KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 12.07.1995 
KOM(95) 282 endelig udg. 
95/0155 (CNS) 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
om et fællesskabsprogram vedrørende 
sikkerhed, hygiejne og sundhed på arbejdspladsen 
(1996-2000) 
Forslag til 
RÅDETS AFGØRELSE 
om vedtagelse af et program omfattende 
ikke-lovgivningsmæssige foranstaltninger 
til forbedring af sikkerheden og 
sundheden på arbejdspladsen 
(forelagt af Kommissionen) 

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
om et fællesskabsprogram vedrørende 
sikkerhed, hygiejne og sundhed på arbejdspladsen 
(1996-2000) 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
I. RESUME 
II. DEN NUVÆRENDE SITUATION 
A. Historisk perspektiv 
De tidligere programmer 
Information skal gøres mere tilgængelig 
B. Situationen i Den Europæiske Union 
DL HANDLINGSPROGRAMMET 
Retsgrundlag 
Programmets indhold 
DEL I: Tkke-lovgivningsmassige foranstaltninger til fortiedting af 
sundheden og sikkerheden på arbejdspladserne 10 
A. Aktion 1: Basisinformationsmateriale vedrørende lovgivning 
Aktion 2: Informering og uddannelse vedrørende ikke-lovgiv-
ningsmæssige spørgsmål 
Aktion 3: Nye sikkerheds- og sundhedsrisici 
B. Aktion 4: SAFE-programmet (Safety Actions for Europe) 
DEL H: Allerede eksisterende og nye lovgivningsforanstaltninger 15 
Aktion 5: Korrekt implementering af allerede vedtagede EU-
bestemmelser i medlemsstaterne 
Aktion 6: Allerede opnåede resultater som følge af Kommis-
sionens forslag 
Aktion 7: Revidering af EU-bestemmelserne 
Aktion 8: Nye forslag vedrørende arbejdsområder med høj 
risiko eller særlige kategorier af arbejdstagere 
DEL III: Sikkerhed og sundhed som et element i politikken på 
andre områder 19 
Aktion 9: Større sammenhæng i Kommissionens aktiviteter 
Aktion 10: Samarbejde med de tredjelande, der har indgået asso­
cieringsaftaler med EU 
Aktion 11: Bedre samarbejdssystemer inden for Den Europæiske Union 
og internationalt. 
IV. HØRINGER 22 
V. EVALUERING OG RAPPORTER 23 
BILAG - Planlagte aktiviteter i perioden 1996-1997 24 
I. RESUME 
Nye omstandigheder nødvendiggør nye fremgangsmåder på sikkerheds- og sundhedsområdet 
Den Europæiske Union befinder sig i en periode med dybtgående ændringer, og perioden frem 
til år 2000 vil være kendetegnet ved hurtige og vidtrækkende ændringer med hensyn til tek­
nologi, arbejdspladser og faglig kunnen. Økonomien bliver i stadig højere grad videnbaseret. 
Fremstillingsvirksomhed udføres af underleverandører, og der fremstilles flere varer med stor 
merværdi. Tjenesteydelser udgør en stadig større andel. Revolutionen inden for informa­
tionsteknologi er ved at føre til skabelsen af et nyt informationssamfund", hvor besiddelse og 
overførsel af information får stadig større betydning. 
Dette betyder i praksis, at Den Europæiske Union også skal tilpasse sit handlingsprogram 
inden for sundhed og sikkerhed til de ændrede forhold. En verden i hurtig forandring betyder, 
at Unionen må være parat til at afprøve nye midler til at fastlægge sin politik på dette område. 
Derfor har det været målet, at det nye program skulle være både innoverende og fremadrettet. 
Udfordringen består i at sikre, at denne nye fremgangsmåde kan anvendes, samtidig med at 
man sikrer, at unionsborgernes sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen beskyttes. 
Arbejdsulykker medfører stadig store menneskelige økonomiske tab 
I de sidste 30 år har det været Kommissionens politik på området sikkerhed og sundhed på 
arbejdspladsen at reducere både arbejdsulykker og erhvervssygdomme til et minimum. Til 
trods for de resultater, der er opnået, er antallet af arbejdsulykker og tilfælde af erhvervs­
sygdomme dog stadigt for stort. Hvert år dør ca. 8.000 arbejdstagere i Unionen som følge af 
arbejdsulykker. Yderligere 10 millioner arbejdstagere rammes af arbejdsulykker eller erhvervs­
sygdomme. Prisen herfor i form af menneskelige lidelser er stor, og der er også tale om 
enorme omkostninger rent økonomisk. Alene de direkte omkostninger anslås af Kommissionen 
til 27 mia ECU for året 1992. Dette er en hindring for øget vækst i produktion og beskæf­
tigelse. 
Indtil nu har indsatsen for sundhed og sikkerhed været baseret på lovgivning 
Indtil nu har Unionens indsats vedrørende sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen først og 
fremmest været baseret på lovgivningsarbejdet. Det var især tilfældet under det tredje hand­
lingsprogram, der blev iværksat i 1988, og som faldt sammen med indførelsen af Den Euro­
pæiske Fælles Akt I henhold til denne fik Kommissionen i medfør af 118 A ny kompetence 
til at fremme sikkerhed og sundhed. Det blev anset for at være af afgørende betydning at 
skabe et sæt minimumsnormer for at lette gennemførelsen af det indre marked og fremme 
arbejdstagernes frie bevægelighed. Dette var også nødvendigt for at vise arbejdstagerne, at der 
i en øget europæisk integration indgår både en arbejdsmarkedspolitisk og en økonomisk di­
mension. 
Det foreslås, at der lægges vægt på informering i fremtiden 
I det nye program vil der blive lagt meget større vægt på informering. Delte ei nodvciuligl 
for at sikre, at de mange EU-bestemmelser vedrørende sundhed og sikkerhed videreformidles 
korrekt og effektivt Der er også behov for at sikre, at de små og mellemstore virksomheders 
særlige behov tilgodeses. I denne forbindelse vil der blive iværksat et nyt initiativ, der er hen­
vendt specielt til små og mellemstore virksomheder. I dette program (SAFE, Safety Actions 
for Europe) vil man anvende "bedste praksis" som modeller for udvikling af et arbejdsmiljø, 
der er sikkert, produktivt og konkurrencedygtigt. 
Man vil med SAFE støtte udviklingen af modelarbejdspladser, som har fundet praktiske løs­
ninger til forebyggelse af erhvervsrisici, og som kan anvendes som model for andre. Industrien 
og arbejdstagerne skal lære af den "bedste praksis" hos deres ligestillede, i stedet for af EU 
og de nationale myndigheder. Med SAFE-programmet vil man også fremme innovative frem­
gangsmåder med hensyn til nye risikoområder og højrisikoområder. Målet med programmet 
er også at vise, at forbedret sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen kan styrke virksomhe­
dernes konkurrence snarere end at være en byrde for dem. 
Bedre sundheds- og sikkerhedsnormer vil styrke konkurrenceevnen 
Hovedformålet med Unionens indsats på sikkerheds- og sundhedsområdet er og bliver at be­
skytte arbejdstagerne. Dette er imidlertid ikke uforeneligt med behovet for at støtte virk­
somhedernes konkurrenceevne, især for så vidt angår de små og mellemstore virksomheder. 
Det er Kommissionens opfattelse, at foranstaltninger, der sigter mod at reducere omkost­
ningerne (for arbejdsgiverne, arbejdstagerne og for medlemsstaterne) i forbindelse med syg­
domme og ulykker kan bidrage til udviklingen af en effektiv, konkurrencedygtig og kvali-
tetsbaseret økonomi Kommissionen vil fremme integrationen af effektiv sundheds- og sik-
kerhedspraksis i "bedste ledelsespraksis" under dette program. Ud over at reducere omkost­
ningerne kan dette være med til at forbedre konkurrenceevnen i en arbejdsstyrke, der er 
overbevist om, at der er gjort en seriøs indsats for at forbedre sikkerheden, og derfor vil 
reagere med øget produktivitet. Dette vil igen bidrage til højere beskæftigelse og til at re­
ducere det uacceptabelt høje arbejdsløshedsniveau i EU. 
Forstærket håndhævelse af eksisterende lovgivning og sundhed og sikkerhed 
Der vil i EU's arbejde fortsat blive lagt vægt på lovgivningsarbejdet. EU-bestemmelserne skal 
omsættes nøjagtigt til national lovgivning og inden for fristerne. De skal også håndhæves 
effektivt og upartisk i alle medlemsstaterne. Hvis ikke dette er tilfældet, vil det gå ud over 
bestemmelsernes virkning og derved forringe sikkerhedsnormerne. Det er Kommissionens 
hensigt at sikre, at medlemsstaterne opfylder deres forpligtelser og omsætter bestemmelserne 
nøjagtigt og rettidigt til national lovgivning. I dette program foreslås det derfor, at der ind­
ledes en overtrædelsesprocedure i de tilfælde, hvor medlemsstaterne ikke opfylder deres for­
pligtelser. 
For at fremme en bedre håndhævelse af EU-bestemmelserne foreslår Kommissionen, at 
"Udvalget bestående af arbejdstilsynschefer" gives en mere formel status. Dette vil, på grund­
lag af et tæt samarbejde mellem denne gruppes medlemmer og Kommissionen, bidrage til en 
effektiv og ligelig gennemførelse af EU-bestemmelserne inden for sundhed og sikkerhed. 
Kommissionen foreslår ligeledes, at der formelt oprettes et videnskabeligt udvalg, der skal yde 
ekspertrådgivning, når dette er nødvendigt for lovgivningsarbejdet. 
Programmet omfatter derfor udkast til beslutninger om oprettelse af disse to udvalg. 
Endelig vil Kommissionen også presse på for at få Rådet til at vedtage af de direktivforslag, 
der er forelagt vedrørende "fysiske agenser", "kemiske agenser", "transport" og "arbejds­
udstyr". Gennemførelsen af disse direktiver vil bidrage til at konsolidere og rationalisere 
Unions samlede indsats på området sundhed og sikkerhed. 
Nye risici kan nødvendiggøre ny lovgivning 
Ny lovgivning vil blive overvejet, når det er hensigtsmæssigt. Den hurtige teknologiske 
udvikling kan medføre, at erhvervssygdomme, som man havde fået under kontrol, dukker op 
igen, eller at der opstår helt nye risici. Supplerende foranstaltninger, herunder ny lovgivning, 
kan blive nødvendig for at imødegå en sådan udvikling. Kommissionen vil gennemføre 
undersøgelser med henblik på at evaluere de sikkerheds- og sundhedsmæssige konsekvenser 
og de mest hensigtsmæssige løsninger på den omtalte udvikling. Kommissionen vil også 
bruge alle dens juridiske beføjelser til at bekæmpe ulykker og erhvervssygdomme som følge 
af de værste tilfælde af risici. Endelig kan det også blive nødvendig med ny lovgivning for 
at revidere og ajourføre eksisterende bestemmelser og bringe dem i overensstemmelse med 
nye forhold og teknisk udvikling. 
Dialogen på arbejdsmarkedet vil fortsat være et centralt element i fastlæggelsen af en politik 
Kommissionens succes med indsatsen på området sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen 
skyldes i høj grad, at arbejdsmarkedets parter er blevet inddraget i arbejdet. Det står klart, at 
fastlæggelsen af EU's indsats på dette område kræver et tæt samarbejde mellem arbejds­
markedets parter som forberedelse til Kommissionens afgørelser. Indsatsen på sundheds- og 
sikkerhedsområdet bliver kun vellykket, hvis der opnås en fælles støtte fra disse parter. I 
forbindelse med de tre tidligere programmer sikrede Kommissionen gennem to rådgivende 
udvalg, der var blevet nedsat med dette formål, at arbejdsmarkedets parter blev hørt. Denne 
politik vil blive videreført i det nye program, der allerede har nydt godt af deres tætte 
samarbejde med Kommissionens tjenestegrene. 
II. DEN NUVÆRENDE SITUATION 
A. Historisk perspektiv 
De tidligere programmer 
Kommissionen har siden 1978 gennemført tre handlingsprogrammer vedrørende sundhed og 
sikkerhed på arbejdspladsen, og alle disse programmer har været gjort til genstand for en 
rådsresolution. Det tredje handlingsprogram var et væsentligt supplement til de sociale og 
arbejdsmarkedsmæssige aspekter i udviklingen af det indre marked. De principper, der blev 
anvendt i dette program, gælder stadig i dag, og de udgør et væsentligt grundlag for aktioner, 
der nu fastlægges. 
