DA    DA  
 EUROPA-
KOMMISSIONEN  
Strasbourg, den 5.2.2013  
SWD(2013) 22 final 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
Ledsagedokument til 
Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forebyggende foranstaltninger 
mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge, herunder 
finansiering af terrorisme 
 
og 
 
Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oplysninger, der skal 
medsendes om betaler ved pengeoverførsler 
{COM(2013) 44 final} 
{COM(2013) 45 final} 
{SWD (2013 ) 21 final }  
 
2 
 INDLEDNING – BEHOV FOR OPDATERING AF DE EKSISTERENDE RAMMER FOR BEKÆMPELSE 
AF HVIDVASKNING AF PENGE OG FINANSIERING AF TERRORISME  
EU har taget omfattende rammer til bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af 
terrorisme i brug. I årenes løb har reglerne udvi klet sig og omfanget udvidet sig, således at 
hver ændring sigter på at lukke  yderligere eventuelle huller, som kriminelle og terrorister 
måtte udnytte. 
Ikke desto mindre konfronteres systemet løbende med påmindelser om, at intet sæt af rammer, 
hvor robust det end måtte være, er immunt over for hvidvaskning af penge. HSBC's nylige 
indrømmelse af hvidvaskning af penge er blot det seneste eksempel på, hvad der kan ske, når tilsynet slækkes, og kontrollen er utilstrækkeli g. De stadig større bøder, som pålægges af 
lovgivere i forbindelse med såda nne omstændigheder, fremstår både som en bekræftelse på 
det internationale samfunds beslutsomhed i fo rhold til at sikre håndhævelse af reglerne og 
som en advarsel til andre inte ressenter om de potentielle konsekvenser af svigt i deres 
systemer.  
Lovgivere og beslutningstagere bør ikke ignorer e disse risici. Krimine lle søger løbende efter 
nye sårbarheder, som de kan udnytte. Omfanget af udbytter af kriminelle handlinger, som søges indført i det finansielle system ved at  skjule deres ulovlige herkomst, er i sandhed 
opsigtsvækkende. I en nylig undersøgelse fra De Forenede Nationer vurderes det pengebeløb, 
der årligt er tilgængeligt for hvidvaskning af penge, at udgøre i nærheden af 1,6 bio. USD, 
hvilket svarer til 2,7 % af det globale BNP. Samtidig vurderedes det i undersøgelsen, at 
mindre end 1 % af de hvidvaskede pengebeløb st andses ved retshåndhævelsen, og at egentlige 
beslaglæggelser udgør mindre end 0,2 %. 
Af disse grunde er der igangsat forberedende lovarbejde til opdatering  og styrkelse af de 
eksisterende internationale standarder. Den Fi nansielle Aktionsgruppe (FATF) offentliggjorde 
i februar 2012 et sæt nye reviderede stan darder og vil i slut ningen af 2013 påbegynde 
processen med evaluering af de nationale re tsreglers overensstemmelse hermed. De nye 
standarder gør det muligt for nationale myndighede r at foretage mere effektive tiltag over for 
hvidvaskning af penge og finansieri ng af terrorisme på alle niveauer – fra identificeringen af 
bankkunder, der åbner nye konti, til undersøgelse, retsforfølge lse og konfiskering af aktive 
midler. Standarderne gør det også nemmere at rette opmærksomheden mod hvidvaskning af 
udbyttet fra korruption og skatteforbrydelser og skærpe kravene til højrisikosituationer samt 
gøre det muligt for lande at anlægge en mere målrettet og risikobaseret tilgang. 
I takt med denne procedure ha r Europa-Kommissionen ligeledes påtaget sig at foretage sin 
egen gennemgang af EU's rammer og udgav i apr il måned en rapport om anvendelsen af det 
tredje hvidvaskningsdirektiv (" Tredje hvidvaskningsdirektiv")
1. 
Dette lovarbejde får som konsekvens, at det bl iver nødvendigt at videreudvikle EU's rammer 
og tilpasse sig forandringerne, hv ilket skulle føre til øget fokus på effektiviteten af ordninger 
til bekæmpelse af hvidvaskning af penge og fina nsiering af terrorism e, større klarhed og 
konsistens i regelsættene på tværs af medl emsstater og en udvidet rækkevidde, der er 
udformet til at tage sig af nye trusler og sårbarheder. 
                                                 
1  Rådets direktiv 2005/60/EF om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det fina nsielle system til hvidvaskning af penge 
og finansiering af terrorisme.  
 
