Midtvejsevaluering af det 3. sundhedsprogram 2014-2020 i henhold til forordning (EU) nr. 282/2014 om oprettelse af et tredje EU-handlingsprogram for sundhed (2014-2020)

Programmet har fokus på områder, hvor der er potentiale for, at EU kan tilføre merværdi, og for, at det reelt kan bidrage til Kommissionens vigtigste prioriteter.

Programmet er udformet til at supplere, støtte og tilføre merværdi til medlemsstaternes politikker. Det overordnede mål er at forbedre europæernes sundhed og reducere uligheder ved at fremme sundhed, tilskynde til innovation, styrke sundhedssystemernes bæredygtighed og beskytte europæerne mod grænseoverskridende sundhedstrusler Dette kan udtrykkes som fire specifikke mål:

Med et samlet budget på 449,4 mio. EUR over syv år reagerer programmet på medlemsstaternes behov ud fra følgende overordnede prioriteter:

Det 3. sundhedsprogram er et sektorspecifikt finansielt instrument inden for den flerårige finansielle ramme for 2014-2020, der er etableret ved forordning (EU) nr. 282/2014. Det understøtter EU's sundhedspolitiske koordineringsarbejde for at supplere, støtte og tilføre merværdi til medlemsstaternes nationale politikker. Samtidig respekterer det fuldt ud disses autonomi med hensyn til at definere deres egne sundhedspolitikker og til at organisere og levere sundhedstjenesteydelser og lægehjælp inden for deres egne grænser. Det støtter også gennemførelsen af EU's sundhedslovgivning.

Denne rapport er en kort præsentation af de vigtigste konklusioner af midtvejsevalueringen af det tredje sundhedsprogram, jf. artikel 13, stk. 3, litra c), i forordning (EU) nr. 282/2014. Rapporten kommer også med idéer til forbedring af gennemførelsen af programmet i den resterende programperiode (2018-2020). Rapporten ledsages af et detaljeret arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene.

BIDRAG FRA SUNDHEDSPROGRAMMET TIL KOMMISSIONENS PRIORITETER

Ø"vækst, job og et modstandsdygtigt samfund": sundhed for befolkningen og sundhedstjenesteydelser som en produktiv faktor for vækst og job Ø"det digitale indre marked": e-sundhed Ø"det indre marked": aktioner, der støtter EU-lovgivningen om tobak, lægemidler, medicinsk udstyr, direktivet om grænseoverskridende sundhedsydelser og vurdering af sundhedsteknologi Ø"retfærdighed og grundlæggende rettigheder": bekæmpelse af uligheder på sundhedsområdet Ø"migrationspolitik": aktioner vedrørende migranter og flygtninge og Ø"sikkerhed i Europa": beredskab og styring af alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler.

Programmet hjælper også medlemsstaterne til at nå deres mål for bæredygtig udvikling (SDG), navnlig SDG 3: "Vi skal sikre et sundt liv for alle og fremme trivsel for alle aldersgrupper".

2.2. Gennemførelse af programmet i 2014-2016

Programmet forvaltes af Kommissionen og gennemføres via årlige arbejdsprogrammer, der vedtages efter godkendelse fra et programudvalg bestående af repræsentanter for medlemsstaterne. En flerårig planlægning sikrer, at alle de prioriterede temaer er omfattet, og at de tilgængelige ressourcer er i overensstemmelse med prioriteter og aktioner. Ansvaret for gennemførelsen er overdraget til Forvaltningsorganet for Forbrugere, Sundhed, Landbrug og Fødevarer (CHAFEA).

Budgettet er blevet fordelt mellem de 23 prioriterede temaer (figur 1).

Figur 1: Budgetfordeling mellem de prioriterede temaer i 2014-2016

Aktioner vedrørende migranter og flygtninge går på tværs af flere aktionsområder som for eksempel uligheder på sundhedsområdet, kroniske sygdomme, mental sundhed, overførbare sygdomme og sundhedsoplysning. Hvis man anskuer dem særskilt, repræsenterer aktioner vedrørende migranter og flygtninge en offentlig sundhedsinvestering på 14,4 mio. EUR (9,5 mio. EUR finansieret under horisontale aktiviteter og yderligere 3,5 mio. EUR under kapacitetsopbygning (prioritet 2.2) og 1,4 mio. EUR under sundhedsoplysningsprioriteten (prioritet 3.7).

Med de resterende 7,8 mio. EUR under horisontale aktiviteter støtter programmet licenser til informationsteknologier (f.eks. Europa-Kommissionens websted om folkesundhed og platformen for sundhedspolitik) og aktiviteter til vedligeholdelse heraf, kommunikation vedrørende EU's sundhedspolitikker og formidling af programresultater via instrumenter som for eksempel nyhedsbrevet Sundhed-EU samt EU's årlige sundhedspris for ikkestatslige organisationer, hvis missioner er et reelt bidrag til folkesundheden. Prisen er gået til NGO'er, hvis indsats gjorde en forskel under ebolakrisen i 2015, bidrog til kampen mod antimikrobiel resistens i 2016 og fremmede vaccination i 2017.

EU-28-medlemsstaterne deltager i programmet ligesom de to EFTA-lande Norge og Island. Serbien og Moldova har også deltaget siden 2016, og Bosnien-Hercegovina kom med i april 2017. Den stigende interesse for programmet fra kandidaters, potentielle kandidaters og nabolandes side kan ses som et tegn på den stigende interesse, som programmet har for disse lande, der har besluttet at bringe deres sundhedspolitikker på linje med EU's.