Programmet var baseret på tre fundamentale begreber: behovet for at gå videre med forbed­
ringen af beskyttelsen af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed over en bred front; for­
pligtelsen til at sikre, at arbejdstagerne i tilstrækkeligt omfang sikres mod risikoen for ar­
bejdsulykker og erhvervsbetingede sygdomme; og endelig behovet for at sikre, at det konkur­
rencepres, der opstår som følge af gennemførelsen af det indre marked, ikke bringer ar­
bejdstagernes sikkerhed og sundhed i fare. Med disse tre mål for øje satsede man i pro­
grammet meget på lovgivningsområdet. På denne baggrund var målene med lovgivningspro­
grammet: 
at behandle det størst mulige antal risici i det mindst mulige antal direktiver 
at behandle de specifikke krav, der er karakteristiske for visse højrisikoaktiviteter eller 
-sektorer og visse særligt udsatte kategorier af arbejdstagere 
- at sikre overensstemmelse mellem fællesskabsbestemmelser, der er vedtaget som en 
del af gennemførelsen af det indre marked (artikel 100 A), hvori er fastlagt de vig­
tigste sundheds- og sikkerhedsmæssige forskrifter, der skal opfyldes ved udformningen, 
fremstillingen og markedsføringen af produkter, og direktiver vedtaget på grundlag af 
artikel 118 A, der vedrører anvendelsen på arbejdspladsen. 
Kommissionens første skridt bestod i at definere de væsentligste principper for de vigtigste 
aspekter vedrørende sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen. Rammedirektivet blev vedtaget 
af Rådet i 1989 og indeholder de generelle principper for forebyggelse af erhvervsrisici og 
beskyttelse af sikkerhed og sundhed. Det definerer arbejdsgivernes og arbejdstagernes roller 
og forpligtelser med hensyn til opfyldelse af målene, og det indeholder bestemmelser om 
etablering af strukturer til forebyggelse, beskyttelse og nødhjælp på arbejdspladsen. Indtil nu 
har Rådet vedtaget 12 særdirektiver under rammedirektivet. 
Information skal gores mere tilgængelig 
Formidling af information var også fortsat et prioriteret område. Det mest vellykkede og 
betydningsfulde arrangement var Arbejdsmiljøåret i 1992. Kampagnen var baseret dels på de 
EU-direktiver, der var blevet udarbejdet i henhold til Kommissionens tredje handlingsprogram, 
og dels på fremme af projekter til forbedring af arbejdsmiljøet i de forskellige medlemsstater. 
Det fremgik klart, at arbejdstagerne lagde stor vægt på behovet for at forbedre sundhed og 
sikkerhed på arbejdspladsen. Skabelsen af et gensidigt informationssystem gennem "JANUS" 
(et tidsskrift som udsendes i mere end 15.000 eksemplarer) har også i betydelig grad bidraget 
til udveksling af information mellem medlemsstaterne. 
B. Situationen i Den Europæiske Union 
Mere end 8.000 europæere mister hvert år livet som følge af arbejdsulykker. Den sektor, der 
er hårdest ramt, er landbruget, hvor dødelighedskvotienten pr. 100.000 er ca. 13, mod ca. 8 
i industrien og 3 i service-sektoren. 
Antallet af arbejdsulykker og erhvervsbetingede sygdomme kan anslås til ca. 10 millioner pr. 
år Rundspørger viser klart, at arbejdstagerne er meget optaget af sikkerhed på arbejdspladsen. 
Alt i alt hævder en ud af hver syv arbejdstagere, at have været udsat for en anerkendt ar­
bejdsulykke eller have lidt af en erhvervsbetinget sygdom. Ud over de menneskelige og soci­
ale aspekter i forbindelse med arbejdsulykker og erhvervsbetinget sygdom, er omkostningerne 
for samfundet også enorme. 11992 beløb de direkte omkostninger, udbetalt som kompensation 
for arbejdsulykker og erhvervsbetingede sygdomme, sig til næsten 27.000 millioner ECU, 
hvilket svarer til ca. 4,6% af de socialbidrag, der betales af arbejdsgiverne. Hvis man dertil 
lægger de indirekte omkostninger som f.eks. produktionstab og udgifter til erstatning af de 
uhelds- eller sygdomsramte arbejdstagere, er det klart, at det samlede beløb vil være langt 
større. 
IIL HANDLINGSPROGRAMMET 
Retsgrundlag 
En væsentlig del af arbejdet vil enten være af ikke-lovgivningsmæssig art eller vedrøre kon­
trollen med gennemførelse af de direktiver, der allerede er vedtaget på grundlag af artikel 155 
i traktaten, og på grundlag af artikel 235, hvor der kræves en afgørelse fra Rådets side. 
Det vigtigste grundlag vil stadigvæk være artikel U8A i traktaten for så vidt angår ny lov­
givning på området. I artikel 118 A hedder det, at: 
"Medlemsstaterne bestræber sig på at forbedre navnlig arbejdsmiljøet for at beskytte 
arbejdstagernes sikkerhed og sundhed og sætter sig som mål at harmonisere vilkårene 
på et stadig stigende niveau." 
"Ved udstedelse af direktiver" vedtager Rådet "de minimumsforskrifter, der skal gen­
nemføres gradvist under hensyntagen til de vilkår og tekniske bestemmelser, der gæl­
der i hver af medlemsstaterne." 
Desuden vil Kommissionen fortsat, når det er påkrævet, anvende andre bestemmelser i trak­
taten, især artikel 118 og 118 B. 
Programmets indhold 
Programmet er opdelt i tre dele, som dækker en række aktioner, der skaber grundlaget for det 
igangværende og fremtidige arbejde i perioden fra januar 1996 til december år 2000. 
Del I Ikke-lovgivningsmæssige foranstaltninger til forbedring af sundhed og sikker­
hed på arbejdspladsen 
Del II Eksisterende og nye lovgivningsmæssige foranstaltninger 
Del III Sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen i politikken på andre områder. 
I programmet tages der også højde for denne hurtige udvikling inden for teknologi, kommu­
nikation og tilrettelæggelse af arbejdet. Denne udvikling nødvendiggør en kontinuerlig over­
vågning af konsekvenserne for sundheden og sikkerheden på arbejdspladserne. Programmet 
skal derfor være så fleksibelt, at det hele tiden kan tilpasses udviklingen. Programmet har også 
hentet inspiration i de mange kommentarer, der er blevet fremsat i forbindelse med hørings-
dokumentet "Generelle rammer for Kommissionens indsats på området sikkerhed, hygiejne 
og sundhedsbeskyttelse på arbejdspladsen (1994 - 2000)" (KOM(93) 560 endelig udg.). De 
synspunkter, som de andre EU-institutioner (Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og 
Sociale Udvalg), officielle organer som f.eks. Det Rådgivende Udvalg for sikkerhed, hygiejne 
og sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen og andre berørte parter er fremkommet med, har 
også haft indflydelse på programmets indhold. 
Med hensyn til implementeringen af programmet vil der blive fokuseret på de 11 specifikke 
aktioner, der beskrives kort nedenfor. En vellykket implementering kræver en række supple­
rende foranstaltninger. For det første vil det være nødvendig med en Rådsbeslutning til god­
kendelse af de ikke-lovgivningsmæssige foranstaltninger (aktion 1 til 4) til forbedring af sund­
heden og sikkerheden på arbejdspladsen og af iværksættelsen af SAFE-programmet. For det 
andet kræves der en beslutning fra Kommissionens side om oprettelse af Udvalget bestående 
af arbejdstilsynschefer på et formelt grundlag. Endelig kræves der også en Kommissionsbe­
slutning om oprettelse af ekspertudvalg for erhvervsmæssig eksponering for kemiske agenser. 
Bortset herfra vil programmet blive implementeret ved hjælp af eksisterende beføjelser og 
ressourcer. 
DEL I: Ikke-lovgivningsmæssige foranstaltninger til forbedring af sundheden og 
sikkerheden på arbejdspladserne 
A. Aktion 1: Basisinformationsmateriale vedrørende lovgivning 
Ikke-bindende vejledning om gældende regler 
I forbindelse med Det Europæiske Arbejdsmiljøår blev der med støtte fra Kommis­
sionen udarbejdet en lang række forklarende dokumentation (noter, brochurer osv.) 
vedrørende de forskellige direktiver. Selv om disse ikke er juridisk bindende, kan de 
være til stor hjælp for dem, der har brug for en enkel forklaring vedrørende deres 
lovgivningsmæssige forpligtelser, og de er en god kilde med hensyn til tekniske oplys­
ninger og baggrundsinformation. Der har været en stor efterspørgsel efter disse doku­
menter både i EU og i tredjelande, hvilket viser, at der er et reelt behov for denne 
form for information. 
Det er Kommissionens hensigt at videreføre disse initiativer ved at ajourføre allerede 
eksisterende publikationer og udarbejde nye, ikke-bindende vejledninger. For at sikre, 
at sådanne vejledninger og lignende dokumenter i tilstrækkelig grad er praktisk anven­
delige og relevante, vil kompetente organer, organisationer eller eksperter fortsat blive 
inddraget i deres udarbejdelse. I første omgang vil Kommissionen udsende vejledende, 
ikke-bindende dokumenter om risikovurdering og en model for en sundheds- og sik-
kerhedsplan samt andet materiale for byggepladser. 
10 
De smâ og mellemstore virksomheders behov 
Kommissionen er opmærksom på behovet for at sikre, at bestemmelserne om sundhed 
og sikkerhed ikke hindrer oprettelsen eller udviklingen af små og mellemstore virk­
somheder. Det er derfor vigtigt at sikre, at der i informationen om EU-bestemmelser 
vedrørende sundhed og sikkerhed tages hensyn til deres særlige behov, således at de 
bliver i stand til at opfylde deres forpligtelser. Dette kan bidrage til en større konkur­
rencedygtighed og bedre sikkerhed i de små og mellemstore virksomheder. Kommis­
sionen har til hensigt at fremme denne proces gennem mere brugervenlige vejledninger 
vedrørende de pågældende bestemmelser. 
Aktion 2: Informering og uddannelse vedrørende ikke-lovgivningsmæssige spørgsmål 
i) Bevidstgørelse om sundhed og sikkerhed 
Kommissionen vil hjælpe medlemsstaterne i deres arbejde med at fremme bevidst­
heden om sundhed og sikkerhed, især i forbindelse med forbedrede risikovurderinger 
på arbejdspladsen. Bevidstheden om disse spøTgsmål afhænger af, om man beskæftiger 
sig med dem allerede i skolen, hvor der skal undervises om ulykker i hjemmet og i 
fritiden. Kommissionen vil gennemføre initiativer for at hjælpe medlemsstaterne med 
at gennemføre disse principper på nationalt niveau. Disse initiativer vil omfatte 
undervisningsmateriale og vejledende materiale for folk, der er involveret i sundheds-
og sikkerhedsspørgsmål, udvikling af en net af uddannelsescentre og revidering af 
bestemmelserne om førstehjælp. Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur vil bidrage til 
denne proces. 
i i) Informering om Kommissionens politik 
Kommissionen vil forsøge at finde frem til måder til at forbedre indsamlingen og 
spredningen af pålidelige og sammenlignelige data til vurdering af effektiviteten af 
EU's indsats på sikkerheds- og sundhedsområdet. Mulige informationskilder omfatter 
bl.a. foreliggende statistikker, undersøgelser om arbejdsforhold i Europa, undersøgelser 
på grundlag af epidemiologisk overvågning inden for forskellige erhvervssektorer, 
forskning vedrørende produkter til erstatning af kræftfremkaldende stoffer og andre 
risikostoffer, nye produkters toksicitet, grænseværdier osv. I denne forbindelse vil 
Kommissionen undersøge, hvorledes man bedst kan fremme samarbejdet mellem med­
lemsstaterne og arbejdsmarkedets parter. 
Kommissionen vil især fremme offentliggørelsen af data om risici og mulige for­
holdsregler i forbindelse med fysiske, biologiske og kemiske agenser. Den vil også 
søge at fremme harmoniseringen af statistikker om ulykker og sygdomme på arbejds­
pladserne. Endelig vil den undersøge effektiviteten af de informationer, der kræves i 
henhold til rammedirektivet og de deraf afledte retsakter. 
