[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 7.11.2007

KOM(2007) 677 endelig

2007/0238 (CNS)

Forslag til

RÅDETS DIREKTIV

om ændring af direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

BAGGRUND FOR FORSLAGET |

110 | Begrundelse og formål De bemærkninger, som Kommissionen har modtaget fra erhvervslivet og medlemsstaterne, viser, at der på flere punkter er behov for at ændre direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem (herefter benævnt momsdirektivet). Ingen af disse ændringer vil rokke ved grundprincipperne i momsdirektivet, og ingen dem synes at være tilstrækkeligt betydningsfulde til i sig selv at kunne begrunde et forslag til et nyt direktiv. Man har derfor fundet det hensigtsmæssigt at samle alle disse individuelle forbedringer af momsdirektivet i et enkelt forslag. Det drejer sig om de momsregler, der skal gælde for levering af naturgas, elektricitet, varme og/eller kulde, den skattemæssige behandling af fællesforetagender, der oprettes i henhold til EF-traktatens artikel 171, visse ændringer forårsaget af udvidelsen af EU og endelig betingelserne for udøvelse af retten til at fratrække indgående moms. |

120 | Generel baggrund Det nuværende momssystem for gas og elektricitet følger for hovedpartens vedkommende af direktiv 2003/92/EF af 7. oktober 2003. Den tekniske terminologi i dette direktiv har imidlertid medført, at den nye beskatningsordning, der blev indført ved dette direktiv, har fået et for snævert anvendelsesområde, som ikke svarer til den økonomiske virkelighed, navnlig med hensyn til beskatningsstedet for leverancer af naturgas og afgiftsfritagelse ved indførsel af naturgas. Desuden vil det være hensigtsmæssigt at anvende samme regler på leverancer af varme og kulde gennem varme- og/eller kuldenet, eftersom denne sektor fungerer på samme måde som naturgas- og elektricitetssektoren. Fællesskabet kan i henhold til EF-traktatens artikel 171 oprette fællesforetagender eller enhver anden struktur, der er nødvendig for en korrekt gennemførelse af fællesskabsprogrammerne for forskning, teknologisk udvikling og demonstration. I sin beslutning af 19. december 2006 (2006/971/EF) fastslog Rådet, at man med henblik på gennemførelse af rammeprogrammet for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) især kunne vælge at oprette fællesforetagender, og at denne mulighed med al sandsynlighed ville blive udnyttet mere og mere i fremtiden. Der er derfor behov for at fastlægge nogle passende afgiftsregler for denne type foretagender. I lighed med andre nye medlemsstater fik Bulgarien og Rumænien som led i deres tiltrædelse tilladelse til at træffe foranstaltninger, der afviger fra momsdirektivet i henseende til afgiftsfritagelser for små og mellemstore virksomheder og momsreglerne for international personbefordring. Af gennemsigtighedshensyn og konsekvenshensyn bør disse undtagelser inkorporeres i momsdirektivet. Med hensyn til fradragsretten er det i dag et grundlæggende princip, at afgiftspligtige personer kun må fradrage indgående moms i det omfang varerne og ydelserne anvendes i forbindelse med transaktioner, for hvilke der er fradragsret. I denne sammenhæng har EF-Domstolen statueret, at afgiftspligtige personer har ret til at lade varer, der anvendes til både erhvervsmæssige og private formål, indgå helt eller delvist i deres virksomheds aktiver. Hvis de vælger helt og holdent at henføre varerne til virksomheden, har de ret til at fradrage hele den indgående moms øjeblikkeligt, uanset om varerne anvendes til både erhvervsmæssige og ikke-erhvervsmæssige formål. I anden omgang pålægges det den ikke-erhvervsmæssige brug af den pågældende vare moms på lige for med en levering af ydelser mod vederlag på basis af de afholdte udgifter. Uanset hvilket valg den afgiftspligtige person træffer, burde det i teorien føre til samme resultat, men det må konstateres, at hvis varer beregnet til blandet brug helt og holdent henregnes til virksomhedens formue, medfører dette normalt en likviditetsfordel for virksomheden, da den ikke-erhvervsmæssige brug resulterer i en mindskelse af beskatningen, som kan vokse i takt med, at anvendelsen til ikke-erhvervsmæssige formål stiger. Dette gælder især for fast ejendom, da købsprisen ofte er meget høj, da det er muligt og almindeligt at benytte fast ejendom til både erhvervsmæssig og ikke-erhvervsmæssig brug, og da en fast ejendoms økonomiske levetid i princippet er meget længere end for andre varer, der anvendes til erhvervsmæssige formål. Det vil derfor være hensigtsmæssigt at justere fradraget for moms på fast ejendom, således at den oprindelige udøvelse af retten til at fradrage indgående moms mere nøje kommer til at afspejle ovennævnte grundprincip og for at forhindre konstruktioner, der tjener til at skabe ubegrundede likviditetsfordele. |

