og til Italien, nemlig 4 mia. ECU (de to første rater af 1993-lånet på 
8 mia. ECU), og tilbagebetalingerne i 1997, beløb de samlede udestående lån under denne 
ordning sig pr. 31. december 1997 til 4 mia. ECU. Det disponible restbeløb, der skal 
finansieres ved EU-lånoptagelse på kapitalmarkedet, beløber sig således til 10 mia. ECU. 
12 
2. LANGIVNINGSAKTrvTTETER I TREDJELANDE 
2.1. SAMLET BILLEDE 
Den finansielle støtte til tredjelande, der har indgået samarbejdsaftaler med EU, 
antager forskellige former alt efter, hvilket geografisk område der er tale om, og hvilke 
målsætninger der forfølges. Der kan være tale om lån fra stat til stat, hvis EU har til hensigt 
at genetablere makroøkonomiske ligevægte i disse lande, om individuelle lån, hvis EU 
tilsigter at udbygge infrastrukturer og foretage større økonomiske saneringer, og om 
globallån til de lokale pengeinstitutter, hvis EU ønsker at udbygge SMV's produktions­
kapacitet og stimulere markedsøkonomien. Desuden anvender EIB i landene i Afrika, 
Vestindien og Stillehavet og i Middelhavslandene andre finansielle instrumenter end 
traditionelle lån, bl.a. erhvervelse af kapitalandele i SMV med gode udviklings­
perspektiver. De nærmere bestemmelser om disse instrumenter er fastsat i rådsforordninger 
og rådsafgørelser, som fastsætter, hvorledes de skal anvendes i de forskellige berørte 
geografiske områder. 
De mandater, EIB har fået tildelt i landene i Central- og Østeuropa, Middelhavslandene, 
landene i Latinamerika og Asien og Sydafrika, blev fornyet samlet den 14. april 1997 ved 
afgørelse 97/256/EF, der godkendte beløbene for de nye mandater for en 3-årig periode. De 
således fastsatte lånebeløb beløber sig til 3 520 mio. ECU til de central- og østeuropæiske 
lande, 2 310 mio. ECU til Middelhavslandene, 900 mio. ECU til landene i Latinamerika og 
Asien og 375 mio. ECU til Den Sydafrikanske Republik. 
Ved samme afgørelse indførtes en ny garantiordning med det formål at give EIB en større 
andel af risikoen i forbindelse med samarbejdet med lande uden for EU. Inspireret af den 
praksis, der gælder for transaktionerne inden for EU, påtager EIB sig fremover for 
projekter, hvortil der stilles individuelle, ikke-statslige garantier, de finansielle og 
økonomiske risici, mens EU-budgettet dækker de politiske risici. 
2-1 Finansiering uden for EU i 1997 - Oversigt. 
(1 mia ECU) 
AVS-OLT 
MkJdefturvtJandene 
Central- og østeuropæiske lande 
SNG 
Latinamerika, Asien 
Sydafrika 
lait Betalings­
balancestøtte 
(1) 
95 
100 
195 I EIB 
Budgetmidler 
og EUF (2) 
19 
36 
55 Egne 
midler 
41 
1 086 
1 486 
378 
199 
3 190 (3) lait 
60 
1 122 
1 581 
100 
378 
199 
3 440 
(1 ) Udbetalinger. 
(2) Ydet og administreret af BB over EU's eller EUFs budgetmidler. 
(3) Undertegnede lån, heraf 2 562,5 mio. ECU i henhold til Rådets afgørelse 97/256/EF 
(jf. tabel 2-2 - 2-4). 
13 
2.2. EU'S MAKROFINANSIELLE BISTAND 
2.2.1. Betalingsbalancestøtte 
Den makrofinansielle bistand i form af lån er ved sin art exceptionel og er et led i 
det internationale samfunds bestræbelser på i samarbejde med Bretton Woods-
institutionerne at yde betalingsbalancestøtte til visse lande, der i en overgang støder på 
vanskeligheder. For EU's vedkommende er støtten koncentreret om de geografisk 
nærliggende områder, nemlig Central- og Østeuropa, de europæiske lande, der var en del af 
det tidligere Sovjetunionen, og landene syd for Middelhavet. Udbetalingen af støtten er 
betinget af, at modtagerlandene opfylder visse på forhånd fastsatte målsætninger. På denne 
baggrund er antallet af transaktioner hvert år begrænsede, og det er ikke muligt at foretage 
fornuftige sammenligninger i udviklingen i den ydede støtte fra år til år. 
11997 besluttede Rådet at yde en makrofinansiel bistand i form af lån på 250 mio. ECU til 
Bulgarien og på 40 mio. ECU til Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien 
(FYROM). Rådet besluttede desuden at yde en ekstraordinær støtte til Armenien og 
Georgien til et samlet beløb på 170 mio. ECU. 
Hvad de udbetalte beløb angår, beløb bistanden i 1997 sig til 195 mio. ECU. Udbetalin­
gerne i forbindelse med tidligere ydede lån beløb sig til 170 mio. ECU. De fordeler sig 
med 70 mio. ECU til Rumænien og 100 mio. ECU til Ukraine. Hertil skal føjes en udbe­
taling på 25 mio. ECU til FYROM i form af et nyt lån ydet i 1997. 
2.2.2. Lånefacilitet til fordel for SNG 
Inden for rammerne af Rådets afgørelse fra december 1991 om at yde en 
handelskredit på højst 1 250 mio. ECU til fordel for de nye uafhængige stater, der var en 
del af det tidligere Sovjetunionen (SNG), fandt der ingen udbetalinger sted i 1997. Fristen 
for at kunne trække på denne lånefacilitet er nu udløbet, og der vil derfor ikke finde nogen 
yderligere udbetalinger sted i fremtiden. Størstedelen af de ydede lån er desuden allerede 
tilbagebetalt undtagen restancer på 234 mio. ECU, inklusive hovedstol og renter, som 
skyldes af Armenien, Georgien og Tadsjikistan. 
2.3. LAN I HENHOLD TIL AFGØRELSE 97/256/EF: DE CENTRAL- OG 
ØSTEUROPÆISKE LANDE, MIDDELHAVSLANDENE, LANDENE I 
LATINAMERIKA OG ASIEN SAMT SYDAFRIKA 
Afsnit 2.3 udgør den rapport, der skal forelægges Europa-Parlamentet og Rådet i 
henhold til artikel 2 og 3 i ovennævnte rådsafgørelse, dvs. afsnittet omfatter 
halvårsrapporten for andet halvår af 1997 og årsrapporten for 1997. 
Desuden dækker rapporten det sidste år af EIB's aktiviteter i Den Sydafrikanske Republik i 
henhold til Rådets afgørelse 95/207/EF af 1. juni 1995 (EFTL 131 af 15.6.1995). 
14 
2.3.1. EIB 's målsætninger og prioritering 
EIB yder støtte til de central- og østeuropæiske lande, hvis langsigtede mål er at 
forberede sig på EU-medlemskab, ved at hjælpe dem med at skabe de økonomiske 
forudsætninger for at kvalificere sig til medlemskab5 samt til Albanien. 
EIB giver højeste prioritet til forbedring, modernisering og udbygning af transport-, tele-
og energisektoren med særlig vægt på transeuropæiske net med udgangspunkt i de vej- og 
jernbanekorridorer, som den europæiske transportministerkonference har defineret som 
prioriterede projekter på mellemlang sigt. 
De miljømæssige aspekter af EIB-projekterne prioriteres også højt som led i den gradvise 
tilpasning af de pågældende landes lovgivning til EU's. EIB støtter også SMV og andre 
industriinitiativer, specielt hvis de direkte eller via globallånsinstrumentet omfatter EU-
partnere. 
I Middelhavsområdet er EIB's långivning siden 1997 - ud over at der fortsat er 
foretaget udbetalinger af restbevillingerne under de bilaterale finansprotokoller for 
perioden 1992-1996 med visse lande i området - primært sket inden for rammerne af Euro-
Middelhavspartnerskabet til støtte for den økonomiske udvikling i de pågældende lande. 
EIB's lån tjener til støtte for individuelle investeringsprojekter og via 
globallånsinstrumentet for mindre projekter og SMV, samtidig med at den finansielle 
sektor i de forskellige lande styrkes. 
Ifølge betingelserne i Euro-Middelhavspartnerskabet suppleres EIB's långivning over egne 
midler med rentegodtgørelser (til lån inden for miljøsektoren) og risikovillig kapital fra 
EU-budgettet, der forvaltes af EIB. 
I Latinamerika og Asien finansierer EIB projekter af fælles interesse for de 
pågældende lande og EU - samfinansiering med EU-investorer, teknologioverførsel og 
samarbejde inden for energi- og miljøbeskyttelsesområdet. Nærmere oplysninger om den 
fælles interesse i de pågældende projekter fremgår af tabel 2-7. 
I Den Sydafrikanske Republik er EIB's målsætning at støtte den igangværende 
overgang til demokratisk styre, som Sydafrika selv har indledt, og bidrage til 
gennemførelsen af landets genopbygnings- og udviklingsprogram. 
2.3.2. Långivningsaktiviteter 
I den periode, denne rapport dækker, undertegnede EIB 22 låneaftaler i Central- og 
Østeuropa til et samlet beløb på 1 466 mio. ECU (eksklusive en endelig låneaftale på 
20 mio. ECU undertegnet i marts 1997 under et tidligere lånetilsagn). 
