P9_TA(2022)0288

EU-handlingsplan for den sociale økonomi

Europa-Parlamentets beslutning af 6. juli 2022 om EU-handlingsplanen for den sociale økonomi (2021/2179(INI))

(2023/C 47/12)

Europa-Parlamentet,

— der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder,

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. december 2021 med titlen »Opbygning af en økonomi, der tjener alle: en handlingsplan for den sociale økonomi« (COM(2021)0778),

— der henviser til FN's konvention om rettigheder for personer med handicap (UNCRPD), som er underskrevet og ratificeret af EU og alle dets medlemsstater, og navnlig til artikel 27 heri om arbejde og beskæftigelse,

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2021 med titlen »En Union med lige muligheder: Strategi for rettigheder for personer med handicap 2021-2030« (COM(2021)0101),

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 7. oktober 2020 med titlen »En Union med ligestilling: EU's strategiske ramme for romaernes ligestilling, integration og deltagelse« (COM(2020)0620) og Rådets henstilling af 12. marts 2021 om romaernes ligestilling, inklusion og deltagelse (2021/C 93/01),

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. juni 2021 med titlen »Samordning af den økonomiske politik i 2021: sådan får vi bugt med covid-19, understøttet genopretningen og moderniseret vores økonomi« (COM(2021)0500),

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. november 2016 med titlen »Europas næste ledere: opstarts- og opskaleringsinitiativet« (COM(2016)0733),

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. oktober 2011 med titlen »Initiativ for socialt iværksætteri — At skabe et gunstigt klima for sociale virksomheder som kerneelementer i den sociale økonomi og den sociale innovation« (COM(2011)0682),

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. februar 2004 om fremme af andelsselskaber i Europa (COM(2004)0018),

— der henviser til den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed af 1. juli 2020,

— der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud (1) (direktivet om offentlige indkøb),

— der henviser til det sociale Portotilsagn, som blev undertegnet af det portugisiske rådsformandskab, Europa-Parlamentets formand og repræsentanter for arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationer,

— der henviser til Portoerklæringen af 8. maj 2021, som blev godkendt af Det Europæiske Råd,

— der henviser til Rådets konklusioner af 7. december 2015 om »Fremme af den sociale økonomi som en nøglefaktor for den økonomiske og sociale udvikling i Europa«,

— der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 19. januar 2022 med titlen »Innovative finansielle instrumenter — virksomheder med social indvirkning«,

— der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 27. april 2021 med titlen »Socialøkonomiens rolle i jobskabelsen og gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder«,

— der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 22. september 2016 med titlen »Den eksterne dimension af socialøkonomien«,

— der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 23. december 2009 med titlen »Forskellige virksomhedsformer« (2009/C 318/05),

— der henviser til Regionsudvalgets udtalelse af 1. juli 2021 med titlen »En EU-handlingsplan for den sociale økonomi« (CDR 5860/2020),

— der henviser til Europa-Kommissionens og Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udviklings (OECD's) »Policy brief on making the most of the social economy's contribution to the circular economy« fra 2022,

— der henviser til »Guidelines for Local Governments on Policies for Social and Solidarity Economy«, som blev udgivet af FN's forskningsinstitut for social udvikling i 2021,

— der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 4. april 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) (2),

— der henviser til sin beslutning af 17. februar 2022 med henstillinger til Kommissionen om en statut for europæiske grænseoverskridende foreninger og nonprofitorganisationer (3),

— der henviser til sin beslutning af 16. september 2021 om rimelige arbejdsvilkår, rettigheder og social beskyttelse for platformsarbejdere — nye beskæftigelsesformer, der er knyttet til den digitale udvikling (4),

— der henviser til sin beslutning af 7. juli 2021 om det gamle kontinents tiltagende aldring — muligheder og udfordringer i forbindelse med aldringspolitik efter 2020 (5),

— der henviser til sin beslutning af 11. februar 2021 om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed (6),

— der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2018 om arbejdstagernes finansielle deltagelse og betydningen heraf for jobskabelse og reaktivering af arbejdsløse (7),

— der henviser til sin beslutning af 24. november 2020 om nedbringelse af antallet af hjemløse i EU (8),

— der henviser til sin beslutning af 5. juli 2018 med henstillinger til Kommissionen om en statut for sociale og solidaritetsbaserede virksomheder (9),

— der henviser til sin beslutning af 10. september 2015 om socialt iværksætteri og social innovation til bekæmpelse af arbejdsløshed (10),

— der henviser til sin beslutning af 2. juli 2013 om andelsselskabers bidrag til løsning af krisen (11),

— der henviser til sin beslutning af 2. juli 2013 om forslag til Rådets forordning om statut for den europæiske almennyttige fond (12),

— der henviser til sin beslutning af 14. marts 2013 med henstillinger til Kommissionen om statut for det europæiske gensidige selskab (13),

— der henviser til sin beslutning af 20. november 2012 med titlen »Initiativ for socialt iværksætteri — At skabe et gunstigt klima for sociale virksomheder som kerneelementer i den sociale økonomi og den sociale innovation« (14),

— der henviser til sin beslutning af 19. februar 2009 om socialøkonomi (15),

— der henviser til sin beslutning af 13. marts 1987 om foreninger uden erhvervsmæssigt sigte i Det Europæiske Fællesskab (16),

— der henviser til forretningsordenens artikel 54,

— der henviser til udtalelse fra Regionaludviklingsudvalget,

— der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A9-0192/2022),

A. der henviser til, at den sociale økonomi omfatter forskellige typer af private enheder, som er uafhængige af offentlige myndigheder, såsom kooperativer, gensidige selskaber, organisationer (herunder velgørenhedsorganisationer), fonde, sociale virksomheder og andre retlige former, som alle er kendetegnet ved forskellige drifts- og organisationsprincipper og -elementer, f.eks. personers og sociale samt miljømæssige formåls forrang for fortjeneste, geninvestering af størstedelen af fortjenesten/overskuddet i enhedens bæredygtighed og almenhedens interesse i at levere varer og tjenester til deres medlemmer eller samfundet som helhed og demokratisk eller deltagerorienteret forvaltning;

