EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 28.6.2021 SWD(2021) 149 final ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE



HØRING AF DE INTERESSEREDE PARTER - SAMMENFATTENDE RAPPORT

Ledsagedokument til Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget EU-strategiramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2021-2027

Sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen på et arbejdsmarked i forandring

{COM(2021) 323 final} - {SWD(2021) 148 final}



SAMMENFATTENDE RAPPORT 1.INDLEDNING Denne rapport omfatter feedback og input fra offentligheden, forvaltninger, sammenslutninger og andre organisationer ("interessenter") om EU's tidligere strategiske ramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen (2014-2020) ("den tidligere ramme"). Den omfatter også input til EU's nye strategiske ramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen (2021-2027) ("den nye ramme"). Der blev udarbejdet en høringsstrategi med henblik på at muliggøre en bred høring, der inddrog synspunkter og holdninger fra offentligheden og alle relevante interessenter i forskellige fora, herunder gennem en åben offentlig høring. Formålet med høringen var at gøre status over kvaliteten og gennemførelsen af den tidligere strategiske ramme og støtte den nye ramme ved at give input til EU's strategiske retningslinjer for perioden 2021-2027 inden for dette politikområde. Høringsprocessen tog udgangspunkt i kortlægningen af interessenter, der identificerede følgende relevante interessenter: ·Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen (ACSH) ·Udvalget af Arbejdstilsynschefer (SLIC) ·nationale myndigheder (ministerier for beskæftigelse og arbejdsmarkedsforhold, nationale institutter for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, arbejdstilsyn, osv.) ·arbejdsmarkedets parter på medlemsstats- og EU-plan ·arbejdsgivere, herunder mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder og arbejdstagere ·højere læreanstalter/forskningsinstitutioner ·fagfolk inden for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen (private eksperter/konsulenter, eksterne tjenester til beskyttelse og forebyggelse af sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, netværk inden for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen osv.) ·andre grupper, som f.eks. offentlige forsikringsorganisationer. Formålet med høringsstrategien var at indsamle input gennem forskellige høringsmetoder og -værktøjer, navnlig: ·udtalelser og holdninger hos de vigtigste interessenter inden for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen (f.eks. ACSH, SLIC og repræsentanter for arbejdsgivere og arbejdstagere i EU) samt udtalelser fra EU-institutionerne (Rådet og Europa-Parlamentet) ·en ekstern undersøgelse for at gøre status over den tidligere ramme ·resultaterne af den åbne offentlige høring