11 
For at forbedre informationsmiljøet inden for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 
og undgå overlapninger og dobbeltarbejde vil Kommissionen søge at fremme udveks­
lingen af informationer mellem medlemsstaterne vedrørende nationale initiativer og 
EU-initiativer. Dette kan gøres gennem JANUS, der er Kommissionens publikation om 
sundhed og sikkerhed, gennem øget anvendelse af audiovisuelle produkter og bedre 
oplysninger om "bedste praksis" inden for sundhed og sikkerhed i medlemsstaterne. 
ni) Bevidstgørelse og arrangementer 
I overensstemmelse med Kommissionens informationspolitik vedrørende EU's aktivi­
teter og skabelsen af en større grad af bevidstgørelse, især i offentligheden, vil Kom­
missionen efter høring af medlemsstaterne foreslå, at der afholdes en europæisk uge 
for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen. Kommissionen vil også evaluere, hvad 
der sker i medlemsstaterne med hensyn til udvikling, udbredelse og systematisering 
af livslang uddannelse og videreuddannelse inden for sundhed og sikkerhed. Kommis­
sionen vil ligeledes fremme udviklingen af informationsprodukter ved regelmæssigt 
at arrangere festivaler for audiovisuelle produkter vedrørende sundhed og sikkerhed 
på arbejdspladsen. 
Aktion 3: Nye sikkerheds- og sundhedsrisici 
Arbejdsmiljøundersøgelser vedrørende udviklingen af arbejdsmiljøet og af, hvilken 
virkning indsatsen på sundheds- og sikkerhedsområdet har med hensyn til målsætnin­
gen om forebyggelse, er en væsentlig del af dette program. 
Informationssamfundet og sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 
Det er af afgørende betydning, at man tager fat på de vigtige spørgsmål om, hvilken 
virkning informationssamfundet vil få på arbejds- og levevilkårene, således at man i 
størst mulig grad kan reducere de potentielt negative virkninger. For arbejdstagere, der 
udfører distancearbejde, betyder de nye organisationsformer, især de fleksible organi­
sationsstrukturer i virksomhederne, at der opstår problemer ikke blot med hensyn til 
social beskyttelse men også med hensyn til sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen. 
Kommissionen har nedsat en ekspertgruppe, der skal beskæftige sig med arbejds­
markedspolitiske og samfundsmæssige aspekter i forbindelse med informationssam­
fundet. Den har blandt andet fået til opgave at undersøge sikkerheds- og sundhedskon-
sekvenser i forbindelse med informationssamfundet, og Kommissionen vil tage nøje 
hensyn til dens konklusioner og et eventuelt behov for at sikre opfølgning. Det Euro­
pæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene vil ligeledes igangsætte en 
bred debat for at vurdere den nuværende situation i medlemsstaterne og evaluere 
mulige lovgivningsinitiativer til risikoforebyggelse. 
12 
Undersøgelser af vigtige problemer 
Det er hensigten at starte eller intensivere undersøgelser, især på følgende områder: 
vold mod ansatte, for at identificere problemets omfang og metoder til at be­
kæmpe dette problem 
betydningen af stress og personlig adfærd for forekomsten af arbejdsulykker 
og erhvervsbetingede sygdomme 
fordele og ulemper ved særlige teknikker til overvågning af arbejdsstyrkens 
helbredstilstand (herunder genetisk screening og genetisk overvågning) med 
hensyn til etiske, sociale, psykologiske og juridiske konsekvenser i forbindelse 
med anvendelsen 
sikkerheds- og sundhedsmæssige konsekvenser af ny teknologi, nye produk­
tionsteknikker, indførelsen af moderne telekommunikation og den heraf føl­
gende forøgelse af distancearbejde 
den potentielle eksponering af arbejdstagere inden for især sundhedssektoren 
for et utal af potentielle sundheds- og sikkerhedsrisici som f.eks. visse smit­
somme mikroorganismer, kemiske agenser og støv, fysiske agenser, mutagene 
og teratogene agenser, hudirriterende stoffer, osv. 
behovet for særlige foranstaltninger til fordel for kvinder og unge 
systemer, der tilskynder til at fremme forebyggende aktiviteters effektivitet og 
egnethed til generel anvendelse. 
B. Aktion 4: SAFE-programmet (Safety Actions for Europe) 
Små og mellemstore virksomheder har særlige behov i forbindelse med sikkerhed og 
sundhed. Der vil med denne del af programmet blive ydet støtte til praktiske projekter, 
der har til formål at opfylde disse behov på en konstruktiv og effektiv måde. Det vil 
i særlig grad tage sigte på at påvise, at god sikkerhedspraksis og effektiv ledelse er tæt 
forbundet med hinanden. På grund af den generelt hårde konkurrence inden for er­
hvervslivet er god ledelse af afgørende betydning for virksomhedernes overlevelse. 
Den er et nøgleelement, som spiller en stor rolle for både de små og de store virk­
somheder eksistens. I denne kontekst bør sikkerheds- og sundhedsforanstaltninger ind­
drages som et naturligt element i "bedste praksis" inden for erhvervslivet. 
13 
Den fremgangsmåde, som virksomhederne anvender til ledelse af arbejdsstyrken, på­
virker ikke blot produktiviteten, men bidrager også til at reducere antallet af arbejds­
ulykker og sygefravær. Vellykkede projekter til forbedring af arbejdssituationen, arbej­
dets organisering og arbejdspraksis er blevet gennemført på mange arbejdspladser. Et 
af resultaterne heraf har ofte været et markant fald i sygefraværet. Et af målene med 
SAFE-programmet er derfor at støtte denne type projekter, som kan være rettet mod 
et specifikt problem med betydning for sikkerheden og sundheden på arbejdspladsen, 
eller som kan demonstrere "bedste praksis" med hensyn til at bekæmpe arbejdsulykker 
og/eller erhvervsbetingede sygdomme, eller med hensyn til de bedste metoder og 
midler til effektivt at opfylde EU's bestemmelser i de enkelte virksomheder. 
På mange arbejdspladser fremgår det tydeligt, at der er behov for at forbedre arbejds­
miljøet. Det er imidlertid ikke altid klart, hvorledes dette bør gøres. Det er derfor, at 
SAFE-programmet også vil fremme udviklingen af "mønsterarbejdspladser", der har 
udviklet praktiske løsninger til risikoproblemer på arbejdspladsen, og som kan tjene 
som modeller for andre, som ønsker at ændre eksisterende arbejdspladser eller starte 
nye. Programmet vil også fremme innovative fremgangsmåder med hensyn til nye ri­
sikoområder, som er ved at opstå, og til høj-risikoområder, enten ved at fremme an­
vendelse af sikker og/eller ren teknologi eller gennem innovative foranstaltninger. 
Det er SAFE-programmets rolle at skabe de nødvendige forudsætninger for at gennem­
føre foranstaltninger, som kan stimulere virksomhederne til at forbedre sikkerheden, 
hygiejnen og sundheden på arbejdspladserne samt reducere miljørisiciene og at vise, 
at dette kan være til gavn for virksomhederne og ikke en byrde for dem. Det er i den 
forbindelse vigtigt, at der udvikles systemer til sikring af fortsat feedback fra arbejds­
giverne om, hvilken information de har brug for for at sikre et højt sikkerheds- og 
sundhedsniveau på arbejdspladserne. Det er vigtigt at understrege, at de projekter, der 
støttes under SAFE-programmet, ikke skal erstatte det værdifulde arbejde, der allerede 
udføres. Det er heller ikke hensigten, at det skal overtage det ansvar, som arbejds­
markedets parter og de officielle organisationer i medlemsstaterne allerede har. 
I SAFE-programmet vil der også kunne ydes støtte til organisationer på europæisk 
niveau. Sådanne projekter skulle i givet fald tilvejebringe retningslinjer for beslut­
ninger, der skal gennemføres bredt i en hel sektor, især hvis dette skal ske i mere end 
en medlemsstat. Kort sagt skal SAFE-programmet anvendes til at støtte foran­
staltninger, der skal sikre en korrekt implementering af EU-direktiverne vedrørende 
sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, til fortsat at fremme et højt niveau for 
sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen i EU og til at sikre en reel inddragelse af ar­
bejdsmarkedets parter i udviklingen, formuleringen og gennemførelsen af den politik, 
som Kommissionen har taget initiativ til med hensyn til beskyttelse af arbejdstagernes 
sundhed og sikkerhed. 
14 
DEL II: Allerede eksisterende og nye lovgivningsforanstaltninger 
Aktion 5: Korrekt implementering af allerede vedtagede EU-bestemmelser i medlems­
staterne 
Kommissionen skal i henhold til artikel 155 i traktaten drage omsorg for gennemførelsen af 
de i denne traktat indeholdte bestemmelser og af de bestemmelser, som med hjemmel i denne 
træffes af institutionerne. For at gøre EU-betemmelserne til realitet for de enkelte borgere er 
det ikke blot afgørende, at de integreres nøjagtigt i de nationale lovgivninger og inden for 
fristerne, men også at de håndhæves effektivt og upartisk i alle medlemsstater. Det er derfor 
Kommissionens opgave at sikre, at medlemsstaterne foretager en nøjagtig omsætning af EU s 
direktiver om sikkerhed og sundhed til national ret, og at de gør dette inden for de fastsatte 
frister. 
I dette arbejde vil Kommissionen fortsat kontrollere, at de nationale gennemførelses­
bestemmelser svarer til bestemmelserne i direktiverne om sundhed og sikkerhed, og at de 
fremsendes til Kommissionen. Kommissionen vil også videreføre dialogen med de nationale 
myndigheder, der er ansvarlige for gennemførelsen, for at kunne evaluere de potentielle 
mangler, der påvises. Kommissionen vil, når det er nødvendigt, indlede overtrædelsespro­
cedurer, hvis en medlemsstat ikke har givet meddelelse om relevant national lovgivning, eller 
hvis en lov ikke er i overensstemmelse med EU-bestemmelserne. Med jævne mellemrum vil 
Kommissionen afgive beretning om situationen med hensyn til gennemførelsen af direktiverne 
om sundhed og sikkerhed. 
Håndhævelsen af EU-bestemmelser om sundhed og sikkerhed falder i det store og hele ind 
under medlemsstaternes kompetence. Samtidig med at den nøje respekterer subsidiaritets­
princippet, har Kommissionen til hensigt at gennemføre foranstaltninger for at sikre en korrekt 
og effektiv gennemførelse af EU's direktiver. Kommissionen vil foreslå, at "Udvalget be­
stående af Arbejdstilsynschefer" gives en mere formel status, for at man på grundlag af et tæt 
samarbejde mellem denne gruppes medlemmer og Kommissionen kan fremme en effektiv og 
ligelig gennemførelse af EU-bestemmelserne inden for sundhed og sikkerhed, og foretage 
præcise analyser af praktiske spørgsmål vedrørende håndhævelse af bestemmelserne på dette 
område. 
I overensstemmelse med konklusionerne fra Rådets møde den 21. december 1992 om effektiv 
gennemførelse af fællesskabsbestemmelserne på det sociale område og Rådets resolution af 
16. juni 1994 om udbygning af det administrative samarbejde i forbindelse med gennemfø­
relsen og håndhævelsen af EF-lovgivningen i det indre marked, vil Kommissionen fortsat 
fremme kendskabet til og den gensidige forståelse af de forskellige nationale systemer og 
national praksis, udvekslingen af information og erfaringer vedrørende håndhævelse og udvik­
lingen af undervisningsmoduler for tilsynsførende. Kommissionen vil stimulere fastlæggelsen 
af fælles principper for arbejdstilsyn på sundheds- og sikkerhedsområdet og vil fremme udvik­
lingen af metoder til vurdering af de nationale tilsynssystemer set i forhold til disse princip­
per. 
15 
Kommissionens beslutning 88/383/EØF 
Denne afgørelse vedrører udveksling af information mellem Kommissionen og medlems­
staterne om planlagt national lovgivning om sikkerhed, hygiejne og sundhed på arbejds­
pladsen. Det ville virke mod hensigten, hvis medlemsstaterne som følge af manglende 
koordinering på Eli-plan fik indført den forvridning med hensyn til beskyttelse af arbejds­
tagerne, som søges undgået i artikel 118 A ved bestemmelser om minimumsforskrifter. Dette 
betyder ikke, at medlemsstaterne ikke er i stand til at indføre strengere foranstaltninger til 
forbedring af arbejdsvilkårene end dem, der kræves i traktaten. 
Kommissionen er af den opfattelse, at kriterier, der er gældende på fællesskabsplan, ligeledes 
skal finde anvendelse i medlemsstaterne, inden de hver især lovgiver om sikkerheds- og 
sundhedsanliggender. Det ekspertudvalg, der henvises til i Kommissionens beslutning 
88/383/EØF, og som har til opgave at bistå Kommissionen med at gennemgå udkast til love 
og administrative bestemmelser, vil være af uvurderlig betydning når Kommissionen skal 
sikre, at der foretages en grundig analyse af de nationale regler, før disse vedtages i med­
lemsstaterne, således at aktuelle problemer undersøges tilbundsgående, og der evt. kan træffes 
foranstaltninger til sikring af lige vilkår overalt i EU. Ekspertgruppen vil ligeledes kunne yde 
et værdifuldt bidrag til komparative analyser af fællesskabslovgivning. 