B. der henviser til, at selv om der er behov for sammenlignelige mekanismer til indsamling af data om den socialøkonomiske sektor i EU-landene, tegner den sociale økonomi sig efter sigende for 2,8 mio. enheder i Den Europæiske Union og beskæftiger ca. 13,6 mio. arbejdstagere (mellem 0,6 og 9,9 % af arbejdsstyrken afhængigt af landet) i henhold til handlingsplanen for den sociale økonomi; der henviser til, at antallet af socialøkonomiske enheder og beskæftigelsesprocenten i sektoren i EU varierer afhængigt af definitionen af socialøkonomisk enhed, estimaterne og de nationale statistikker; der henviser til, at over en tredjedel af de lønnede job i den socialøkonomiske sektor findes i sektoren for sociale tjenesteydelser; der henviser til, at den sociale økonomi rummer et uudnyttet jobskabelsespotentiale og er et vigtigt redskab til bekæmpelse af social udstødelse og fattigdom, ikke mindst gennem aktive beskæftigelsesinitiativer, der er iværksat i flere medlemsstater, såsom nul arbejdsløshedsområder på lang sigt; der henviser til, at Kommissionen bør angive og kortlægge de nuværende initiativer for at få en bedre forståelse af deres funktion og effektivitet og for at udveksle bedste praksis med medlemsstaterne;

C. der henviser til, at nærhedsprincippet er en af hjørnestenene i Den Europæiske Unions funktionsmåde; der henviser til, at den sociale økonomi er et af de bedste eksempler på dens anvendelse;

D. der henviser til, at den sociale økonomi har spillet en væsentlig rolle med hensyn til at mindske og afhjælpe de kort- og langsigtede indvirkninger af covid-19 på EU's sociale marked, samfund og økonomi og har fremmet og bidraget til den sociale og økonomiske modstandsdygtighed takket være denne models bæredygtighed;

E. der henviser til, at den sociale økonomi bidrager til og drager fordel af velfungerende velfærdssystemer; der henviser til, at det dog er staten og de offentlige myndigheder, der i sidste ende har ansvaret for at sikre borgerne universel og lige adgang til en overkommelig pris til en høj standard af offentlige tjenesteydelser og velfærd; der henviser til, at socialøkonomiske organisationer spiller en komplementerende rolle og fortsat bør gøre det, men ikke erstatter statslige eller regionale offentlige organers levering af frontlinjetjenester;

F. der henviser til, at socialøkonomiske enheder har udvist stor modstandsdygtighed og innovation, når de har mødt modstand, men har oplevet vanskeligheder i forbindelse med covid-19-pandemien såsom faldende aktivitet, begrænsede kontantreserver eller et behov for at flytte deres forretningsaktivitet online;

G. der henviser til, at de nye miljømæssige, økonomiske og sociale udfordringer, som pandemien har forstærket, har befordret en nærmere overvejelse af den sociale økonomis rolle;

H. der henviser til, at socialøkonomiske enheder har en lang, men uensartet historie i de fleste medlemsstater, hvoraf størstedelen har vedtaget specifikke love på området; der henviser til, at socialøkonomiske enheder har etableret sig som centrale sociale og økonomiske aktører, der kan spille en vigtig rolle på markedet; der henviser til, at de fortsat står over for væsentlige forhindringer, som hæmmer deres økonomiske og samlede sociale indvirkning; der henviser til, at medlemsstaterne er nødt til at vedtage specifik lovgivning for at overvinde disse hindringer og muliggøre konsolidering og udvikling af den sociale økonomi og sikre, at socialøkonomiske enheder kan konkurrere effektivt i alle økonomiske sektorer;

I. der henviser til, at socialøkonomiske organisationer opererer inden for nøglesektorer såsom sundhed, langtidspleje, den sociale sektor, almen uddannelse og erhvervsuddannelse, kultur og fremme af kulturarv, avancerede teknologier, boliger, fritid, den cirkulære økonomi, vedvarende energi og affaldshåndtering; der henviser til, at de i kraft af deres lokale forankring og sociale og integrerende karakter er en integreret del af den europæiske sociale model;

J. der henviser til, at den sociale markedsøkonomi er en vigtig komponent i EU's sociale økonomi og en drivkraft for gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder og de heri fastsatte mål; der henviser til, at socialøkonomiske organisationer spiller en rolle i den ajourførte industristrategi (17), idet de danner grundlaget for en mere bæredygtig og modstandsdygtig EU-økonomi, som ikke lader nogen i stikken;

K. der henviser til, at den digitale omstilling tilbyder mange muligheder for den sociale økonomi; der henviser til, at operatører i den sociale økonomi har brug for uddannelse for at kunne holde trit med det høje tempo på konkurrencedygtige digitale markeder;

L. der henviser til, at socialøkonomiske enheder traditionelt har spillet en vigtig rolle i integrationen og beskæftigelsen af dårligt stillede arbejdstagere samt i leveringen af tjenesteydelser til dem, navnlig personer med handicap, herunder gennem sociale arbejdsintegrerende foretagender (WISE) under UNCRPD, og dermed forbedrer deres trivsel og mentale sundhed;

M. der henviser til, at sektoren for sociale tjenesteydelser, som er en del af socialøkonomien, kæmper med udfordringer såsom lave lønninger og usikre arbejdsvilkår, hvilke bør håndteres på en effektiv måde;

N. der henviser til, at kooperativer kan spille en rolle i demokratiseringen af digitalt arbejde såsom oprettelse af arbejdsplatforme, der er ejet af arbejdstagere;

O. der henviser til, at over 82,2 millioner frivillige spiller en aktiv og grundlæggende rolle i den sociale økonomi (18); der henviser til, at frivilligt arbejde er vigtigt både for den yngre generation og for ældre, for hvem det i nogle tilfælde udgør en vigtig mulighed for at spille en aktiv rolle i samfundet;

P. der henviser til, at den nuværende situation, som skyldes krigen i Ukraine, har illustreret betydningen af lokalsamfund og solidaritet i EU og i de lande, der grænser op til Ukraine; der henviser til, at den sociale økonomi generelt ikke er veludviklet i disse lande; der henviser til, at en høj inddragelse af socialøkonomiske virksomheder kan have en stor fordel i relation til at koordinere støtte til de ukrainske flygtninge;

Q. der henviser til, at den sociale økonomi spiller en vigtig rolle med hensyn til at fremme en inkluderende grøn og digital omstilling;

R. der henviser til, at Europa-Parlamentet i tidligere beslutninger har fremhævet betydningen af at fremme udviklingen af grænseoverskridende aktiviteter og adgangen til det indre marked for gensidige selskaber, foreninger og fonde;