Lån i Polen, Ungarn, Den Tjekkiske Republik og Den Slovakiske Republik tegnede sig for 
mere end 80% af EIB's långivning i området. EIB undertegnede også lån i henhold til 
rådsafgørelsen i alle de øvrige central- og østeuropæiske lande undtagen Albanien (se tabel 
2-2). 
5 Ud over sine aktiviteter i henhold til rådsafgørelsen har EIB oprettet en omfattende førtiltrædelses-
lånefacilitet over egne midler uden budgetgaranti med det formål at hjælpe de lande, der har ansøgt om 
EU-medlemskab. 
15 
• EIB's aktiviteter tager fortsat sigte på at støtte de pågældende landes økonomiske 
udvikling, primært via finansiering af den strategiske infrastruktur. En tredjedel af 
den samlede finansiering på 502 mio. ECU gik til transportinfrastrukturprojekter, 
bl.a. modernisering af det tjekkiske afsnit af Berlin-Wien-jernbanekorridoren, 
udbygning af det transeuropæiske vejnet i Den Slovakiske Republik, modernisering 
af Sofias og Tallinns lufthavn samt en omfattende katastrofebistand til udbedring af 
oversvømmelsesskader på jernbaneinfrastrukturen i Polen. 
• Lån til telekommunikationsprojekter i fem lande tegnede sig for 357 mio. ECU 
eller en fjerdedel af de samlede aktiviteter. Projekterne omfattede mobiltelefon­
investeringer (GSM) i Litauen, Den Slovakiske Republik og Slovenien. 
• Lån i energisektoren beløb sig til i alt 70 mio. ECU og blev anvendt til udbygning af 
kraftværker i Ungarn og modernisering af et fjernvarmesystem i Bukarest. 
• Støtten til industrien på i alt 112 mio. ECU omfattede globallån til mindre projekter 
i Polen og Estland og støtte til en spånpladefabrik i Rumænien. 
• Støtten til generel infrastruktur beløb sig til 425 mio. ECU, bl.a. en omfattende 
katastrofebistand til udbedring af oversvømmelsesskader i Polen og Den 
Tjekkiske Republik. 
2-2 Fordelingen på 
Land 
Bulearien 
Den 
Tjekkiske 
Republik 
Estland 
Ungarn 
Letland 
Litauen 
Polen 
Rumænien 
Den 
Slovakiske 
Republik 
Slovenien 
lait Antal 
lån 
1 
4 
2 
1 
1 
1 
4 
3 
4 
1 
22 land og sektor af EIB's långivning i 
Undertegnede 
lån i alt 
(mio. ECU) 
60 
540 
20 
35 
20 
7 
355 
122 
262 
45 
1466 
(100%) Transport 
60 
240 
10 
20 
75 
97 
502 
(344%) Tele­
kommuni­
kation 
100 
7 
40 
165 
45 
357 
(24,4%) Central-og Østeuropa 
Energi 
35 
35 Industri 
10 
55 
47 
113, Generel 
infra­
struktur 
200 
225 
425 
(29%) 
De lån, der blev undertegnet i Middelhavsområdet, er pænt fordelt over ni lande. I 
den periode, denne rapport dækker, undertegnede EIB lån til et samlet beløb på 934 mio. 
ECU i henhold til rådsafgørelsen i alle Middelhavslandene undtagen Malta6, Israel og 
Syrien (se tabel 2-3). 
• Transportinfrastrukturinvesteringer tegnede sig for næsten en tredjedel (300 mio. 
ECU) af den samlede långivning, bl.a. til udskiftning af Egypt Airs flyflade, 
havneinfrastruktur i Jordan, vejinfrastruktur i Libanon og Tunesien og jernbane­
infrastruktur i Marokko og Tunesien. 
Der blev undertegnet lån til Malta inden for rammerne af den fjerde finansprotokol. 
16 
• Over 28% af den samlede finansiering (265 mio. ECU) gik til vand- og kloak-
investeringer i Libanon, Marokko, Tyrkiet, Tunesien og Cypern. 
• Et stort gasrørledningsprojekt i Algeriet tegnede sig for over 23% af den samlede 
långivning; støtten til dette projekt sammen med støtten til et elektricitets-
kontrolcenter i Libanon bragte støtten til energisektoren op på næsten en fjerdedel af 
den samlede långivning (229 mio. ECU). 
• 15% af den samlede finansiering (140 mio. ECU) blev tildelt til individuelle indu­
striprojekter omfattende visse joint ventures med EU-investorer, bl.a. en cement­
fabrik i Egypten, til støtte til SMV i Jordan og Tyrkiet via globallånsinstrumentet og 
til et industriområde i Gaza-Vestbredden. 
2-3 Fordelingen på land og sektor af EIB's långivning i Middelhavslandene 
Land 
Algeriet 
Cypern 
Egypten 
Jordan 
Libanon 
Marokko 
Tunesien 
Tyrkiet 
Gaza-
Vestbredden 
lait Antal 
lån 
1 
1 
3 
2 
3 
2 
3 
2 
1 
18 Undertegnede 
lån i alt 
(mio, ECU) 
218 
30 
121 
60 
131 
135 
130 
95 
14 
934 
(100%) Transport 
75 
30 
20 
85 
90 
300 
(32,1%) Energi 
218 
11 
229 
(24,5%) Miljø, vand­
forsyning og 
kloakering 
30 
100 
50 
40 
45 
265 
(28,4%) Industri, 
andet, 
blandet 
46 
30 
50 
14 
140 
(15%) 
I den periode, denne rapport dækker, undertegnede EIB seks lån i Latinamerika og 
Asien til et samlet beløb på 214,5 mio. ECU, herunder to lån på i alt 52 mio. ECU inden 
for rammerne af det foreløbige mandat for 1996-1997 (se tabel 2-4). Der blev undertegnet 
lån i Indonesien, Filippinerne, Brasilien og Peru samt et projekt af regional interesse 
(Andespagten). 
Lånene blev anvendt til støtte for den økonomiske infrastruktur (vandforsyning, luft-
havnsinfrastruktur, kommunikation), energisektoren, et industriprojekt (cement) samt til 
en række små og mellemstore projekter via et globallån. 
17 
2-4 Fordelingen på land og sektor af EIB's långivning i Latinamerika og Asien. 
Land 
Indonesien 
Filippinerne 
Brasilien 
Peru 
Regionalt 
projekt 
lait Antal 
lån 
1 
2 
1 
1 
1 
6 Undertegnede 
lån i alt 
(mio. ECU) 
55 
377 
32,5 
50 
407 
2144 
(100%) Transport 
25 
25 
(11,7%) Tele­
kommuni­
kation 
50 
50 
<23i3^) Energi 
12 
U 
<$6%)V Industri, 
andet, 
blandet 
55 
32,5 
40 
(59,4%) 
Tabel 2-8 til 2-10 sidst i afsnit 2.3. giver flere oplysninger om de låneaftaler, der er blevet 
undertegnet i de ovennævnte områder i henhold til Rådets afgørelse 97/256/EF. 
I 1997 undertegnede EIB låneaftaler i Den Sydafrikanske Republik til et samlet 
beløb på 199 mio. ECU, hvorved loftet på 300 mio. ECU under det første mandat blev nået 
(Rådets afgørelse 95/207/EF). Lån til et beløb på 104 mio. ECU blev anvendt til vand- og 
kloakinvesteringer og et lån på 45 mio. ECU til finansiering af udgifterne til drift af 
tilgrænsende gasforekomster og installering af tilhørende kompressionsanlæg hos Mossgas. 
Der blev også ydet et globallån på 50 mio. til finansiering af investeringer i små og 
mellemstore virksomheders investeringer. 
I den periode, denne rapport dækker, undertegnede EIB ingen låneaftaler i Den 
Sydafrikanske Republik i henhold til Rådets afgørelse 97/256/EF. 
2.3.3. Risikodeling* 
I den periode, denne rapport dækker, beløb risikodelingen i tilknytning til EIB-lån i 
henhold til Rådets afgørelse 97/256/EF sig til i alt 639,5 mio. ECU9 svarende til 8,8% af 
det samlede låneloft og 24,5% af den hidtidige långivning under den nye garantiordning. 
Risikodelingen for hvert område er som følger: 
I Central- og Østeuropa nåede risikodelingen i tilknytning til EIB-lån op på i alt 444 
mio. ECU svarende til 12,6% af låneloftet for disse lande og 30,3% af den hidtidige 
långivning. 
I overensstemmelse med planlægningsprocedurerne i Euro-Middelhavspartnerskabet 
er alle projekter undtagen to blevet undertegnet med statslige eller offentlige 
institutioner. Det er derfor ikke overraskende, at i den periode, denne rapport dækker, 
nåede risikodelingen i tilknytning til EIB-lån i Middelhavslandene op på i alt 46 mio. 
Herunder et lån undertegnet inden for rammerne af det foreløbige mandat, men dækket af 
garantiordningen i Rådets afgørelse 97/256/EF. 
Rådets afgørelse 97/256/EF af 14. april 1997 opfordrer EIB "til at sigte imod, at 25% af dens samlede 
lån under mandaterne dækkes af ikke-statslige garantier, der kan udvides på grundlag af individuelle 
mandater, når markedsbetingelserne gør det muligt." 
Heri medregnet et beløb på 122 mio. ECU til långivning i Latinamerika og Asien under det foreløbige 
mandat, som også er dækket af garantiordningen i rådsafgørelsen. 