·feedback vedrørende køreplanen ·regelmæssige udvekslinger med — og ad hoc-bidrag fra — interessenter. De modtagne bidrag bekræftede, at der var stor opbakning fra offentligheden og interessenterne til en ny ramme. Bidragene bekræftede også betydningen af fælles mål og en koordineret indsats for at mobilisere alle aktører omkring det samme mål — forbedringen af sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen. I den meddelelse , som denne rapport ledsager, er der taget hensyn til disse bidrag. I meddelelsen udpeges de vigtigste prioriterede emner og de konkrete foranstaltninger, der kan træffes. Bidrag vedrørende emner, der rækker ud over EU's beføjelser, blev ikke taget i betragtning. 2.METODE Interessenterne havde mulighed for at give feedback online vedrørende køreplanen for den nye ramme ved hjælp af et fritekstfelt. De havde også mulighed for at deltage i en åben offentlig høring ved at indsende deres feedback via et onlinespørgeskema. Derudover modtog Kommissionen bidrag fra interessenter gennem regelmæssige udvekslinger og ad hoc-bidrag. På vegne af Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion (GD EMPL) har en ekstern kontrahent gennemført nogle af høringsaktiviteterne. Den åbne offentlige høring kombinerede en blanding af "lukkede" spørgsmål (hvor respondenterne valgte fra et forud fastsat udvalg af svar) og "åbne" spørgsmål (hvor de frit kunne skrive et svar efter eget valg). Deltagerne fik en øvre grænse på 500 tegn for alle spørgsmål med undtagelse af spørgsmål 23 og 25. For disse to spørgsmål blev der givet mulighed for svar på 2 500 tegn. Resultaterne fra den åbne offentlige høring, feedback vedrørende køreplanen og andre bidrag blev analyseret kvantitativt og kvalitativt. I forbindelse med feedback vedrørende køreplanen og andre bidrag er kun spørgsmål, der er nævnt mindst to gange af interessenterne, blevet taget i betragtning i analysen i denne rapport. Hvis der ikke henvises til en bestemt interessentgruppe, betyder det, at forskellige interessentgrupper — som ikke udgør et flertal af interessentgrupperne — rejste de nævnte spørgsmål. For at udpege temaer/spørgsmål af relevans for den nye ramme blev der anvendt MS Excel og tekstanalyseværktøjer til den åbne offentlige høring, mens den manuelle analyse blev anvendt til feedback vedrørende køreplanen og andre bidrag. Hvor det var relevant, blev der anvendt tematisk gruppering i forbindelse med fritekstbesvarelser for at fastlægge den omtrentlige hyppighed af de spørgsmål, der blev rejst i disse svar. Dette indebar en vis grad af fortolkning. 3.BIDRAG modtaget gennem regelmæssige udvekslinger med centrale interessenter ELLER på AD HOC-BASIS Mellem juni 2019 og februar 2021 blev der modtaget over 20 bidrag til den nye ramme gennem regelmæssige udvekslinger eller ad hoc-bidrag. Europa-Parlamentet (EP) og Rådet stod for 25 % af bidragene, mens de enkelte medlemsstater og fagforeninger/fagforeningssammenslutninger hver bidrog med 17 %. Der indkom også bidrag fra virksomheder/erhvervssammenslutninger (13 % af alle bidrag), ikkestatslige organisationer (NGO'er) (8 %) og EU's rådgivende organer inden for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen (ACSH og SLIC) (8 %). Internationale organisationer, nationale arbejdstilsyn og højere læreanstalter/forskningsinstitutioner tegnede sig hver for 4 % af bidragene.