3 
 1. P ROBLEMSTILLINGEN  
Problemerne med hvidvaskning og finansieri ng af terrorisme – hvem rammes og hvordan 
På globalt plan og på tværs af  politiske orienteringer er der generel enighed om, at det kan 
resultere i omfattende skade, hvis de finansiell e systemer ikke er ti lstrækkeligt beskyttede 
mod kriminel misbrug og terrormisbrug. Særligt gæ lder det, at system er, som undlader at 
forebygge hvidvaskning og finansiering af terr orisme, udsætter sig selv for følgende:  
• samfundsmæssige risici hidrør ende fra videreførsel af kriminelle og terroristiske 
pengemidler til kriminel og terroristisk aktivitet 
• negativ økonomisk indvirkning som resultat af  forstyrrelser i den internationale strøm 
af kapital, faldende investering og lavere økonomisk vækst 
• ustabilitet på finansmarkederne som resultat af øvrige finansielle mellempersoners 
tilbageholdenhed i forhold til at indgå forretning, tab af omdømme, faldende tiltro og tilsynsmæssige risici. 
En bred vifte af interessenter rammes af hvi dvaskning af penge og finansiering af terrorisme 
på forskellige måder: 
• de forpligtede enheder , som forventes at bevare systemets sikkerhed ved at anvende 
identificering og kontrol, og som mærker fø lgerne, hvis deres systemer anses for 
utilstrækkelige 
• offentlige myndigheder , som skal håndhæve reglerne  og beskytte systemet mod 
kriminelle eller terroristers misbrug 
• kunderne  i forpligtede enheder, som kommer til at bære byrden af den øgede kontrol 
og eventuel begrænset adgang til bestemte ydelser 
• erhvervslivet , som er underlagt kontrol og restrik tioner, men som nyder godt af et 
pålideligt og sikkert finanssystem 
• gerningsmændene , der udøver hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme, 
og som løbende søger at udnytte – og som sk al forhindres i at  udnytte – enhver 
svaghed i systemet 
• borgere og samfundet  i EU, som skal beskyttes mod terrorhandlinger eller mod den 
skade, der sker som følge af den øgede krim inalitet, der næres af  kriminelle udbytter, 
eller mod tab af velfærd som følge af ska tteunddragelse, skade på markedets integritet 
eller pålidelighed 
• samfundet og regeringerne  i tredjelande, hvis EU-systeme t benyttes til at kanalisere 
ulovlige udbytter, der stammer fra korruption og kriminalitet i de pågældende lande.  
 
EU's forebyggende system 
EU har rammer, der er udformet til  at sikre det finansielle syst em mod hvidvaskning af penge 
og finansiering af terrorisme. Rammerne er langt  hen ad vejen baseret på de internationale 
standarder vedtaget af FA TF, hvoraf Europa-Kommissione n er stiftende medlem. EU-
rammerne opererer med regelsæt, som kræver af finansielle institutioner og andre forpligtede enheder og personer, at de foretager tiltag til at forhindre, at de bliver misbrugt til formål 
vedrørende hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme.  
 