18 
ECU svarende til 2% af låneloftet for disse lande og 4,9% af den hidtidige 
långivning. 
Som anført i den seneste rapport om EIB's aktiviteter i Latinamerika og Asien 
(KOM(1998) 1) gælder den nye garantiordning i Rådets afgørelse 97/256/EF også for 
det foreløbige långivningsmandat i dette område til lån ydet af EIB, men ikke 
undertegnet på datoen for afgørelsens ikrafttræden. Dette er tilfældet med lån for i alt 
122 mio. ECU. Ud af denne total blev der undertegnet lån til et beløb af 52 mio. ECU 
i den periode, denne rapport dækker, hvoraf et lån på 12 mio. ECU var til et projekt 
med risikodeling. 
I den periode, denne rapport dækker, beløb risikodelingen i tilknytning til EIB-lån i 
Latinamerika og Asien (heri medregnet beløbet på 12 mio. ECU ovenfor) sig til i alt 
149,5 mio. ECU svarende til 14,6% af låneloftet for disse lande og 69,7% af den 
hidtidige långivning i området under den nye garantiordning. 
Tabellerne opdelt på område sidst i afsnit 2.3. (tabel 2-8 til 2-10) angiver, hvilke lån der er 
omfattet af ikke-statslige garantier, jf. Rådets afgørelse 97/256/EF. 
2.3.4. Samarbejde med andre institutioner 
EIB's aktiviteter i landene i Central- og Østeuropa udføres inden for rammerne af 
EU-programmet, især gennem finansiering af investeringer, der sigter mod at integrere de 
pågældende landes infrastruktur i EU's, og gennem bistand til SMV og Albanien. Så vidt 
muligt gennemføres projekterne i samfinansiering med andre institutioner, ikke mindst for 
at opfylde ovennævnte målsætning. EIB's aktiviteter er således en del af en samlet aktion, 
der gennemføres i nært samarbejde med Kommissionen og efter behov med de 
internationale finansielle institutioner, der opererer i det pågældende område. 
EIB arbejder nært sammen med PHARE-programmet, som den har et nært og udbytterigt 
samarbejde med, hvilket er meget værdsat af modtagerlandene. Dette samarbejde vil blive 
styrket i forbindelse med starten på tiltrædelsesprocessen. 
Ud over at yde assistance til PHARE i præinvesteringsfasen for at sikre, at de nødvendige 
undersøgelser og den nødvendige tekniske assistance tilvejebringes til støtte for EIB-
projekter, samarbejder EIB også med PHARE om samfinansiering af infrastruktur­
projekter, hvortil PHARE har mulighed for bidrage med op til 25%. I den periode, denne 
rapport dækker, samfinansierede EIB og PHARE et jernbaneprojekt i Den Tjekkiske 
Republik, og PHARE overvejer at deltage i en samfinansiering af et lufthavnsprojekt i 
Bulgarien og har afsat midler til genopbygningsprogrammet efter oversvømmelses­
katastrofen i Polen. 
Der vil fortsat være et nært og systematisk samarbejde efter behov mellem EIB og de 
øvrige internationale finansielle institutioner, selv om deres långivningsaktiviteter i 
området er faldende, hvilket falder i tråd med deres politik og markedsudviklingen. I den 
periode, denne rapport dækker, har EBRD bidraget til et jernbaneprojekt i Den Tjekkiske 
Republik og et lufthavnsprojekt i Estland, mens Verdensbanken (IBRD) har godkendt et 
bidrag til genopbygningsprogrammet efter oversvømmelseskatastrofen i Polen. 
PHARE's og de øvrige internationale finansielle institutioners bidrag til projekter finan­
sieret af EIB er vist i tabellen nedenfor (tal i millioner ECU). 
19 
2-5 PHARE-programmets og de internationale finansieringsinstitutioners andel i 
EIB-finansierede projekter i Central- og Østeuropa. 
• /;ïïl§lë? 
Bulgarien 
Den 
Tjekkiske 
Republik 
Estland 
Polen 
lait illliPiiil 
60 
75 
10 
300 
445 jlljilllllll 
10-1510 
50 
0 
6512 
125-130 EBRD 
0 
5011 
8,5 
0 
58,5 iiiHisiiiii 
0 
0 
0 
18513 
185 70-75 
175 
18,5 
550 
8133-8183 
I Middelhavsområdet samarbejder EIB så vidt muligt også med de øvrige 
internationale finansielle institutioner og investorer/bistandydere. I mange af de 
transaktioner, der blev gennemført i 1997, indgik EIB enten direkte i en samfinansiering 
med andre multilaterale/ bilaterale institutioner og internationale investorer eller spillede en 
nøglerolle i forbindelse med at mobilisere yderligere finansielle midler. F.eks. gennemføres 
globallånene i Jordan og projektet i Gaza-Vestbredden i kombination med globallån, 
hvortil der er knyttet betingelser, fra risikokapitalkilder i henhold til MED A-forordningen; 
sidstnævnte projekt samfinansieres med International Finance Corporation (IFC). Projektet 
i Cypern samfinansieres med Europarådets socialudviklingsfond; projektet i energisektoren 
i Libanon samfinansieres med IBRD, mens transportprojektet samfinansieres med 
Saudifonden. 
Tabel 2-6 giver nærmere oplysninger om samfinansieringen i projekter finansieret af EIB 
(tal i millioner ECU). 
2-6 De internationale finansielle institutioners andel i EIB-finansierede projekter i 
Middelhavslandene. 
• miWSEK}åmm 
Cypern 
Libanon 
Marokko 
Gaza-Vestbredden 
lait imiiMÊÊUl 
30 
31 
131 
14 
206 IIÉÊÉ 
0 
8,2 
5 
0 
13,2 iii;||||i||if 
0 
0 
0 
7,6 
7,6 IllllllJIIJ 
40,7 
31,2 
45 
12 
128,9 WÊËÊ&M 
70,7 
70,4 
181 
33,6 
355,7 
Derudover har der været et aktivt samarbejde med andre institutioner, som har bidraget til 
andre af EIB's investeringer i samme periode: 
• Marokko: ONCF-modemiseringsprojekt (jernbaner) - med IBRD, ADB15, CFDl6; 
10 
li 
12 
13 
14 
is Det endelige beløb mangler endnu at blive fastsat af PHARE. 
53,6 mio. USD. 
Midler, der er omfordelt fra andre PHARE-projekter. 
Et bidrag på 200 mio. USD til genopbygningen efter oversvømmelserne i Polen. 
Risikovillig kapital fra EIB, stater, offentlige institutioner og andre finansielle kilder, herunder 
långivers/investors egne midler. 
Den Afrikanske Udviklingsbank. 
20 
• Tunesien: 
• Tyrkiet: 
• Egypten: 
• Libanon: SNCFT li-projekt (jernbaner)- med IBRD, CFD; 
ADANA-spildevandsprojekt - med tysk samarbejde; 
ECC-cementprojekt - med IFC og europæisk (belgisk/schweizisk) samfinansiering 
ECICO-keramikprojekt - samfinansieret med finsk koncern; 
spildevandsprojektet i Tripoli samfinansieres med IBRD som led i et sektorinve­
steringsprogram. 
Samarbejdet med de multilaterale og bilaterale finansielle institutioner i 
Latinamerika og Asien er fortsat godt. Lufthavnsprojektet i Filippinerne blev vurderet i 
fællesskab med Den Asiatiske Udviklingsbank, som også bidrog til finansieringen og vil 
deltage i overvågningen af projektets gennemførelse og sektorens finansielle og 
institutionelle udvikling. Energiprojektet i Filippinerne blev samfinansieret med bl.a. 
Kreditanstalt fur Wiederaufbau (KFW) og Commonwealth Development Corporation 
(CDC). EIB koncentrerer i stigende grad sine transaktioner om private projekter, der 
omfatter europæiske selskaber som partnere i joint ventures eller som aktionærer. Som 
anført i afsnit 2.3.1. finansierer EIB projekter af fælles interesse for landene i Latinamerika 
og Asien og EU (se tabellen nedenfor). 
2-7 Fælles interesse i projekter undertegnet i 1997 i Latinamerika og Asien. 
Land Projekt Fællesinteresse 
_____________________ • ' • • 
Indonesien VAND- Långiver er et joint venture mellem franske og indonesiske interesser fra den 
FORSYNING private sektor. Derudover omfatter projektet overførsel af europæisk teknologi 
DJAKARTA mden for drift og forvaltning af vandforsyningen og omfattende miljøfordele. 
VEST Projektgarantien stilles af et europæisk ledet syndikat af forretningsbanker. 
Filippinerne LUFTHAVNE Projektets fælles interesse ligger i, at disse lufthavne, specielt Puerto Prinesa, 
kræves udbygget som led i landets bidrag til en omfattende regional-
udviklingsplan ("East ASEAN Growth Area" - EAGA). Projektet vil desuden 
medføre en reel forøgelse af Manilas internationale lufthavns kapacitet inden 
for internationale flyvninger. 
Samarbejdsaftalen mellem EU og ASEAN-landene tilskynder kraftigt til at 
støtte EAGA, som projektet er et godt eksempel på. 
BATANGAS Långiver er et 100% ejet datterselskab af et britisk/filippinsk joint venture. 