Det spørgsmål, der hyppigst blev rejst i bidragene fra interessenterne, var forandringerne på arbejdsmarkedet som følge af de kombinerede virkninger af teknologiske fremskridt, demografiske forandringer, klimaændringer og globalisering. De fleste bidrag i denne forbindelse henviste til den hurtige aldring af EU's befolkning og behovet for at integrere ældre arbejdstagere for at sikre, at disse lever et produktivt, sundt og langt arbejdsliv. Mange af disse bidrag beskæftigede sig også med effektive politikker for en tilbagevenden til arbejdsmarkedet for personer, der har været uden arbejde i nogen tid. Andre bidrag om dette emne behandlede de øgede risici, der er forbundet med hurtig digitalisering og nye arbejdsformer, som er to tendenser, der er blevet fremskyndet af pandemien. Disse risici omfatter ergonomiske og psykosociale risici, risici i forbindelse med sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen inden for atypiske ansættelsesformer og risici ved at arbejde hjemmefra. De fleste interessenter henviste også til behovet for at støtte anvendelsen af reglerne for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, navnlig i mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder, og behovet for at styrke håndhævelsen af disse regler. På dette område var det spørgsmål, der hyppigst blev rejst under interessenthøringerne, behovet for at sikre beskyttelsen af sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen for sårbare grupper. Et andet spørgsmål, som interessenterne anså for vigtigt, var forebyggelse af arbejdsrelaterede sygdomme (især kræft og behovet for løbende ajourføring af lovgivningen på dette område) og arbejdsulykker. Interessenterne pegede også på behovet for at støtte gennemførelsen af reglerne for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen gennem: i) arbejdsmarkedsdialogen, ii) oplysningskampagner, iii) finansiering fra EU og medlemsstaterne og iv) forbedring af synergier med andre politikområder (herunder navnlig kemikalielovgivningen). De henviste også til behovet for at forbedre de statistiske data om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen og evidensgrundlaget for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen ved at bygge mere på videnskab og forskning. Ifølge interessenter uden for erhvervslivet var det også vigtigt at tage ved lære af den nuværende pandemi og forbedre sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen i hele verden. Flere interessenter pegede også på specifikke risici i forbindelse med sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen i visse erhverv eller økonomiske sektorer samt behovet for at styrke kapaciteten på det område på forskellige niveauer. 4.Feedback vedrørende køreplanen Mellem den 29. oktober og den 26. november 2020 indsendte 49 interessenter onlinefeedback vedrørende Kommissionens køreplan. Disse interesserede parter repræsenterede en lang række forskellige sektorer. De fleste svar kom fra virksomheder og erhvervssammenslutninger (33 %) efterfulgt af ngo'er og offentligheden (19 % hver), andre typer interessenter (15 %), fagforeninger/fagforeningssammenslutninger (12 %) og højere læreanstalter/forskningsinstitutioner (2 %). De spørgsmål, der hyppigst blev rejst af interessenterne, var: i) forebyggelse af arbejdsrelaterede sygdomme og arbejdsulykker og ii) anmodningen om at behandle arbejdsrelaterede sygdomme (især kræft) og arbejdsulykker i den nye ramme. En række interessenter uden for erhvervslivet understregede betydningen af: i) løbende ajourføring af bindende grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering og ii) supplering af direktivet om kræftfremkaldende stoffer og mutagener, herunder for nanomaterialer og reproduktionstoksiske stoffer. På den anden side anmodede flere interessenter fra branchen om: i) aktiviteter og faciliteter, der skal hjælpe virksomheder med at tilpasse sig strengere grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering og ii) et moratorium for skærpede bindende grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering frem til 2022 som følge af pandemien. Et andet vigtigt spørgsmål, som interessenterne har rejst i denne forbindelse (hovedsagelig nævnt af fagforeningerne), er behovet for at bekæmpe vold samt seksuel og psykisk chikane på arbejdspladsen. Som led i fokus på arbejdsulykker og arbejdsrelaterede sygdomme foreslog en række interessenter at knytte den nye ramme til den globale "nulvisions" -kampagne, hvis formål er at opnå nul arbejdsrelaterede dødsfald i EU.