S. der henviser til, at en retlig og politisk ramme, som yder tilstrækkelig beskyttelse af og fremmer arbejdstagerkooperative virksomheder, et sæt politiktiltag, der har til formål at fremme virksomhedsoverdragelser til medarbejdere og et højt niveau for organisering og konsolidering af arbejdstagerkooperativer i organisationer/føderationer, bidrager til vellykkede virksomhedsoverdragelser til medarbejdere;

T. der henviser til, at den socialøkonomiske model har stort potentiale i relation til at nå ud til de mest sårbare og dårligst stillede samfund såsom romaerne og for i væsentlig grad at forbedre deres adgang til rettigheder, ressourcer og tjenester samt deres faglige og sociale deltagelse og medborgerskab;

U. der henviser til, at investorer opfatter socialøkonomiske organisationer som højrisikoorganisationer (19);

1. glæder sig over Kommissionens handlingsplan for den sociale økonomi, de deri opstillede vejledende principper, som definerer den sociale økonomi, den politiske fremdrift, som den giver til den sociale økonomis udvikling, og det væld af foranstaltninger, der varsles; bemærker imidlertid, at visse aspekter vedrørende beskæftigelse og sociale anliggender i den sociale økonomi kan styrkes yderligere;

2. understreger den sociale økonomis mangfoldighed af mål og den vigtige rolle, den spiller med hensyn til at forbedre økonomiens modstandsdygtighed, sikre en retfærdig omstilling, mindske uligheder, skabe beskæftigelsesmuligheder af høj kvalitet for sårbare grupper, fremme en uafhængig tilværelse, styrke fællesskabsfølelsen, modvirke affolkning og styrke udviklingen af landdistrikterne, gennemføre principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder og opnå opadgående social konvergens;

3. opfordrer medlemsstaterne til at udnytte socialøkonomiske sektorordninger til at gennemføre principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder;

4. bekræfter, at covid-19-krisen har fremhævet socialøkonomiske organisationers afgørende rolle i at hjælpe borgerne med at håndtere de mange problemer, de oplever, og således sikre social samhørighed, og at den har vist deres relevans og modstandsdygtighed;

5. mener, at EU's og de nationale foranstaltninger for at fremme udviklingen af den sociale økonomi er særlig relevante i den nuværende situation, hvor det på grund af den økonomiske og sociale krise, som er forårsaget af covid-19, er afgørende, at det fulde potentiale i den sociale økonomi udnyttes for at sikre økonomisk genopretning, fremme socialt iværksætteri og skabe kvalitative arbejdspladser; understreger, at socialøkonomiske enheder spiller en vigtig rolle med hensyn til at forbedre økonomiens og samfundets modstandsdygtighed efter covid-19-pandemien;

6. understreger, at selv om den sociale økonomi er en betydelig kilde til økonomisk vækst og jobskabelse, skal der gøres mere for at fremme denne model, herunder principperne om solidaritet, social inklusion og sociale investeringer, som ligger til grund herfor; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne samt de regionale og lokale myndigheder til at styrke indsatsen for yderligere at fremme den sociale økonomi og indarbejde den sociale økonomis dimension i de relevante politikker, programmer og praksisser såsom dem, der er relevante for igangværende omstillinger, f.eks. den grønne og den digitale omstilling, på EU-niveau samt på globalt niveau via EU's optræden udadtil;

7. tilskynder medlemsstaterne til at støtte socialøkonomiske aktører i at udvikle sociale innovationsprogrammer, som forbedrer udarbejdelsen og tilvejebringelsen af sociale tjenester, og som forbedrer adgangen til tjenester for de mest sårbare personer, herunder personer med handicap og ældre;

8. gentager sin opfordring ( 20 ) til, at »tænk småt først«-princippet anvendes som et vejledende princip for udarbejdelsen af fremtidig lovgivning og vedtagelsen af politikker uden at svække de nuværende regler, standarder og rettigheder, såsom miljø- og forbrugerbeskyttelse, for på den ene side at gøre de lovgivningsmæssige rammer mere støttende over for mikrovirksomheders og små og mellemstore enheder i deres anvendelse af de nuværende regler og bestemmelser og på den anden side at styrke den sociale økonomis udvikling, bæredygtighed og vækst;

9. mener, at der bør foreslås konkrete strategier og opfølgende foranstaltninger med henblik på at nå målene i handlingsplanen for den sociale økonomi under hensyntagen til national lovgivning og praksis; understreger, at de indbyrdes forbindelser mellem handlingsplanen for den sociale økonomi og andre EU-initiativer såsom handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder, den europæiske handicapstrategi eller den europæiske platform for bekæmpelse af hjemløshed skal præciseres yderligere; finder det nødvendigt at sætte en tidsplan for alle tiltag i handlingsplanen for den sociale økonomi samt for overvågningen og evalueringen heraf med henblik på at vejlede de relevante myndigheder i gennemførelsesfasen af handlingsplanen og sikre politikkohærens;

10. understreger, at socialøkonomiske virksomheder handler i almenhedens interesse og derigennem skaber arbejdspladser, leverer socialt innovative tjenesteydelser og varer, letter social inklusion og fremmer en mere bæredygtig og lokalt forankret økonomi; understreger, at når den sociale økonomis rolle med henblik på at skabe og oprette beskæftigelse omfatter dårligt stillede arbejdstagere og dårligt stillede regioner, er der behov for passende støtte for at anerkende disse grupper på passende vis;

11. beklager, at 11,6 % af jobbene i den private sektor i medlemsstaterne er sort arbejde, og understreger behovet for politiske foranstaltninger for at bekæmpe sort arbejde og effektivt håndhæve arbejdstagernes rettigheder; fremhæver de socialøkonomiske organisationers og navnlig kooperativers bidrag til bekæmpelsen af sort arbejde;

12. fremhæver behovet for at fremme mulighederne for direkte offentlig finansiering i form af tilskud, f.eks. via EU-midler, samt private investeringer i den socialøkonomiske sektor, navnlig i betragtning af den øgede efterspørgsel efter tjenesteydelser fra socialøkonomiske organisationer under covid-19-pandemien og i forbindelse med genopretningen efter pandemien;

13. gentager, at for at nå det fulde potentiale af handlingsplanen for den sociale økonomi skal Kommissionen og medlemsstaterne garantere, at gennemførelsen af handlingsplanen ikke lader nogen i stikken, og at den sikrer fuldt partnerskab med alle aktører i den sociale økonomi, herunder udbydere af almennyttige sociale tjenesteydelser og civilsamfundet på alle niveauer, herunder kirkebaserede velgørende organisationer, og sikrer klarhed og koordination mellem alle aktører;