POWER -B Desuden drives gasfeltet, som efter al sandsynlighed fremover skal levere 
brændstof til fabriksanlægget, i fællesskab af Shell and Occidental Petroleum, 
mens kontrakten på det nøglefærdige fabriksanlæg er vundet af et større euro­
pæisk konsortium. 
I en bredere sammenhæng vil projektet fremme målsætningerne i EU-
ASEAN-samarbejdsaftalen, som specielt omtaler samarbejde på energi-
området og inden for miljøforbedringer. 
Brasilien LAFARGE Långiver er et joint venture mellem franske og brasilianske interesser fra den 
ARCOS private sektor. Projektet vil styrke investors stilling på et førende og blom-
CEMENT strende marked. 
Peru TELEFONICA Udbygningen af telekommunikationen i Peru vil give store økonomiske 
DEL PERU fordele. Tilvejebringelsen af tilstrækkelige moderne teletjenester anses for at 
være en væsentlig forudsætning for økonomisk udvikling. 
Den peruvianske långiver er et datterselskab af et spansk teleselskab. Den 
omstændighed, at en velfungerende europæisk virksomhed deltager i 
færdigudbygningen af Perus telekommunikationsudviklingsprogram, giver 
yderligere fordele i form af teknologioverførsel til Peru og øget aktivitet for 
de europæiske teleselskaber. 
Regionale CORFORAQQN De finansierede projekter vil være af fælles interesse og derved støtte et øget 
projekter ANDINA DE samarbejde mellem EU og Andes-gruppen via private investeringer i de 
FOMENTO støtteberettigede sektorer. 
I Globallån 
16 Caisse Française de Développement. 
21 
EIB's og Kommissionens aktiviteter i Den Sydafrikanske Republik supplerer 
hinanden. F.eks. yder Kommissionen bistand til vandforsyningsprogrammer, mens EIB 
yder lån til vand- og spildevandsbehandling og -rensning; Kommissionen deltager i 
garantiordninger til fordel for små og mellemstore virksomheder via den kommercielle 
sektor, mens EIB finansierer lån via forretningsbankerne og til SMV via Industrial 
Development Corporation. 
EIB har nær kontakt med Verdensbanken og de nationale organisationer, der er aktive i 
Sydafrika, bl.a. Société de Promotion et de Participation pour la Coopération Économique 
(PROPARCO) i Frankrig og Commonwealth Development Corporation i Det Forenede 
Kongerige. 
22 
2-8 EIB-lån undertegnet i 1997 i Central- og Østeuropa (Rådets afgørelse 97/256/EF), 
LAND 
Bulgarien 
Den 
Tjekkiske 
Republik 
Estland 
Ungarn 
Letland 
Litauen 
Polen 
Rumænien 
Den 
Slovakiske 
Republik 
Slovenien PROJEKT 
SOFIAS LUFTHAVN 
JERNBANEKORRIDOREN 
BERLIN-WIEN - B 
SPT 
TELECOMMUNICATION 
II-A 
MOTORVEJ D5 PRAG-
NÛRNBERG 
GENOPBYGNING EFTER 
OVERSVØMMELSE 
TALLINNS LUFTHAVN 
UNION BANK OF 
ESTONIA Globallån 
MVM LÔRINCI 
KRAFTVÆRKET 
VENTSPILS PORT 
TELEKOMMUNIKATION 
II 
VEREINSBANK POLSKA 
globallån 
GENOPBYGNING EFTER 
OVERSVØMMELSE - A 
GENOPBYGNING EFTER 
OVERSVØMMELSE - B 
KATOWICES 
KOMMUNALE 
INFRASTRUKTUR 
TELEKOMMUNIKATION 
MODERNISERING AF 
BUKARESTS 
CENTRALVARMESYSTEM 
MDF-
PRODUKTIONSANLÆG 
EUROPÆISKE VEJE II 
GLOBTEL 
TELEKOMMUNIKATION 
II 
EUROPÆISKE VEJE III 
MOBITEL GSM BESKRIVELSE 
Modernisering og forbedring af Sofias luft­
havn 
Renovering af det tjekkiske afsnit af Berlin-
Prag-Wien-jern banelinjen 
Modernisering af telekommunikationsnettet 
Anlæggelse af strækningen Plzen-Rozvadov 
af motorvej D5 Prag-Nûrnberg 
Katastrofehjælp til genopbygning af den 
basale infrastruktur efter oversvømmelse 
Modernisering af Tallinns internationale 
lufthavn 
Finansiering af små og mellemstore miljø-, 
energibesparelses-, infrastruktur-, industri- og 
turistprojekter og SMV-projekter generelt 
Opførelse og drift af en gasoliefyret forbræn-
dingsturbine med åbent kredsløb til at levere 
elkraft i spidsbelastningsperioder og øge 
Ungarns sekundære reservekapacitet 
Forbedring af adgangen til havneløb, genop­
bygning, forstærkning af kajer 
Opbygning af anden fase af mobilkommuni­
kationsnet (GSM) 
Finansiering af små og mellemstore miljø-, 
energibesparelses-, infrastruktur-, industri- og 
turistprojekter og SMV-projekter generelt 
Katastrofehjælp til genopbygning af den 
basale infrastruktur efter oversvømmelse 
Katastrofehjælp til genopbygning af jern­
baneinfrastrukturen efter oversvømmelse 
Forbedring af Katowices byinfrastruktur 
(veje, kloakker og kommunal losseplads) 
Udvidelse og modernisering af det rumænske 
telekommunikationsnet 
Modernisering af transmissions- og distribu­
tionsanlæggene til centralvarmesystemet 
Opførelse af en spånpladefabrik (MDF) og et 
særligt harpiksanlæg i Sebes 
Anlæggelse af 18 km hovedvej (D2/D61) fra 
Bratislava til den østrigske og ungarske 
grænse 
Opbygning af et mobiltelekommunikations­
net (GSM) 
Modernisering af det slovakiske telekommu­
nikationsnet 
Anlæggelse af en ny omfartsvej ved udvi­
delse af motorvej D61 omkring Bratislava 
Opførelse af det første GSM-net i Slovenien LÅNE­
BELØB 
(nié« ECU) 
60 
60 
540 
75 
100 
165 
200 
20 
10 
10 
35 
35 
20 
20 
7 
7 
355 
35 
225 
75 
20 
122 
40 
35 
47 
262 
25 
65 
100 
72 
45 
45 RISIKO-
DELING 
Nej 
Nej 
Ja 
Nej 
Nej 
Nej 
Ja 
Ja 
Nej 
Ja 
Ja 
Nej 
Nej 
Nej 
Nej 
Nej 
Ja 
Nej 
Ja 
Ja 
Nej 
Ja 
Tilsnig 
23 
2-9 EIB-lån undertegnet i 1997 i Middelhavslandene (Rådets afgørelse 97/256/EF). 
LAND PROJEKT BESKRIVELSE 
Algeriet 
SONATRACHGR2-B Anlæggelse af en gasrørledning mellem 
Alrar og Hassi R'Mel 218 
218 Nej 
Cypern 
PAFOS SEWERAGE Opførelse af et indsamlings- og behand­
lingssystem for spildevand og et regn-
vandsbortledningssystem 30 
30 Nej 
Egypten 
EGYPT AIR 
ECC GREY CEMENT 
LECICO CERAMICS Modernisering af Egypt Airs flyflåde 
Opførelse af en gråcementfabrik 
Opførelse af en ny fabrik til fremstilling 
af sanitet og modernisering af en eksiste-
rende flise- og klinkefabrik 121 
75 
30 
16 Nej 
Ja 
Ja 
Jordan 
INDUSTRIAL 
DEVELOPMENT 
BANK VI Globallån 
AQABA PORT Finansiering af små og mellemstore virk­
somheder i den produktive sektor af 
Jordans økonomi 
Anlæggelse af en industrikaj og indkøb 
af containerhåndteringsudstyr 60 30 
30 Nej 
Nej 
Libanon 
TRIPOLIS 
SPILDEVAND 
MOTORVEJ "COTIERE 
DUNORD" 
NATIONALT 
ELEKTRICITETSKON 
TROLCENTER Modernisering af regn- og spildevands-
bortledningen, opførelse af et spilde-
vandsbehandlingsanlæg til Tripoli og 
omegn 
Udbedring og udvidelse af den nordlige 
kystmotorvej mellem Beirut og Tripoli 
Opførelse af et nationalt elektricitets-
kontrolcenter i Beirut 100 
20 
11 131 
Nej 
Nej 
Nej 
Marokko 
MODERNISERING AF 
ONCF 
ONEP-DRIKKEVAND 
II Forbedring og kapacitetsforøgelse af 
strækninger af hovedlinjerne af det 
marokkanske jernbanenet 
Drikkevandsforsyning til bysamfund i 
Marokko 135 
85 
50 Nej 
Nej 
Tunesien 
SNCFTII 
RENSNING AF "LAC 
SUD DE TUNIS" 
HOVEDFÆRDSELSAR 
ERNE Forbedring af Tunis-Sfax-Gabès-jern-
banelinjen 
Opmudring og genopfyldning af "Lac 
Sud de Tunis" 
Forbedring af vejnettet i Tunis og omegn 
og de øvrige større byer 130 
25 
40 
65 Nej 
Nej 
Nej 
Tyrkiet 
ADANAS 
SPILDEVAND 
TYRKIET Globallån Udvidelse af kloaksystemet og opførelse 
af to spildevandsbehandlingsanlæg i 
Adana (sydøstlige Tyrkiet) 
Finansiering af små og mellemstore virk­
somheder 45 
50 95 Nej 
Nej 
Gaza-Vest­
bredden GAZA-INDUSTRI­
OMRÅDE Udvikling af et industriområde i Gaza 14 14 Nej 
Tilsammen * 
24 
2-10 EIB-lån undertegnet i 1997 i Latinamerika og Asien (Rådets afgørelse 
97/256/EF). 
