Beretning om opfølgningen på anmodningerne i Europa-Parlamentets dechargebeslutninger og Rådets dechargehenstilling for regnskabsåret 2014

Indledning

Dechargen for regnskabsåret 2014 kendetegnes ved, at de mest berørte institutioner – Europa-Parlamentet, Rådet, Den Europæiske Revisionsret og Kommissionen – var enige om vigtigheden af at fokusere på resultaterne af EU-budgettets gennemførelse. Under dechargeproceduren blev der således fundet en ny balance mellem spørgsmål vedrørende resultaterne af EU-budgettets gennemførelse og spørgsmål vedrørende den formelle overholdelse af reglerne.

Kommissionen tilslutter sig denne nye strategi, der er i overensstemmelse med det tilsagn om at styrke den resultatorienterede kultur i relation til EU's budget, som Juncker-Kommissionen gav ved begyndelsen af sin mandatperiode. Dette tilsagn blev fulgt op i 2015 af initiativet "Budget Focused on Results" (BFOR - et resultatorienteret budget), som dækker en bred vifte af aktiviteter, herunder aktiviteter med henblik på forenkling af regler, forbedring af oplysningen om resultatet af EU's politikker og sikring af omkostningseffektive kontroller.

I 2015 blev der gjort fremskridt med BFOR-initiativet, bl.a. hvad angik udvikling af en begrebsramme, forbedring af programredegørelserne i det årlige budget og opdatering af Kommissionens strategiske planlægnings- og programmeringscyklus. Arbejdet hermed fortsætter i 2016 bl.a. i form af møder i ekspertgruppen om resultatbaseret budgetlægning, strømlining af rapporteringen om såvel resultater som overholdelse, der er omfattet af den nye årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport, og revision af finansforordningen.

Da Revisionsretten offentliggjorde sin årsberetning for regnskabsåret 2014, understregede den desuden behovet for at ændre balancen mellem resultater og overholdelse og opfordrede til at udvikle en helt "ny tilgang til investeringer og udgiftsanvendelse". Revisionsretten opfordrede således EU's beslutningstagere, lovgivere og finansforvaltere til at sikre, at EU-midlerne anvendes i overensstemmelse med de strategiske prioriteter og tilvejebringer de ønskede resultater.

Disse spørgsmål blev drøftet indgående under dechargeproceduren såvel i Europa-Parlamentet som i Rådet.

Især fremhævede Europa-Parlamentets ordfører for decharge til Kommissionen, Martina Dlabajová, i dechargen behovet for at sikre "kontinuitet og innovation". Ud over at opfordre til øget fokus på resultater reagerede ordføreren også på Kommissionens opfølgning på anmodningerne i Europa-Parlamentets tidligere dechargebeslutninger. Næstformand Kristalina Georgieva tilsluttede sig denne tilgang og udtalte: "Vi bør lære af fortiden med henblik på at sikre en bedre fremtid, og decharge er en glimrende mulighed herfor".

I skrivelser fra næstformand Kristalina Georgieva til Europa-Parlamentet fremsendt i forbindelse med dechargeproceduren dokumenterede Kommissionen, at den formelt har forpligtet sig til fuldt ud og rettidigt at gennemføre en række aktioner og foranstaltninger vedrørende de påpegede problemer.

I denne beretning tages der hensyn til disse forpligtelser og, når det er relevant, gives der et ajourført overblik over de yderligere foranstaltninger, der er truffet indtil nu. Den ledsages af to arbejdsdokumenter fra Kommissionens tjenestegrene, der indeholder Kommissionens svar på henholdsvis 350 specifikke anmodninger fra Europa-Parlamentet og 57 specifikke anmodninger fra Rådet i forbindelse med decharge.