Aktion 6: Allerede opnåede resultater som følge af Kommissionens forslag 
Kommissionen vil fortsat presse på for at få Rådet til at vedtage det igangværende lovgiv­
ningsarbejde (dvs. direktiverne om "fysiske agenser", "kemiske agenser", "transport" og "ar­
bejdsudstyr") for at konsolidere nogle af de eksisterende direktiver og rationalisere den 
overordnede indfaldsvinkel til arbejdstagernes sikkerhed og sundhed på disse områder. For­
slaget vedrørende kemiske agenser blev udarbejdet med henblik på at konsolidere og ratio­
nalisere tidligere bestemmelser vedrørende kemiske stoffer og ajourføre eksisterende for­
anstaltninger. Et af målene er at sikre, at alle sikkerhedsforanstaltninger på arbejdspladsen er 
baseret på en korrekt vurdering af de risici, der opstår, når arbejdstagerne eksponeres for 
kemiske agenser. De forbud og begrænsninger, der er truffet bestemmelse om i direktiv 
88/364/EØF med hensyn til nogle specifikke agenser og aktiviteter, er medtaget i forslaget, 
som også indeholder bestemmelser om klare rammer i EU-regi for fastsættelsen af fremtidige 
grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering. 
Forslaget vedrørende fysiske agenser indeholder bestemmelser om foranstaltninger til 
beskyttelse mod risici som følge af yderligere tre fysiske agenser (mekanisk vibration, optisk 
stråling samt elektriske og magnetiske felter og bølger), og om ændring af visse bestemmelser 
vedrørende støj (direktiv 86/188/EØF). Forslaget dækker hele området af aktiviteter, i 
forbindelse med hvilke arbejdstagerne kan blive udsat for risici. For hver kategori af fysiske 
agenser specificerer bilagene arten af risici, grænseværdier for eksponering og lofter, arten af 
risikofyldte aktiviteter, bestemmelser vedrørende måling og evaluering, metoder til reduktion 
af risiciene osv. 
16 
Forslaget vedrørende transportaktiviteter sigter mod at forbedre sundheds- og sikkerheds­
forholdene for arbejdstagere i transportmidler ved at fastsætte minimumskrav for deres ar­
bejdsplads. Forslaget gælder arbejdstagere inden for vejtransport, jernbanetransport, luftfart, 
søtransport og transport ad indre vandveje. Spørgsmål vedrørende trafikbestemmelser falder 
imidlertid uden for dette direktivs område. Formålet med forslaget vedrørende arbejdsudstyr 
er endelig at supplere direktiv 89/655/EØF ved at tilføje minimumskrav for særligt arbejds­
udstyr som mobilt udstyr og løfteudstyr. 
Aktion 7: Revidering af EU-bestemmelserne 
I forbindelse med gennemførelsen af det tredje handlingsprogram for sikkerhed, hygiejne og 
sundhed på arbejdspladsen (EFT nr. C 28 af 3.2.1988) påtog Kommissionen sig at gennemføre 
en større revidering af de bestemmelser, der var blevet gennemført før Den Europæiske Fælles 
Akt, og som var baseret på artikel 100 i traktaten. Denne revidering førte til en forenkling, 
konsolidering og integrering af de eksisterende bestemmelser, så de fik en mere rationel 
struktur og byggede på de generelle principper om forebyggelse i lighed med de nyligt ved­
tagne bestemmelser, baseret på artikel 118 A i traktaten. Da de fleste af de direktiver, der er 
vedtaget på sundheds- og sikkerhedsområdet efter 1989 er for nye og ikke i fuldt omfang gen­
nemført i EU, er det for tidligt at overveje en større, systematisk ændring. 
Kommissionen har dog til hensigt i samarbejde med medlemsstaterne og arbejdsmarkedets 
parter at evaluere: 
potentielle vanskeligheder for firmaer, arbejdsgivere og arbejdstagere for så vidt angår 
gennemføreisen af bestemmelserne i direktiverne på sundheds- og sikkerhedsområdet 
problemer i forbindelse med håndhævelsen samt direktivernes konsekvenser for orga­
nisationen og arbejdsmetoderne i de nationale arbejdstilsyn 
de socio-økonomiske følger af sundheds og sikkerhedsbestemmelserne i de forskellige 
medlemsstater 
effektiviteten af EU's politik på sundheds- og sikkerhedsområdet. 
Som et resultat af denne evaluering vil Kommissionen foreslå de ændringer af de nuværende 
bestemmelser, som den anser for hensigtsmæssige. Kommissionen vil også gennemgå sund­
heds- og sikkerhedsdirektiverne i lyset af udviklingen inden for videnskabelig viden, teknolo­
gisk udvikling, ændrede former for arbejdstilrettelæggelse, udviklingen inden for arbejds­
processer og andre relevante faktorer. Dette skal ske for at sikre, at bestemmelserne er til­
passet de tekniske fremskridt og for at sikre, at målene med de oprindelige retsakter stadig 
opfyldes. En af de vigtigste aktiviteter vil være den løbende fastsættelse af grænseværdier for 
erhvervsmæssig eksponering, og dette vil ske med bistand fra den videnskabelige ekspert­
gruppe. 
17 
Den nylige udvidelse af EU har medført en betydelig stigning i antallet af medlemmer i de 
forskellige udvalg. F.eks. vil der nu i Det rådgivende Udvalg for sikkerhed, hygiejne og sund­
hedsbeskyttelse på Arbejdspladsen og det tilsvarende udvalg for miner være 90 medlemmer, 
hvilket gør dem til de største af Kommissionens største rådgivende udvalg. Som situationen 
er nu, vil nye medlemsstater automatisk være berettiget til seks pladser i udvalgene. Det er 
Kommissionens opfattelse, at strukturernes størrelse og den måde, de arbejder på, skal tages 
op til revision, således at der opnås en mere effektiv indsats for EU's sikkerheds- og sund­
hedspolitik. 
Kommissionen mener, at tiden nu er inde til at begynde at overveje situationen for bedst 
muligt at udnytte de til rådighed værende ressourcer og forberede sig på fremtidig optagelse 
af nye medlemsstater. Arbejdet i begge udvalg bygger på lovgivningsinstrumenter, der er 
fastlagt af Rådet. Kommissionen vil foreslå, at der sker en ændring af denne lovgivning, så­
ledes at antallet af medlemmer kan reduceres og således, at man kan nøjes med et sekretariat. 
Noget sådant ville gøre det muligt at anvende udvalgets budgetmidler mere effektivt. Meget 
af udvalgenes væsentligste arbejde udføres i små ad hoc-arbejdsgrupper. Disse grupper kunne 
med fordel udvides og tildeles en mere permanent struktur for at sikre, at den formelle ved­
tagelse på plenarmøderne kan ske så hurtigt som muligt. 
Aktion 8: Nye forslag vedrørende arbejdsområder med høj risiko eller særlige kategorier 
af arbejdstagere 
Risikovurdering og risikobegrænsning 
Risikovurdering og risikobegrænsning er afgørende elementer med hensyn til opretholdelse 
eller forbedring af de minimumsnormer for beskyttelse, som udgør grundlaget for en dynamisk 
og effektiv økonomi. En for ringe indsats på disse områder kan komme til at medføre bety­
delige omkostninger for arbejdsgiverne og for arbejdstagerne og deres familier i både øko­
nomisk, social og menneskelig henseende. Risikobegrænsningen skal derfor fortsat være det 
vigtigste element i indsatsen for at forbedre arbejdsforholdene. 
Som beskrevet andet steds i programmet følger Kommissionen en investigativ fremgangsmåde. 
Den arbejder tæt sammen med Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejds­
vilkårene og har også til hensigt at samarbejde med Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur. 
Kommissionen vil også videreføre dialogen med medlemsstaterne, arbejdsmarkedets parter og 
videnskabelige kredse. Gennem disse kilder vil Kommissionen være i stand til at finde frem 
til de områder, hvor arbejdstagerne ikke i tilstrækkelig grad er beskyttet gennem den eksiste­
rende lovgivning. Disse områder kan omfatte nye arbejdsaktiviteter med høj risiko, specifikke 
industrisektorer med særlige problemer eller exceptionelle risici eller kategorier af ar­
bejdstagere, der ikke falder ind under de nuværende bestemmelser. 
18 
Lovgivning 
Når høj-risikoområderne er blevet identificeret, skal Kommissionen overveje, hvordan risiciene 
bedst kan reduceres I dette arbejde vil Kommissionen anvende ikke-lovgivningsmæssige al­
ternativer for at nå frem til en effektiv løsning. Hvis en lovgivningsmæssig løsning imidlertid 
anses for at være det mest hensigtsmæssige, af hensyn til de berørte arbejdstagers sikkerhed 
og sundhed, vil Kommissionen vælge en sådan løsning. Ved denne vurdering vil Kommis­
sionen: 
følge de koncepter, der er blevet udviklet under det tredje handlingsprogram 
anvende princippet om subsidiaritet 
konsultere medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter 
sikre at overvejelserne foregår på et godt videnskabeligt grundfag 
fortsat evaluere omkostningerne og gevinsterne (cost/benefit) ved ethvert forslag. 
DEL ID: Sikkerhed og sundhed som et element i politikken på andre områder 
Aktion 9: Større sammenhæng i Kommissionens aktiviteter 
Sundhed og sikkerhed indgår nu som et element i Kommissionens politik på mange andre 
områder som f.eks miljø, forskning, industripolitik, landbrug, transport forbrugerbeskyttelse 
og udenrigsanliggender. Det er ikke altid let at forene de forskellige mål, og der er derfor 
risiko for, at politikken på de forskellige områder i nogle tilfælde kan medføre modstridende 
forpligtelser. Det skal desuden sikres, at implementeringen af de specifikke retsakter ikke går 
ud over implementeringen af de bredere dækkende EU-bestemmelser vedrørende beskyttelse 
af arbejdstagerne. 
Et eksempel vedrører det såkaldte "SEVESO"-direktiv om kontrol med risikoen for større 
uheld i forbindelse med farlige stoffer (82/50l/EØF). Hvis man mister kontrollen over 
kemiske processer eller ikke er i stand til at forhindre udslip af farlige stoffer, kan dette have 
en række uheldige konsekvenser for arbejdstagere, befolkning og miljøet i almindelighed. 
Begrænsning af skaderne afhænger af en lang række faktorer, herunder lister over de in­
volverede stoffer og deres egenskaber. I forbindelse med udviklingen af en politik vedrørende 
denne type risici skal Kommissionen sikre,,at de relevante EU-bestemmelser er supplerende 
og ikke fører til unødvendig overlapning. 
19 
Endnu et eksempel er direktiv 91/414/EØF om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler. Det 
indeholder bestemmelser om en procedure for optagelse af aktive stoffer på en positivliste og 
om en godkendelsesprocedure for plantebeskyttelsesmidler, der indeholder sådanne aktive 
stoffer I henhold til begge disse procedurer skal der foretages en vurdering af, hvor sikkert 
produktet er for dem, som anvender det, og dette skal gøres på grundlag af produktets egen­
skaber og de forhold, som det anvendes under. Det står klart for Kommissionen, at der i for­
bindelse med disse vurderinger skal sikres et højt beskyttelsesniveau. Det skal desuden sikres, 
at implementeringen af de specifikke retsakter ikke går ud over implementeringen af de 
bredere dækkende EU-betemmelser vedrørende beskyttelse af arbejdstagerne. 
Der er i denne sammenhæng international enighed om betydningen af Rådets direktiv 
67/548/EØF og 88/379/EØF om klassificering, emballering og mærkning af farlige stoffer og 
præparater for så vidt angår sikkerheden og sundheden for de berørte arbejdstagere; bidraget 
til disse aktiviteter vil blive øget, således at foranstaltningerne kan leve op til behovet for at 
beskytte både mennesket og miljøet. Formålet med sundhed og sikkerhed er tydeligt, når det 
drejer sig om forbrugerpolitik, især f.eks. i forbindelse med lovgivningsmæssige produktre­
laterede initiativer. 