 
4 
 Problemområderne 
Eftersom de risici, som det finansielle system  udsættes for i forbindelse med hvidvaskning af 
penge og finansiering af terrorisme, konstant  er under udvikling, skal rammerne til 
forhindring deraf være robuste , fleksible og ajourførte. Kommissionens afdelinger har 
udpeget tre hovedfelter, hvor der er behov for ændring af de nuværende rammer: 
1. De foreliggende regler er ikke overen sstemmende med de nyligt reviderede 
internationale standarder for bekæmp else af hvidvaskning af penge og 
finansiering af terrorisme. - Gensidige evalueringer af me dlemsstater (foretaget af 
Den Finansielle Aktionsgruppe "FATF" e ller Moneyval) har afsløret en række 
uoverensstemmelser mellem det tredje hvidv askningsdirektiv og FATF's anbefalinger. 
Dertil kommer, at FATF har foretaget ad skillige tilføjelser t il de eksisterende 
anbefalinger, hvilket efterlader dele af de eksisterende rammer forældede. Eksempelvis 
er kravene i det tredje hvidva skningsdirektiv om lempede  kundelegitimeringskrav 
blevet kritiseret i rapporter om gensidig evalue ring for at være ude af trit med FATF's 
anbefalinger. FATF har ligeledes udvidet arbejd sområdet for dets anbefalinger, så disse 
opererer med en bredere kategori af politisk udsatte personer. Det kan have negativ 
indvirkning på medlemsstaternes og på den Europæiske Unions omdømme som helhed, 
hvis de internationale sta ndarder ikke overholdes.  
2. De eksisterende EU-regler fortolkes fors kelligt på tværs af medlemsstaterne. - 
Kommissionens gennemgang har afsløret ad skillige områder, hvor de eksisterende 
regler fortolkes forskelligt. Eksemple rne fra Kommissionens gennemgang indeholder 
kravet om identificering af den egentlige ejer  af en juridisk enhed og overensstemmelse 
mellem statistiske data. Dette udgør en risiko for det indre marked og gør det 
besværligt at overholde reglerne for virksomh eder, der arbejder på tværs af grænser. 
3. De nuværende EU-regler er præget af mangler og huller. - I lyset af udviklingen af 
risici i forbindelse med hvi dvaskning af penge og finansie ring af terrorisme er det 
vigtigt, at EU-rammerne kan levere robus te, men fleksible mods var. Kommissionens 
gennemgangsproces har afsløret bekymringer for det nuværende direktivs arbejdsområde i forhold til spillesektorens ydelser og handel med højværdivarer, hvor reglerne vurderes som værende for lidt r obuste. En forbedring af reglerne udgør et 
skridt mod adressering  af disse risici og bringer EU -lovgivningen i forreste position i 
forhold til de internationale standarder. 
 
Basisscenariet 
Eftersom truslerne hele tiden er under forandring, kræves et  modsvar som er proportionelt 
med de trusler, som udgøres af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme. I tilfælde af, at der ikke foretages noget, vil det resultere i følgende konsekvenser: 
1. EU's rammer vil ikke være i harmoni med internationale sta ndarder. På grund af 
risikoen for, at medlemsstaterne vil modtage negative rapporter om gensidig 
evaluering, kan medlemsstater se sig fris tede til at vedtage egne rammer med 
fragmentering og manglende konvergens som resultat. 
2. Den usikkerhed, der er resultatet af forske lligartet anvendelse af reglerne på nationalt 
niveau, vil fortsætte og vil true me d at underminere det indre marked. 
3. I tilfælde af, at ressourcerne  ikke målrettes risiciene ve d hvidvaskning af penge og 
finansiering af terrorisme, vil EU væ re sårbar over for nye trusler.  
 
5 
 2. A NALYSE AF NÆRHEDSPRINCIPPET  
Omløb af urene penge og finansiering af terro risme kan skade finanssektorens stabilitet og 
omdømme og true det indre marked. Ikke dest o mindre vil ethvert tiltag vedtaget udelukkende 
på medlemsstatsniveau kunne have utilsigtet in dvirkning på EU's indre marked og resultere i 
en fragmenteret respons. Handling på EU-niveau retfærdiggøres med henblik  på at tage fat på 
det overordnede trussels billede for hvidvaskning af penge og  terrorfinansiering og på at sikre 
ligelige spilleregler på tværs af EU.  
3. M ÅLENE MED EU- INITIATIVET  
Det overordnede mål med revideringen af rammerne  for hvidvaskning af penge er at beskytte 
det finansielle system og det indre marked mod misbrug fra kriminelle, som søger at 
hvidvaske ulovlige udbytter, eller fr a terrorister, som søger at fina nsiere terroraktiviteter eller 
-grupper. Kommissionen har identif iceret fire overordnede mål, som er styrkelse af det indre 
marked ved at formindske kompleksiteten på  tværs af grænser, sikring af samfundets 
interesser i forhold til kriminalitet og terrorha ndlinger, sikring af den Europæiske Unions 
velstand ved at sikre et effektivt forretningsmiljø og bidrag til den finansielle stabilitet ved at beskytte det finansielle systems soliditet, hensigtsmæssige drift og integritet. Målene støttes 
op af specifikke politiske mål, som er forbunde t til forbedring af effektiviteten af ordninger 
vedrørende bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme og 
opretholdelse af EU's finanssystems om dømme. Driftsmæssige mål forbundet med 
problemområderne fuldender de rammer, hvori de forskellige muligheder for ændring af 
lovgivningen blev overvejet. 
4. P
OLITISKE VALGMULIGHEDER  
I forhold til politiske mu ligheder vurderes der i konsekvensvurderingen en række 
tiltag/dimensioner, som tager sigte på at tilfre dsstille de tre driftsmæssige politiske mål:  
1. I forhold til sikring af overensstemmelse me d internationale standarder  overvejes 
forskellige muligheder i forhold til:  
• indlemmelse af skattelovovertrædelser i EU's rammer 
• præsentation af en ri sikobaseret tilgang 
• en tilgang, der indebærer ækvivalens/ikkeækvivalens me d tredjelandes ordninger 
til bekæmpelse af hvidvaskning af penge 
• ibrugtagning af risikobaseret tilsyn 
• præsentation af nye krav til politisk udsa tte personer nationalt/politisk udsatte 
personer der arbejder i inte rnationale organisationer 
• den bedste måde at forbedre tilgængeligheden af information om egentligt ejerskab 
 