Kommissionen indvilliger i at iværksætte nye foranstaltninger i forbindelse med 100 anmodninger (heraf 88 fra Europa-Parlamentet og 12 fra Rådet). Kommissionen finder desuden, at de nødvendige foranstaltninger for 272 anmodningers vedkommende (227 fra Europa-Parlamentet og 45 fra Rådet) enten er gennemført eller pågår, om end det i nogle tilfælde vil være nødvendigt at evaluere resultatet af foranstaltningerne. Endelig resterer der 35 anmodninger fra Europa-Parlamentet, som Kommissionen ikke kan acceptere af årsager, der har at gøre med de bestående retlige og budgetmæssige rammer eller Kommissionens institutionelle rolle eller beføjelser. Der gives en detaljeret begrundelse herfor i det vedhæftede arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene.

1.Kommissionens forpligtelser for så vidt angår dechargeprioriteter

Under dechargeproceduren stillede ordføreren for decharge og andre medlemmer af Budgetkontroludvalget en række spørgsmål, der afspejles i de anmodninger, der er fremsat i Europa-Parlamentets dechargebeslutning.

Nogle af disse spørgsmål blev også stillet under dechargeproceduren i Rådet.

Næstformand Kristalina Georgieva dokumenterede i sine skrivelser, at Kommissionen formelt har forpligtet sig til fuldt ud og rettidigt at gennemføre en række aktioner og foranstaltninger i relation til disse problemer, navnlig følgende:

- Hvordan kan de langsigtede politiske mål forenes med den flerårige finansielle ramme (FFR)? Kommissionen er fast besluttet på at tilvejebringe en finansiel programmering med tilstrækkelige midler til at sikre de langsigtede politiske prioriteter såsom vækst og jobskabelse, samtidig med at der bibeholdes tilstrækkelig fleksibilitet til at kunne klare nye udfordringer med støtte fra Europa-Parlamentet og Rådet i deres roller som henholdsvis budgetmyndighed og lovgivende myndighed. I midtvejsrevisionen ses der nærmere på, hvordan den nuværende FFR fungerer, og den indeholder forslag til, hvordan det er muligt i højre grad at nå målene for EU's prioriteter, bl.a. EU's mulighed for at klare de store udfordringer, det står over for. Midtvejsrevisionen af FFR for 2014-2020 giver mulighed for på politisk plan at diskutere, hvordan der bedst kan opnås balance mellem budgetmidlerne og de politiske prioriteter.

- Hvordan kan der skabes en stærkere forbindelse mellem målsætninger på EU-plan, partnerskabsaftaler og operationelle programmer? Kommissionen er fast besluttet på at gennemføre de lovgivningsmæssige rammer, der er fastsat af Europa-Parlamentet og Rådet, med henblik på at udføre sin rapporteringspligt i forbindelse med de europæiske struktur- og investeringsfondes (ESI-fondenes) bidrag til virkeliggørelse af EU-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst.

- GD AGRI's rapportering om udbetalingen af direkte støtte til landbrugere. GD AGRI har planer om gradvist at udvikle sin rapportering de kommende år med henblik på at måle effekten af reformen af den fælles landbrugspolitik, der blev gennemført i 2013. En sådan rapportering vil udgøre et solidt grundlag for fremtidige politiske beslutninger. Kommissionen forpligtede sig allerede i GD AGRI's årlige aktivitetsrapport for 2015 til at påbegynde rapporteringen om fordelingen af landbrugsstøtten.

- Tilgangen til revisioner af bruttonationalindkomsten (BNI). Kommissionen har oprettet to taskforcer vedrørende revisioner af BNI-saldiene. Den ene taskforce blev oprettet af lederne af afdelingerne for makroøkonomisk statistik og beskæftiger sig primært med politikken for benchmarkrevision. Den anden taskforce blev oprettet af Udvalget for Penge-, Kreditmarkeds- og Betalingsbalancestatistik og har til opgave at undersøge mulighederne for en harmoniseret europæisk revisionspolitik. Formålet er at udarbejde fælles europæiske retningslinjer inden udgangen af 2016.