130 | Gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører Reglerne vedrørende det fælles merværdiafgiftssystem er fastsat i Rådets direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006. Dette direktiv er resultatet af en omarbejdning af det sjette momsdirektiv (77/388/EØF) af 17. maj 1977. |

141 | Overensstemmelse med EU's politikker og mål på andre områder Ikke relevant. |

HØRING AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSE |

Høring af interesserede parter |

219 | Da forslaget hovedsagelig indeholder tekniske tilpasninger, fandt høringen af medlemsstaterne kun sted i Momsudvalget og i arbejdsgruppe 1. |

Ekspertbistand |

229 | Der har ikke været behov for ekstern ekspertbistand. |

230 | Konsekvensanalyse Direktivforslaget indeholder hovedsagelig tekniske bestemmelser, som ikke rokker ved de hovedprincipper, som Fællesskabets momslovgivning hviler på. For så vidt angår udøvelsen af fradragsretten bevirker genindførelsen af grundprincippet for udøvelse af fradragsretten i første omgang, at potentielle forskelle mellem afgiftspligtige personer forsvinder. Efterfølgende vil anvendelsen af denne regel være neutral for såvel afgiftspligtige personer som de fiskale myndigheder. Det har derfor ikke været nødvendigt at gennemføre en konsekvensanalyse. |

FORSLAGETS RETLIGE ASPEKTER |

305 | Resumé af de foreslåede foranstaltninger Det foreslås at udvide momsordningen for naturgas og elektricitet til også at omfatte levering og indførsel af naturgas gennem alle typer rørledninger samt levering og indførsel foretaget ved hjælp af gastankskibe. Desuden foreslås det at anvende samme regler på levering og indførsel af varme og kulde gennem varme- og/eller kuldenet. Med hensyn til stedet for beskatning af momspligtige ydelser indebærer forslaget, at alle ydelser, der er forbundet med tilrådighedsstillelsen af adgang til elektricitetsnet, naturgasnet, varme- og/eller kuldenet, og ikke blot de ydelser, der er forbundet med adgangen til distributionsnet, beskattes i aftagerens medlemsstat. Endelig medfører forslaget en forenkling af den procedure, der gør det muligt for medlemsstaterne at anvende en nedsat momssats på levering af naturgas, elektricitet og fjernvarme. For så vidt angår de fællesforetagender, der oprettes i henhold til traktatens artikel 171, foreslås det at præcisere deres skatteretlige status i relation til moms. Når sådanne foretagender oprettes på fællesskabsplan med det formål at understøtte Fællesskabets forskningsindsats, bør der tages hensyn til deres fællesskabskarakter og særlige finansieringsform. Finansieringen heraf ved hjælp af fællesskabsmidler i henhold til finansforordningens artikel 185 medfører nemlig, at den indgående moms (som normalt ikke giver ret til fradrag, fordi der ikke forekommer transaktioner, der kan beskattes) vil tilføre midler til statsbudgettet i visse medlemsstater, uden at dette er berettiget. For at forhindre dette bør disse fællesforetagender behandles som internationale organer, når de er oprettet af De Europæiske Fællesskaber, har status som juridiske personer og modtager økonomisk støtte over Fællesskabernes budget. Det bør præciseres, at afgiftsfritagelsen ikke må gælde for levering af varer og tilrådighedsstillelse af ydelser beregnet til privat brug for deltagerne i disse foretagender. I forbindelse med deres optagelse i EU fik Bulgarien og Rumænien ret til at indrømme afgiftsfritagelse til små virksomheder og til fortsat at momsfritage international personbefordring. Disse to undtagelser bør derfor inkorporeres i momsdirektivet, som det er tilfældet for de øvrige medlemsstater. For så vidt angår fradragsretten og med det formål at sikre en bedre anvendelse af princippet om, at fradraget først opstår, når de pågældende varer og ydelser benyttes til de formål, der giver anledning til fradragsretten, foreslås det at begrænse den oprindelige fradragsret til den del, der modsvarer den reelle erhvervsmæssige brug, når fast ejendom til blandet brug henføres til virksomhedens formue. Samtidig stilles der forslag om et korrektionssystem for at kunne tage hensyn til variationer i den erhvervsmæssige og private (eller ikke-erhvervsmæssige) brug af den faste ejendom. |