6 
 • tilpasning af reguleringen af pengeoverførsle r til de nye internationale standarder 
(inkludering af oplysninger om modt ageren, undtagelser fra rammernes 
arbejdsområde).  
2. I forhold til at sikre overensstemmelsen mellem na tionale regelsæt og, hvor det er 
passende, i forhold til at sikr e fleksibiliteten i implemen teringen af dem ved hjælp 
af styrkelse og afklaring af de nuværende krav,  overvejes forskellige muligheder i 
forhold til:  
• forbedret indsamling og rapportering af statistiske data 
• afklaring af, hvordan 25 %-tærsklen for iden tificering af den eg entlige ejer skal 
anvendes 
• ibrugtagning af nye regler til at afklare tilfælde, hvor  virksomhedsafdelinger og 
datterselskaber beliggende i andre me dlemsstater end hovedkontorets anvender 
regler i værtsstaten, og styrkelse af samarbejdet mellem hovedkontorets stats 
tilsynsmyndigheder og værtsstatens tilsynsmyndigheder 
• styrkelse af administrative sanktioner. 
  
3. I forhold til at sikre, at reglerne er fo kuseret på risici og tilpasset de nye 
fremkommende trusler,  overvejes forskellige muligheder i forhold til: 
• udvidelse af direktivets rækkevidde, så det når længere end kasinoer og dækker 
spillesektoren 
• afklaring af samspillet mellem bekæmpelse af hvidvaskning af penge og 
finansiering af terrorisme og krav om databeskyttelse 
• adressering af sårbarhederne i sektoren for højværdivarer 
• styrkelse af de finansiell e efterretningsenheders befø jelser og samarbejdsevne. 
5. K ONSEKVENSVURDERING  
Det er ikke muligt at komme med en præcis kvantificeret vurdering af fordelene  ved at have 
taget et opdateret, internationalt forpligtende regelsæt i brug, som er sammenhængende på 
tværs af det Indre Marked. Imidlertid beskri ver Verdensbanken fordelene som følger: "... 
effektive rammer for bekæmpelse af hvidvaskni ng af penge og bekæmpelse af finansiering af 
terrorisme giver væsentlige fordele for et l and, nationalt såvel som internationalt. Disse 
fordele indebærer mindre krim inalitet og korruption, mere  stabile pengeinstitutter og 
finansmarkeder, positiv indvirkning på den økonomiske udvikling og omdømme i 
 
