DA    DA 
 
 
 EUROPA -
KOMMISSIONEN   
Bruxelles, den 22.4.2015  
SWD(2015) 88 final  
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE  
 
RESUME AF KONSEKVENSANALYSEN  
 
Ledsagedokument til  
Rapport fra Kommissionen til Europa -Parlamentet og Rådet om den frivillige ordning 
for miljøvenligt design af spillekonsoller  
{COM(2015) 178 final}  
{SWD(2015) 89 final}   
 
2 
 Resumé  
"Lyd - og billedudstyr", herunder spillekonsoller, videoafspillere og -optagere og projektorer 
er blevet udpeget som en af de produktgrupper, for hvilke der kan indføres foranstaltninger til 
fremme af miljøvenligt design. Europa -Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF om 
miljøvenligt design1 udstikker rammer for Kommissionen til at f astsætte krav til miljøvenligt 
design via forordninger eller for industrien til at indføre selvregulerende initiativer. Effekten 
af mulige politiske foranstaltninger vurderes i overensstemmelse med kravene i direktivet om 
miljøvenligt design og sammen med eventuelle foranstaltninger i henhold til 
energimærkningsdirektivet (2010/30/EF)2.  
Energibesparelsespotentialet for denne produktgruppe er forholdsvis moderat sammenlignet 
med effekten af andre forordninger om miljøvenligt design. For lyd - og billedudstyr  er 
energibesparelsen på ca. 2,5 TWh om året. Dette skal sammenholdes med 215 TWh om året 
for forordningen om miljøvenligt design af apparater til rumopvarmning og 16 TWh om året 
for forordningen om miljøvenligt design af computere. Analysen i rapporten an ses for at stå i 
rimeligt forhold til de forventede besparelser.  
I denne konsekvensanalyse vurderes det også, om et selvregulerende initiativ kan betragtes 
som en alternativ politisk foranstaltning.  
1. PROBLEMAFGRÆNSNING  
Problemet er, at miljøpræstationerne for lyd - og billedudstyr kunne forbedres, og at 
energieffektive produkters udbredelse på markedet er mindre, end den kunne være. Resultatet 
er, at branchen ikke i tilstrækkelig grad bliver tilskyndet til innovation, og at 
energiomkostningerne for brugerne af udstyret er højere end økonomisk nødvendigt.  
En gennemgang af de tilgængelige markedsdata viser, at der i EU i 2012 blev solgt omkring 
50 mio. videoafspillere og -optagere, 12 mio. spillekonsoller og 2 mio. projekto rer. I alt 
forbruger de ca. 8,5 TWh om året, og forbruget skønnes at stige til 13 TWh i 2020. Ifølge 
markedsprognosen vil videoafspillere og -optagere og projektorer gradvist forsvinde fra 
markedet. Salgstallene for videoafspillere og -optagere og projekto rer falder i øjeblikket med 
op til 10  % om året, og nedgangen vil fortsætte, efterhånden som andre teknologier i stigende 
grad erstatter disse produkter.  
 
Figur 1: EU’s energiforbrug for alle produkter ved business as usual -scenariet  
Det centrale problem  med hensyn til spillekonsoller er deres stigende energiforbrug, som 
                                                            
1 EUT L 285 af 31.10.2009.  
2 EUT L 153 af 18.6.2010.  
 02 0004 0006 0008 00010 00012 00014 00016 000
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
2021
2022
2023
2024
2025GWh/årEU-energiforbrug for alle produkter ved business as usual -scenariet (GWh/år)
Videoafspillere
og -optagere
Projektorer
Spillekonsoller
 