310 | Retsgrundlag EF-traktatens artikel 93. |

320 | Subsidiaritetsprincippet Subsidiaritetsprincippet finder anvendelse, i den udstrækning forslaget ikke hører ind under Fællesskabets enekompetence. |

Målene med forslaget kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne af følgende årsager: |

321 | De områder, som dette forslag vedrører, er allerede omfattet af fællesskabslovgivning, nemlig Rådets direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006. Bestemmelserne i den gældende fællesskabslovgivning kan derfor kun ændres ved ny fællesskabslovgivning. |

323 | Medlemsstaterne kan ikke vedtage national lovgivning, der strider mod harmoniseret fællesskabslovgivning, medmindre sidstnævnte ændres først. |

En indsats på fællesskabsplan vil af nedenstående årsager være et mere effektivt redskab til at nå målene med forslaget: |

324 | Den eksisterende fællesskabslovgivning kan kun ændres ved ny fællesskabslovgivning. |

325 | En indsats på fællesskabsplan er det eneste effektive middel til at ændre allerede harmoniseret lovgivning. |

327 | Forslaget begrænser sig til en tilpasning af eksisterende bestemmelser, der har vist sig at være uegnede. |

Forslaget er derfor i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet. |

Proportionalitetsprincippet Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet af følgende årsager: |

331 | De foreslåede foranstaltninger er indeholdt i et direktivudkast. Med hensyn til beskatningsstedet kan der kun være et enkelt sådant. Tilsvarende bør betingelserne for udøvelse af fradragsretten harmoniseres. |

332 | De foranstaltninger, der foreslås, udgør i hovedsagen en klarificering og forenkling af de gældende momsregler. De kan derfor kun være til fordel for de økonomiske beslutningstagere, borgerne og den offentlige forvaltning. |

Valg af instrument |

341 | Foreslået instrument: direktiv. |

342 | Andre instrumenter vil ikke være hensigtsmæssige af følgende årsag: Da den fælles momslovgivning, der foreslås ændret, er indeholdt i et direktiv, udgør et direktiv det mest hensigtsmæssige instrument til gennemførelse af ændringen. |

BUDGETMÆSSIGE KONSEKVENSER |

409 | Forslaget har ingen virkninger for Fællesskabets budget. |

ANDRE OPLYSNINGER |

510 | Forenkling |

511 | Forslaget indebærer en forenkling af lovgivningen, en forenkling af de offentlige (nationale og europæiske) myndigheders administrative procedurer og en forenkling af de administrative procedurer, der gælder for juridiske og fysiske personer. |

512 | Forslaget indeholder en bestemmelse, der klarificerer det fælles merværdiafgiftssystem. |

513 | Forslaget indeholder en bestemmelse om forenkling af den procedure, som medlemsstaterne skal følge, hvis de ønsker at anvende en nedsat momssats på levering af naturgas, elektricitet eller fjernvarme. |

514 | Bestemmelserne om beskatningsstedet ved levering af naturgas repræsenterer en forenkling for virksomhederne i denne sektor. Hvad angår fradragsretten tager forslaget sigte på at indføre et korrektionssystem for at kunne tage hensyn til ændringer i den erhvervsmæssige og ikke-erhvervsmæssige brug af fast ejendom. I det tilfælde vil artikel 26 i momsdirektivet følgelig ikke længere finde anvendelse i korrektionsperioden på ikke-erhvervsmæssig brug af den faste ejendom, for så vidt som denne brug ikke oprindeligt gav nogen fradragsret. Det forhold, at den private (eller ikke-erhvervsmæssige) brug ikke behøver at blive beskattet særskilt, udgør en forenkling. |

550 | Sammenligningstabel Medlemsstaterne skal tilsende Kommissionen de nationale bestemmelser, der vedtages til gennemførelse af direktivet, og en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv. |