7 
 verdenssamfundet, bedre risikostyringstekni kker for landets pengeinstitutter og øget 
markedsintegritet ."2 
Tilpasningen af rammerne til strengere interna tionale standarder sammen med de yderligere 
ændringer, som er foreslået som resultat af Kommissionens egen gennemgangsproces, 
forventes at udgøre en tilbundsgående styrkelse af de overordnede rammer. De imødesete 
ændringer forventes at betyde følgende: 
• en bredere rækkevidde vil adre ssere yderligere risikoområder  
• forpligtelse på tværs af grænser skal styrkes  
• større sammenhæng mellem de opn åede nationale regelsæt  
• større effektivitet på grund af mere målrettede og risikosensitive regelsæt. 
Hvad angår udgiftskonsekvenserne , anerkendes det i konsekvensvurderingen, at følgerne vil 
variere betragteligt alt efter de forskellige interessenters situationer. De væsentligste omkostningsfaktorer forbundet med overholdels e af foranstaltninger til bekæmpelse af 
hvidvaskning af penge er relateret til i ndledende engangsomkostninger forbundet med 
implementeringen af nye systemer, oplæring, konsulentbistand osv. På baggrund af en 
tidligere undersøgelse fo retaget af Kommissionen
3 fremstår det allerede klart, at omfanget af 
disse omkostninger højst sandsynlig t kommer til at afhænge af de n type strategi, der vedtages 
til sikring af overholdelse (f.eks. fokus på au tomatiserede frem for manuelle processer). Det 
vil ligeledes bero på graden af risiko i forb indelse med bekæmpelse af hvidvaskning af penge 
og finansiering af terrorisme forbundet med hver virksomheds beskaffenhed. Det forventes 
ikke, at eksisterende forpligtede enhede r rammes uhensigtsmæssigt af de imødesete 
ændringer, eftersom de allerede har foretage t investeringer i systemer, som formodes at kunne 
tilpasses relativt nemt uden behov for omfattende nye  investeringer. Imidlertid kan det samme 
ikke konkluderes i forhold til enheder, som hidtil har befundet sig uden for hvidvaskningsrammernes rækkevidde, men som fremover skal anvende regler vedrørende 
bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansie ring af terrorisme. Det gælder særligt for 
spillesektoren, hvor det i en række  medlemsstater er tilfældet, at udelukkende "traditionelle" 
kasinoer på nuværende tidspunkt befinder sig in den for rækkevidden af nationale regelsæt
4. I 
tilfælde, hvor eksisterende foranstaltninger udvide s (eksempelvis i forhold til politisk udsatte 
personer), vil der være behov for yderligere ressourcer til at udføre den nødvendige kontrol. 
Tilsynsførere vil også stå foran større opga ver i forhold til den udvidede rækkevidde.  
At bringe den risikobaserede tilg ang i forgrunden vil få følger fo r regeringer (som får ansvar 
for organisering af risikovurde ringer), kompetente myndighede r og forpligtede personer og 
enheder. Imidlertid skal disse omkostninge r opvejes af mere målrettede og effektive 
foranstaltninger rettet mod at håndtere risici forbundet med hvidvaskning eller finansiering af 
terrorisme, hvilket vil betyde, at der ikke br uges tid og ressourcer på teknisk overholdelse, 
som kan tænkes ikke at være målrettet faktis ke risici. Kunderne rammes højst sandsynligt 
ikke af ændringerne, selv om der vil forekom me ændringer i omfanget af oplysninger, som de 
forpligtes til at opgive (eksempelvis hvis de er politisk udsatte personer, eller hvis de er 
kunder i en enhed, som for nylig er komm et inden for rammernes rækkevidde). 
                                                 
2  Hvidbog om bekæmpelse af hvidvaskning  af penge og bekæmpelse af finansiering  af terrorisme, 2. udgave og Supplement 
vedrørende særlig anbefaling nr . IX, Verdensbanken/IMF, 2006. 
3  Europe Economics: Undersøgelse af omkostningerne ved at  overholde udvalgte FSAP-fora nstaltninger, 5. januar 2009. 
4  Yderligere detaljer findes i Bilag V. 
 