Interessenterne var også meget bekymrede over forandringerne på arbejdspladsen som følge af den hurtige udbredelse af nye teknologier, demografiske forandringer, nye måder at tilrettelægge arbejdet på og klimaændringer. De fleste bidrag på dette område vedrørte ergonomiske og psykosociale risici. Mange interessenter anmodede om, at muskel- og knoglesygdomme hurtigst muligt skal imødegås på grund af det øgede omfang af telearbejde. Disse interessenter anmodede om, at der i indsatsen mod muskel- og knoglelidelser fokuseres på forebyggelse og tilpassede politikker. En del interessenter anmodede om egnede retlige instrumenter til håndtering af psykosociale risici på arbejdspladsen. Derudover gav en række interessenter udtryk for betænkeligheder i forbindelse med aldring, herunder: i) behovet for bedre politikker for en tilbagevenden til arbejdsmarkedet og ii) risici i forbindelse med sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen i atypiske ansættelsesformer. De fleste interessenter nævnte betydningen af at støtte anvendelsen af reglerne for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen (navnlig i mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder) og forbedre håndhævelsen ved at styrke arbejdstilsynenes ressourcer. I denne forbindelse understregede ikke-erhvervsmæssige interessenter behovet for at sikre, at reglerne for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen også finder anvendelse på sårbare grupper, som f.eks.: i) unge, kvinder, sæsonarbejdere og vandrende arbejdstagere, ii) arbejdstagere med handicap/sygdomme og iii) frontlinjemedarbejdere (f.eks. sundhedspersonale). Mange interessenter nævnte også betydningen af arbejdsmarkedsdialogen, oplysningskampagner og forbedring af synergier med andre politikområder (navnlig områderne kemikalier, miljø og folkesundhed). Interessenterne understregede også betydningen af at integrere erfaringerne fra pandemien i den nye ramme — navnlig erfaringer i forbindelse med muskel- og knoglelidelser, atypiske ansættelsesformer og øgede mentale sundhedsproblemer. Nogle interessenter anmodede om, at covid-19 anerkendes som en erhvervssygdom. Et andet vigtigt spørgsmål, som interessenterne rejste, var behovet for at forbedre de statistiske data for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen og evidensgrundlaget for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen. En række interessenter nævnte også behovet for at styrke det internationale samarbejde om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen og fastsætte EU-dækkende og globale minimumsforskrifter og -mål for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen. 5.Feedback fra den åbne offentlige høring Den åbne offentlige høring fandt sted fra den 7. december 2020 til den 1. marts 2021, og 355 respondenter besvarede spørgeskemaet om EU's tidligere og fremtidige strategiske rammer. Respondenterne i den åbne offentlige høring kom fra 26 EU-medlemsstater og syv lande uden for EU. 64 % af respondenterne i den åbne offentlige høring var meget enige i eller var enige i, at sikkerheden og sundheden på arbejdspladsen i deres land eller EU generelt var blevet forbedret siden 2014. Dette synspunkt var mere fremherskende for respondenter, der repræsenterer arbejdsgivere og arbejdsgiverforeninger (hvor 83 % var enige eller meget enige) og lavere for respondenter, der repræsenterer arbejdstagersammenslutninger (48 % var enige eller meget enige). De fleste respondenter mente, at den tidligere ramme enten "i vid udstrækning" (15 %) eller "i en vis udstrækning" (54 %) bidrog til at forbedre sundheden og sikkerheden på arbejdspladsen på EU-plan. Lidt færre respondenter mente, at den tidligere ramme enten "i vid udstrækning" (9 %) eller "i en vis udstrækning" (54 %) bidrog til at forbedre sundheden og sikkerheden på arbejdspladsen på nationalt plan. Under halvdelen af respondenterne mente, at rammen bidrog "i vid udstrækning" (6 %) eller "i en vis udstrækning" (43 %) til at forbedre sundheden og sikkerheden på regionalt plan og "i vid udstrækning" (8 %) eller "i en vis udstrækning" (43 %) til at forbedre sundheden og sikkerheden på arbejdspladsen. Respondenterne mente, at den højeste prioritet i den tidligere ramme var at behandle spørgsmål, som f.eks. arbejdsstyrkens aldring og nye risici. 90 % af respondenterne anførte, at dette var meget vigtigt eller vigtigt. Der var delte meninger om, hvorvidt der var gjort fremskridt med foranstaltningerne under de syv strategiske mål i den tidligere ramme. For hvert strategisk mål var halvdelen eller under halvdelen af respondenterne enige om: i) at der var gjort gode fremskridt med hensyn til hver enkelt foranstaltning, ii) at foranstaltningen havde ført til håndgribelige resultater, iii) at foranstaltningerne var relevante for prioriteterne på området sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, og iv) at de relevante interessenter var blevet inddraget i udarbejdelsen af foranstaltningen. I de fleste tilfælde var der flere respondenter, der var enige end uenige i, at der var sket fremskridt på disse områder. Ved sammenligningen af svarene vedrørende hvert af de syv strategiske mål var respondenterne mest positive med hensyn til de fremskridt, der var gjort under det første strategiske mål (gennemgang af nationale strategier for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen) og det andet strategiske mål (fremme af overholdelsen af lovgivningen om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen). Respondenterne syntes at betragte det femte mål (håndtering af arbejdsstyrkens aldring, nye risici og arbejds- og erhvervsrelaterede sygdomme) som det mest relevante af de strategiske mål, efterfulgt af det første mål, det andet mål og det sjette mål (forbedring af dataindsamlingen). Det første, andet og femte mål blev anset for at have givet de mest håndgribelige resultater. Respondenterne rapporterede om mindst fremskridt og færrest håndgribelige resultater under det fjerde mål (forenkling af lovgivningen) og det syvende mål (forbedring af det internationale samarbejde). Det skal bemærkes, at disse to mål også blev anset for at være de mindst relevante.