Skabelse af et gunstigt miljø for den sociale økonomi

14. minder medlemsstaterne om, at direktivet om offentlige udbud giver de ordregivende myndigheder mulighed for at bruge offentlige udbud til at forfølge miljømål og sociale mål og navnlig giver mulighed for at forbeholde udbudsprocedurer enheder, der opfylder kvalitetskriterierne, og hvis vigtigste mål er at inkludere personer med handicap eller grupper, der er i risiko for social udelukkelse, i arbejdsstyrken; opfordrer de offentlige myndigheder til at anerkende socialt og miljømæssigt ansvarlige offentlige udbud som en investering i den socioøkonomiske struktur, som har et stort potentiale med hensyn til at kombinere sociale og konkurrencerelaterede målsætninger; påpeger, at inddragelsen af miljømæssige og sociale krav i udbud kan være afgørende for udviklingen af den socialøkonomiske sektor; opfordrer Kommissionen til yderligere at fremme socialt ansvarlige offentlige udbud og god praksis med henblik på at fremme socialt ansvarlige forretningspraksisser og opfordrer medlemsstaterne til at sigte mod at gøre al offentlig finansiering, der udbetales i form af offentlige udbudskontrakter, betinget af, at de overholder de gældende forpligtelser inden for miljø-, social- og arbejdsmarkedslovgivning i henhold til EU-retten eller national lovgivning, kollektive aftaler eller international miljø-, social- og arbejdsmarkedslovgivning;

15. opfordrer medlemsstaterne til systematisk at vedtage strategier, som har til formål at udvikle socialt ansvarlige offentlige udbud, og dermed skabe en forbindelse på tværs af politikområder mellem dels levering af tjenesteydelser og produkter, dels ydelse af bidrag til de sociale mål; er af den opfattelse, at gennemførelsen af direktivet om offentlige udbud skal kobles sammen med initiativer, som har til formål at øge kendskabet til sammenhængen mellem offentlige udgifter og deres bidrag til at nå verdensmålene om bæredygtig udvikling og at opbygge kapaciteten blandt embedsmænd, der arbejder med offentlige udbud, og i socialøkonomiske enheder; opfordrer embedsmænd, der arbejder med offentlige udbud, til at afholde forudgående høringer, inden de udarbejder udbudsmaterialet, med henblik på bedre at forstå, hvad socialøkonomiske enheder kan tilbyde, og hvordan de kan opfylde udbudskravene; opfordrer indkøbere til ikke at tildele kontrakter udelukkende på grundlag af den laveste pris, men på grundlag af den bedste værdi, således at der tages hensyn til kvalitetskriterier og sociale konsekvenser; opfordrer medlemsstaterne til at øge gennemsigtigheden og forebygge korruption i forbindelse med offentlige udbud; fremhæver behovet for, at de relevante myndigheder undersøger samarbejde og partnerskaber i forbindelse med adgang til offentlige udbud for socialøkonomiske enheder, som det er tilfældet i nogle medlemsstater;

16. fremhæver, at medarbejderopkøb kan være en mulig løsning for at forhindre tab af arbejdspladser som følge af en omstrukturering; glæder sig over de eksisterende initiativer i medlemsstaterne med hensyn til at give arbejdstagere, som er interesserede i medarbejderopkøb, og kooperativer, der dannes i forbindelse med medarbejderopkøb, virksomhedsstøttestrukturer, herunder juridisk bistand, finansiel støtte, hjælp til at udarbejde forretningsplaner og de data, der er nødvendige for eksterne investorer; opfordrer andre medlemsstater til at gennemføre lignende initiativer og indlemme dette emne i Rådets henstilling for 2023 for yderligere at støtte disse initiativer på regionalt og nationalt plan; fremhæver den rolle, som arbejdstagerrepræsentanter, herunder fagforeninger, spiller med hensyn til at støtte og skabe forbindelse til sammenslutninger af kooperativer, der bistår medarbejderopkøb med henblik på at forbedre deres chancer for succes;

17. understreger, at Kommissionen fortsat må arbejde tæt sammen med medlemsstaterne om at udpege redskaber og løsninger til at fjerne forhindringer og fremskynde de retlige procedurer for at overføre ejerskabet til en virksomhed til arbejdstagerne gennem arbejdstagerkooperativer eller andre former for arbejdstagerejede socialøkonomiske enheder; opfordrer Kommissionen til at oprette en EU-platform til udveksling af bedste praksis mellem medlemsstater, lokale og regionale myndigheder og sociale økonominetværk;

18. understreger betydningen af at fremme den kooperative model og dens principper for arbejdstagerdeltagelse og demokrati; tilskynder alle medlemsstater til at skabe et gunstigt retligt miljø for oprettelse og drift af kooperativer, herunder medarbejderkooperativer;

19. fremhæver EU's nuværende arbejde med at udvide klassificeringssystemet for bæredygtig finansiering til sociale mål; mener, at EU-klassificeringssystemet skal være relevant ud fra et socialt perspektiv, samtidig med at der tages hensyn til situationen for mikrovirksomheder og SMV'er, da det kan være en drivkraft for investering i den sociale økonomi, hvis denne investering er i overensstemmelse med den sociale økonomis principper og karakteristika;

20. Fremhæver betydningen af at styrke de socialøkonomiske enheders forretningsplanlægning og gennemførelses- og evalueringsfærdigheder samt betydningen af relevant mediekendskab, ledelsesfærdigheder, deltagelsesbaseret lederskab, livslang læring, modstandsdygtighed og færdigheder, der er nødvendige for de igangværende omstillinger, herunder den grønne og den digitale omstilling, ved at støtte alliancen for social økonomi og nærhedskompetencer; ser frem til den kommende »pagt for færdigheder for den sociale økonomi« med henblik på at investere i disse færdigheder, og opfordrer de socialøkonomiske interessenter til fuldt ud at tilpasse sig målene i handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder ved at sikre, at mindst 60 % af deres medarbejdere modtager undervisning hvert år senest i 2030;

21. opfordrer Kommissionen til at tilskynde til sociale investeringer og til at vurdere eksisterende foranstaltninger for at øge borgernes deltagelse i initiativer til finansiering af sociale virkninger med henblik på at øge finansieringen af socialøkonomiske enheder og synligheden heraf;