570 | Nærmere beskrivelse af forslaget Merværdiafgiftssystemet for gas, el, varme og kulde (artikel 1, nr. 1), 3)-5), 7) og 9)) I henhold til den tekst, som Rådet vedtog i 2003, finder den særlige momsordning for levering og indførsel af naturgas og elektricitet, for naturgassens vedkommende, kun anvendelse, hvis den leveres eller indføres gennem distributionssystemet. Det betyder, at levering og indførsel af naturgas via transportsystemets rørledninger falder uden for denne ordning. Desuden gælder den nuværende ordning ikke for levering og indførsel af naturgas med gastankskibe. Den gas, der leveres eller indføres med gastankskibe er imidlertid identisk med den, der transporteres i rørledninger, og efter forgasning i ankomsthavnen føres den videre i transportsystemets rørledninger. Det foreslås derfor at lade levering og indførsel af naturgas gennem alle typer gasrørledninger og med gastankskibe falde ind under anvendelsesområdet for den særlige ordning. Desuden er der for nylig blevet etableret de første grænseoverskridende net til levering af varme og kulde. De problemer, der knytter sig til levering og indførsel af naturgas og elektricitet lader til at være identiske med dem, der knytter sig til levering og indførsel af varme og kulde. Det foreslås derfor at bringe den momsordning, der gælder for levering og indførsel af varme og kulde via varme- og/eller kuldenet, på linje med ordningen for naturgas og el. Med hensyn til stedet for momsbeskatning af tjenesteydelser gælder ordningen for omvendt betalingspligt ifølge momsdirektivets artikel 56 kun for tilrådighedsstillelse af adgang til transmissionssystemer for naturgas og elektricitet. Det foreslås, at denne ordning for omvendt betalingspligt udvides til at omfatte alle ydelser forbundet med tilrådighedsstillelsen af adgang til elektricitetsnet, naturgasnet, varme- og/eller kuldenet, og ikke blot de ydelser, der er forbundet med adgangen til distributionsnet. De seneste erfaringer med gennemførelsen af proceduren i artikel 102, ifølge hvilken Kommissionen skal afgøre, om en nedsat sats på levering af naturgas og elektricitet medfører en risiko for konkurrenceforvridning, har vist, at denne procedure er forældet og overflødig. Siden vedtagelsen af direktiv 2002/93/EF sikrer artikel 38 og 39 nemlig, at momsen opkræves dér, hvor naturgas, der leveres gennem distributionssystemet for naturgas, og elektricitet faktisk forbruges af kunden. Disse regler tager hensyn til det særegne ved denne type transport ved bestemmelse af leveringsstedet, hvilket forhindrer enhver fordrejning af konkurrencen mellem medlemsstater. I henhold til nærværende forslag skal disse regler også gælde for levering af varme eller kulde gennem distributionsnettene for varme og/eller kulde. Det er imidlertid fortsat vigtigt, at Kommissionen og de øvrige medlemsstater modtager tilstrækkelige oplysninger, når en medlemsstat indfører en nedsat sats inden for denne meget følsomme sektor. Det foreslås derfor, at Momsudvalget høres på forhånd, når en medlemsstat agter at indføre en nedsat sats på levering af naturgas, elektricitet og fjernvarme. Merværdiafgiftssystem for fællesforetagender (artikel 1, nr. 10)) For at falde ind under fritagelsen i momsdirektivets artikel 151 skal en international organisation være oprettet af mindst to stater, som er anerkendt af EU, eller af en eksisterende international organisation (eventuelt i samarbejde med andre internationale organisationer eller stater), som sammen forfølger legitime mål, der ikke nødvendigvis er af økonomisk karakter. Fællesforetagender kan ikke ligestilles med sådanne internationale organisationer. Disse foretagender har dog til opgave at gennemføre en fællesskabspolitik, der ikke blot finansieres ved hjælp af fællesskabsmidler, men som også medlemsstaterne bidrager til over deres statsbudgetter. For ikke at beskatte indkøb, der foretages af disse foretagender, hvis virksomhed normalt ikke er momspligtig, og for hvem den indgående moms ikke giver ret til fradrag, er det nødvendigt at behandle disse fællesforetagender på lige fod