DA Den Europæiske Unions Tidende C 260/24

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

2014/C 260/15

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ANSØGNING OM ÆNDRING

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (2)

ANSØGNING OM ÆNDRING I HENHOLD TIL ARTIKEL 9

»BEAUFORT«

EF-Nr.: FR-PDO-0317-01097 — 22.02.2013

BGB ( ) BOB ( X )

1. Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

—

☐

—

☒

—

☒

—

☒

—

☒

—

☐

—

☒

—

☒

—

☒

2. Type ændring(er)

—

☒

—

☐

—

☐

—

☐

3. Ændringer:

Produktbeskrivelse

Faserne med løbetilsætning, tilberedning og presning, som ikke beskriver produktet, flyttes til afsnittet »Fremstillingsmetode«. Bestemmelserne om fedtindholdet og tørstofindholdet omformuleres, således at indholdet angives i procent (beregnet på produktet efter fuldstændig tørring for førstnævnte og på det lagrede produkt for sidstnævnte).

Afsnittet om identifikation af de hele oste flyttes til punkt 4.4 i varespecifikationen om identifikation af ostene. Omformuleringen af dette afsnit ændrer ikke indholdet, men gør det lettere at forstå afsnittet.

Geografisk område

Beskrivelsen af det geografiske område omformuleres for at præcisere områdets geografiske beliggenhed.

Den eneste ændring vedrører kommunen »Les Contamines-Montjoie«, for hvilken der er opstillet en liste over matriklerne for alpegræsgangene.

Der er tilføjet et kort over det geografiske område som bilag.

Bevis for oprindelse

I lyset af udviklingen i den nationale lovgivning er afsnittet »Eléments prouvant que le produit est originaire de l’aire géographique« (bevis for varens oprindelse i det geografiske område) blevet konsolideret og omfatter navnlig forpligtelser med hensyn til indberetning og til at føre registre med henblik på at kunne spore produktet og overvåge produktionsvilkårene.

Tilsynet med varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Beaufort« finder sted i overensstemmelse med en tilsynsplan, som udarbejdes af den kompetente tilsynsmyndighed.

Desuden indføres der tilføjelser til det pågældende afsnit, og det suppleres med flere bestemmelser om registre og indberetningsdokumenter, som skal sikre, at ostene kan spores.

Identificering af de erhvervsdrivende:

Der tilføjes et afsnit, som præciserer betingelserne for identifikation af de erhvervsdrivende.

Alle erhvervsdrivende, som anvender nærværende varespecifikation, skal fremlægge en identifikationserklæring. Den fremsendes til sammenslutningen forud for dens bemyndigelse efter en standardmodel, som er godkendt af direktøren for Institut National de l’Origine et de la Qualité (Det Nationale Institut for Oprindelse og Kvalitet).

Tilsyn med overholdelsen af produktionsvilkårene:

Der tilføjes flere afsnit, som sikrer ostenes sporbarhed og beskriver dokumentationen nærmere:

— supplering og tilføjelse af bestemmelser om indberetningsforpligtelser

— supplering og tilføjelse af bestemmelser om registerførelse og andre dokumenter, der skal være til rådighed for kontrolorganerne

— tilføjelse af bestemmelser om andre kontrolmetoder.

Den sporbarhed og de indberetningsforpligtelser, der er nødvendige for kendskabet til og tilsynet med fremstillingen, suppleres i varespecifikationen.

Identifikation af produkterne:

Afsnittet omformuleres og suppleres, og bestemmelserne om kaseinmærkerne samles i dette afsnit.

»Enhver ost, der er bestemt til markedsføring under navnet Beaufort, identificeres ved hjælp af et blåt ellipseformet kaseinmærke. Mærkets lange diameter er på 100 mm, og dets lille diameter er på 55 mm. Det sættes på kanten af den hele ost i løbet af den første presningsfase og skal desuden være forsynet med følgende påskrifter i sort:

— ordet »Frankrig«

— ordet »Beaufort«

— identifikation af fremstillingsvirksomheden

— måneden og året for fremstillingen angivet med tal.