22. opfordrer Kommissionen til sammen med socialøkonomiske interessenter og akademikere omhyggeligt at undersøge, om de sociale obligationer er gennemførlige og hensigtsmæssige;

23. beklager, at socialøkonomiske enheder ikke i tilstrækkelig grad figurerer i læseplanerne for det almene uddannelsessystem og på videregående uddannelser ( 21 ) ; opfordrer i lyset heraf repræsentative sektororganer og relevante offentlige myndigheder til i partnerskab med de relevante interessenter at gennemgå og evaluere læseplanerne på alle uddannelsesniveauer, fra grundskolen til de videregående uddannelser, herunder erhvervsuddannelse, og fremsætte politiske anbefalinger; understreger nødvendigheden af at fremme den sociale økonomi blandt unge; anmoder Kommissionen om at sikre et løbende samarbejde mellem det europæiske kompetencecenter for social innovation og videregående uddannelsesinstitutioner i alle medlemsstater med det formål at udvikle fælles projekter og øge bevidstheden om de muligheder, som den sociale økonomi giver fremtidige unge iværksættere og underrepræsenterede grupper såsom personer med handicap, kvinder, ældre og socialt sårbare grupper;

24. understreger, at socialøkonomiske enheder i årtier har været førende med at gennemføre cirkulære forretningsmodeller, især i form af aktiviteter inden for genbrug, reparation og genvinding, og dermed at fremskynde overgangen til den cirkulære økonomi og styrke fokusset på positive sociale virkninger ( 22 ) ; støtter Kommissionens initiativ, der skal styrke den sociale økonomis kapacitet med henblik på at udvikle grønnere tjenester og produkter yderligere;

25. fremhæver særprægene ved kooperativer for vedvarende energi i den sociale økonomi som en del af energifællesskaberne i energisystemet, da de fremmer bæredygtig energiproduktion og forbrugspraksis, styrker samfundets ejerskab og social innovation, skaber omfattende fordele og kan anvendes til at sikre forsyningssikkerheden i fjerntliggende områder og på visse øer;

26. fremhæver den grundlæggende rolle, som socialøkonomiske enheder, herunder gensidige selskaber, spiller i plejesektoren, og understreger den sociale økonomis vigtige vækstpotentiale på dette område, som kan imødekomme den øgede efterspørgsel efter plejeydelser og tackle de aktuelle udfordringer såsom den demografiske aldring; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte en plejesektor af høj kvalitet med passende politikker og til at sikre, at den kommende revision af statsstøtten sikrer større fleksibilitet for socialøkonomiske enheder, der leverer sociale ydelser og sundhedsydelser;

27. understreger vigtigheden af give metoder og praksisser til måling af social indvirkning større vægt; opfordrer Kommissionen til med støtte fra de europæiske socialøkonomiske aktører nøje at vurdere udviklingen af metoder til måling af social indvirkning, som kan passe til mangfoldigheden af socialøkonomiske enheder og tiltrække yderligere sociale investeringer;

28. understreger den sociale økonomis betydning med hensyn til at fremme ligestilling mellem kønnene og skabe beskæftigelsesmuligheder for kvinder, navnlig kvinder i sårbare situationer; understreger, at det kan være et indgangssted, der letter overgangen fra uformel til formel beskæftigelse; bemærker, at kvinder ofte tegner sig for mere end 60 % af arbejdsstyrken i den sociale økonomi, og at forskellene i løn og lederskab er blevet rapporteret som mindre; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fjerne alle barrierer for kvinder for at opnå ligestilling mellem kønnene; opfordrer til en styrkelse af kønsdimensionen i politikker og adgang til finansiering for kvinder, der er involveret i socialøkonomiske enheder, i betragtning af de større vanskeligheder, som kvinder oplever med at få adgang til finansiering sammenlignet med mænd; anmoder Kommissionen om at identificere en klar rolle for den sociale økonomi i den kommende europæiske plejestrategi;

29. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at etablere nationale, tværnationale og tværregionale kapacitetsopbygningspartnerskaber og formelle aftaler med socialøkonomiske netværk og deres repræsentative organisationer; påpeger, at det er nødvendigt at sikre betingelserne for den videre udvikling og professionalisering af socialøkonomiske enheder, hvilket kan ske gennem levering af rådgivningstjenester såsom skræddersyede mentorordninger og coaching, finansiering af kapacitetsopbygning, uddannelse, opkvalificering og omskoling, inkubationstjenester samt adgang til juridisk rådgivning;

30. fremhæver den centrale rolle, som nye teknologier og kunstig intelligens, når de er tilgængelige for alle, kan spille med hensyn til at skabe arbejdspladser og udvikle og opskalere den sociale økonomi; understreger betydningen af at give socialøkonomiske iværksættere og arbejdstagere med særligt fokus på sårbare arbejdstagere øget adgang til uddannelsesprogrammer om digitale færdigheder og avancerede teknologier, såvel på EU-plan som på nationalt plan, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at undersøge, hvordan almindelige virksomheder, den offentlige sektor og socialøkonomiske enheder kan samarbejde om at opnå dette; bemærker, at den digitale omstilling i den sociale økonomi bør fremmes, bl.a. gennem beskatning, offentlige udbud og statsstøtte;

31. fremhæver, at den sociale økonomi er en måde at løse bymæssige udfordringer på; opfordrer til, at finansieringen kanaliseres på lokalt plan, herunder i byområder;

32. glæder sig over, at mange lokale og regionale myndigheder allerede har ambitiøse strategier og handlingsplaner til fremme af den sociale økonomi; anerkender behovet for at opbygge kapacitet på lokalt og regionalt plan og håndtere de specifikke behov hos grænseoverskridende socialøkonomiske organisationer, navnlig i landdistrikter, øområder og fjerntliggende områder: opfordrer medlemsstaterne til at fremme udviklingen af regionale strategier for socialøkonomien i alle regioner og afsætte finansielle ressourcer i henhold til lokalt fastlagte prioriteter; opfordrer indtrængende Kommissionen til at offentliggøre en oversigt over de mange forskellige nuværende retlige former for social økonomi, der findes i medlemsstaterne, således at de lokale og regionale myndigheder kan fokusere på dem under udarbejdelsen af deres strategier;

Udnyttelse af EU-instrumenternes fulde potentiale med hensyn til at få den sociale økonomi til at blomstre