LAND 
Indonesien 
Filippinerne 
Brasilien 
Peru 
Regionale 
projekter PROJEKT 
VANDFORSYNINGD 
JAKARTA VEST 
LUFTHAVNE 
BATANGAS POWER 
-B" 
LAFARGE ARCOS 
CEMENT 
TELEFONICA DEL 
PERU 
CORPORACION 
ANDINA DE 
FOMENTO 
Globallån17 BESKRIVELSE 
Forbedring og udvidelse af transmis­
sions- og distributionssystemet for vand­
forsyningen 
Renovering, forbedring og udvidelse af 
to lufthavne i den sydlige del af 
Filippinerne 
Opførelse af et kraftværk (kombianlæg) 
Opførelse af en cementfabrik i delstaten 
Minas Gerais 
Modernisering og udbygning af Perus 
telekommunikationsnet 
Finansiering af mellemstore projekter i 
de fem medlemslande af Andespagten BEIÆB 
(mio. ECU) 
55 
55 
37 
25 
12 
32,5 
32,5 
50 
50 
40 
40 KHKD-
DEUNG 
Ja 
Nej 
Ja 
Ja 
Ja 
Nej 
Tilsammen. • • :: . • ^'^M:^^Ê^SKK:Ù 
2.4. LOMÉ-KONVENTIONENS SIGNATARLANDE 
2.4.1. Udviklingen i långivningen fordelt på større geografiske områder 
På grund af den økonomiske situation i disse lande spiller EU's støtte en helt 
afgørende rolle. Således andrager støtten fra EUF i f.eks. Afrika i gennemsnit 1 100 mio. 
ECU pr. år. Hvis man hertil føjer den horisontale støtte (fødevarehjælp, støtten fra ikke-
statslige organisationer, støtten til de tropiske skove, demokratistøtten osv.), den 
humanitære hjælp og medlemsstaternes bilaterale bistand, nås et beløb på omtrent 7 800 
mio. USD, hvilket er 6-7 gange så meget som støtten fra de øvrige vestlige stormagter. 
2. protokol til Lomé-konvention IV undertegnet i 1995 for perioden 1995-1999 bragte EU-
støtten op på 14 625 mio. ECU fordelt på 11 967 mio. ECU i bistand, 1 000 mio. ECU i 
støtte til risikokapitaltransaktioner og 1 658 mio. ECU i lån ydet over EIB's egne midler. 
Fristerne for gennemførelsen af den nye protokol har bevirket, at disse midler endnu ikke 
er udbetalt fuldt ud. 
I landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet og de oversøiske lande og territorier 
(OLT) har EIB's aktiviteter i 1997 været begrænset til at udbetale de midler, der er til 
rådighed under 1. protokol til Lomé IV, nemlig 60 mio. ECU, hvoraf 19 mio. ECU har 
17 Undertegnet inden for rammerne af det foreløbige mandat, men dækket af garantiordningerne i Rådets 
afgørelse 97/256/EF. 
25 
form af risikovillig kapital. Lånene blev primært ydet i energisektoren og til finansiering af 
mindre virksomheder via globallån. Derudover blev der ydet lån på 18 mio. ECU i 1997 til 
produktionssektoren, hvoraf 16 mio. ECU havde form af globallån til investeringer i små 
eller mellemstore projekter. De lån, der er blevet undertegnet i henhold til 1. protokol, 
beløber sig til i alt 2 072 mio. ECU, hvoraf 812 mio. ECU havde form af risikovillig 
kapital. 
2.4.2. EIB 's risikokapitaltransaktioner 
Ud over sine låneaktiviteter identificerer EIB risikokapitaltransaktioner og følger 
disse op via specialiserede offentlige eller private selskaber, der opererer på stedet. I 1997 
afvikledes hovedparten af disse transaktioner i Vestafrika (10 mio. ECU) via anerkendte 
finansielle institutioner; visse transaktioner af denne type blev også gennemført i Caribien 
(4 mio. ECU) og Stillehavsområdet (2 mio. ECU). 
2.5. ANDRE EU-INSTRUMENTER 
2.5.1. Euratom 
Ved Rådets afgørelse af 21. marts 1994 blev interventionsområdet for Euratom-lån 
udvidet til at omfatte østlandene og SNG med henblik på at forbedre sikkerheden og 
effektiviteten på kernekraftværkerne i disse lande. Det disponible beløb er på ca. 1,1 mia. 
ECU under hensyntagen til det nuværende loft fastsat af Rådet. 
En række projekter er under overvejelse i Ukraine, Bulgarien og Rusland, men på grund af 
i denne type projekters politiske og tekniske kompleksitet blev der ikke truffet nogen 
finansieringsbeslutninger i 1997. 
2.5.2. Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) 
EU og EIB er på én og samme tid aktionærer og nære partnere i EBRD. De har hver 
en aktiepost på 3% af EBRD's kapital og indgår i et nært samarbejde om at sikre, at deres 
interventioner supplerer hinanden. 
Ifølge EBRD's årsberetning for 1997 godkendte bestyrelsen 143 nye projekter til et samlet 
beløb af 4 016 mio. ECU (mod 119 projekter til et beløb af 2 855 mio. ECU i 1996) i de 
central- og østeuropæiske lande og de lande, der udgjorde det tidligere Sovjetunionen. De 
reelt bevilgede midler i årets løb androg 2 315 mio. ECU mod 2 188 mio. ECU i 1996. 
EBRD's erhvervelse af kapitalandele beløb sig til 436 mio. ECU, hvilket udgjorde ca. 19% 
af samtlige nye transaktioner. 
26 
3. LÅNGIVNINGENS BUDGETMÆSSIGE FØLGER 
EU's almindelige budget berøres af långivningen, når denne sker med 
rentegodtgørelse og/eller en garanti over budgettet. 
3.1. RENTEGODTGØRELSER 
EU yder rentegodtgørelser inden for følgende områder (se tabel 4-9): 
a) industriel omstilling i kul- og stålområder (EKSF-traktatens artikel 56); 
b) genopbygning af katastroferamte områder i Italien, Grækenland og Portugal (den 
selvstyrende region Madeira) og; 
c) inden for rammerne af "SMV-faciliteten" fra topmødet i København. 
Ikke siden 1992 er der ydet rentelettede industrilån til finansiering af investerings­
projekter til fremme af forbruget af EU-stål (artikel 54, andet afsnit). Hvad angår tilde­
lingen af tilskud til omstillingslån i kul- og stålområder (artikel 56), beløb rentegodtgø­
relserne sig i 1997 til kun 1,8 mio. ECU, mens de var på 36,8 mio. ECU i 1996 og på 11,5 
mio. ECU i 1995. 
Det skal bemærkes, at det i Rådets afgørelse om genopbygning efter cyklonen på 
Madeira i 1993 fastsættes, at rentegodtgørelser i forbindelse med EIB-lån udbetales direkte 
af Kommissionen til den selvstændige region Madeira og ikke længere via EIB, som det 
var tilfældet i forbindelse med jordskælvene i Grækenland og Italien. 
På Det Europæiske Råds møde i København i 1993 blev den midlertidige 
lånefacilitet, der blev vedtaget i Edinburgh til større infrastrukturarbejder, øget med 3 mia. 
ECU. Heraf gik 1 mia. ECU til styrkelse af konkurrenceevnen i små og mellemstore 
virksomheder i Europa, en støtte, der også omfattede rentegodtgørelser i forbindelse med 
beskæftigelsesprojekter. Godtgørelsen beløber sig til 3 000 ECU pr. nyoprettet arbejds­
plads, hvilket svarer til en gennemsnitlig rentenedsættelse på 2% over en periode på 5 år. 
På baggrund af Rådets afgørelse af 19. april 1994 begyndte EIB i andet halvår af 1994 at 
indgå aftaler om globallån til dette formål med finansielle institutioner fra samtlige 
medlemsstater. Tildelingen af lån blev afsluttet den 15. december 1995, hvor der var givet 
tilsagn for hele beløbet på 1 mia. ECU. 
Ved udgangen af 1997 var udbetalingen af rentegodtgørelser for de afgivne 
lånetilsagn på 1 mia. ECU afsluttet. På det tidspunkt var der blevet udbetalt 93 mio. ECU i 
rentegodtgørelse til over 4 300 modtagende virksomheder. Det samlede antal job, der var 
blevet skabt på denne måde, androg angiveligt over 50 000 (med hensyn til fordelingen på 
de enkelte lande, se grafen nedenfor). 
27 
Antal nyoprettede arbejdspladser, planlagte og reelt oprettede 
(Tal pr. 20.08.1997) .planlagte 
• reelt oprettede 
Der ydes ligeledes rentegodtgørelser i tilknytning til EIB-lån uden for EU (se tabel 4-10). 
3.2. BUDGETGARANTIER 
3.2.1. A nvendelsesområde 
EU's lånoptagelser med henblik på långivning, der forvaltes af Kommissionen 
(Euratom, NIC, betalingsbalancestøtte), garanteres over det almindelige budget for hele 
lånemellemværendets vedkommende. 