På hver side af det blå kaseinmærke anføres måneden og året for fremstillingen, som skal være læselig indtil udløbet af minimumslagringsperioden.

Kun sammenslutningen har bemyndigelse til at levere kaseinmærker til de erhvervsdrivende. Denne distribution finder sted månedligt eller ved sæsonstarten for den sæsonbestemte fremstilling i sommerperioden.

Enhver erhvervsdrivende, hvis bemyndigelse er blevet suspenderet eller trukket tilbage, skal lade kaseinmærkerne gå tilbage til sammenslutningen.«

Disse ændringer giver mulighed for at præcisere kendetegnene for kaseinmærkerne, deres udstedelse og tilbagetrækning, samt hvornår de skal være læselige på ostene.

Fremstillingsmetode

For at skabe større klarhed og forbedre læsbarheden er afsnittene om fremstillingsmetoden ændret. Definitionen af »besætning«, som er alle lakterende malkekøer og malkekøer i goldningsperiode, præciseres.

Foder:

Reglerne for foder til besætningen præciseres med særligt henblik på følgende:

— Der indføres et forbud mod roeaffald i foderet. Dette foder kan give mælken en dårlig smag og medføre væsentlige fejl ved osten (smørrelaterede).

— Kagerne af kopra og palmekerner udgår og erstattes af græskar- og saflorfrø. Ændringen består i at udskifte kagerne med olieholdige biprodukter med god næringsværdi.

— De tekniske data vedrørende sammensætningen af tilskudsfoder er omdefineret i forbindelse med fornyet opdatering af de videnskabelige henvisninger (INRA) og defineres ofte i intervaller i stedet for i målværdi (PDIE, PDIN, UFL osv.).

— Der tilføjes en bestemmelse, der gør det muligt i vinterperioden at give besætningen vallen fra forarbejdningen af mælken udelukkende fra denne besætning til ost. Dette er et fodertilskud, som er ernæringsmæssigt interessant i vinterperioden.

— Der tilføjes en bestemmelse om den korteste græsningsperiode: Malkekøerne græsser, når sneen er smeltet, og når jordens bæreevne tillader det, lige så længe klimaforholdene og bæreevnen gør det muligt, og der er græs til stede.

— Overgangsperioden for foder præciseres. Mellem vinterperioden og græsningsperioden tillades en overgangsperiode på højst 30 dage om året i stedet for 15 dage om foråret og om efteråret, og hvor grundfoderet skal bestå af græs fra græsgange samt hø. Denne ændring muliggør overgangen fra vinterfoderplanen til sommerfoderplanen, samtidig med at der tages hensyn til vejrforholdene.

Malkning:

Der indføres præciseringer, som forbyder anvendelsen af visse produkter til pleje af yveret samt desinficerende midler, som kan tænkes at blive anvendt til vaskning af malkeanlæggene. Formålet med disse ændringer er at forbyde produkter med æteriske olier, som er stærkt duftende og kan give osten en dårlig smag. Desuden fjerner bestemmelserne om rengøring af anlæggene uklarheden vedrørende muligheden for nu og da at anvende desinficerende rengøringsmidler.

Anvendelse af mælken:

Bestemmelserne om de råvarer, der indgår i fremstillingen af »Beaufort«, præciseres:

— Udtrykkene »rå« og »tilsat osteløbe«, som ikke passer til dette trin af beskrivelsen af processen, flyttes til senere i afsnittet. Omformuleringen giver en bedre forståelse og angiver opbevaringsbetingelserne og ‐tiden for mælken nærmere.

— Der tilføjes en præcisering af forvaltningen af tilførslen af nedkølet mælk og ikkenedkølet mælk, hvor tilsætningen af løbe, der helt eller delvist stammer fra varm mælk, er et kendetegn ved oprindelsesbetegnelsen »Beaufort«. Hvis tilførslen af mælk kun finder sted én gang om dagen og består af nedkølet og ikkenedkølet mælk, må malkningen med den største mængde højst udgøre 135 % af mængden fra den anden malkning.