3 
 skyldes den hurtige vækst i antallet af funktioner og i spilleydeevne. Deres 
energibesparelsespotentiale anslås til ca. 1,5 TWh om året indtil 2020.  Hovedspørgsmålet i 
denne rapport er, o m den nuværende stigning i spillekonsollers energiforbrug kan reduceres 
betydeligt ved en frivillig aftale, eller om der er behov for at indføre obligatorisk miljøvenligt 
design eller energimærkning.  
2. FORMÅL  
Den forberedende undersøgelse3 og konsekvensan alysen viste, at det vil være muligt på en 
omkostningseffektiv måde at nedsætte energiforbruget for lyd - og billedudstyr, og at denne 
mulighed ikke udnyttes fuldt ud i øjeblikket. Målet er derfor at analysere, om miljøvenligt 
design eller energimærkning, h erunder selvregulering, kan bidrage til at nå de energipolitiske 
målsætninger, 20 -20-20-målene.  
I overensstemmelse med betragtning 18 og 19 og artikel  15, stk.  6, i direktivet om 
miljøvenligt design, skal det undersøges, hvorvidt selvregulering kunne være det foretrukne 
alternativ. Hvad angår lyd - og billedudstyr, der opfylder kriterierne for miljøvenligt design, er 
det den overordnede målsætning at rette op på markedssvigt og reducere energiforbruget på 
en måde, der er omkostningseffektiv og står i rimelig t forhold til udbyttet, uden at det påvirker 
funktionaliteten.  
3. POLITISKE  VALGMULIGHEDER   
Følgende lovgivningsmæssige og ikke -lovgivningsmæssige foranstaltninger er blevet 
overvejet:  
- Mulighed 1: Ingen EU -initiativer (referencescenariet)  
- Mulighed 2: Selvregulering (frivillig aftale som beskrevet i direktivet om miljøvenligt 
design)  
- Mulighed 3: Gennemførelsesforanstaltninger vedrørende miljøvenligt design  
- Mulighed 4: Energimærkningsforanstaltninger  
Spillekonsoller  
Mulighed 1 indgår i analysen ikke blot til sammenligning, men også som en realistisk 
mulighed i sig selv. Denne valgmulighed indebærer, at der fortsat vil være hindringer i vejen 
for at kunne forbedre spillekonsollers energieffektivitet. Selv om konsollerne relativt set 
bliver mere effekti ve, vil energiforbruget stige, men i langsommere takt end spilleydeevnen.  
Mulighed 2: I 2012 fremlagde tre spillekonsolproducenter (Microsoft, Nintendo og Sony) et 
vidtrækkende forslag for Kommissionen vedrørende spillekonsoller, der skal omfatte hele 
industrien. Med undtagelse af obligatorisk overvågning og rapportering indeholder det alle 
væsentlige elementer og betragtes derfor som så fyldestgørende, at det kan vurderes som et 
alternativ til en lovgivningsmæssig gennemførelsesforanstaltning.  
Forslaget bygger på en forenklet fremgangsmåde med krav til to driftstilstande: 
"medieplayback/streaming" og "navigering" Disse driftstilstande er også enkle at teste. 
Maksimumsgrænserne for elforbrug i disse driftstilstande er 90 W i 2013 og 70 W i 2017. 
Industrien s forslag omfatter ikke spilletilstand, da der mangler præstationsindikatorer for 
denne driftstilstand.  
Mulighed 3  har til formål at reducere spillekonsollers indvirkning på miljøet via indførelse af 
obligatoriske maksimumsgrænser for strømforbrug. Muligheden bygger på den tekniske del af 
                                                            
3 Se http://www.ecomultimedia.org/.  
 
4 
 branchens forslag, men har lavere øvre grænser for energiforbrug. Maksimumsgræns erne for 
elforbrug i disse driftstilstande er 70  W i 2014 og 50  W i 2017. Med mulighed 3 foreslås der 
indførelse af yderligere krav til strømforsyningen og strømstyringsfunktionen. Modelleringen 
af denne valgmulighed kunne ikke tage højde for en eventuel f remtidig forbedret ydeevne 
eller funktionalitet i næste generation af spillekonsoller, da sådanne fremskridt er vanskelige 
at forudsige.  
Mulighed 4: Indførelsen af et obligatorisk EU -energimærke har til formål at inddele 
produkterne efter energiklasse A t il G inden 2014. Der findes dog kun tre 
hovedprodukttyper/hovedmodeller, som hver især fremstilles af én af de tre producenter, og 
produkternes arkitektur og  spilleydeevne varierer meget fra produkt til produkt. Dette betyder, 
at der er væsentlige forskell e i funktionalitet og strømforbrug mellem de enkelte producenters 
produkter, og det kan gøre miljømærkningen virkningsløs.  
Følgende tabel viser en oversigt over det maksimalt tilladte energiforbrug inden for alle 4 
valgmuligheder for spillekonsoller:  
 