med internationale organisationer. Det foreslås derfor at indsætte en ny artikel (artikel 151a), der ligestiller fællesforetagender med internationale organisationer. Denne behandling indrømmes dog kun organisationer, der oprettes af De Europæiske Fællesskaber, har status som juridiske personer og rent faktisk modtager tilskud over det almindelige budget. Afgiftsfritagelsen vil dog ikke gælde for levering af varer og tilrådighedsstillelse af ydelser beregnet til privat brug for deltagerne i disse foretagender. Ændringer som følge af udvidelsen (artikel 1, nr. 2), 6), 8) og 12-16)) I forbindelse med optagelsen af Bulgarien og Rumænien fik disse to lande tilladelse til at indrømme små virksomheder afgiftsfritagelse. Af klarheds- og gennemsigtighedshensyn er denne undtagelse inkorporeret i artikel 287. For at tage hensyn til, at disse nye medlemsstater i samme forbindelse fik tilladelse til fortsat at momsfritage international personbefordring, er der indsat to nye artikler (artikel 390a og 390b) i momsdirektivet. Regler for udøvelse af fradragsretten for varer og ydelser med tilknytning til bestemte former for fast ejendom (artikel 1, nr. 11)) Med hensyn til fradragsretten lyder grundprincippet i henhold til momsdirektivets artikel 168, at den afgiftspligtige har ret til at fradrage moms, forudsat at de varer og ydelser, som der er betalt eller skal betales moms af, anvendes til transaktioner, der giver ret til fradrag. Bestemmelsen tjener til at klarificere udøvelsen af fradragsretten, når den har relation til en fast ejendom beregnet til både erhvervsmæssig og ikke-erhvervsmæssig brug. Dette er relevant ikke blot i forbindelse med den moms, der beregnes ved erhvervelse af fast ejendom, men også i forbindelse med den moms, der beregnes af bestemte ydelser som f.eks. opførelse, renovering eller væsentlig ombygning af ejendomme, som ud fra en økonomiske synsvinkel kan sidestilles med en erhvervelse eller opførelse af en ejendom. Simple reparationer eller forbedringer er til gengæld ikke omfattet af den foreslåede foranstaltning. Det foreslås, at i de situationer, der er nævnt i det foregående afsnit, begrænses det oprindelige fradrag på en sådan måde, at det står i forhold til den faktiske udnyttelse af ejendommen til transaktioner, der giver anledning til fradragsret på det tidspunkt, hvor afgiften forfalder. Ved blandet brug af ejendommen vil det derfor ikke længere være muligt straks at fradrage hele den indgående moms. I betragtning af denne begrænsning af den afgiftspligtige persons fradrag indføres der et korrektionssystem for at kunne tage hensyn til variationer i den erhvervsmæssige og ikke-erhvervsmæssige brug af den faste ejendom, som gælder i en periode svarende til den eksisterende reguleringsperiode for investeringsgoder bestående af fast ejendom. Det nye system gælder for både forøgelser og formindskelser af den erhvervsmæssige brug. Dette system erstatter på den ene side beskatningen af ikke-erhvervsmæssig brug (momsdirektivets artikel 26) i korrektionsperioden og medfører på den anden side, at der indføres et system med korrektion til fordel for den afgiftspligtige person i tilfælde af en forøgelse af den erhvervsmæssige brug med relation til transaktioner, der medfører fradragsret. Dette system fungerer på en måde svarende til det eksisterende system for regulering af fradrag for investeringsgoder, som for den erhvervsmæssige andels vedkommende indebærer en justering af variationen i procentandelen af beskattede transaktioner (og andre transaktioner, der giver ret til fradrag) og transaktioner, der ikke er skattepligtige (uden ret til fradrag), i reguleringsperioden. Hvad angår forholdet mellem erhvervsmæssige transaktioner og private (ikke-erhvervsmæssige) transaktioner, anvendes det nye korrektionssystem parallelt med reguleringssystemet, uden at sidstnævnte ændres, når den faste ejendom udgør et investeringsgode. For at præcisere, hvordan fradragsretten skal udøves i forbindelse med fast ejendom til blandet brug, forslås det derfor, at der indsættes en ny artikel 168a i momsdirektivet. |