— Bestemmelsen om indsamling i løbet af to timer efter malkningen, hvilket er en periode, som er vanskelig at kontrollere, erstattes af en maksimumsfrist for løbetilsætning, som er meget let at kontrollere, og som netop sikrer hurtig tilsætning af løbe, der stammer fra varm mælk, ved ankomsten til ostemejeriet. Løbetilsætningen skal ske enten før kl. 12.00 for fremstillinger om morgenen, eller før kl. 23.00 for fremstillinger om aftenen.

— Der tilføjes en præcisering af den største overførsel af mælkemængden for ostene »Beaufort« med betegnelsen »chalet d’alpage«. For »Beaufort«-oste, der fremstilles efter særlige produktionsvilkår for anvendelsen af betegnelsen »chalet d’alpage«, skal fremstillingen foregå hurtigst muligt efter malkningen. Højst 15 % af den samlede mængde mælk fra dagens to malkninger kan efter nedkøling overføres til en senere fremstilling. På alpegræsgangene er det almindelig og traditionel praksis at overføre en lille mængde mælk for at tilpasse mængden ved aftenfremstillingen til fremstillingen næste morgen. Bestemmelsen gør det muligt at fastlægge denne traditionelle praksis til højst 15 % af mælkemængden fra de to malkninger uden at ændre forpligtelsen til fremstilling to gange om dagen.

— Med hensyn til tilberedningen af syrevækkere og osteløbe, som indgår i kendetegnene for betegnelsen (yderligere macerering af løben fremmer samtidig udvikling af mælkesyrekulturer og løbe), tilføjes der en begrænsning af anvendelsen, hvis det er nødvendigt, af osteløbe fra handelen (op til 30 % af den koagulerede mælk fra beholderen).

Fremstillingsmetode:

Afsnittet omformuleres for at gøre rækkefølgen for fremstillingstrinene lettere at læse. Beskrivelsen »cru et entier«, som betegner mælken, indføres i dette afsnit. Princippet om »tilberedning« beskrives nærmere.

Presningens varighed fastsættes til mindst 15 timer.

Modning:

Afsnittet omformuleres for at sikre bedre bestemmelser for temperaturerne i modningsfasen. Bestemmelsen om hygrometri udgår. Denne foranstaltning har vist sig at være mindre relevant og erstattes af en forpligtelse til at nå et mål, som er at opnå en smurt skorpe.

Der tilføjes præciseringer vedrørende smøringen, som foregår på en af følgende måder:

— efter saltning i groft salt på overfladen gnides osten med en saltopløsning, den såkaldte »ostekit«, med hvilken man på forhånd har gnedet korrekt smurte oste

— ved hjælp af vending, saltning på overfladen med saltlage og regelmæssig gnidning.

Efter fasen med smøring mindst en gang om ugen fortsættes pasningen for at vedligeholde skorpedannelsen.

Grundet ostenes størrelse er modningen blevet mekaniseret. Denne mekanisering har medført, at næsten alle mejerier er gået over til saltning på overfladen med saltlage i stedet for saltning på overfladen med groft salt. Analyser har vist, at saltprocenterne svarede stort set til de tidligere analyserede procenter. De andre ændringer er af redaktionel art, men indvirker ikke på praksisserne.

Mærkning

Der indføres pligt til at påsætte EU's »BOB«-symbol.

Krav i nationale bestemmelser

I lyset af udviklingen i den nationale lovgivning er afsnittet »Krav i nationale bestemmelser« præsenteret i form af en tabel med de vigtigste punkter, der skal kontrolleres, deres referenceværdier og evalueringsmetoden.

Andet

Analytisk og organoleptisk kontrol af ostene: Der tilføjes bestemmelser om analytisk og organoleptisk kontrol af produkterne.