 Politiske valgmuligheder  
  1 
Ingen 
EU-
initia -
tiver 2 Industriens 
forslag  3 Miljøvenligt 
design  4 EU -energimærke  
Maksimums -
krav i watt 
(W)  Trin 1  
2013  Trin 2  
2017  Trin 1 
2014  Trin 2 
2017  Energi -
klasse  Trin 1 
2014  Trin 2 
2017  
Medie -
playback -
tilstand  90 70 70 50 A 30 15 
B 40 25 
C 50 35 
Navigerings -
tilstand   
90 70 70 50 D 60 45 
E 70 55 
F 80 60 
G 90 70 
Tabel 1: Oversigt over valgmuligheder for spillekonsoller  
Videoafspillere og -optagere  
Mulighed 1: Referencescenariet er kendetegnet ved et klart faldende salg. Denne tendens vil 
fortsætte på grund af teknologiske forandringer, der går i retning af adskillelse af 
harddisk/optisk drev og produkt samt brug af streamingtjenester, så behovet for disse 
produ kter efterhånden forsvinder.  
Mulighed 2 er blevet forkastet, da branchen ikke har foreslået noget selvregulerende initiativ.  
Mulighed 3: I forbindelse med den forberedende undersøgelse i 2010 blev der udarbejdet 
politiske valgmuligheder, der indebar krav  om miljøvenligt design, og de er blevet taget op til 
fornyet vurdering i lyset af nye tekniske data og feedback fra industrien. Det reviderede og 
skærpede forslag tager udgangspunkt i driftstilstande som f.eks. on -play og har ajourførte 
tidsfrister med st art i 2014.  
 
5 
 Mulighed 4 er blevet forkastet, da en energimærkning af videoafspillere og -optagere ikke 
blev anset for at være relevant på grund af produkternes relativt lave energiforbrug og de 
begrænsede muligheder for at forbedre energieffektiviteten.  
Projektorer  
Mulighed 1: Uden noget EU -initiativ vil referencescenariet være kendetegnet ved et klart 
faldende salg i takt med, at apparaterne erstattes af bredformatfjernsyn.  
Mulighed 2 er blevet forkastet for projektorer, da branchen ikke har foreslået no get 
selvregulerende initiativ.  
Mulighed 3 er baseret på revurderede og ajourførte politiske scenarier, der er beskrevet i den 
forberedende undersøgelse. Kravene er baseret på en vurdering af den tilgængelige teknologi, 
og det foreslås, at der fastsættes kr av til lysudbytte.  
Mulighed 4: Energimærkning af projektorer er en kompleks opgave, som det dog kan lade sig 
gøre at løse. Mærkningsmuligheden bygger på de krav og de forenklede antagelser, som er 
foreslået i den forberedende undersøgelse. Hvis energimærk et blev indført, ville det resultere i 
en forbedret energieffektivitet fra 2016 og fremefter.  
Tabellen nedenfor giver for alle tre typer af produkter i den overordnede gruppe "lyd - og 
billedudstyr" et overblik over de valgmuligheder, der er blevet udvalgt til en grundig analyse.  
 