33. opfordrer medlemsstaterne til at yde målrettet finansiering til socialøkonomiske enheder og til at gøre fuld brug af de nuværende EU-midler til at fremme den socialøkonomiske sektor og til at intensivere deres bestræbelser på at absorbere de midler, der stilles til rådighed for dem med henblik på den sociale økonomi;

34. mener, at der er behov for at fremme de socialøkonomiske virksomheders adgang til europæiske midler, også inden for rammerne af offentligt-privat partnerskaber uden at det er nødvendigt at ændre deres juridiske status, og fremme deres aktive deltagelse i udformningen af den europæiske dagsorden, f.eks. i forbindelse med gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder;

35. glæder sig over forslaget om at lancere en ny fælles EU-portal for den sociale økonomi i 2023; understreger, at dette initiativ har potentiale til at støtte socialøkonomiske enheder i at levere vigtige oplysninger og vejledning om relevant EU-finansiering, politikker, netværk og platforme samt relaterede initiativer;

36. bemærker mulighederne under InvestEU for at støtte den sociale økonomi; opfordrer Kommissionen og gennemførelsespartnerne til at designe finansielle produkter, som er skræddersyet efter de socialøkonomiske virksomheders behov, under politikområdet sociale investeringer og færdigheder og til at afsætte tilstrækkelige midler til disse produkter med vægt på projekter, der beskæftiger sig med den digitale omstilling og den grønne omstilling på samme tid; bemærker, at der bør opstilles fornuftige kriterier for støtteberettigelse, som er rettet mod finansielle formidlere, der specifikt støtter den sociale økonomi, og mener, at der bør stilles rådgivningstjenester til rådighed under InvestEU-rådgivningsplatformen for at maksimere disse finansielle formidleres potentiale med hensyn til at udnytte InvestEU-programmet; opfordrer Kommissionen til at sikre, at andre finansielle produkter under InvestEU såsom dem, der er rettet mod SMV'er, gøres tilgængelige for socialøkonomiske enheder, hvoraf de fleste er mikrovirksomheder og små og mellemstore enheder, med henblik på at muliggøre udviklingen af en række projekter om centrale emner og forbedre den langsigtede økonomiske bæredygtighed for enheder i den sociale økonomi samt deres anvendelse af innovative løsninger;

37. bemærker navnlig den centrale rolle, som fondene under samhørighedspolitikken, herunder Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden, spiller i finansieringen af socialøkonomiske projekter; minder om ESF+' specifikke målsætninger om at forbedre adgangen til beskæftigelse for alle jobsøgende, navnlig unge, samt fremme selvstændig erhvervsvirksomhed og den sociale økonomi; minder medlemsstaterne om, at ESF+-midler kan anvendes af myndigheder for offentlige udbud til at finansiere »formidlere af sociale klausuler«, dvs. fagfolk, der har til opgave at fremme og støtte gennemførelsen af sociale klausuler på lokalt plan, og til at rådgive de offentlige myndigheder om udarbejdelsen af de udbudsbetingelser, der er tilgængelige for den sociale økonomi;

38. anerkender den sociale økonomis store potentiale for at skabe kvalitetsjob og lønnede praktikophold for unge, hvilket kan fremskynde deres integration på arbejdsmarkedet; opfordrer medlemsstaterne til at anvende de midler, der er til rådighed under den styrkede ungdomsgaranti, til at fremme den sociale økonomi blandt den yngre generation, da det kan forbedre deres integration på arbejdsmarkedet; glæder sig over Kommissionens initiativ til at lancere et akademi for politik for iværksætteri blandt unge i 2022 under ESF+ med henblik på at fremme unges iværksætteri og opfordrer Kommissionen til at lægge særlig vægt på socialt iværksætteri og udvikle målrettede initiativer til at hjælpe andre underrepræsenterede iværksættere i den sociale økonomi;

39. støtter oprettelsen af nationale kompetencecentre for social innovation rettet mod sociale iværksættere og et europæisk kompetencecenter for social innovation; minder imidlertid Kommissionen og medlemsstaterne om, at social innovation praktiseres af alle organisationer i den sociale økonomi, herunder udbydere af almennyttige sociale tjenesteydelser samt sociale iværksættere; opfordrer medlemsstaterne til at tage fat på de specifikke udfordringer i sektoren for almennyttige sociale tjenesteydelser for at gøre det muligt for denne sektor at fortsætte af sin innovative vej, samtidig med at den fastholder tilskud og subsidier, der tilbydes under ESF+- eller Erasmus+-projektet;

40. glæder sig over, at der anvendes målrettede EU-midler til projekter, som har til formål at udvikle og muliggøre overførslen af virksomheder til deres medarbejdere og dermed sikre virksomhedernes videreførelse, herunder ved arbejdstagerkooperativers opkøb ( 23 )

41. opfordrer medlemsstaterne til at fremme socialøkonomiske enheders adgang til NextGenerationEU-finansiering inden for rammerne af deres nationale genopretnings- og resiliensplaner, navnlig med henblik på at fremme beskæftigelse af høj kvalitet, social inklusion og en inklusiv digital og grøn omstilling for alle;

42. opfordrer Kommissionen til i forbindelse med den næste revision af den generelle gruppefritagelsesforordning at udvide forordningens anvendelsesområde og tage behørigt hensyn til socialøkonomiske enheders særlige behov med hensyn til adgang til finansiering og markedsudvikling; opfordrer Kommissionen til bedre at medtage sociale hensyn på statsstøtteområdet, såsom fremme af ansættelse af dårligt stillede arbejdstagere, herunder personer med handicap, navnlig i forbindelse med genopretningen efter covid-19, til efter høring af relevante interessenter at undersøge forskellige evidensbaserede muligheder for at støtte udviklingen af socialøkonomiske enheder og til at give klarhed og vejledning til de nationale myndigheder om det retsgrundlag, der skal anvendes til at støtte socialøkonomiske enheder via statsstøtte;

43. glæder sig over Kommissionens planer om at overveje iværksættelsen af særlige saminvesteringsmekanismer med fonde og filantropiske organisationer med henblik på målområder som f.eks. hjemløshed;

44. opfordrer indtrængende de nationale, regionale og lokale myndigheder til bedre at udnytte potentialet i de nuværende regler om de specifikke bestemmelser for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse for at få adgang til offentlig finansieringsstøtte i henhold til EU's statsstøtteforordning, ikke mindst ved at gøre fuld brug af muligheden for at anerkende socialøkonomiske enheder, der udøver en økonomisk aktivitet, som en tjenesteydelse af almen økonomisk interesse, hvor det er relevant;