I denne forbindelse er der i 1997 stillet garanti over EU's budget for 195 mio. ECU for lån 
til betalingsbalancestøtte til FYROM, Rumænien og Ukraine. 
Ved lån, som EIB yder tredjelande over egne midler som led i EU's politik for finansielt 
udviklingssamarbejde, indgås en garantiaftale. Garantierne stilles af medlemsstaterne, når 
der er tale om lån til AVS-lande og OLT, og af EU, når der er tale om lån til Middel­
havslande, landene i Central- og Østeuropa, tredjelande i Latinamerika og Asien, som EU 
har indgået samarbejdsaftaler med, samt Den Sydafrikanske Republik. Sidstnævnte 
mandater har været opdelt i to særskilte faser (henholdsvis de gamle og de nye mandater) 
alt efter, hvor stor garantidækningen over EU-budgettet har været. 
A) Gamle mandater: 
a) EIB-lån til Middelhavslandene: disse lån er dækket af en EU-garanti på 75% 
af de undertegnede lån. Ved udgangen af 1997 beløb disse lån sig til i alt 3 248 mio. ECU, 
hvoraf 212 mio. ECU gik til Spanien, Grækenland og Portugal (inden tiltrædelsen) og 
3 036 mio. ECU til tredjelande i Middelhavsområdet 
b) EIB-lån til central- og østeuropæiske lande: EU-garantien er på 100% af de 
undertegnede lån. Pr. 31. december 1997 havde EIB udlånt 4 628 mio. ECU til disse lande 
ud af et samlet rammebeløb på 4,7 mia. ECU i henhold til aftalerne med disse lande. De 
udestående lån beløb sig ved udgangen af 1997 til 1 889 mio. ECU 
c) EIB-lån til tredjelande i Latinamerika og Asien: disse lån til lande, som EU 
har indgået samarbejdsaftaler med, garanteres med 100% over EU's budget. Disse lån ydes 
28 
inden for et samlet låneloft på 1 025 mio. ECU. Ved udgangen af 1997 var der undertegnet 
lån for 810 mio. ECU, og de udestående lån på samme dato beløb sig til 385 mio. ECU 
d) EIB-lån til Den Sydafrikanske Republik: EU har stillet garanti for lån ydet 
af EIB til Den Sydafrikanske Republik for et maksimumsbeløb på 300 mio. ECU. Lånene 
er 100% garanteret over EU's budget. Pr. 31. december 1997 havde EIB givet tilsagn om 
lån for samtlige 300 mio. ECU, og de udestående lån beløb sig på samme dato til 100 mio. 
ECU (se tabel 3-1). 
B) Nye mandater18 
Rådet besluttede den 14. april 1997 på forslag af Kommissionen og efter udtalelse 
fra Europa-Parlamentet at forlænge EU's garanti til EIB for lån til projekter uden for EU. 
Låneloftet er på i alt 7 105 mio. ECU. 
Garantien er begrænset til 70% af de bevilgede lån med tillæg af alle tilhørende omkost­
ninger19. Desuden opfordres EIB til at tilsigte som en målsætning at nå op på, at den 
kommercielle risiko for 25% af disse låns vedkommende skal dækkes af ikke-statslige 
garantier. Budgetgarantien ville i så fald kun dække de politiske risici, nemlig risikoen for 
manglende valutaoverførsel, ekspropriation, væbnet konflikt og civile optøjer. Det samlede 
lånebeløb var pr. 31. december 1997 på 2 615 mio. ECU, men de udestående lån var på 
samme dato kun på 144 mio. ECU, hvoraf 114 mio. ECU var til Middelhavslande og 30 
mio. ECU til central- og østeuropæiske lande. 
3.2.2. Garantimellemværendet pr. 31. december 1997 
Det samlede garantimellemværende, der dækkes over EU's budget, og som der 
gives nærmere oplysninger om i tabel 3-1, beløb sig ved udgangen af 1997 til 12,2 mia. 
ECU, hvoraf over 63% vedrørte tredjelande. I forhold til 1996 steg det samlede 
mellemværende med 295 mio. ECU, men vægten af mellemværendet over for tredjelande 
steg fortsat og er siden 1992 gået op fra 37,5% til de nuværende 63%. 
Den årlige risiko for det almindelige budget, der knytter sig til gældsafviklingen (hovedstol 
og renter), beløb sig i 1997 til 3 095 mio. ECU, hvoraf 1 666 mio. ECU vedrørte 
tredjelande. 
Pr. 31. december 1997 beløb EU's fordringer over for misligholdende debitorlande sig til 
309 mio. ECU, hvoraf 75 mio. ECU skyldtes af nogle republikker i det tidligere 
Jugoslavien og 234 mio. ECU af Tadsjikistan, Armenien og Georgien. 
Midlertidige træk på Kommissionens likviditet til dækning af garantiforpligtelser blev 
indtil 1994 dækket over budgettet og derefter af garantifonden efter dens oprettelse ved 
Rådets forordning nr. 2728/94 af 31. oktober 1994. 
18 Rådets afgørelse 97/256/EF af 14. april 1997 om en fællesskabsgaranti til Den Europæiske 
Investeringsbank til dækning af tab i forbindelse med lån til projekter uden for Fællesskabet (de central-
og østeuropæiske lande, Middelhavslandene, landene i Latinamerika og Asien samt Sydafrika). 
19 De nærmere enkeltheder i garantien er fastsat i garantiaftalen mellem EU og EIB indgået den 25. og 29. 
juli 1997. 
29 
3-1 Udestående beløb, som der er stillet garanti for pr. 31.12.1997. 
(I mio. ECU) 
Foranstaltning 
Medlemsstaterne 
A. Betalingsbalancestøtte 
1. Grækenland 
2. Italien 
B. Garanterede lån 
3. Euratom (3) 
4. NIC og NIC TT 
5. EIB-MkJdelhavslandene(E,GR,P) Godkendte 
lofter 
14 000 
4 000 
6 830 
1500 Udestående 
beløb pr. 
31.12.96(1) 
T5S* 
500 
3 479 
572 
748 
265 Udestående 
beløb pr. 
3112.97(2) 
T3S7 
500 
3 448 
118 
219 
212 
24 117 
4 625 
180 
1250 
250 
125 
650 
580 
40 
80 
100 
160 
600 
60 
285 
55 
40 
170 
19 492 
8 672 
8 220 
1925 
675 2 679 
180 
144 
250 
125 
400 
510 
20 
40 
75 
160 
500 
60 
185 
30 
3 634 
2 092 
1306 
204 
32 TS7* 
2121 
100 
216 
123 
62 
260 
580 
15 
40 
75 
250 
60 
285 
30 
25 
5 553 
3150 
1919 
385 
100 Tredjelande 
A. Makrofinansiel bistand 
1. Ungarn 
2. Det tidligere Sovjetunionen (4) 
3. Den Tjekkiske Republik 
4. Den Slovakiske Republik 
5. Bulgarien 
6. Rumænien 
7. Estland 
8. Letland 
9. Litauen 
10.lsrael(5) 
11. Algeriet 
12. Moldova 
13. Ukraine 
14. Belarus 
15.FYROM 
16.Georgien/Armenien 
B.Garanterede lån 
17. Middelhavslande 
18. Central- og østeuropæiske lande 
19. Latinamerika, Asien 
20.Sydafrika 
I ALT 50 447 11876 
(1) Omregningskurs pr. 31.12.1996. 
(2) Omregningskurs pr. 31.12.1997. 
(3) Euratom-lån til en række tredjelande (Rådets afgørelse af 21.3.1994). 
(4) Udeståendet på 216 mio. ECU svarer til de skyldige og ikke-tilbagebetalte beløb 
pr. 31.12.1997. 
(5) Lånet fuldt tilbagebetalt pr. 31.12.1997. 12171 
30 
4. STATISTISK BILAG 
31 
4-1 Årlig udvikling i EU's lånoptagelse og långivning. 
NB: Forskellen mellem Kommissionens samlede långvning og lånoptagelse skyldes lånoptagelser 
mød henblik på refinansiering og udsving i restbeløbet på Ian, der ikke er tildelt ved 
regnskabsårets afslutning. 
Forskellene mellem tallene for EIS'S långivning og lånoptagelse skyldes, at EIBs långivning 
finansieres bade ved lånoptagelse og over BB"s egne midler. 
(1) Mekanismen for finansiel støtte til medlenisstaterne, finansiel bistand tiltog 
til det tidligere Sovjetunionen. 
(2) Tilvejebragte midler i alt 
(3) Undertegnede lån over egne midler uden hensyntagen til garantier fra EIB til investorer og 
transaktioner over NlC-midler. (1 mkx BCU - ECU-kursuK. ant) 
1. Lanoptagslss 
BCSF 
bsJancestattefl) 
Euratom 
MC 
Kommissionen i alt 
BB(2) 
EUlatt 
II. Unglvnfcig 
BCSF 
behmcsttattefl) 
Euratom 
MC 
Kommfssionsn i aR 
BB(3) 
BJiaR 1986 1967 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 
1517 
862 
488 
541 
3408 
6786 
10194 1487 
860 
853 
611 
3811 
5593 
9404 880 
93 
945 
1918 
7666 
9584 913 
522 
1435 
9034 
10469 1086 
350 
76 
1512 
10996 
12508 1446 
1695 
49 
3190 
13672 
16862 1474 
1209 
2683 
12974 
15657 908 
4969 
5877 
14224 
20101 644 
245 
49 
70 
1008 
14148 
15156 386 
410 
66 
862 
12395 
13257 298 
155 
453 
17553 -
18006 : 474 
195 
669 
23026 
23695 
1069 
862 
443 
393 
2767 
6678 
9445 969 
860 
314 
425 
2568 
6967 
9535 908 
357 
1265 
8844 
10109 700 
78 
778 
11507 
12285 993 
350 
24 
1367 
12605 
13972 1382 
1695 
39 
3116 
14438 
17 554 1486 
1209 
9 
2704 
16066 
18770 918 
4969 
30 
5917 
17724 
23641 674 
245 
49 
968 
17682 
18650 403 
410 
813 
18604 
19417 280 
155 
435 
20946 : 
21381 : 541 
195 
736 
22958 
23694 
4-2 EU-lånoptagelser. 