Spillekonsoller  Videoafspillere og -optagere  Projektorer  
 Mulighed 1 Ingen EU -
initiativer  
 Mulighed 2 Industriens 
forslag — selvregulering  
 Mulighed 3 Obligatorisk 
miljøvenligt design  
 Mulighed 4 Obligatorisk 
energimærkning   Mulighed  1 Ingen EU -
initiativer  
 Mulighed 3 Obligatorisk 
miljøvenligt design   Mulighed 1 Ingen EU -
initiativer  
 Mulighed 3 Obligatorisk 
miljøvenligt design  
 Mulighed 4 Obligatorisk 
energimærkning  
 
 
Tabel 2: Udvalgte valgmuligheder for spillekonsoller, videoafspille re og -optagere og 
projektorer  
4. KONSEKVENSANALYSE  
Det overordnede mål med dette punkt er at vurdere den samlede energi - og CO 2-besparelse 
over for andre parametre som f.eks. økonomiske og sociale konsekvenser. Analysen 
gennemføres i overensstemmelse med kriterierne i artikel  15, stk.  5, i direktivet om 
miljøvenligt design under hensyntagen til konsekvenserne for producenterne, he runder 
SMV'er. Målet er at finde en balance mellem opnåelse af et passende ambitionsniveau og de 
dermed forbundne fordele for miljøet/brugerne på den ene side og de potentielle byrder for 
producenterne på den anden.  
Da næsten alle massemarkeds -videoafspil lere og -optagere, -projektorer og -spillekonsoller 
bliver samlet i Kina, vil producenterne i EU ikke blive berørt i praksis. Udgifter til forbedret 
teknologi og produktion og til nyt design vil først og fremmest blive afholdt af producenter 
uden for EU.  
Økonomiske konsekvenser  
 
6 
 De vigtigste økonomiske konsekvenser af de udvalgte valgmuligheder er opsummeret 
nedenfor.  
Spillekonsoller  
Mulighed 2 (industriens forslag – selvregulering) vil ikke medføre høje ekstraomkostninger, 
da producenterne selv allerede har indført de nødvendige ændringer i deres produktionsplaner.  
Mulighed 3 (obligatoriske krav om miljøvenligt design) nødvendiggør æ ndringer af 
produkter, som kan udgøre en betydelig del af fremstillingsomkostningerne pr. enhed, men 
som sandsynligvis ikke vil forhøje den endelige pris ret meget. På den anden side kan 
forbrugerne spare energi ved at bruge mere energieffektive apparater.  På grund af den skarpe 
konkurrence mellem de tre globale aktører, foreligger der ingen oplysninger om den 
fremtidige udvikling. Det er derfor meget vanskeligt præcist at vurdere konsekvenserne for 
køberne og konsollernes prisniveau.  
Mulighed 4 (obligator isk energimærkning) vil kun betyde meget små yderligere omkostninger 
til etiketter, der viser energiklasserne, og vil ikke medføre ekstraudgifter i produktionen. 
Producenterne vil selv kunne bestemme tempoet for de effektivitetsforbedringer, de ønsker at 
indføre.  
Videoafspillere og -optagere  
Idet mulighed 3 er blevet indført i 2014, vil de foreslåede niveauer, som skal angives i en 
forordning, ikke medføre væsentlige ændringer af massemarkedsprodukterne, da der kun er et  
begrænse forbedringspotentiale. Kon sekvenserne vil være minimale og vil være forbundet 
med lave eller ingen omkostninger.  
Projektorer  
Mulighed 3 kan medføre en stigning i produktionsomkostningerne, hvilket kan betyde, at 
forbrugerne skal betale en højere pris for produkterne for at dække f orbedret 
energieffektivitet, strømforsyning og lysudbytte. Det vil ikke være nødvendigt med 
væsentlige designændringer for at opfylde kravene. Det er vanskeligt at sige, hvordan 
prisniveauet vil udvikle sig, fordi man hverken kan forudse, i hvilken grad 
produktionsomkostningerne vil blive lagt over på forbrugerne, eller hvor megen konkurrence, 
der vil være fra dyrere projektorer med skærme.  
Mulighed 4 forventes ikke at medføre væsentlige omkostninger i forsyningskæden.  
Miljømæssige konsekvenser  
Elforbruget  for alle produktgrupper er blevet analyseret og vurderet i en modelberegning, 
hvor dataene om udviklingen inden for de forskellige modeller i produktgrupperne stammer 
fra tekniske eksperter.  
 