45. glæder sig over idéen om at lancere et nyt initiativ under programmet for det indre marked for at støtte oprettelsen af partnerskaber mellem socialøkonomiske enheder og almindelige virksomheder, hvilket muliggør et »køb socialt« business to business-marked, der kan styrke den sociale økonomi;

46. mener, at de nuværende mærker og certificeringer for socialøkonomiske enheder kan tjene som inspiration for medlemsstaterne; glæder sig over tilsagnet i handlingsplanen for den sociale økonomi om at iværksætte en undersøgelse af nationale socialøkonomiske mærknings- og certificeringssystemer med henblik på at øge synligheden af den sociale økonomi og muliggøre et velfungerende indre marked og på grundlag af resultaterne undersøge muligheden for at bane vejen for et mere standardiseret system på EU-plan; understreger, at denne undersøgelse bør bygge på tidligere resultater og inddrage interessenter i den sociale økonomi;

47. anbefaler en udvidelse af anvendelsesområdet for netværket af europæiske socialøkonomiske regioner for at styrke nye regionale og lokale partnerskaber, og navnlig for at sætte skub i den digitale og grønne omstilling i disse områder.

48. tilskynder Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne at indkredse effektive redskaber til at støtte og beskytte civilsamfundsorganisationer og navnlig socialøkonomiske enheder i medlemsstaterne; understreger, at programmet for unionsborgerskab, ligestilling, rettigheder og værdier, som bl.a. er rettet mod nonprofitorganisationer, med et budget på 1,55 mia. EUR er et meningsfuldt bidrag til de udfordringer, som civilsamfundet i EU står overfor;

49. bemærker, at finansieringen af nonprofitorganisationer ofte kræver medfinansiering, og at krav til organisationernes andel af egne indtægter, hvis denne andel sættes for højt, kan være prohibitivt; understreger derfor, at den andel af egne indtægter, der kræves til medfinansiering, bør evalueres, og at der skal tages hensyn til forskellige midler, der kan monetariseres, såsom volontørtid eller bidrag i naturalier;

50. glæder sig over, at Kommissionen har iværksat en undersøgelse med en komparativ analyse af de juridiske ordninger og landskaber for foreninger i EU; anmoder Kommissionen om på grundlag af artikel 352 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at forelægge et forslag til forordning om en statut for en europæisk forening på grundlag af henstillingerne i Parlamentets beslutning af 17. februar 2022 med henstillinger til Kommissionen om en statut for europæiske grænseoverskridende foreninger og nonprofitorganisationer og i del I i bilaget hertil;

Mod en effektiv gennemførelse af handlingsplanen for den sociale økonomi

51. glæder sig meget over forslaget til Rådets henstilling om udvikling af socialøkonomiske rammebetingelser, som skal vedtages i 2023; understreger, at henstillingen bør indeholde en fælles definition på EU-plan af den sociale økonomi baseret på dens vigtigste principper og karakteristika som beskrevet i handlingsplanen for den sociale økonomi, og at både henstillingen og definitionen skal tage hensyn til mangfoldigheden af socialøkonomiske enheder i medlemsstaterne; fremhæver, at henstillingen skal have det primære formål at styrke de retlige og politiske rammer for den sociale økonomi, navnlig i medlemsstater, hvor det socialøkonomiske økosystem er mindre udviklet; mener, at henstillingen klart bør fremhæve de støtteinstrumenter, som EU stiller til rådighed, og vejlede om specifikke politikker såsom passende retlige rammer for forskellige former for socialøkonomiske enheder, offentlige indkøb, statsstøtte, beskæftigelse, social- og sundhedspolitikker, beskatning, uddannelse, færdigheder og erhvervsuddannelse og betydningen af at knytte igangværende omstillinger sammen med dagsordenen for den sociale økonomi;

52. understreger betydningen af arbejdstagerdeltagelse og demokratisk styring, som er principper, der er anerkendt i handlingsplanen for bæredygtig udvikling, for at nå målene for den sociale økonomi; understreger, at alle arbejdstagere i den sociale økonomi skal have anstændige arbejds- og ansættelsesvilkår og karriereudviklingsperspektiver, der ideelt set er baseret på kollektive overenskomster; understreger i denne forbindelse, at socialøkonomiske enheder skal overholde fagforeningsrettigheder, arbejdsmarkedsdialog og kollektiv overenskomstforhandling; opfordrer Kommissionen til at sikre, at al finansiel støtte fra EU til socialøkonomiske enheder bør være betinget af deres overholdelse af de gældende arbejds- og beskæftigelsesvilkår og/eller arbejdsgiverpligter, der er fastsat ved lov og/eller resultatet af kollektive overenskomster; understreger, at socialøkonomiske enheder, fordi deres model er baseret på arbejdstagerdeltagelse, har gode forudsætninger for at fremme social dialog og kollektive overenskomstforhandlinger; understreger derfor behovet for yderligere at udvikle dialogen mellem arbejdsmarkedets parter, både på nationalt og europæisk plan, og kollektive overenskomstforhandlinger i den sociale økonomi;

53. opfordrer Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil til at fremme den sociale økonomi internationalt og øge sektorens synlighed i den eksterne dimension af Unionens politikker, bl.a. ved at anerkende og medtage dens særlige karakter i fremtidige associeringsaftaler og ved at give information og uddannelse i den sociale økonomi til ansatte i EU-delegationerne og ved at vurdere, hvordan sådanne foranstaltninger kan bidrage til udviklingen af den sociale økonomi i tredjelande;

54. beklager, at Europa-Parlamentets seneste opfordringer til, at Kommissionen fremsætter forslag, som giver gensidige selskaber, foreninger og fonde mulighed for at handle på europæisk plan og på tværs af grænserne, ikke har udmøntet sig i lovgivningsmæssige ændringer, hvilket undergraver den europæiske sociale model og forhindrer færdiggørelsen af det indre marked; gentager Parlamentets opfordring til at indføre fælles minimumsstandarder for nonprofitorganisationer i hele EU og indføre en statut for europæiske foreninger og opfordrer Kommissionen til offentligt at forklare, hvorfor Parlamentets opfordringer ikke er blevet fulgt op; foreslår i betragtning af de muligheder, som handlingsplanen for den sociale økonomi frembyder, og aktiviteterne i overvågningsudvalget for Luxembourgdeklarationen, som omfatter de fleste medlemsstater, at man søger at udnytte et styrket samarbejde som et værktøj til at overkomme årtiers dødvande;