Henvisninger vedrørende kontrolorganer: Kontaktoplysningerne for det certificeringsorgan, som er ansvarligt for tilsynet med en BOB, er blevet ajourført.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (3)

»BEAUFORT«

EF-Nr.: FR-PDO-0317-01097 — 22.02.2013

BGB ( ) BOB ( X )

1. Betegnelse

»Beaufort«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.3. Oste

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Beaufort« er en ost, der fremstilles ved, at ostemassen presses og opvarmes, og den fremstilles udelukkende af rå komælk. Den saltes i saltlage, saltes derefter på overfladen og lagres i mindst fem måneder.

Ostemassen er lind, fra elfenbensfarvet til mat gul, og den kan have enkelte sprækker og huller (»fugleøjne«). De hele oste er flade med konkave kanter, vejer mellem 20 og 70 kg, er 35 til 75 cm i diameter, og kanten er mellem 11 og 16 cm i højden. Skorpen er ren og fast ensartet gul til brun i farven. »Beaufort« har et fedtindhold på mindst 48 % efter fuldstændig tørring og et tørstofindhold, som ikke må være under 61 % af osten efter fuldstændig modning.

Enhver ost, der er bestemt til markedsføring under navnet »Beaufort«, identificeres ved hjælp af et blåt ellipseformet kaseinmærke og med levnedsmiddelfarve indskrevne oplysninger, der sikrer sporbarheden. »Beaufort«-oste, der fremstilles i henhold til de metoder, der kræves for at opnå betegnelsen »chalet d'alpage«, skal ud over det blå kaseinmærke være mærket med et rødt kvadratisk kaseinmærke, som påsættes på kanten over for det blå kaseinmærke.

3.3. Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Mælken, der anvendes til fremstillingen af »Beaufort«, skal udelukkende komme fra køer af de lokale racer Tarine (andet lokalt navn for Tarentaise-racen) og Abondance, hvilket enten skal være attesteret i stambogen eller være påvist ved en autentificering af de relevante fænotypiske markører.

De råvarer, der indgår i fremstillingen af »Beaufort«, er:

— fuldfed råmælk — enten ikkenedkølet fra den seneste malkning — eller som stammer fra en blanding af mælken fra to på hinanden følgende malkninger gennemført inden for højst 20 timer efter den ældste malkning, idet denne er blevet nedkølet på bedriften, og den seneste består af ikkenedkølet mælk

— osteløbe, der macereres. Hvis det er nødvendigt, kan der som tilskud anvendes osteløbe fra handelen, på op til 30 % af den koagulerede mælk fra beholderen

— de termofile mælkesyrekulturer er for størstedelen lactobacilleae. At løben macereres yderligere fremmer udviklingen af gæren og løben

— salt, idet osten først kommes i saltlage i 20-24 timer, hvorefter den saltes på overfladen og lagres med groft salt eller saltlage.

Det er forbudt at anvende andre produkter i fremstillingen af »Beaufort«.

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

Foderet til besætningen består af:

— I vinterperioden mindst 13 kg hø pr. ko om dagen i gennemsnit udregnet ud fra det samlede antal køer med tilføjelse af op til 3 kg tørret og knust lucerne. Fodertilskuddet til lakterende køer må ikke i gennemsnit overstige 1/3 af vægten af grundfoderet. Foderblandinger er rige på energi, protein og produktionskoncentrater med 16 % kvælstofholdige stoffer i alt. De skal bestå af bestemte ikkegenmodificerede arter og sorter, der skal opfylde følgende tekniske krav: 0,89 UFL pr. kg, 95 g PDIN og 125 g DIE.

— I græsningsperioden: Malkekøerne skal græsse, når sneen er smeltet, og når jordens bæreevne tillader det, lige så længe klimaforholdene og bæreevnen gør det muligt, og der er græs til stede. I dalene udgør fodertilskuddet, der er af samme slags som fodertilskuddet i vinterperioden, op til 2,5 kg i gennemsnit udregnet ud fra det samlede antal lakterende køer. Ved græsning i bjerggræsgangene udgør fodertilskuddet højst 1,5 kg i gennemsnit udregnet ud fra det samlede antal lakterende køer, inden den 1. august består det kun af korn.