EU-JånopUgelaer (ved udgangen af hvert år) (1) (I mia ECU) 
EKSF BB(2) Euratom NIC Subtotal Betalings­
balancestøtte Samlet 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 
1996 
1997 6 178 
6 539 
7119 
7 034 
6 761 
6 689 
6 825 
6 738 
6 673 
7 139 
7 327 
7 331 
6 548 
5 966 
4 677 
3 637 16 570 
20 749 
25 007 
26 736 
30 271 
31 957 
36 928 
42 330 
48 459 
58 893 
67 784 
78 661 
83 673 
87 079 
96 649 
110 394 1 272 
1 680 
1 892 
2 013 
2 168 
2 500 
2 164 
1 945 
1 687 
1 563 
1 338 
1 018 
779 
720 
572 
118 1 747 
3 269 
4 432 
4 960 
5 202 
5 229 
5 514 
5 122 
4 542 
3 817 
3 326 
2 202 
1 570 
1 113 
748 
218 25 767 
32 237 
38 450 
40 743 
44 402 
46 375 
51 431 
56 135 
61 361 
71 412 
79 775 
89 212 
92 570 
94 878 
102 646 
114 367 591 
4 610 
4 932 
3 236 
1 890 
2 997 
2 459 
2 075 
(3) 2 045 
3 516 
4 026 
5 204 
7 697 
8 032 
6 666 
5 853 26 358 
36 847 
43 382 
43 979 
46 292 
49 372 
53 890 
58 210 
63 406 
74 928 
83 801 
94 416 
100 267 
102 910 
109 312 
120 220 
(1 ) Opgørelsen er baseret på valutakursen pr. 31. december hvert år. Da de fleste lån er udstedt i 
nationale valutaer, skyldes forskellen mellem to ultimoopgørelser dels ændringer i ansættelsen af 
den eksisterende beholdning, dels nettolånoptagelsen i årets løb. 
Oprindelige beløb med tillæg af eller fradrag for afdrag på hovedstol, opsagte lån, annullerede 
lån og kursændringer. 
(2) Fra 1989, inkl. kortsigtede lån. 
(3) Fra 1990, inkl. finansiel bistand til tredjelande. 
33 
4-3 EU-lånoptagelser i 1997 fordelt på lånevaluta. 
(1 mio. ECU) 
ECU 
BEF 
DKK 
DEM 
GRD 
ESP 
FRF 
IEP 
ITL 
LUF 
NLO 
ATS 
PTE 
RM 
SEK 
GBP 
Subtotal 
CHF 
JPY 
USD 
ZAR 
Subtotal 
IALT Betalings« Samlet 
EIB EKSF NIC balancestøtte (1 ) lånoptagelse 
1 300 (2) - 195 1 495 
19 19 
134 - - 134 
3 437 127 - - 3 564 
161 - - 161 
2 599 3 - 2 602 
2 590 23 - • 2 613 
58 - 58 
5 044 23 - 5 067 
99 75 - - 174 
17 - 17 
4 - - 4 
1 092 123 1 215 
45 - 45 
189 - - 189 
2 875 77 - - 2 952 
19 639 474 - 195 20 308 
566 - - 566 
541 - - 541 
2211 - - 2211 
68 - 68 
3 387 - - 3 387 
23 026 474 - 195 23 695 1996 
% 
3,6 
0,1 
0,5 
29,7 
0,5 
11,5 
3,7 
0,6 
24,7 
0.6 
0.5 
2,0 
0,2 
1.1 
12.3 
91.5 
0,9 
3.2 
4,2 
0,2 
8,5 
100,0 1997 
% 
6,3 
0,1 
0,6 
15,0 
0.7 
11,0 
11,0 
0,2 
21,4 
0,7 
0,1 
0,0 
5,1 
0,2 
0,8 
12,5 
85,7 
2,4 
2,3 
9.3 
0,3 
14,3 
100,0 
(1 ) Betalingsbalancestøtte og finansiel bistand til tredjelande. 
(2) Udstedt i euro. 
4-4 Fordeling på sektor og instrument af långivningstransaktionerne i EU i 1996 og 
1997. 
(1 mio. ECU) 
Produktionssektor, 
heraf lån på grundlag 
af globallån 
Infrastruktur, 
heraf lån på grundlag 
af globallan 
Energi, 
heraf lån på grundlag 
af globallan 
IALT EKSF 
1996 1997 
248 400 
178 207 
20 60 
12 81 
280 541 BB(1) 
1996 1997 
4 477 5 672 
2 630 2 545 
10 388 14 085 
1 535 2 326 
4 945 2 090 
279 206 
19 810 21 847 lait 
1996 1997 
4 725 6 072 
2 808 2 752 
10 408 14 145 
1 535 2 326 
4 957 2 171 
279 206 
20 090 22 388 1 art 1 % 
1996 1997 
23.5 27,1 
14,0 12,3 
51,8 63,2 
7,6 10,4 
24,7 9,7 
1.4 0,9 
100,0 100,0 
(1 ) Ydede lån (individuelle lån og lån på grundlag af globallån). 
34 
4-5 Lån ydet i EU af EIB i 1996 og 1997, opdelt efter økonomiske formål. 
1996 1997 
I mio. ECU % I mio. ECU % 
I.RBglonaludvlkllng 13 805 100.0 14 646 100,0 
1.1 rordoMng på lande 
Belgien 236 1,7 440 3,0 
Danmark 397 2,9 269 1,8 
Tyskland 2 297 16,6 1852 12,6 
Grækenland 730 5,3 752 5,1 
Spanien 2 352 17,0 1873 12,8 
Frankrig 1615 11,7 1692 11.6 
Irland 108 0.8 72 0,5 
Italien 2 853 20,7 2 595 17,7 
Luxembourg 0 0,0 0 0,0 
Nederlandene 17 0,1 16 0,1 
Østrig 254 1.8 157 1.1 
Portugal 1 288 9,3 1 352 9.2 
Finland 10 0.1 331 2,3 
Sverige 317 2,3 506 3,5 
Det Forenede Kongerige 1331 9,6 2 741 18,7 
1.2 Fordeling på hovedsektorer 
Biergi 4 076 29,5 996 6,8 
Kommunikation 4 640 33,6 6 338 43,3 
MMjøogdivereeinfra8truldi_rer 1826 13,2 3 037 20,7 
Industri, tjenesteydeteer og landbrug 3 263 23,6 4 273 29,2 
2. Infrastrukturer 6 506 100,0 8 758 100,0 
2.1 Transport 4 500 69,2 6 879 78,5 
2.2 Telekommunikation 2 006 30,8 1879 21,5 
3. Ml|ø og levevilkår 5 875 100,0 7 208 100,0 
3.1 Miljø 4 209 71,6 4 826 67,0 
3.2 Byplanlægning 1 666 28,4 2 382 33,0 
4. Energi 4 031 100,0 2 597 100,0 
4.1 Interne ressourcer 547 13,6 558 21,5 
4.2 Importdiversificering 2 011 49,9 482 18,6 
4.3 Rationel udnyttelse 1 473 36,5 1 557 60,0 
5. Virksoirihedemes konkurrenceevne 3 776 4 556 
antal antal 
heraf: små og mellemstore virksomheder 2 594 no34 2 486 12 772 
N.B.: Da nogle af lånene er ydet til flere formål, kan beløbene under de forskellige 
rubrikker derfor ikke umiddelbart sammenregnes. 
35 
4-6 Geografisk fordeling af långivningstransaktionerne i EU i 1996 og 1997. 
1997 
f%tlf___n 
Danmark 
Tyskland 
Grakenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
M__f_nf__ffiA 
Østrig 
Portugal 
rinland 
Sverige 
Det For. Kongerige 
Artikel 18 (1) 
lait 
1996 
Balgien 
Danmark 
Tyskland 
Grakontand 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nodoflanflono 
Østrig 
Portugal 
Hnland 
Sverige 
Det For. Kongerige 
Artikel 18 (1) 
lait (1 rnkxECU) 
EKSF 
20 
102 
5 
24 
40 
76 
76 
122 
76 
541 BB 
1 140 
737 
3 518 
730 
2 716 
2 721 
207 
3 517 
96 
398 
555 
1 350 
401 
925 
3 765 
184 
22 958 Euratom 
-
-NIC 
-
-Betalings­
balancestøtte 
-
-Beløb 
1 160 
737 
3 620 
730 
2 721 
2 745 
207 
3 557 
172 
398 
631 
1 472 
401 
925 
3 841 
184 
23 499 % 
4,9 
3,1 
15,4 
3,1 
11,6 
11.7 
0,9 
15,1 
0,7 
1,7 
2.7 
6,3 
1.7 
3,9 
16,3 
0,8 
100,0 
B<SF 
7 
33 
33 
13 
91 
35 
1 
51 
263 BB 
658 
688 
3 022 
721 
2 553 
2 509 
189 
4 121 
766 
490 
1 294 
302 
847 
2 386 
403 
20 946 Euratom 
-
-NIC 
-
-Betalings­
balancestøtte 
-
-Beløb 
665 
688 
3 054 
721 
2 585 
2 523 
189 
4 212 
35 
766 
491 
1 294 
302 
847 
2 437 
403 
21 210 % 
3,1 
3,2 
14,4 
3,4 
12,2 
11,9 
0.9 
19,9 
0,2 
3,6 
2,3 
6,1 
1.4 
4,0 
11,5 
1.9 
100,0 
(1 ) Bil-projekter, der ikke er lokaliseret i en bestemt medlemsstat (f .eks. telekommuni-
kationskabler og -satellitter, olieforekomster i Nordsøen osv.). 