7 
  
Figur 2: Udviklingen i det årlige energiforbrug for spillekon soller  
Det årlige elforbrug for spillekonsoller skønnes at have været ca. 4,6 TWh i 2010 i EU -27 og 
forventes at stige til 11 TWh i 2020 (ved business as usual). Figur 2 viser, at energiforbruget 
stiger ensartet for alle valgmuligheder. I 2020 vil den pote ntielle besparelse ved de 3 
muligheder, der indebærer initiativer, være nogenlunde den samme, idet valgmulighed 4 dog 
giver en anelse større besparelse. I 2025 vil de to obligatoriske valgmuligheder baseret på 
forordninger betyde energibesparelser på 16  % i forhold til business as usual, dvs. omtrent 
dobbelt så store besparelser som industriens forslag, som vil ligge på 8  %. 
Videoafspillere og -optagere  
Elforbruget ved business as usual -scenariet for videoafspillere og -optagere er vist i figur 1. 
Elforbrug et forventes at falde støt og vil ligge tæt på nul i 2025. Valgmulighed 3 med 
obligatorisk miljøvenligt design vil forstærke faldet i energiforbruget og vil give et større fald 
allerede i 2015 og 2016, men vil nærme sig referencekurven på længere sigt.  
Projektorer  
Ifølge modelleringsprognoser vil elforbruget for projektorer falde på samme måde som for 
videoafspillere og -optagere. Valgmuligheder, der er baseret på forordninger, vil ikke få 
nogen væsentlig effekt og vil ikke bidrage til den konstante redukt ion af energiforbruget.  
Samfundsmæssige konsekvenser  
For alle de analyserede valgmuligheder forventes risikoen for tab af arbejdspladser at være 
meget lav. Hvad angår lovgivningsbaserede foranstaltninger, vil den trinvise fremgangsmåde 
og tidsplan give producenterne mulighed for at tilpasse sig kravene til m iljøvenligt design i 
tide.  
Inden for EU er der kun et begrænset antal SMV’er, der er indirekte involveret, f.eks. i 
udvikling af spil til nogle videoafspillere og -optagere i højprissegmentet eller i import og 
detailsalg, og de vil ikke blive mærkbart påvirket.  
 02 0004 0006 0008 00010 00012 00014 00016 000
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
2021
2022
2023
2024
2025GWh/årEnergiforbrug for spillekonsoller (GWh/år)
Business as usual
Industiens forslag
Mærkning
Obligatorisk miljøvenligt
design
 
8 
 Det forventes ikke, at priserne ændrer sig i en sådan grad, at produkterne bliver urimeligt 
dyre, og navnlig ikke på markeder i tilbagegang som markedet for projektorer og 
videoapparater.  
Andre konsekvenser  
I den fuldstændige rapport om konsekvensanalysen vurderes de øvrige ø konomiske og 
samfundsmæssige konsekvenser nærmere; de forventes at være marginale inden for EU.  
5. SAMMENLIGNING  AF DE POLITISKE  VALGMULIGHEDER  
Tabellen nedenfor viser en oversigt over de anslåede elektricitets - og CO 2-besparelser, som 
kan tilskrives de p olitiske valgmuligheder, der foretrækkes for de enkelte produktgrupper, 
sammenlignet med business as usual -scenariet.  
Tabel — Årlige elektricitets - og CO 2-besparelser i forhold til business as usual  
 2020  2025  
 El-
besparelse 
(GWh/år)  CO 2-
besparelse 
(Mt CO 2- 
ækv./år)4 El-
besparelse 
(GWh/år)  CO 2-
besparelse 
(Mt CO 2- 
ækv./år)  
Spillekonsoller  
Mulighed 2 – Industriens 
forslag  1 020  0,408  1 122  0,449  
Mulighed 3 – 
Obligatoriske krav til 
miljøvenligt design 
(forordning)  1 461  0,584  2 395  0,958  
Mulighed 4 – Obligatorisk 
energimærkning  1 115  0,446  2 124  0,849  
Videoafspillere og -optagere  
Mulighed 3 – 
Obligatoriske krav til 
miljøvenligt design 
(forordning)  360 0,145  50 0,020  
Projektorer  
Mulighed 2 – 
Obligatoriske krav til 
miljøvenligt design 
(forordning)  6 0,002  2 0,001  
Mulighed 3 – Obligatorisk 
energimærkning  62 0,025  23 0,009  
Tabel 3: Oversigt over kvantificerede årlige konsekvenser i 2020 og 2025  
Tabel 3 viser, at den potentielle besparelse for spillekonsoller er meget større end for de to 
andre produkt grupper.  
                                                            