1. 2007/0238 (CNS)

Forslag til

RÅDETS DIREKTIV

om ændring af direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR –

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 93,

under henvisning til forslag fra Kommissionen[1],

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet[2],

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[3], og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Rådets direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem[4] bør ændres for at inkorporere forskellige tilpasninger af primært teknisk karakter.

(2) Med hensyn til bestemmelserne vedrørende indførsel af naturgas og elektricitet og stedet for beskatning heraf finder den særlige ordning, der blev indført ved Rådets direktiv 2003/92/EF af 7. oktober 2003 om ændring af direktiv 77/388/EØF om reglerne vedrørende leveringssteder for gas og elektricitet[5], ikke anvendelse på indførsel og levering af naturgas via gasrørledninger, der ikke udgør en del af distributionsnettet, og via transportnettets gasrørledninger, der benyttes til næsten alle de grænseoverskridende transaktioner, der foregår via gasrørledninger. Anvendelsesområdet for den særlige ordning bør udvides til at omfatte indførsel og levering af naturgas gennem alle typer gasrørledninger.

(3) Denne særlige ordning gælder på nuværende tidspunkt heller ikke for indførsel og levering af naturgas med gastankskibe, skønt denne gas har samme egenskaber som den, der indføres eller leveres gennem gasrørledninger, og efter forgasning er beregnet til at blive transporteret videre i gasrørledninger. Anvendelsesområdet for den særlige ordning bør udvides til at omfatte indførsel og levering af naturgas med gastankskibe.

(4) De første grænseoverskridende net til levering af varme eller kulde er allerede blevet taget i brug. De problemer, der knytter sig til levering eller indførsel af varme eller kulde, ligner dem, der knytter sig til levering eller indførsel af naturgas og elektricitet. For så vidt angår naturgas og elektricitet, skal merværdiafgiften i henhold til de nuværende regler opkræves dér, hvor kunden rent faktisk forbruger naturgassen eller elektriciteten. De forhindrer således enhver fordrejning af konkurrencen mellem medlemsstater. Der bør derfor gælde samme ordning for varme og kulde som for naturgas og elektricitet.

(5) Med hensyn til stedet for momsbeskatning af tilrådighedsstillelsen af ydelser kan der ifølge den nuværende lovgivning kun anvendes en særlig ordning ved tilrådighedsstillelse af adgang til distributionssystemer for naturgas og elektricitet. Visse store forbrugere af gas eller elektricitet er imidlertid direkte forbundet til transportnettet og ikke til et distributionsnet. Anvendelsesområdet for denne særlige ordning bør derfor udvides til at omfatte alle ydelser, der er forbundet med tilrådighedsstillelsen af adgang til alle elektricitetsnet og naturgasnet og til varme- og kuldenet.

(6) De seneste erfaringer med gennemførelsen af den nugældende procedure, hvor Kommissionen skal afgøre, om en nedsat momssats på naturgas, elektricitet og fjernvarme medfører en risiko for konkurrenceforvridning, har vist, at denne procedure er forældet og overflødig. I henhold til reglerne vedrørende bestemmelse af beskatningsstedet skal merværdiafgiften opkræves dér, hvor naturgassen, elektriciteten, varmen eller kulden faktisk forbruges af kunden. Disse regler forhindrer således enhver fordrejning af konkurrencen mellem medlemsstater. Det er imidlertid fortsat vigtigt, at Kommissionen og de øvrige medlemsstater modtager tilstrækkelige oplysninger, når en medlemsstat indfører en nedsat sats inden for denne meget følsomme sektor. Der er derfor behov for en procedure for forudgående høring af Momsudvalget.

(7) Fællesforetagender og andre strukturer, der oprettes i henhold til traktatens artikel 171, har til opgave at gennemføre fællesskabspolitikker. For at undgå et beskatningssystem, der er til fordel for den medlemsstat, hvor afgiften skal betales, og til skade for de øvrige medlemsstater og De Europæiske Fællesskaber, er det nødvendigt at indrømme fællesforetagender, som oprettes af Fællesskaberne, har status som juridiske personer og modtager støtte over Fællesskabernes almindelige budget i henhold til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget [6] , momsfritagelse på deres indkøb i forudgående led.

(8) I forbindelse med deres optagelse i EU fik Bulgarien og Rumænien ret til at indrømme små virksomheder afgiftsfritagelse og til fortsat at afgiftsfritage international personbefordring. Af gennemsigtigheds- og konsekvenshensyn bør disse undtagelser indarbejdes i selve direktivet.

(9) Med hensyn til fradragsretten indtræder denne ret ifølge grundreglen kun, hvis varerne og ydelserne benyttes af en afgiftspligtig person til de af vedkommendes transaktioner, der giver anledning til fradragsret. Der er behov for at præcisere og skærpe denne regel, således at afgiftspligtige personer behandles på identisk vis, når de varer, de benytter til deres økonomiske aktivitet, ikke udelukkende benyttes til udøvelse af denne aktivitet. Den oprindelige udøvelse af fradragsretten bør derfor begrænses til den brug, der resulterer i transaktioner, som giver anledning til fradragsret, når afgiften forfalder.