36 
4-7 NIC-lån fordelt på lande pr. 31.12.1997. 
(1 mk>. BCU) 
Land 
Belgien 
Danmark 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forenede Kongerige 
lait NICI 
66,8 
70,0 
239,0 
479,9 
134,9 
990,5 NIC II 
100,6 
114,9 
125,0 
116,6 
473,4 
67,1 
997,5 NIC III 
303,0 
111,2 
69,2 
938,7 
68,4 
1 228,5 
3,2 
29,9 
109,3 
2 861,6 NIC IV 
23,6 
63,2 
118,2 
72,3 
285,7 
9,9 
95,8 
668,8 NIC 
genopbygning 
80,0 
598,7 
678,7 lait 
23,6 
533,5 
306,1 
187,4 
1 206,0 
424,0 
3 066,3 
3,2 
39,8 
407,1 
6 197,1 % 
0,4 
8,6 
4,9 
3,0 
19,5 
6,8 
49,5 
0,1 
0,6 
6,6 
100,0 
N.B.: De undertegnede lån er konverteret til " låneækvivalenter". 
Valutalån er omregnet til ecu til omregningskursen den sidste hverdag i det kvartal, 
der går forud for undertegnelsen. 
4-8 NIC-lånoptagelse fordelt på valuta: samlet gæld pr. 31.12.1997. 
Valuta (mio) I mio. 
ECU(1) 
ECU 70,0 70,0 
BEF 
DEM 10.0 5,1 
ESP 
FRF 
ITL 
LUF 
NLG 176.8 79,4 
GBP 11.5 17,2 
CAD 
CHF 75,0 46,7 
JPY 
USD 
lait | I 218,4 
(1) Omregningskurs pr. 31.12.1997. 
37 
38 (1 ) Rentegodtgørelser udbetalt over flere år og konteret de dertil afsatte bevillinger årligt. 
(2) Rentegodtgørelser udbetalt af Kornrrissionen som et tilbagediskonteret engangsbeløb og 
tonteret budgettet for det første ar. 
(3) Omfatter fra og med 1996 rentegodtgørelser udbetalt direkte af Kornmissionen til den 
setatyrenderegjon Madeira (Rklets afgørelse 95/2507Œ af 29. juni 1995). 4-9 Rentegodtgørelser i EU via de forskellige fællesskabsinstrumenter 1977-1997. 
Ar 
1977 
1978 
1979 
1980 
1981 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 
1996 
1997 OreHnguden 
nutttw83ro*ereging(1) 
TCFArt.54 
(omtniV 
turering) 
1,3 
9.8 
10,4 
25,7 
7,6 
10,5 
4,0 
6,2 
3,6 
5,9 
2,4 
3,0 
2,6 
1,3 
1,0 TOF 
Art 56 
(omstMng) 
2,7 
16,5 
8,0 
33,4 
6,3 
19,3 
7,1 
34,0 
74,9 
33,1 
35,6 
38,6 
42,5 
40,6 
48,6 
106,0 
114,3 
51,1 
11,5 
36,8 
1,8 DBBKBBfuQBlSS 
nonugai 
4.0 
3,9 Genopbyging 
efter 
natufcatastrofer 
3.0 
14,4 
24,4 
28,4 
28,6 
28,6 
27,8 
26,6 
23,1 
20.1 
17,2 
12,3 
9,3 
6,1 
4,3 (3) 
4,0 (ImkxBCU) 
OftHngmBd 
rtx^dhvaBrdbereg/ing (2) 
BIAS 
200,0 
197,0 
193,2 
209,8 
200,0 ffRJ 
12.1 SMV-
65,5 
2.8 
25,3 
4-10 Finansiel bistand uden for EU, gældende eller under forhandling pr. 31.12.1997. 
ØmraBCU) 
AVS-lendeoaOLT 
AVS 
OLT 
Sydafrika 
• ÉlflHiMi .lir* * J—* 
M|aaMn-rjiiMnirFnnB^ Algeriet, Cypern, Egypten, 
IsraeL Jorctarn, Ubanon, 
MUTA Marokko, Syrien, 
Tunesien, Tyrkiet, Gam 
Tyrkiet 
Malta 
Cypern 
Centrai. 09 gateurppe 
Albanien 
Bulgarian 
DenTJekMekeRepubtt 
Estland 
Ungarn 
Lett-td 
Utauan 
M____. 
IWI 
Rumænien 
Dan Slovakiske RjpubHc Q_*fc_mUim OrvWIIIPfl 
FYROM 
SNG: Mongoliet 
Dat tkflgere Sovjetunionen 
Moldova 
Georgien, Armenien 
Ukraine 
Belarus 
Lande i Latbiamarlca 
og Asian 
ftrrtttrædalsaafacatet (16) Aftaleneart 
2. finansprotokol 
Fjerde Lomé-konvention 
Racets afgørelse 
Rådets afgørelse (7) 
E_iro-MkkJelhavspartner8kabet (7) 
Særlig foranstaltning for finansielt 
samarbejde endnu ikke i kraft 
4. finansprotokol 
4. finansprotokol 
Rådets afgørelse (7) 
Finansprotokol 
Rådets afgørelse 
Rådets afgørelse (7) 
BB-facilitet Lin over BBs 
egne mkMor 
Udløb 
2000 
2000 
2000 
2000 
1998 
1998 
2000 
2000 
1997 
2000 
2000 Loft(1) 
1 693 
1658 
35 
375 
3 140 
2 310 
750 
30 
50 
3 520 
150 
275 
900 
3 500 _t , . ... i 
raianiwriigririinrag over 1 
RWkoviHg 
kapital (2) Bataftfiga* 
balanceøtøttø (4) 
Gava- H 
bistand (3) | Loft 
1 030 12 102 
1000 11967(5) 
30 135 (5) 
204 3 460 (8) 
200 (9) 3 425 (10) 
2 13 
2 22 
4 952(12) 
20(13) 
2 224 (14) 
2 796 (14) 600 
600 (11) 
2 005 
650 
250 
40 
180 
80 
100 
580 
125 
40 
1 820 
1 250 (15) 
60 
170 
285 
55 
(1 ) Lån med rentegodtgørelser, der afholdes over Den Europæiske Udviklingsfonds midler, til projekter i AVS-landene og OLT 
og lån med rentegodtgørelser, der afholdes over EUs almindelige budget, til miljøprojekter i visse Middelhavslande. De til 
rentegodtgørelserne nødvendige beløb afholdes af gavebistanden. 
(2) Ydet og administreret af B& 
(3) Ydet og administreret af Eiiropa-Komrnissionen. 
(4) Kumulerede beløb siden 1990. Disse Ian ydes og administreres af Kommissionen. 
(5) Inklusive beløb til rentegodtgørelser for BB-lån. 
(6) Disponible beløb fra tidligere finansprotokoller kan anvendes samtidig, uanset om det drejer sig om samtlige afsatte 
bevillinger eller restbevillinger. 
(7) Indgår i det flerårige globale mandat, der blev godkendt den 14. april 1997. 
(8) Hovedelementerne i de finansielle bevillinger, der blev tildelt i Cannes (1995). 
(9) Vejledende angivelse, der afholdes via gavebistanden i den næste kolonne. 
(10) Finansiel rammebevilling 1996-99: forordning (EF) nr. 1488/96 (inklusive beløb, der er forbeholdt transaktioner i form 
af risikovillig kapital og rentegodtgørelser for BEMånebidrag til miljøprojekter). 
(11) Algeriet. 
(12) Det vejledende program for 1996-99; hoveddementeme i de finansielle bevillinger, der blev tildelt i Cannes (1995). 
(13) Udelukkende rentegodtgørelser for BB-lån til infrastrukturprojekter af fælles interesse for EU og FYROM. Landet 
modtager også støtte af de finansielle bevillinger, der blev tildelt i Cannes (1995). 
(14) Rnaruwd rammebevilling 1996-99. 
(15) Kommercielle kreditter. 
(16) Til de lande, der har ansøgt om medlemskab af BJ, nemlig Ungarn, Polen, Den Slovakiske Republik, Den Tjekkiske 
Republik, Bulgarien, Rumænien, Estland, Letland, Litauen, Slovenien og Cypern. 
39 

ISSN 0254-1459 
KOM(98) 409 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 09 10 01 
Katalognummer : CB-CO-98-422-DA-C 
ISBN 92-78-37566-7 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
4«