— Mellem vinterperioden og græsningsperioden tillades en overgangsperiode på højst 30 dage om året, hvor grundfoderet skal bestå af græs fra græsgange og hø. Tilskud af hø fra andre områder er kun tilladt punktvis. Mindst 75 % af høet og græsset skal komme fra det geografiske produktionsområde, for at mindst 75 % af mælkeproduktionen er sikret med foder fra området. Mindst 20 % af det årlige behov for hø til foder til malkekøer skal stamme fra det geografiske produktionsområde. Besætningen føres rundt på græsgangene via traditionelle mønstre, hvilket også gælder for fordelingen af gødningen. Det er ikke tilladt at sprede gødning eller andre produkter fra rensningsanlæg på enge eller græsgange, hvor køer, hvis mælk skal anvendes til fremstillingen af osten »Beaufort«, græsser.

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Mælkeproduktionen og ostens fremstilling og modningen på mindst fem måneder skal foregå i det geografiske område.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

Hvis osten sælges i mindre pakninger, skal en del af den for betegnelsen karakteristiske skorpe stadig findes på stykkerne; ostekit kan dog fjernes fra denne skorpe. Hvis osten sælges som revet ost, er det ikke tilladt at mærke den »Beaufort«.

3.7. Specifikke mærkningsregler

Mærkningen af oste med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Beaufort« skal omfatte:

— oprindelsesbetegnelsen skrevet med en skriftstørrelse, der er mindst to tredjedele af den største af skriftstørrelserne på etiketten

— EU's BOB-symbol.

Hverken på etiketten, i reklamer, på fakturaer eller i andre handelspapirer må der angives andre benævnelser eller betegnelser sammen med den beskyttede geografiske betegnelse med undtagelse af:

— særlige fabriks- eller varemærker

— benævnelserne: »été« (sommer) og »chalet d'alpage« (alpehytte), der kan benyttes, hvis følgende krav er opfyldt:

Benævnelsen »été« er forbeholdt oste fremstillet fra juni til og med oktober, herunder med mælk, der er produceret, mens besætningen græsser i bjergområderne.

Benævnelsen »chalet d'alpage« er forbeholdt oste fremstillet fra juni til og med oktober, og som fremstilles to gange om dagen i alpehytter beliggende i mere end 1 500 meters højde og med traditionelle metoder, hvor højst en enkelt besætning i alpehytten sikrer mælkeproduktionen.

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område

Produktionsområdet for »Beaufort« dækker de højere beliggende bjergområder i departementet Savoie og omfatter kommunerne i bjergområdet Beaufortain, Val d’Arly, Tarentaise og Maurienne og to områder, der grænser op til Haute Savoie.

Mælkeproduktionen samt fremstillingen og lagringen af osten foregår i et geografisk område, der omfatter følgende kommuner:

Departementet Savoie:

Arrondissementet Albertville:

Kantonerne som helhed: Aime, Beaufort, Bourg-Saint-Maurice, Bozel og Moûtiers.

Delvist kantonerne:

Kantonen Ugine: La Giettaz, Flumet, Notre-Dame-de-Bellecombe, Crest-Voland, Cohennoz og Saint-Nicolas-la-Chapelle.

Kantonen Albertville Sud: Rognaix, La Bâthie, Cevins, Saint-Paul-sur-Isère, Esserts-Blay og Tours-en-Savoie.

Dele af følgende kommune: Albertville, der er omfattet af matriklerne E2, E3 og E4.

Arrondissementet Saint-Jean-de-Maurienne:

Kantonerne som helhed: La Chambre, Lanslebourg-Mont-Cenis, Modane, Saint-Jean-de-Maurienne og Saint-Michel-de-Maurienne.

Delvist kantonerne: Kantonen Aiguebelle: Montsapey.

Departementet Haute-Savoie:

Arrondissementet Bonneville:

Delvist kantonerne:

Kantonen Sallanches: Praz-sur-Arly.