8 
 Hvad angår øvrige indvirkninger , rettes der i konsekvensvurderingen detaljeret 
opmærksomhed mod, på hvilken måde de imødesete tiltag kan ramme:  
• interessenter – såvel dem, som falder inde n for de eksisterende rammers rækkevidde, 
som andre interessenter, der rammes af de ændrede regler 
• grundlæggende rettigheder, hvor  det i særdeleshed er vigt igt at sikre en passende 
balance mellem effektiviteten af tiltag ve drørende bekæmpelse af hvidvaskning af 
penge og finansiering af terrorisme og respekte n for beskyttelse af data og privatlivets 
fred  
• små og mellemstore virksomheder, hvor de r skelnes mellem konsekvenserne for de 
små og mellemstore virksomheder, som falder  inden for rækkevidden af rammerne for 
bekæmpelse af hvidvaskning af penge  og finansiering af terrorisme, og 
konsekvenserne for små og mellemsto re virksomheder i almindelighed 
• miljøet – hvor der ikke forudses væsentlige konsekvenser 
• den internationale dimension, hvor navn lig den aktuelle tilgang i forhold til 
anerkendelse af tredjelandes ækvivalens skal tilpasses den risikobaserede tilgang, 
hvilket på sin side skulle føre til, at geografisk beli ggenhed fremover blot vil udgøre 
én faktor blandt flere i en mere omfatte nde vurdering af risici i forbindelse med 
hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme. 
6. S AMMENLIGNING AF MULIGHEDER  
I forhold til politiske valgmuligheder konkl uderes det i konsekvensvurderingen, at en 
konsistent EU-tilgang til implementering af inte rnationale standarder ville være passende, 
samtidig med at der bør fremlægges yderliger e harmoniseringstiltag til forbedring af 
sammenhængen i hele det indre marked med tilstr ækkelig fleksibilitet til at gøre det muligt for 
medlemsstater at have modsvar over for nye og fremkommende trusler.  
Hvad angår uddetaljerede politiske valgmulighede r, betragtes en række  specifikke politiske 
områder i konsekvensvurderingen som anvendelig e på de identificerede problemområder på 
følgende måde:  
1. De eksisterende regler er inkonsistente med de nyligt revidered e internationale 
standarder for bekæmpelse af hvidvas kning af penge og finansiering af 
terrorisme:  Behovet for at overholde internationa le standarder skal imødegås med et 
modsvar, som anerkender det indre mark eds særegenheder. Med dette in mente 
konkluderes det i konsekvensvurderingen, at der skal foretages ændringer af de 
nuværende rammer til afspejling af følgende:  
• skatteforbrydelser – skal tilføjes som prædikatforbrydelser 
• nationale risikovurderinger – skal være påkrævede med mulighed for 
overnationale vurderinger 
• regler for lempet og skærpet kundelegitimer ing – skal revideres med henblik på 
at overholde internationale standarder 
• ækvivalens i forhold til tredjelande – vil blive gennemgået med fokus på 
"ikkeækvivalente" tredjelande 
• en risikosensitiv tilgang til tilsyn – skal gives særlig anerkendelse med 
mulighed for, at vejledni ng tilbydes på sektorbasis 
 
9 
 • politisk udsatte personer – i di rektivet foreslås en udvide lse af de kategorier, der 
dækker individer, som ligger inden for rammernes rækkevidde 
• oplysninger om egentligt ejerskab – v il være tilgængeligt for kompetente 
myndigheder og forpligtede enheder 
• elektroniske pengeoverførsler – forordning 1781/2006 ændres, så den 
imødekommer de seneste ændringe r i FATF-standarderne og tager 
Kommissionens gennemgangsproces i betragtning.   
2. De eksisterende EU-regler fortolkes fo rskelligt på tværs af medlemsstater: De 
forskellige tilgange vedtaget af medlemsst aterne i forhold til eksisterende EU-
lovgivning fremhæver behovet for tættere harmonisering af rammerne. Imidlertid vil fuld harmonisering ikke nødvendigvis udgøre de n mest relevante løsning til håndtering 
af risici i forbindelse med hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme i EU. I 
lyset af behovet for fleksibi litet til håndteri ng af de fremkomm ende risici er 
konklusionen på konsekvensvurderingen, at der i direktivet skal foreslås følgende 
ændringer:  
• statistiske data – der er behov for forb edringer af måden, statistiske data 
indsamles på tværs af EU 
• definitionen af "egentlig ejer" – skal afklares 
• hovedkontorets stats tilsynsansvar og værtsst atens tilsynsansvar – skal afklares 
• muligheden for brug af administrative sankt ioner – skal harmoniseres til en vis 
grad. 
 