(10) Denne regel bør anvendes på fast ejendom, der leveres til den afgiftspligtige person, og på vigtige ydelser, der har relation til den leverede ejendom. Disse situationer repræsenterer de vigtigste tilfælde, når det vurderes ud fra ejendommenes værdi og økonomiske levetid og det forhold, at det er almindelig praksis at benytte fast ejendom til såvel erhvervsmæssige som ikke-erhvervsmæssige formål.

(11) I betragtning af begrænsningen af den oprindelige udøvelse af fradragsretten og med det formål at sikre, at fradragssystemet er retfærdigt for de afgiftspligtige, bør der indføres et korrektionssystem for at kunne tage hensyn til ændringer i den erhvervsmæssige og ikke-erhvervsmæssige brug af den faste ejendom over en periode svarende til den eksisterende reguleringsperiode for investeringsgoder i form af fast ejendom.

(12) Direktiv 2006/112/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed -

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

I direktiv 2006/112/EF foretages følgende ændringer:

1) Artikel 2, stk. 3, affattes således:

"3. Ved "punktafgiftspligtige varer" forstås energiprodukter, alkohol og alkoholholdige drikkevarer samt forarbejdet tobak som defineret i gældende fællesskabsbestemmelser, men ikke naturgas, der leveres gennem gasrørledninger eller med gastankskibe, elektricitet og varme eller kulde leveret gennem varme- eller kuldenet."

2) Artikel 13, stk. 2, affattes således:

"2. Medlemsstaterne kan anse virksomhed, der udøves af offentligretlige organer, og som er fritaget for afgift i henhold til artikel 132, 135, 136, 371, 374-377, artikel 378, stk. 2, artikel 379, stk. 2, samt artikel 380-390b, som virksomhed udøvet i egenskab af offentlig myndighed."

3) Artikel 17, stk. 2, litra d), affattes således:

"d) levering af naturgas gennem gasrørledninger eller med gastankskibe, elektricitet og varme eller kulde leveret gennem varme- eller kuldenet på de i artikel 38 eller 39 fastsatte betingelser".

4) Artikel 38 og 39 affattes således:

"Artikel 38

1. I tilfælde, hvor der leveres naturgas gennem gasrørledninger eller med gastankskibe, eller hvor der leveres elektricitet eller varme eller kulde gennem varme- eller kuldenet til en afgiftspligtig videreforhandler, anses leveringsstedet for at være det sted, hvor den afgiftspligtige videreforhandler har etableret hjemstedet for sin økonomiske virksomhed eller har et fast forretningssted, for hvilket varerne leveres, eller i mangel af et sådant hjemsted eller et sådant forretningssted det sted, hvor han har sin bopæl eller sit sædvanlige opholdssted.

2. Ved anvendelsen af stk. 1 forstås ved "afgiftspligtig videreforhandler" en afgiftspligtig person, hvis hovedbeskæftigelse i forbindelse med køb af naturgas, elektricitet eller varme eller kulde er at videresælge disse produkter, og hvis eget forbrug af disse produkter er ubetydeligt.

Artikel 39

I tilfælde, hvor der leveres naturgas gennem gasrørledninger eller med gastankskibe, eller hvor der leveres elektricitet eller varme eller kulde, og hvor en sådan levering ikke er omfattet af artikel 38, anses leveringsstedet for at være det sted, hvor kunden rent faktisk anvender og forbruger varen.

Hvis al eller en del af naturgassen, elektriciteten eller varmen eller kulden faktisk ikke forbruges af kunden, anses disse ikke-forbrugte varer for at være anvendt og forbrugt det sted, hvor han har etableret hjemstedet for sin økonomiske virksomhed eller har et fast forretningssted, for hvilket varen er leveret. I mangel af et sådant hjemsted eller et sådant forretningssted anses han for at have anvendt og forbrugt varen det sted, hvor han har sin bopæl eller sit sædvanlige opholdssted."

5) Artikel 56, stk. 1, litra h), affattes således:

"h) adgang til samt transport eller transmission gennem transport- eller distributionssystemet for naturgas, elektricitet, varme eller kulde og andre direkte forbundne ydelser".

6) I artikel 80, stk. 1, litra b), ændres "artikel 380-390" til "artikel 380-390b".