Kantonen Saint-Gervais-les-Bains: Dele af følgende kommune: Contamines-Montjoie, der er omfattet af matriklerne D8 (delvist), E6, E7, E8 (delvist), F5 (delvist), F6 (delvist), F8 (delvist), F9, F10, F11, F12 og F13.

5. Tilknytning til det geografiske område

5.1. Det geografiske områdes egenart

Naturbestemte faktorer:

Det naturlige miljø, der hersker i det geografiske produktionsområde for osten »Beaufort«, er beliggende i det indre område af Alperne, der primært er karakteriseret ved de krystallinske og massive bjergområder og sedimentære klipper i området Briançonnaise og krystallinske bjerge, delvis i de eksterne områder af Alperne, hvor der kan forekomme sedimentære klipper af skifer.

Da det er en grænseflade mellem de nordlige og sydlige Alper, har det geografiske område for oprindelsesbetegnelsen, hvor de permanente græsarealer udgør 95 % af de arealer, hvor køer, hvis mælk skal anvendes til fremstillingen af osten »Beaufort«, græsser, følgende fordele:

— en tilstrækkelig stor regnmængde (men dog ikke for rigelig) og dyb jord, som muliggør en rigelig dyrkning af græs, som er tilstrækkeligt nærende til opdræt af malkekøer

— en mangfoldig planteforekomst, som er rig på aromatiske planter, der svarer til dem, der vokser på tørre græsgange.

Det geografiske område for oprindelsesbetegnelsen »Beaufort«, som dækker bjergområdet Beaufortain, dalene Tarentaise, Maurienne og en del af Val d’Arly, er kendetegnet ved omfattende græsningsarealer (92 % af græsgangene i departementet Savoie).

Menneskelige faktorer:

På disse græsningsarealer er der igennem tiderne udviklet former for opdræt, der hver for sig eller taget samlet ikke i samme grad findes andre steder i Alperne, og som udgør et unikt system med landbrug og opdræt. Dette system er kendetegnet ved en etagedelt anvendelse af vegetationen, idet både bunden af dalen, bjergskråningen og alpegræsgangen anvendes. Da besætningerne flyttes hen, hvor græsset gror, og der er mennesker til stede hver dag, kan malkningen finde sted på stedet, og græsset udnyttes præcist, hvilket betyder, at de naturlige græsgange vedligeholdes.

Systemet med landbrug og opdræt, som blev indført i det 17. århundrede, har udviklet sig med tiden, men principperne er de samme.

De alpegræsgange, der anvendes 100-110 dage i sommerperioden, er:

— De højest beliggende bjerge, hvor en stor besætning græsser (50-150 malkekøer). Da der er etableret forbindelsesstier til alpegræsgangen og inden for denne, kan der anvendes mobile malkemaskiner, hvor man kan følge besætningen, som bevæger sig 1 500-2 500 m hen til steder, hvor græsset gror. Besætningen består af en sammenføring af flere besætninger.

— De lavere bjerge, som er mindre omfattende og har forskellige mindre betydelige højder, hvor familiens besætning græsser. Malkningen blev foretaget i hytterne, men denne praksis er ved at aftage.

Mælken (særlig i de højere bjerge) kan forarbejdes på stedet, men den indsamles for det meste af mejerier, som forarbejder hele året i bunden af dalene (85-90 % af produktionen). Det er i disse dale, at besætningerne tilbringer vinteren. Man høster også hø på de arealer, som er frigjort af besætningerne om sommeren.

Mellem dalen og alpegræsgangen findes der en mellemliggende etage, den såkaldte »montagnette«, hvor besætningerne opholder sig i en periode mellem sæsonerne.

Produktionsområdet er kendetegnet ved en tradition for kvægavl med køer af racerne Tarine (andet lokalt navn for Tarentaise-racen) og Abondance, især racen Tarine, som stammer fra Tarentaise. I 1963 gav E. QUITTET følgende beskrivelse: »Racen Tarine er særdeles udholdende og modstandsdygtig over for de hårde naturlige forhold, hvilket i høj grad skyldes dens leveform (den tilbringer sommeren i mellem 1 500 og 2 000 m højde). Den forbliver længe i god stand, selv om den kælver regelmæssigt. Den har en formidabel evne til at udnytte det grove vinterfoder og samtidig give rigeligt med mælk … Racen Tarine er en fremragende malkeko især under strenge vejrforhold«.