3. De foreliggende regler adresserer ikke på passende vis de nye risici forbundet med 
hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme: Behovet for et robust, men 
fleksibelt modsvar til nye og fremkommende  trusler peger på ib rugtagning af mere 
risikobaserede tiltag, men uden en præskriptiv detaljeringsgrad. Konsekvensvurderingen konkluderer, at fø lgende ændringer af lovgivningen er 
passende: 
 
• spillesektoren – direktivets rækkevidde skal udvides til at dække alle typer spil 
• regler for beskyttelse af data – skal  afklares med henblik på at muliggøre 
passende anvendelse af reglerne vedrør ende bekæmpelse af hvidvaskning af 
penge og finansiering af terrorisme 
• forhandlere af varer – tærsklen for at befinde sig inden for rammernes 
rækkevidde og for kundelegitimeringskr avet reduceres til 7 500 EUR 
• samarbejde mellem de finansielle ef terretningsenheder – skal styrkes i 
direktivet. 
7. O
VERVÅGNING OG EVALUERING  
Kommissionen er traktatens vogter og vil derfor  være nødsaget til at føre tilsyn med, hvorvidt 
medlemsstaterne implementerer ændringerne i det tredje hvidvaskningsdirektiv og i FTR. 
Hvor det er passende, og efter anmodning vil Kommissionen gennem hele implementeringsfasen tilbyde medlemsstater ne bistand med implementeringen af 
lovændringerne i form af omstillingsworkshops med alle medlemsstater ne eller bilaterale 
møder. Om nødvendigt vil Kommissionen følge pro ceduren i traktatens ar tikel 258, i tilfælde 
 
10 
 af at en medlemsstat ikke lever op til sine  forpligtelser med hens yn til implementering og 
anvendelse af fællesskabsretten.  
Kommissionen vil arbejde sammen med Det Fælles Udvalg af Europæiske 
Tilsynsmyndigheder vedrørende hvidvaskni ng, som især udarbejder rapporter om 
implementeringen af det tredje hvidvaskningsdirektiv på særlige områder med henblik på at føre tilsyn med anvendelsen af de nye lovgivningsmæssige rammer. Udvalget til 
Forebyggelse af Hvidvaskning af Penge og Finans iering af Terrorisme v il også kunne tjene 
som forum for udveksling af oplysninger om em ner vedrørende anvendelse. Kommissionen 
kan også gøre brug af resultaterne af undersøgelser udført af inte ressenter eller medlemsstater 
og drage fordel af tilbagemeldinger fra møder med private interessenter. Bestilling af en 
passende ekstern undersøgelse v il også blive overvejet.  
Overvågning af anvendelsen af hvidvaskningsdire ktivet vil også finde sted indirekte ved de 
gensidige evalueringsprocesser i FATF (15 EU-m edlemsstater er medlemmer af denne enhed) 
såvel som i Moneyval (de resterende 12 medlemsst ater er medlemmer af denne enhed). Peer-
review-processen er en afgørende og stringent proces til sikring af medlemsstaternes overholdelse, såvel i lovgivning som i praksis, af  FATF's internationale  standarder, hvoraf de 
fleste af hvidvaskningsdirektivets krav er afledt . Evalueringer finder sted ca. hvert 5.-7. år for 
hvert lands vedkommende og kan s uppleres af opfølgende rapporter,  sædvanligvis hvert 2. år 
(eller oftere, hvis de identific erede mangler kræver det).  
 K
ONKLUSION  
Kommissionen betragter de foretr ukne muligheder, som de er besk revet og analyseret i denne 
konsekvensanalyse, som passende for målsætni ngerne. Ved at sikre en skræddersyet og 
fleksibel tilgang er det hensig ten, at medlemsstaterne ikke hol der sig tilbage fra at vedtage 
foranstaltninger og foretage de nødvendige hand linger til bekæmpelse af  væsentlige trusler, 
som de måtte stå over for på nationalt niveau. Processer på EU-niveau til sikring af tættere koordinering og udarbejdelse af overnationale  tilgange skal sa mmen med yderligere 
harmonisering på specifikke områder sikre, at EU's målsætninger ligeledes opnås. Selv om 
sikring af et effektivt system til bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme medfører betragte lige omkostninger for forpligtede enheder, vurderer 
Kommissionen, at fordelene ve d forebyggelse af hvidvaskning af  penge og finansiering af 
terrorisme (som er meget sværere at kvantif icere) fortsat vil opveje omkostningerne, 
deriblandt de nye omkostninger, der stammer fra ændringer af rammerne.