Der skal især lægges mærke til Det fjerde rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs 
indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1994-1998) og nogle af 
særprogrammerne under dette som f.eks. programmet for biomedicin, programmet for standar­
disering, måling og prøvning, programmet for telematiske applikationer og bioteknologi­
programmet, som omfatter både grundforskning og anvendt forskning. Disse programmer vil 
medvirke til at forbedre det videnskabelige kendskab, som er nødvendigt for at forbedre 
sikkerheds- og sundhedsbeskyttelsen af arbejdstagerne og for at bidrage til højere standarder 
i fremtiden. Programmerne vil endvidere bidrage til at styrke samspillet mellem høje standar­
der og bedre konkurrenceevne. 
Aktion 10: Samarbejde med de tredjelande, der har indgået associeringsaftaler med EU 
På Det Europæiske Råds møde i København i juni 1993 understregede man, hvor vigtigt det 
var, at tilnærme lovgivningen, herunder også lovgivningen vedrørende beskyttelse af arbejds­
tagerne, mellem EU og de lande i Central- og Østeuropa, som der er blevet indgået associe­
ringsaftaler med. Med henblik på et fremtidigt medlemskab vil Kommissionen søge at sikre, 
at der sker fremskridt med hensyn til beskyttelse af arbejdstagerne, især gennem gennem­
førelsen af foranstaltninger til forbedring af sikkerhed og sundhed på arbejdspladserne på 
grundlag af eksisterende EU-bestemmelser. Med henblik herpå vil Kommissionen tilbyde 
regelmæssigt og hensigtsmæssigt samarbejde med relevante organer og organisationer i disse 
lande. Inden for rammerne af partnerskabs- og samarbejdsaftalerne mellem EU og landene i 
Central- og Østeuropa og Statssamfundet af Uafhængige Stater vil der ligeledes blive lagt 
særlig vægt på gennemførelsen af de dele af aftalerne, der vedrører sikkerhed og sundhed på 
arbejdspladsen. 
20 
Aktion 11: Bedre samarbejdssystemer inden for Den Europæiske Union og internationalt. 
Det er af afgørende betydning, at Kommissionens politik på området sundhed og sikkerhed 
ikke i unødvendigt omfang overlapper de aktiviteter, der gennemføres af andre EU-organer 
(agenturer og institutter), eller af medlemsstaterne, af landene uden for Den Europæiske Union 
eller af internationale organisationer. På Det Europæiske Råds møde i Essen i december var 
middelhavsområdet et af de områder, der blev fremhævet som et område af strategisk betyd­
ning for Den Europæiske Union. I dette område er der behov for at støtte de nationale be­
stræbelser på at udvikle området til et område med stabilitet, økonomisk fremgang og sam­
arbejde. I den forbindelse må man ikke glemme behovet for minimumsforskrifter inden for 
sundhed og sikkerhed. 
Udviklingen af frihandelsområder som f.eks. Den Nordamerikanske Frihandelsaftale (NAFTA), 
Sammenslutningen af stater i Sydøstasien (ASEAN) og det sydamerikanske fællesmarked 
(MERCOSUR) har konsekvenser over hele verden. Selv om hovedformålet med sådanne af­
taler er at forbedre strømmen af varer, tjenesteydelser og kapital, er der dog også en erken­
delse af, at sikkerheds- og sundhedsspørgsmål kræver opmærksomhed. I denne forbindelse 
kunne de lovgivningsmæssige rammer, som EU har etableret, tjene som grundlag for ud­
veksling af information med enkeltlande eller sådanne grupper af lande. Organisationen for 
økonomisk samarbejde og udvikling (OECD), i hvilken Den Europæiske Unions medlems­
stater og andre højt udviklede lande er repræsenteret, vil også kunne bidrage til dette arbejde. 
Efter at omkring 114 lande i april 1994 vedtog at skabe et mellemstatsligt forum vedrørende 
kemikaliers sikkerhed (Intergovernmental Forum on Chemical Safety, IFCS) for at forbedre 
den internationale kontrol med kemiske stoffer, vil Kommissionen blive involveret mere aktivt 
i fælles programmer med det internationale program for sikkerhed i forbindelse med kemi­
kalier (International Programme on Chemical Safety, IPCS) med det formål at opstille ret­
ningslinjer for politikken på dette område, finde frem til prioriterede områder og udvikle 
strategier på en koordineret og integreret måde. Intet sted er dette arbejde mere indlysende 
end i forbindelse med beskyttelse af den internationale arbejdsstyrke. Kommissionen vil 
fortsætte med at spille en aktiv rolle i internationale organisationer, især underorganisationerne 
i FN (WHO, ILO), som spiller en lignende rolle med hensyn til at bidrage til skabelsen af 
bedre arbejdsforhold, og som man allerede længe har haft et frugtbart samarbejde med. 
Samarbejdet med den internationale organisation for social sikkerhed (The International Social 
Security Association, ISSA) og den internationale sammenslutning af arbejdstilsyn 
(International Association of Labour Inspection, IALI) vil gøre det lettere for tredjelandene 
at opnå en højere standard. 
For så vidt angår sundhed på arbejdspladsen kan Kommissionen, ILO, WHO og IMO alle 
spille en rolle med hensyn til at bidrage til en høj sundhedsstandard i medlemsstaterne, her­
under med hensyn til forebyggelse af erhvervssygdomme. Kommissionen mener, at det er vig­
tigt fortsat at respektere de forskellige organisationers struktur, rolle og ansvarsområder. Det 
er dens opfattelse, at den praktiske og pragmatiske fremgangsmåde, der allerede er blevet an­
vendt, bør videreføres men dog revideres. 
21 
IV. HØRINGER 
For at opnå den størst mulige sammenhæng mellem de aktioner, der indgår i programmet, vil 
Kommissionen foreslå, at programmet gennemføres i tæt samarbejde med medlemsstaterne 
på følgende måde: 
Det rådgivende Udvalg for sikkerhed, hygiejne og sundhedsbeskyttelse på Arbejds­
pladsen vil fortsat rådgive Kommissionen om alle foranstaltninger på EU-niveau samt 
om forslag til Rådet inden for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen 
for så vidt angår relevante ikke-lovgivningsmæssige aktioner vil Kommissionen blive 
bistået af et styringsudvalg med en repræsentant for hver medlemsstat for derigennem 
at sikre en korrekt gennemførelse af budgettet og evaluering af aktionerne 
Kommissionen vil gøre brug af de mekanismer, der indgår i de forskellige programmer 
og, når der tale om vigtige sikkerheds- og sundhedsproblemer, af Det rådgivende 
Udvalg for sikkerhed, hygiejne og sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen. 
22 
V. EVALUERING OG RAPPORTER 
For at forøge værdien og effekten af det fjerde handlingsprogram på området sikkerhed, 
hygiejne og sundhed på arbejdspladsen vil der blive foretaget en løbende vurdering af de ak­
tiviteter, der gennemføres, med særlig vægt på at bedømme deres virkning og deres effek­
tivitet med hensyn til at opfylde målene, og, hvis det viser sig nødvendigt, vil der blive fore­
taget justeringer. 
Programmets opbygning med hensyn til evaluering og rapportering omfatter to nøgleele­
menter: 
en statusrapport om de aktiviteter, der er blevet gennemført under programmet, skal 
fremlægges inden udgangen af 1997 
en endelig, samlet rapport indeholdende en uafhængig ekspertvurdering senest 
31. december 2001. 
Kommissionen sørger for, at Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg 
og andre interesserede får adgang til disse rapporter. 
23 
BILAG 
PLANLAGTE AKTIVITETER 
I PERIODEN 1996-1997 
Aktion 1 
Vejledende noter og basis-
informationsmateriale Vedtagelse af meddelelser fra Kommissionen om model for 
sikkerheds- og sundhedsplan og sikkerhedsjoumalen, der har 
til formål at lette gennemførelsen af direktiv 92/57/EØF 
("byggepladser") og en model for en generel fremgangsmåde 
ved risikovurdering, således som foreskrevet i direktiv 
89/391/EØF. 
Evaluering af behovet for yderligere aktioner i forbindelse 
med emner, der er relateret til undersøgelser gennemført un­
der aktion 3, og fremsættelse af forslag om eventuelle nød­
vendige foranstaltninger. 
Udvikling af metoder og forberedelse af vejledning om eva­
luering af omkostningseffektiviteten ved fællesskabsaktioner 
og opfølgning. 
Udarbejdelse af vejledende dokumenter i forbindelse med 
allerede vedtagne direktiver, herunder forberedelse og vedta­
gelse af retningslinjer for evaluering af kemiske, fysiske og 
biologiske agenser og industrielle processer, der anses for at 
frembyde risici for gravide arbejdstageres sikkerhed og sund­
hed eller arbejdstagere, der lige har født, eller som ammer. 
Aktion 2 
Informering og 
uddannelse om ikke-lovgivningsmæssige 
anliggender 
i) Fremme af bevidsthed om­
kring sikkerhed og sund­
hed Fremme af undervisning til bevidstgørelse og ulykkesfore-
byggelse blandt skolebørn og validering heraf. 
Tilskyndelse til etablering af effektivt netværk af centre, der 
deltager i den undervisning, der kræves i direktiverne. 
24 
Forberedelse og evaluering af et uddannelsesmodul vedrø­
rende førstehjælp inden for rammerne af direktivet om læge­
bistand til søfarende. 
Forberedelse af konsultationsdokument om rammer for et 
center for uddannelsesmateriale om sikkerhed og sundhed på 
arbejdspladsen. 
Udarbejdelse og vedtagelse af henstilling/kodeks for praksis 
om krav til uddannelse vedrørende sikkerhed og sundhed på 
arbejdspladsen. 
Evaluering af behovene i små og mellemstore virksomheder 
for uddannelse og informering om sikkerhed og sundhed på 
arbejdspladsen og opfølgning. 
Sikring af en god start for og drift af Arbejdsmiljøagenturet. 
ii) Informering om 
Kommissionens 
politikker I samarbejde med EUROSTAT fortsat gennemførelse af: 
fase I og II af EU-statistikker vedrørende ulykker og til­
skadekomst på arbejdspladsen (ESAW) 
fase I, pilotundersøgelse og fase II af EU-statistikarbejde 
vedrørende erhvervsbetingede sygdomme (ESOD). 
Hi) Bevidsthed og arrange­
menter Forberedelse af afsluttende symposium: gennemgang af 
EKSF s social forskningsprogrammer 
EU-kampagneuge for sikkerhed og sundhed på arbejdsplad­
sen (oktober 1996). 
International ISSA-kongres om forebyggelse af ulykker og 
erhvervsbetingede sygdomme (april 1996). 
25. internationale kongres om sundhed på arbejdspladsen 
(Stockholm, september 1996). 
Europæisk festival for film vedrørende sikkerhed og sundhed 
på arbejdspladsen. 
25 
Aktion 3 
Nye sikkerheds-
og sundhedsrisici Analyse af sikkerheds- og sundhedsproblemer, der er relate­
ret til ny teknologi og nye produktionsteknikker. 
Analyse af, hvilken indsats der er nødvendig på fællesskabs­
plan med henblik på forebyggelse af vold på arbejdspladsen 
og opfølgning. 
Analyse af, hvilken indsats der er nødvendig på fællesskabs­
plan med henblik på forebyggelse af risiko ved fjernelse af 
affald og opfølgning. 
Analyse af, hvilken indsats der er nødvendig på fællesskabs­
plan med henblik på forebyggelse af stress på arbejdet og 
opfølgning. 
Undersøgelse af anvendelsen af særlige teknikker til over­
vågning af helbredstilstanden hos arbejdsstyrken og mulig 
aktion på fællesskabsplan. 
Undersøgelse af betydningen af tværfaglige beskyttelses- og 
forebyggelsestjenester for arbejdstagerne og mulig aktion på 
fællesskabsplan. 
Vurdering af informationssamfundets indvirkning på arbejds­
vilkårene og evaluering af mulige lovgivningsinitiativer på 
fællesskabsplan. 
Aktion 4 
SAFE-programmet Støtte til en første række af projekter under SAFE-programmet. 
Nedsættelse af rådgivende organ til vurdering af SAFE-forslag. 
26 
Aktion 5 
Korrekt gennemførelse af 
allerede vedtaget EU-lovgiv-
ning i medlemsstaterne 
a) Kontrol med indsendelse 
af oplysninger Månedlig kontrol med indsendelse af oplysninger. 
Forelæggelse for Domstolen af sager vedrørende manglende 
informering om nationale foranstaltninger til gennemførelse 
af rammedirektiv 89/391/EØF og de tilhørende særdirektiver. 
b) Kontrol med overens­
stemmelse Dialog med de nationale myndigheder med ansvar for trans­
ponering for at evaluere mulige mangler på overensstem­
melse. 
Aktion 6 Generel rapport om overensstemmelse med rammedirektiv 
89/391/EØF og, om nødvendigt, underretning om indledning 
af overtrædelsesprocedure. 