Osten »Beaufort« adskiller sig fra andre pressede opvarmede oste, fordi det er en fed ost. Teknologien med pressede opvarmede oste, der blev indført i det 17. århundrede, bredte sig hurtigt i alle bjergområder i det østlige Frankrig. Den gjorde det muligt for befolkningen i Beaufortområdet at udskyde afsætningen og forbruget af overskydende mælk produceret på alpegræsgangene om sommeren til vinterperioderne. Denne teknologi har efterhånden fået særlige kendetegn, som har direkte forbindelse med miljøet (anvendelse af sødmælk og koldmodning).

5.2. Produktets egenart

Osten »Beaufort« adskiller sig fra andre pressede opvarmede oste især ved:

— fremstillingen af osten af uskummet mælk, så snart malkningen er færdig

— anvendelsen af en træform, den såkaldte »Beaufort-cirkel«, der giver osten en konkav skorpe

— de traditionelle forarbejdningsmetoder (anvendelse af vild gær, formning af ostemassen i hørlærred og »Beaufort«-cirklen, hvor osten skal vendes under presningen), særlig tilsætning af termofile lactobacilleae dyrket af ostemageren

— en ostemasse næsten uden huller på grund af lagringen i kolde kældre.

Osten »Beaufort« har den særlige organoleptiske egenskab, at den har en ostemasse, som først føles fast i munden og derefter smelter på tungen uden at være for klistret. Ostens aromaer skal være forskelligartede uden at være for kraftige.

5.3. Sammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

De særlig naturlige omgivelser, der er beskrevet, gør, at der vokser mange forskellige plantearter i området. Alle fytosociologiske grupper, der kan findes på græsgange, heder og alpeområder, der udnyttes af mennesket, er til stede i området.

En række undersøgelser — DORIOZ et al. (2000), DORIOZ 1995; INRA, 1994, DORIOZ og VAN OORT, 1991, LEGROS et al., 1987, DORIOZ, 1995, har vist græsgangenes store variationer og mangfoldighed, som omfatter i alt 250-300 arter. Alt efter beliggenheden, klippesidernes skråningsgrader og jordtyperne kan man i løbet af samme græsningsdag finde et meget varieret foderudbud.

De meget appetitvækkende planter og stærkt varierede plantearter kommer til udtryk i den særlige og kraftige smag, som osten »Beaufort« besidder (DUMONT et ADDA, 1978, BUCHIN et al., 1999; ASSELIN et al., 1999, in DORIOZ et al., 2000).

Systemet med at bringe besætninger af arterne Tarine og Abondance på græs i bjergene fremmer plantelivet i områderne, og disse metoder er fuldstændigt tilpasset de naturlige forhold. Forarbejdningen af »den varme mælk« gør det muligt at bevare mælkens oprindelige egenskaber, som er forbundet med de mange forskellige plantearter. Den er velegnet til fremstillingen af en fed ost, hvortil anvendes uskummet mælk og vilde gærarter. Anvendelsen af en konveks cirkel gør det muligt at tilpasse fremstillingen til de store variationer i produktionen af alpemælk og bibeholde temperaturen i ostens indre i etapen, hvor osten presses, og at sikre ostens form. Lagringen i kolde kældre, der er en væsentlig etape i fremstillingen af en ost af god kvalitet, svarer til de klimatiske forhold på produktionsstedet og passer fint til fremstillingen af en fed ost.

Fremstillingsmetoderne og forarbejdningsmetoderne udgør et samlet sammenhængende system, der er tilpasset det særlige produkt, hvor de smagsmæssige variationer, der skyldes de særlige planteforekomster på græsningsarealerne, kommer til udtryk.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (4))

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCBeaufort.pdf

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(3) Se fodnote 2.

(4) Se fodnote 2.