7) Artikel 102 affattes således:

"Artikel 102

Efter høring af Momsudvalget kan hver enkelt medlemsstat anvende en nedsat sats på levering af naturgas, elektricitet og fjernvarme.

8) I artikel 136, litra a), ændres "artikel 380-390" til "artikel 380-390b".

9) Artikel 143, litra l), affattes således:

"l) indførsel af naturgas gennem gasrørledninger eller med gastankskibe, indførsel af elektricitet eller indførsel af varme eller kulde gennem varme- eller kuldenet."

10) Som artikel 151a indsættes:

"Artikel 151a

Med henblik på artikel 151, stk. 1, første afsnit, litra b), ligestilles fællesforetagender og andre strukturer, der er nødvendige for den korrekte gennemførelse af Fællesskabets programmer for forskning, teknologisk udvikling og demonstration, og som oprettes af De Europæiske Fællesskaber i henhold til EF-traktatens artikel 171, har status som juridiske personer og modtager støtte over Fællesskabernes almindelige budget i henhold til artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002[7], med internationale organisationer, forudsat at de ikke udøver økonomisk aktivitet som omhandlet i artikel 9, stk. 1, i dette direktiv.

Fritagelsen i henhold til artikel 151, stk. 1, første afsnit, litra b), finder dog ikke anvendelse på levering af varer og ydelser beregnet til privat brug for deltagerne i fællesforetagender og andre strukturer, der er omhandlet i første afsnit."

11) Som artikel 168a indsættes:

"Artikel 168a

Ved erhvervelse, opførelse, renovering eller væsentlig ombygning af fast ejendom er den oprindelige udøvelse af den fradragsret, der opstår på det tidspunkt, hvor afgiften forfalder til betaling, begrænset til den del, der modsvarer ejendommens reelle brug til transaktioner, der giver anledning til en fradragsret.

Uanset artikel 26 tages der med henblik på korrektionen af den oprindelige udøvelse af fradragsretten hensyn til variationer i brugen af fast ejendom, jf. stk. 1, på de betingelser, der er fastsat i artikel 187, 188, 190 og 192.

I forbindelse med investeringsgoder i form af fast ejendom tages der hensyn til de i andet afsnit nævnte variationer i løbet af den periode, som medlemsstaterne fastsætter i henhold til artikel 187, stk. 1."

12) I artikel 221, stk. 2), ændres "artikel 380-390" til "artikel 380-390b".

13) I artikel 287 indsættes som nr. 17) og 18):

"17) Bulgarien: 25 600 EUR

18) Rumænien: 35 000 EUR."

14) Som artikel 390a og 390b indsættes:

"Artikel 390a

Bulgarien kan på de betingelser, der var gældende i medlemsstaten på datoen for dennes tiltrædelse, fortsætte med at fritage international personbefordring, som anført i bilag X, del B, nr. 10), så længe der gøres brug af den samme fritagelse i en af de medlemsstater, som tilhørte Fællesskabet pr. 1. januar 2007.

Artikel 390b

Rumænien kan på de betingelser, der var gældende i medlemsstaten på datoen for dennes tiltrædelse, fortsætte med at fritage international personbefordring, som anført i bilag X, del B, nr. 10), så længe der gøres brug af den samme fritagelse i en af de medlemsstater, som tilhørte Fællesskabet pr. 1. januar 2007."

15) I artikel 391 ændres "artikel 380-390" til "artikel 380-390b".

16) Overskriften til bilag X affattes således:

"LISTE OVER TRANSAKTIONER, DER ER OMFATTET AF UNDTAGELSER OMHANDLET I ARTIKEL 370 OG 371 OG ARTIKEL 375-390B"

Artikel 2 Gennemførelse

1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 1. juli 2008. De tilsender straks Kommissionen disse bestemmelser med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv.

Bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2. Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de vigtigste nationale bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 3

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Artikel 4

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Rådets vegne

Formand

[1] EUT C […] af […], s. […].

[2] EUT C […] af […], s. […].

[3] EUT C […] af […], s. […].

[4] EUT L 347 af 11.12.2006, s. 1. Ændret ved direktiv 2006/138/EF (EUT L 384 af 29.12.2006, s. 92).

[5] EUT L 260 af 11.10.2003, s. 8.

[6] EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1 Ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 1995/2006 (EUT L 390 af 30.12.2006, s. 1).

[7] EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1