Kontrol med overensstemmelse af indberettede nationale 
foranstaltninger til gennemførelse af særdirektiverne. 
Allerede opnåede resultater 
som følge af Kommissionens 
forslag Aktiv deltagelse i tværinstitutionelle forhandlinger om for­
slag, der er under behandling ("transport", "kemiske agen­
ser", "fysiske agenser" og "arbejdsudstyr"). 
Aktion 7 
Revidering af fællesskabs­
lovgivning Tilpasning til den tekniske udvikling af direktiv 90/270/EØF 
("skærmdirektivet"). 
Evaluering af problemer med håndhævelse og af effekt af 
direktiver, hvad angår nationale arbejdstilsyn, i samarbejde 
med arbejdstilsynschefudvalget. 
27 
Evaluering, ved hjælp af et pilotprojekt, af gennemførelse og 
praktisk vurdering af et direktiv (f.eks "arbejdsudstyr") i ud­
valgte medlemsstater. 
Udvikling af modelrapport, som krævet i henhold til direk­
tiverne, der lever op til behovene for sund evaluering. 
Vedtagelse af direktiv fra Kommissionen om tilpasning til 
den tekniske udvikling af direktiv 90/679/EØF ("biologiske 
agenser"). 
Vedtagelse af rådsdirektiv om ændring af direktiv 
90/394/EØF ("kræftfremkaldende stoffer"). 
Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parla­
mentet om resultaterne af en revidering af bestemmelserne 
i Rådets direktiv om beskyttelse af arbejdstagerne mod den 
risiko, der er forbundet med erhvervsmæssig eksponering for 
asbest. 
Meddelelse fra Kommissionen om gennemførelsen af Kom­
missionens henstilling til medlemsstaterne om vedtagelse af 
en liste over erhvervsbetingede sygdomme (90/326/EØF). 
Vedtagelse af yderligere direktiver fra Kommissionen om 
fastlæggelse af vejledende grænseværdier for eksponering for 
kemiske agenser på arbejdspladsen. 
Rapportering til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økono­
miske og Sociale Udvalg om de erfaringer, der er gjort med 
anvendelsen af Rådets direktiv om beskyttelse af arbejds­
tagerne gennem forbud mod visse agenser (88/364/EØF). 
Evaluering af behovet for yderligere indsats på områder, der 
er relateret til de undersøgelser, der gennemføres under 
aktion 3 og fremlæggelse af forslag om eventuelle nødven­
dige foranstaltninger. 
28 
Aktion 8 
Nye forslag vedrørende ar­
bejdsområder med høj risiko 
eller særlige kategorier af 
arbejdstagere Analyse af behovet for at fremsætte forslag til henstilling fra 
Rådet om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen for selvstæn­
dige. 
Evaluering af behovet for yderligere lovgivning (f.eks. om brug 
af sprængstoffer). 
Evaluering af behovet for yderligere indsats på områder, der er 
relateret til de undersøgelser, der gennemføres under aktion 3 og 
fremsættelse af forslag om eventuelle nødvendige foranstalt­
ninger. 
Iværksættelse af detaljeret mandat for den ekspertgruppe, der 
henvises til i Kommissionens afgørelse 88/383/EØF ("forbedret 
information"). 
Aktion 9 
Større sammenhæng i 
Kommissionens aktivite­
ter Definering og anvendelse af den strategi, der skal benyttes ved 
integrering af sikkerheds- og sundhedsemner i fællesskabspo­
litikker (landbrug, kemikalier, bioteknologi mm.) og individu­
elle forskningsprogrammer i samarbejde med specialiserede 
institutioner - hvis dette er hensigtsmæssigt. 
Der vil især blive gennemført forskning på følgende områder. 
BIOMEDICIN 
- Identificering og kontrol med risikofaktorer på arbejds­
pladsen med fokusering på biologiske og kemiske risici på 
lang og kort sigt. 
- Sundhedsuddannelse og forebyggende foranstaltninger til be­
grænsning af antallet af erhvervsulykker og eksponering for 
risici. 
29 
Samspillet mellem risikofaktorer på arbejdspladsen og i mil­
jøet, grundforskning i allergiske sygdomme og etiologi i for­
bindelse med erhvervs- og miljørelaterede sygdomme. Sam­
menhænge mellem erhvervsbetingede og miljøbetingede ri­
sikofaktorer (f.eks. giftige stoffer) og etiologien for syg­
domme i almindelighed (f eks. kræft). 
Standarder, målinger og afprøv ningsprogram 
s 
Formålet er at forbedre metoderne til måling af helbreds­
tilstanden, navnlig på følgende områder. 
forbedring af målemetoder og udarbejdelse af reference-
materiale til kontrol med eksponering af arbejdstagerne 
for fysiske, kemiske eller biologiske agenser på arbejds­
pladsen og/eller til afprøvning af effekten af indførte be­
skyttelsesforanstaltninger 
udvikling af metoder og referencemateriale til påvisning 
af allergi forårsaget af eksponering for naturligt forekom­
mende eller menneskeskabte faktorer 
udvikling af personlige kontrolapparater med advarsels-
anordninger, navnlig til anvendelse på arbejdspladsen 
udvikling af metoder til påvisning af genetisk modifi­
cerede organismer. 
Program for telematiske applikationer 
Med henblik på at forbedre arbejdsvilkårene er det af afgø­
rende betydning at råde over nøjagtig og pålidelig ajourført 
information, og i den forbindelse er de forskellige projekter 
under programmet for telematiske applikationer særligt rele­
vante. Dette program vedrører samarbejde mellem enheder 
på områderne administration, uddannelse, sundhedspleje og 
informationssystemer. 
Aktion 10 
Samarbejde med tredjelande, 
der har indgået associerings­
aftaler med EU Fortsat fremme af arbejdstagernes beskyttelse i Central- og 
Østeuropa med henblik på fremtidigt medlemskab, i nært 
samarbejde med arbejdstilsynschefudvalget. 
30 
Aktion 11 
Bedre samarbejdsordninger 
i EU og internationalt Fremme af udveksling af ansatte fra de nationale arbejdstil­
syn. 
Fortsættelse af aktiv deltagelse i udarbejdelse af ILO-kon-
vention og henstilling om sikkerhed og sundhed i udvin-
dingsindustri med støtte fra udvalget for bedriftssikkerhed og 
sundhedsforhold i kulminer og anden udvindmgsindustri. 
Fortsættelse af aktiv deltagelse i mellemstatsligt forum ved­
rørende kemikaliesikkerhed (Canberra, 1996). 
Fortsat bidrag til, at der nås et højt niveau for erhvervsmæs­
sig sundhed i samarbejde med ILO og WHO. 
Fortsættelse af samarbejde med IPCS (internationalt program 
for kemikaliesikkerhed), navnlig om monografier, dokumen­
ter om miljøsundhedskriterier og internationale kemikalie-
sikkerhedskort. 
Støtte til nationale initiativer uden for EU, navnlig i mid­
delhavsområdet, med henblik på forbedring af sikkerheden 
og sundheden på arbejdspladsen. 
Fortsættelse af udveksling af information og samarbejde med 
handelspartnere (USA, Canada, Japan m.fl.). 
31 
Forslag til 
RÅDETS AFGØRELSE 
om vedtagelse af et program omfattende 
ikke-lovgivningsmæssige foranstaltninger 
til forbedring af sikkerheden og 
sundheden på arbejdspladsen 
32 
BEGRUNDELSE 
1. Antallet af ulykker og tilfælde af erhvervsbetingede sygdomme og de heraf følgende 
økonomiske omkostninger betyder både store og unødvendige menneskelige omkost­
ninger og en økonomisk byrde for samfundet, og dette viser, at der fortsat bør gøres 
en indsats, der bygger på og som går videre med de allerede opnåede resultater. Gene­
relt set kan en forbedring af sikkerheden og sundheden på arbejdspladsen styrke kon­
kurrenceevnen, idet der er en tydelig sammenhæng mellem en virksomheds succes pg 
dens måde at forholde sig på til sikkerhed og sundhed. 
2. Der blev sat ekstra gang i Fællesskabets indsats, da der med artikel 118 Ai den euro­
pæiske fælles akt af 1987 blev indføjet et særligt retsgrundlag for fastsættelsen af 
minimumsforskrifter for arbejdsmiljøet. På dette grundlag vedtog Kommissionen i 
1988 et tredje handlingsprogram på dette område (EFT nr. C 28 af 3.2.1988, s. 3), som 
Rådet anerkendte som værende en nyttig ramme for at påbegynde gennemførelsen af 
artikel 118 A på fællesskabsplan. Dette program, der var koncentreret om de arbejds­
markedspolitiske aspekter af det indre marked, førte til vedtagelsen af et større re-
gelkompieks på fællesskabsplan med det formål at forbedre arbejdsmiljøet generelt og 
specielt inden for særligt risikobetonede aktiviteter. Ved gennemførelsen' af program­
met var Kommissionen altid meget omhyggelig med specielt at respektere forskel­
ligartetheden i de nationale systemer og traditioner samt med at vurdere direktivernes 
sandsynlige konsekvenser for små og mellemstore virksomheder. Især i forbindelse 
med Det Europæiske Arbejdsmiljøer lykkedes det at nå ud med information til alle, 
som var berørt af spørgsmålet. Kommissionen finder, at tiden er moden til et nyt pro­
gram, hvor der tages fat på nye spørgsmål, og hvor tidligere opnåede gode resultater 
kan forbedres yderligere. 
3. Kommissionens mål er, at det pågældende program kommer til at danne et tilstræk­
kelig fleksibelt, dynamisk og realistisk grundlag, som sætter Unionen i stand til med 
held at imødegå de udfordringer, som den står over for i kraft af de dybtgående øko­
nomiske, teknologiske og samfundsmæssige ændringer, som den gennemgår. I Fælles­
skabets fremtidige indsats på arbejdsmiljøområdet må der tages hensyn til subsidiari­
tetsprincippet og til proportionalitetskravet. Dette mål vil Kommissionen søge opfyldt 
dels ved udarbejdelsen af ikke-lovgivningsmæssige ledsageforanstaltninger, der tager 
sigte på at supplere og støtte de lovgivningsmæssige mål, der er fastlagt ved de alle­
rede vedtagne direktiver, dels ved at sikre, at dens lovgivning fortsat lever op til de 
krav, som det moderne samfund og dets problemer stiller. Der vil blive lagt særlig 
vægt på at forbedre undervisning, uddannelse og information, som er væsentlige forud­
sætninger, for at arbejdsmiljøet kan forbedres, og endvidere vil der blive lagt vægt på 
at hjælpe små og mellemstore virksomheder. Desuden vil effektiviteten af Fælles­
skabets indsats på arbejdsmiljøområdet blive forbedret gennem en øget samordning 
med Fællesskabets øvrige politikker. 
33 
4. Ï overvejelserne om, hvilke yderligere foranstaltninger der nu kræves, har Kommis­
sionen taget hensyn til de synspunkter, som medlemsstaterne, arbejdsmarkedets parter 
og andre fællesskabsinstitutioner er fremkommet med i forbindelse med den om­
fattende høring vedrørende de "generelle rammer for Kommissionens indsats på om­
rådet sikkerhed, hygiejne og sundhedsbeskyttelse på arbejdspladsen (1994-2000)" 
(KOM(93) 560 endelig udg.). For at imødekomme medlemsstaternes og virksomhe­
dernes forventninger må der på dette såvel som på de andre områder tilstræbes en 
storstilet indsats, således at foranstaltningerne til støtte for de små og mellemstore 
virksomheder bliver mere effektive, sammenhængende og synlige. I den forbindelse 
vil en række specifikke foranstaltninger blive iværksat af Kommissionen inden for et 
samlet program. Kommissionen har taget SAFE (Safety Action For Europe) med som 
en del af programmet og har dermed fulgt det forslag op, som Europa-Parlamentet 
fremsatte i dets beslutning om de generelle rammer for Kommissionens indsats på 
området sikkerhed, hygiejne og sundhedsbeskyttelse på arbejdspladsen (1994-2000), 
der blev vedtaget den 6. maj 1994 (EFT nr. C 205 af 25.7.1994, s. 478), og hvori 
Kommissionen blev opfordret til at forelægge sit fjerde program på området i form af 
en rådsafgørelse med særlig vægt på ikke-lovgivningsmæssige foranstaltninger samt 
små og mellemstore virksomheder. 