55. bemærker, at de offentlige myndigheder og socialøkonomiske enheder klart skal identificere de sociale prioriteter, hvis den socialøkonomiske sektors potentiale med hensyn til at afhjælpe de socioøkonomiske udfordringer skal udnyttes fuldt ud; fremhæver, at socialøkonomiske projekter ofte kræver et tæt partnerskab med offentlige enheder; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til inden for EU's makroøkonomiske forvaltningsrammer at udvikle en social investeringsstrategi, hvor sociale prioriteter er klart fastlagt i overensstemmelse den europæiske søjle for sociale rettigheder, som kan danne en ramme for samarbejdet mellem offentlige myndigheder og socialøkonomiske enheder;

56. opfordrer Kommissionen til at anvende landerapporterne og de landespecifikke henstillinger i semesterprocessen til at overvåge udviklingen af socialøkonomien i Europa og opfordrer Kommissionen til at gøre dennes initiativer mere ambitiøse og kohærente og om muligt fremsætte forslag til retlige foranstaltninger;

57. opfordrer Kommissionen til at overvåge, at medlemsstaterne følger op på forpligtelser vedrørende den sociale økonomi i de nationale genopretnings- og resiliensplaner;

58. glæder sig over varslingen af en ny undersøgelse for at indsamle kvantitative og kvalitative oplysninger om den sociale økonomi i alle medlemsstaterne; opfordrer til, at denne undersøgelse dækker de forskellige typer af socialøkonomiske enheder og indsamler opdelte data om arbejdstagere; bemærker, at der er brug for detaljerede, standardiserede, sammenlignelige og pålidelige data om den sociale økonomis omfang og virkning med henblik på at lette evidensbaserede politiske beslutninger, fremtidssikre den sociale økonomis udvikling og bidrage til EU's økonomiske og sociale målsætninger; opfordrer Kommissionen til som led i dette arbejde at ajourføre undersøgelsen fra 2012 om gensidige selskaber i Unionen med henblik på at identificere muligheder og hindringer for deres udvikling, navnlig inden for sundhedspleje og forsikring; opfordrer Kommissionen og de nationale statistikmyndigheder til at samarbejde med Eurostat om at indsamle standardiserede data og regelmæssigt ajourføre og analysere dem;

59. glæder sig over Kommissionens arbejde med en omstillingsproces for den sociale økonomi og industrielle naboøkosystemer; bemærker imidlertid, at der er behov for yderligere oplysninger for at forstå, hvordan den vil interagere med andre regionale og lokale initiativer, og for at sikre en effektiv gennemførelse i praksis;

60. opfordrer medlemsstaterne til at udpege socialøkonomiske koordinatorer og oprette lokale socialøkonomiske kontaktpunkter for at øge bevidstheden om og lette adgangen til støtte og finansiering, herunder EU-finansiering; opfordrer Kommissionen til at oprette en fælles EU-onlineplatform for udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne, lokale og regionale myndigheder og socialøkonomiske netværk; understreger, at denne platform skal forvaltes i samarbejde med europæiske socialøkonomiske netværk og Kommissionens ekspertgruppe om social økonomi og sociale virksomheder (GECES); mener, at der er behov for at sikre tæt koordinering mellem nationale koordinatorer, lokale kontaktpunkter, EU's onlineplatform og EU's portal for den sociale økonomi med henblik på at maksimere udveksling af viden og synergier samt synligheden af muligheder for aktører i den sociale økonomi og undgå eventuelt dobbeltarbejde;

61. opfordrer Kommissionen til yderligere at samarbejde med GECES og til at oprette en taskforce til gennemførelse af handlingsplanen for den sociale økonomi, herunder GECES samt nationale koordinatorer med ansvar for overvågning og regelmæssig rapportering til Parlamentet, Rådet og de relevante interessenter, herunder arbejdsmarkedets parter, og til at formidle dens sammensætning og tidsplan for tiltag;

o

o o

62. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

(1) EUT L 94 af 28.3.2014, s. 65.

(2) EUT C 116 af 31.3.2021, s. 162.

(3) Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0044.

(4) EUT C 117 af 11.3.2022, s. 53.

(5) EUT C 99 af 1.3.2022, s. 122.

(6) EUT C 465 af 17.11.2021, s. 110.

(7) EUT C 345 af 16.10.2020, s. 2.

(8) EUT C 425 af 20.10.2021, s. 2.

(9) EUT C 118 af 8.4.2020, s. 145.

(10) EUT C 316 af 22.9.2017, s. 224.

(11) EUT C 75 af 26.2.2016, s. 34.

(12) EUT C 75 af 26.2.2016, s. 11.

(13) EUT C 36 af 29.1.2016, s. 111.

(14) EUT C 419 af 16.12.2015, s. 42.

(15) EUT C 76 E af 25.3.2010, s. 16.

(16) EFT C 99 af 13.4.1987, s. 205.

(17) OECD/Den Europæiske Union (2022), Policy brief on making the most of the Social Economy’s contribution to the Circular Economy.

(18) https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-04-17-875-en-n.pdf

(19) Kommissionen, Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion, Hayday, M., Varga, E., A recipe book for social finance: a practical guide on designing and implementing initiatives to develop social finance instruments and markets, Publikationskontoret, 2017.

(20) Bl.a. i sin beslutning af 16. december 2020 om en ny strategi for europæiske SMV'er (EUT C 445 af 29.10.2021, s. 2) og af 24. juni 2021 om målrettet EU-regulering samt nærheds- og proportionalitetsprincippet — rapport om bedre lovgivning for 2017, 2018 og 2019 (EUT C 81 af 18.2.2022, s. 74).

(21) Eurofound, Labour market change. Cooperatives and social enterprises: Work and employment in selected countries, Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg, 2019.

(22) OECD/Europa-Kommissionen, »Policy brief on the most of the social economy's contribution to the circular economy«, OECD Local Economic and Employment Development (LEED) Papers, nr. 2022/01, OECD Publishing, 2022.

(23) F.eks. innovative virksomhedsoverførselsmodeller for SMV'er i Østersøregionen finansieret under Interreg, anvendelse af finansiering fra Den Europæiske Socialfond og programmet for beskæftigelse og social innovation (EaSI), pilotprojekter støttet af Europa-Parlamentet, Transfer to Coops og Saving Jobs.