4 Antagelse: 0,4  kg CO 2/kWh ifølge metoden til udarbejdelse af forordninger om miljøvenligt design af 
energirelaterede produkter.  
 
9 
 5.1. Spillekonsoller  
Den lovgivningsbaserede valgmulighed med miljøvenligt design (mulighed 3) giver på 
længere sigt, senest i 2025, de største besparelser (2,4 TWh om året) og derfor også de fleste 
miljøfordele, men har til gengæld de største økonomiske og samfundsmæssige kon sekvenser. 
Effekten af energimærkning (mulighed 4) er nogenlunde den samme som af miljøvenligt 
design, dog vil miljøeffekten og elbesparelserne (2,1 TWh om året) være mindre. 
Selvregulering (mulighed 2) er det, der medfører de mindste økonomiske og 
samfund smæssige konsekvenser, men ordningen giver på længere sigt kun en 
energibesparelse på 1,1 TWh om året, hvilket placerer den midt mellem "ingen EU -initiativer" 
og de lovgivningsbaserede valgmuligheder.  
Dog har selvregulering den fordel, at den allerede får  effekt på kort og mellemlang sigt. Den 
årlige elbesparelse på 1,1 TWh ved valgmulighed 2 svarer til omtrent 200 mio. EUR i 
omkostningsbesparelser på elektricitet til forbrugerne. Det, at den teknologiske udvikling og 
ændringerne i markedet for denne type elektronisk udstyr foregår meget hurtigt, taler for at 
lægge større vægt på prognoser for den mellemlange tidshorisont end på langsigtede 
forudsigelser.  
5.2. Videoafspillere og -optagere  
Hvis man satser på at gøre miljøvenligt design obligatorisk, vil ma n opnå større besparelser 
end ved at vælge business as usual -scenariet, men det samlede potentiale for besparelser er 
meget lille. Den foretrukne valgmulighed for denne produktgruppe er derfor mulighed 1, 
"ingen EU -initiativer".  
5.3. Projektorer  
Analysen viser, at der kun er meget begrænsede miljømæssige fordele ved nogen af de 
politiske valgmuligheder, hvilket betyder, at det er svært at argumentere for andet end 
referencescenariet. Den foretrukne valgmulighed er derfor mulighed 1, ingen EU -initiativer.  
6. KONKLUSIONER  
For spillekonsoller er selvregulering, mulighed 2, det foretrukne alternativ. Det giver flest 
fordele, har det bedste cost -benefit -forhold og resulterer i de største forbedringer af 
energieffektiviteten. Selvregulering bidrager til at løse p roblemet med at sikre kontinuitet i 
den nuværende positive tendens i retning af større energieffektivitet. I denne dynamiske 
sektor fører valgmulighed 2 til næsten lige så store besparelser som obligatorisk miljøvenligt 
design og energimærkning, den giver fleksibilitet og mulighed for hurtigere ajourføring af 
mål, og den betyder en lavere administrativ byrde. Selvregulering vil bidrage til opnåelsen af 
20-20-20-målene med 1 TWh årligt i energibesparelser.  
Ordningen, som er blevet til på initiativ af spillek onsolproducenterne, blev endeligt revideret i 
november 2014, og alle Kommissionens tjenestegrene er tilfredse med ændringerne. Det 
foreslås, at forslaget og navnlig overvågningssystemet gennemgås inden udgangen af 2017.