5. Programmet falder i tre dele og omfatter ikke-lovgivningsmæssige foranstaltninger, 
herunder SAFE-programmet (Safety Action for Europe), helt nødvendige lovgivnings­
mæssige foranstaltninger og arbejdsmiljøforanstaltninger i forbindelse med andre poli­
tikker. Nærværende afgørelse tager sigte på udformningen af ikke-lovgivningsmæssige 
foranstaltninger såsom vejledningsskrivelser samt oplysnings-, undervisnings- og ud-
dannelsesmateriale og desuden SAFE-programmet (Safety Actions For Europe), der 
har til formål at forbedre sikkerheden, hygiejnen og sundheden på arbejdspladsen især 
i små og mellemstore virksomheder. 
6. Ved gennemførelsen af programmet vil det være nødvendigt at sikre størst mulig ind­
byrdes sammenhæng mellem aktionerne og derfor følges en procedure svarende til 
den, der blev brugt i forbindelse med Det Europæiske Arbejdsmiljøår. Kommissionen 
foreslår, at programmet gennemføres i nært samarbejde med medlemsstaterne på føl­
gende måde: 
Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse på 
Arbejdspladsen fortsætter som hidtil med at rådgive Kommissionen om alle de 
foranstaltninger, den træffer på fællesskabsplan, eller som den foreslår Rådet 
på arbejdsmiljøområdet 
i forbindelse med de relevante ikke-lovgivningsmæssige foranstaltninger bistås 
Kommissionen af et udvalg sammensat af en repræsentant for hver enkelt med­
lemsstat med det formål at sikre, at budgettet anvendes korrekt, og at foran­
staltningerne evalueres 
34 
Kommissionen vil gøre brug af de egnede mekanismer, som foreligger i forbin­
delse med de øvrige programmer, og i de tilfælde, hvor sikkerheds- og sund­
hedsproblemer er væsentlige, med supplerende bistand fra Det Rådgivende 
Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen. 
Det er nødvendigt, at programmet har en radsafgørelse som grundlag for de foranstalt­
ninger, der ikke er dækket af andre rammepolitikker eller omfattet af lovgivning. Nær­
værende afgørelse giver et sådant grundlag. 
35 
Forslag til 95/0155 (CNS) 
RÅDETS AFGØRELSE 
om vedtagelse af et program omfattende 
ikke-lovgivningsmæssige foranstaltninger 
til forbedring af sikkerheden og 
sundheden på arbejdspladsen 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 235, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen(1), 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet(2), 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg(3), og 
ud fra følgende betragtninger: 
Beskyttelse mod arbejdsulykker og erhvervssygdomme indgår sammen med sundhedsforskrif-
ter for arbejde i de anvendelsesområder og mål, som nævnes i artikel 118 og 118 A i trakta­
ten; i denne forbindelse bør samarbejdet mellem medlemsstaterne og Kommissionen og mel­
lem medlemsstaterne indbyrdes styrkes; 
antallet af ulykker og ulykker med dødelig udgang på arbejdspladsen samt antallet af er­
hvervsbetingede sygdomstilfælde er stadig uacceptabelt højt i Fællesskabet; 
dette indebærer enorme og unødvendige menneskelige omkostninger, samtidig med at det er 
en økonomisk belastning for samfundet; forbedring af sikkerheden og sundheden på arbejds­
pladsen kan øge konkurrenceevnen, eftersom der er en klar sammenhæng mellem en virksom­
heds succes og den måde, hvorpå den forholder sig til sikkerheds- og sundhedsproblematik-
ken; 
til trods for en betydelig indsats har en lang række virksomheder og især små og mellemstore 
virksomheder vanskeligheder med at indarbejde nye produktionsmetoder eller med at tilpasse 
eksisterende metoder og samtidig bevare arbejdstagernes sundhed og sikkerhed og sikre gode 
arbejdsmiljøstandarder i overensstemmelse med ny lovgivning; 
(o EFT nr. 
(2) EFT nr. C 
(3) EFT nr. 
36 
det er nødvendigt at supplere arbejdsmiljølovgivningen med ikke lovgivningsmæssige for­
anstaltninger, herunder bestræbelser på at skabe lydhørhed over for en forbedring af sikker­
heden, hygiejnen og sundheden på arbejdspladsen, især i små og mellemstore virksomheder; 
der er behov for, at Fællesskabet tager yderligere skridt til at forbedre sundheden og sikker­
heden inden for de enkelte sektorer med hensyn til anvendte materialer eller i forbindelse med 
særligt udsatte risikogrupper, som i øjeblikket er utilstrækkeligt beskyttede; der er også behov 
for bevidstgørelse, højnelse af uddannelsesniveaueme samt udveksling af information og for 
at udbygge samarbejdet med tredjelande og internationale organisationer; 
programmet skal bidrage til at skabe øget opmærksomhed om forhold, som er bestemmende 
for sikkerheden og sundheden, og om risikofaktorer, tidlig påvisning af utilsigtede virkninger, 
vejledning og rådgivning samt social støtte; 
i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet kan arbejdsmiljøaktioner på grund af deres 
omfang eller virkninger gennemføres mere effektivt af Fællesskabet; 
det er nødvendigt at iværksætte et flerårigt program med klare målsætninger for Fællesskabets 
indsats samt prioriterede aktioner udvalgt med henblik på fremme af sikkerheden og sundhe­
den på arbejdspladsen for alle arbejdstagere inden for Fællesskabet og ligeledes egnede me­
kanismer til evaluering af sådanne aktioner; dette program må løbe over fem år, for at der kan 
være tilstrækkelig tid til gennemførelse af aktionerne, således at de fastsatte mål kan nås; 
der eksisterer andre fællesskabsprogrammer og initiativer, som helt eller delvis er relevante 
i arbejdsmiljøsammenhæng, og derfor er der behov for at sikre sammenhæng mellem de for­
skellige fællesskabsaktioner; 
i forbindelse med de relevante ikke-lovgivningsmæssige foranstaltninger bør Kommissionen 
bistås af et udvalg sammensat af en repræsentant for hver medlemsstat for at sikre en korrekt 
gennemførelse af budgettet og en evaluering af foranstaltningerne; 
i henhold til Rådets afgørelse 74/325/EØF(4), senest ændret ved akten vedrørende Østrigs, 
Finlands og Sveriges tiltrædelse, kan Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og 
Sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen høres af Kommissionen i forbindelse med udarbej­
delsen af forslag på dette område; 
traktaten indeholder ikke anden hjemmel for vedtagelsen af denne afgørelse end artikel 235 -
(4) EFT nr. L 185 af 9.7.1974, s. 15. 
37 
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
Et program på fællesskabsplan omfattende følgende ikke-lovgivningsmæssige foranstaltninger 
til forbedring af sikkerheden og sundheden på arbejdspladsen vedtages for en femårsperiode 
fra 1. januar 1996 til 31. december 2000. 
Programmet består af: 
vejledningsskrivelser og basisinformationsmateriale som hjælp til en korrekt anven­
delse af fællesskabslovgivningen; forbedring af information, undervisning og uddan­
nelse; undersøgelse af vigtige problemområder som anført i bilag I 
SAFE-programmet (Safety Actions For Europe) som anført i bilag II med sigte på for­
bedring af sikkerheden, hygiejnen og sundheden på arbejdspladsen, særlig i små og 
mellemstore virksomheder. 
Artikel 2 
Kommissionen sørger for, at de i bilag I og II anførte aktioner gennemføres i overensstem­
melse med artikel 5 og 6 i nært samarbejde med medlemsstaterne og med institutioner og 
organisationer, som er aktive på arbejdsmiljøområdet. 
Artikel 3 
Kommissionen sørger for, at der er sammenhæng mellem de fællesskabsaktioner, der skal gen­
nemføres i henhold til dette program, og de øvrige relevante fællesskabsprogrammer og -ini­
tiativer, samt at de indbyrdes supplerer hinanden. 
Artikel 4 
1. De i bilag I nævnte aktioner gennemføres af Fællesskabet, medlemsstaterne, arbejds­
markedets parter samt offentlige eller private organisationer. Ansøgninger om finan­
siering i forbindelse med disse aktioner indgives til Kommissionen. 
2. De i bilag II nævnte aktioner gennemføres af medlemsstaterne, arbejdsmarkedets parter 
samt offentlige eller private organisationer. Ansøgninger om finansiering i forbindelse 
med disse aktioner indgives til Kommissionen. 
Artikel 5 
Udvælgelsen af de projekter, der skal finansieres, og fastsættelsen af den finansielle støtte fo­
retages efter proceduren i artikel 6, stk. 2, og i overensstemmelse med de i bilag I, Il og III 
anførte målsætninger og kriterier. 
38 
Artikel 6 
Kommissionen bistås af et rådgivende udvalg, der består af repræsentanter for medlemssta­
terne, og som har Kommissionens repræsentant som formand. 
Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal 
træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan 
fastsætte under hensyntagen til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster, i givet fald ved 
afstemning. 
Udtalelsen optages i mødeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret til at anmode om, 
at dens holdning indføres i mødeprotokollen. 
Kommissionen tager størst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udvalget om, 
hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse. 
Artikel .7 
1. Kommissionen fremmer samarbejdet med tredjelande og FN-organisationerne samt 
andre organisationer eller agenturer, der beskæftiger sig med dette område. 
2. EFTA-lande kan inden for rammerne af EØS-aftalen inddrages i de aktiviteter, der be­
skrives i bilag I og II; lande, som Fællesskabet har indgået associeringsaftaler med, 
kan ligeledes inddrages i disse aktiviteter. 
Artikel 8 
1. Kommissionen offentliggør regelmæssigt oplysninger om de aktioner, der gennemføres, 
samt om mulighederne for fællesskabsstøtte inden for de forskellige aktionsområder. 
2. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale 
Udvalg en midtvejsrapport om de aktioner, der iværksættes, samt en udførlig rapport 
senest den 31. december 2001. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
På Rådets vegne 
Formand 
39 
BILAG I 
VEJLEDNINGSSKRIVELSER OG BASISINFORMATIONSMATERIALE 
TIL HJÆLP VED EN KORREKT ANVENDELSE AF 
FÆLLESSKABSLOVGIVNINGEN; INFORMATION, 
UNDERVISNING OG UDDANNELSE; VIGTIGE 
ELLER NYE PROBLEMSTILLINGER 
(1996-2000) 
Vejledningsskrivelser og basisinformationsmateriale til hjælp ved en korrekt 
anvendelse af fællesskabslovgivningen, idet der, i det omfang det er nødvendigt, tages 
hensyn til de rapporter, som kræves i henhold til de forskellige direktiver. 
1.1 Udarbejdelse af ikke-bindende lovgivningsvej ledninger, der ikke må skabe det 
indtryk, at der sikres og tilvejebringes de nødvendige detaljer for at dække alle 
juridiske aspekter, men dog være af en sådan art, at arbejdsgivere, virksomhe­
der, arbejdstagere og medlemsstater modtager nyttig bistand, teknisk støtte og 
opbakning. 
1.2 For at målrette denne information effektivt er det væsentligt at vide, hvad ar­
bejdsgiverne, særlig i små og mellemstore virksomheder, har ønske om og be­
hov for med hensyn til sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen. 
Information, undervisning og uddannelse 
2.1 Bevidstgørelse om arbejdsmiljøspørgsmål. 
2.2 Information om Kommissionens politik på de forskellige områder: Kommis­
sionen vil for at sikre åbenhed omkring dens foranstaltninger udarbejde og vi­
dereformidle oplysninger om Fællesskabets aktiviteter. 
2.3 I overensstemmelse med Kommissionens informationspolitik vedrørende Fæl­
lesskabets virksomhed og med henblik på bevidstgørelse, især når det gælder 
den almindelige befolkning, vil Kommissionen i samråd med medlemsstaterne 
regelmæssigt arrangere en europæisk arbejdsmiljøuge, kollokvier om under­
visning og uddannelse inden for sikkerhed og sundhed, konkurrencer om udar­
bejdelse af undervisningsmateriale, festivaler for audiovisuelle produkter om 
arbejdsmiljøemner. 
Undersøgelse af visse centrale problemområder under hensyntagen til eksisterende 
informationer og forskningsresultater og/eller fremme af nye undersøgelser i det om­
fang, dette er hensigtsmæssigt. 
40 
BILAG U 
SAFE (Safety Actions For Europe) med henblik på 
forbedring af arbejdsmiljøet, særlig 
i små og mellemstore virksomheder 
(1996-2000) 
1.1 SAFE (Safety Actions For Europe) kommer til at støtte praktiske projekter med det 
formål at demonstrere: 
bestræbelserne på at forbedre arbejdssituationen med specifikt sigte på arbejds-
miljøaspektet, særlig i små og mellemstore virksomheder 
forbedringer for så vidt angår tilrettelæggeisen af arbejdsmetoder, der påvirker 
holdninger til arbejdsmiljøspørgsmål med det formål at nedbringe antallet af 
arbejdsulykker og tilfælde af erhvervssygdomme. 
1.2 Et af SAFE-programmets mål er derfor at støtte forskellige former for praksis, der 
tager sigte på at forbedre arbejdssituationen, arbejdsorganisationen og arbejdsmetoder, 
der kan være fokuseret på et specifikt problem, som påvirker arbejdsmiljøet, eller 
demonstration af de bedste afprøvede metoder til bekæmpelse af arbejdsulykker 
og/eller erhvervssygdomme eller måder eller midler til en effektiv overholdelse af 
fællesskabslovgivningen i de enkelte virksomheder eller foretagender. 
1.3 Derfor kommer SAFE-programmet også til at støtte udviklingen af mønster arbejds-
pladser, der har arbejdet sig frem til praktiske løsninger på problemerne med risici på 
arbejdspladsen, og som kommer til at tjene som forbillede for andre, der måtte ønske 
at inddrage eksisterende arbejdspladser eller udforme nye. Programmet vil også 
fremme nytænkning i forbindelse med nye risikobetonede arbejdsområder eller høj­
risikosektorer, enten ved at fremme brugen af sikre og/eller rene teknologier eller ved 
andre innovative foranstaltninger. 
1.4 Også specifikke undervisnings- og uddannelsesinitiativer, som er beregnet på at for­
bedre kendskabet til fællesskabslovgivningen og på at skabe øget arbejdsmiljøbevidst­
hed, vil blive støttet. 
1.5 Også projekter, der er udarbejdet af europæiske organisationer, enkeltvirksomheder, 
arbejdsgivere eller arbejdstagere, vil blive taget i betragtning i SAFE-programmet. Så­
danne projekter bør være vejledende for beslutninger om foranstaltninger, som bliver 
sat i værk i hele aktivitetssektorer, specielt i mere end en medlemsstat. 
41 
BILAG DI 
UDVÆLGELSESKRITERIER 
L Generelle kriterier 
For at kunne komme i betragtoing må de indgivne projekter opfylde alle nedennævnte udvæl­
gelseskriterier: 
de skal være effektive i forhold til omkostningerne 
de skal frembringe en europæisk værditilvækst, f.eks. en vedvarende multiplikatoref­
fekt på europæisk plan 
de skal fremvise en effektiv og afstemt grad af samarbejde mellem de forskellige part­
nere med hensyn til: 
udarbejdelse af projektet 
gennemførelse af projektet 
deltagelse i finansieringen. 
IL Evalueringskriterier 
Der vil blive givet forrang til projekter, der i videst muligt omfang omfatter følgende kriterier. 
Projekterne bør. 
bidrage til forebyggelse af årsagerne til arbejdsulykker og erhvervssygdomme snarere 
end afbøde virkningerne heraf 
lette en permanent integrering af sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen i virksom­
hedsledelse eller i kvalitetsstyringen på produktsiden 
fremme overførslen og udnyttelsen af innovative eksperimenter på europæisk plan 
fremme arbejdsmarkedsdialogen 
fremme vedvarende bestræbelser fremfor nærmere afgrænsede resultater 
fremme innovation og iværksætterinitiativer, særlig i højrisikosektorer 
støtte udtænkningen af praktiske løsninger på problemer med risici på arbejdspladsen 
42 
støtte samarbejdet mellem virksomheder 
støtte en forbedret udveksling af information samt undervisning og uddannelse 
endvidere bidrage til gennemførelsen af handlingsprogrammer eller fællesskabspolitik 
på følgende områder: 
livslang uddannelse 
ligestilling 
integrering af handicappede 
langtidslediges tilbagevenden til arbejdsmarkedet 
forebyggelse af andre ulykker (ulykker i hjemmet, sportsulykker, trafikulykker 
mm.) 
sektorspecifikke politikker (specificeres nærmere) 
andre programmer eller politikker (specificeres nærmere). 
III. Udelukkelseskriterier 
Følgende kan ikke komme i betragtning: 
aktioner begrænset til en enkelt medlemsstat og uden mulighed for overførsel til andre 
aktioner, der udelukkende tager sigte på at bringe en situation i overensstemmelse med 
nationale krav, selv om disse er affødt af fællesskabslovgivningen. 
43 
Finansieringsoversigt 
1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE 
Foranstaltoinger af ikke-lovgivningsmæssig art til forbedring af sikkerhed, hygiejne og 
sundhed på arbejdspladsen. 
2. BUDGETPOST 
B3-4310 Beskyttelse af sikkerhed, hygiejne og sundhed på arbejdspladsen, herunder 
tilskud til Bureau Technique Syndical Européen (BTS) (B3-4310 og B3-4003 
i 1995). 
B3-4313 Programmet SAFE (Safe Action for Europe). 
3. RETSGRUNDLAG 
traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, navnlig artikel 118, 118 A og 
118 B, 155 og 235 
Rådets beslutning om vedtagelse af foranstaltninger af ikke-lovgivningsmæssig art til 
forbedring af sikkerhed, hygiejne og sundhed på arbejdspladsen. 
4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 
4.1 Foranstaltningens generelle mål 
Kommissionens mål med sit fjerde handlingsprogram er at tilvejebringe rammer, der 
er tilstrækkeligt fleksible, dynamiske og realistiske og med hvilke Den Europæiske 
Union er i stand til, med succes, at løse de problemer, der er resultatet af de dybtgå­
ende økonomiske, teknologiske og samfundsmæssige ændringer, der er i gang. De 
grundlæggende principper er følgende: 
der er behov for at sikre, at de aktioner, der iværksættes på området sikkerhed 
og sundhed på arbejdspladsen, er af en sådan art, at de styrker virksomhe­
dernes konkurrenceevne, herunder især for de små og mellemstore virksom­
heder 
forbedring af arbejdsvilkårene, hvad angår sikkerhed, hygiejne og sundhed på 
arbejdspladsen, herunder især i de små og mellemstore virksomheder 
gennemførelse, konsolidering, rationalisering og udbygning af fællesskabslov­
givningen på området, når der er behov herfor 
supplering af lovgivningen og fremme af et sundt arbejdsmiljø under særlig 
hensyntagen til de små og mellemstore virksomheder 
44 
integrering af programmet i Unionens øvrige aktiviteter og styrkelse af dialo­
gen med medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter 
koordinering med og integrering i aktiviteter, der gennemføres af internationale 
organisationer på det samme område 
på de nævnte områder at lette arbejdstagernes adgang til oplysning (BTS). 
For at sikre sammenhængen mellem de forskellige områder vil der under analysen 
af projekterne blive taget hensyn til de specifikke mål, der er nævnt i handlingspro­
grammet fra Agence Santé Sécurité. 
4.2 Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelse for dens forlængelse/fornyelse 
1996-2000(01.01.1996-31.12.2000) 
Rapport til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg 
ved udgangen af 1998 
Endelig rapport inden den 31.12.2001. 
5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTER/INDTÆGTER 
5.1 IOU 
5.2 OB 
5.3 Omhandlet indtægtstype: ingen 
6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART 
6.1 Finansiering 
6.1.1 Beskyttelse af sikkerhed, hygiejne og sundhed på arbejdspladsen, herunder 
støtte til Bureau Technique Syndical Européen 
Støtte til samfinansiering med andre offentlige og/eller private organer (der 
ikke overstiger en bestemt procentdel af det samlede beløb for de foreslåede 
projekter). 
Det bevilgede finansieringsbeløb varierer efter de foranstaltninger, der skal 
finansieres, og programmets integrering i de forskellige aktioner, der er for­
udset under foranstaltningen. 
Dette beløb kan ikke overstige 70% af det samlede budgetoverslag for de fo­
reslåede projekter. I forbindelse med net og arbejder, der bestilles af Kom­
missionen og er direkte nyttige for den, kan støtten dog fastsættes til 100%. 
45 
I denne bevilling indgår en støtte til Bureau Technique Syndical Européen, 
som yder teknisk bistand til udarbejdelsen af udtalelser gennem Det Rådgi­
vende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse på Arbejds­
pladsen. 
6.1.2 SAFE-programmet (Safety Action for Europe) 
Støtte til samfinansiering med andre offentlige og/eller private organer (der 
ikke overstiger en bestemt procentdel af det samlede beløb for de foreslåede 
projekter). 
Det bevilgede finansieringsbeløb varierer efter de foranstaltninger, der skal 
finansieres, og programmets integrering i de forskellige aktioner, der er plan­
lagt under foranstaltningen. 
Dette beløb kan ikke overstige 70% af det samlede budgetoverslag for de fo­
reslåede projekter. I forbindelse med net og arbejder, der bestilles af Kom­
missionen og er direkte nyttige for den, kan støtten dog fastsættes til 100%. 
6.2 Tilbagebetaling: der kan kræves delvis eller fuldstændig tilbagebetaling, hvis de 
aktiviteter, til hvilke der blev bevilget økonomiske midler, ikke gennemføres eller 
kun gennemføres delvist. Den foreslåede aktion vil ikke medføre nogen ændring af 
indtægterne. 
7. FINANSIELLE VIRKNINGER 
7.1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen: vedrører 
pkt. 7.2. 
7.2 Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer (i mio ECU) 
Vejledende fordeling af midler i mio ECU: Denne fordeling af midler, som kun er 
vejledende, er ikke en fastsættelse af de beløb, der rent faktisk bevilges af bud­
getmyndigheden for hvert af de pågældende år. Fordelingen på de enkelte aktions­
områder er anført til orientering. De vejledende beløb for de enkelte programår skal 
fastsættes inden for rammerne af de foreløbige budgetforslag. 
46 
AKTIONSOMRÅDE 
Beskyttelse af 
sundhed, hygiejne og 
sikkerhed på 
arbejdspladsen 
Aktion til fordel for 
sikkerheden på 
arbejdet i EU (SAFE) 
I ALT APB 1996 1997 AK 
1998 1999 2000 1ALT 
1995-2000 
Vejledende programmering 
4,5 
1,5* 
6,0 5 
10 
15 5 
10 
15 5 
10 
15 5 
10 
15 24,5 
41,5 
66 
*) Arbejde med igangsætning af SAFE-programmet 
7 J Vejledende anvendelse af kreditter 
7.3.1 B 3.4310: Beskyttelse af sundhed, hygiejne og sikkerhed på arbejdspladsen 
+ BTS 
Forpligte lsesbe villinger 
Betalingsbevillinger 
1996 
1997 
1998 
1999 
2000 
efterfølgende regnskabsår 
I ALT 1996 
4,5 
3,0 
1,5 
4,5* 1997 
5,0 
3,5 
1,0 
0,5 
5,0* 1998 
5 
3,5 
1,0-
0,5 
5,0* 1999 
5 
3,5 
1,0 
0,5 
5,0* 2000 
5 
3,5 
1,5 
5,0* I ALT 
24,5 
3,0 
5,0 
4,5 
5,0 
5,0 
2,0 
24,5 
*) Heraf 1 mio ECU til støtte til Bureau Technique Syndical Européen (BTS) 
47 
7.3.2 B3.4313: Aktioner til fordel for sikkerhed på arbejdspladsen i Europa 
(SAFE) 
Forpligtelsesbevillinger 
Betalingsbevillinger 
1996 
1997 
1998 
1999 
2000 
efterfølgende regnskabsår 
I ALT 1996 
1,5 
1,0 
0,5 
1,5* 1997 
10 
5 
4 
1 
10 1998 
10 
5 
4 
1 
10 1999 
10 
5 
4 
1 
10 2000 
10 
5 
5 
10 I ALT 
41,5 
1,0 
5,5 
9,0 
10,0 
10,0 
6,0 
41,5 
*) Arbejde med igangsætning af SAFE-programmet 
8. BESTEMMELSER I AKTIONSFORSLAGET OM BEKÆMPELSE AF SVIG (OG 
RESULTATERNE AF DERES IVÆRKSÆTTELSE) 
I henhold til alle Kommissionens kontrakter, aftaler og juridiske tilsagn kan Kommis­
sionen og Revisionsretten foretage kontrol på stedet. I forbindelse med alle aktioner er 
hovedparten af modtagerne endvidere forpligtet til at aflægge rapport og regnskab, som 
både analyseres med henblik på udgifternes art og berettigelse - i overensstemmelse med 
formålet med Fællesskabets finansiering. 
9. COSTBENEFITANALYSE 
9.1 Beskyttelse af sikkerhed, hygiejne og sundhed på arbejdspladsen, herunder støtte 
til BTS 
De aktioner, der skal finansieres, vil fortrinsvis blive udvalgt efter det kriterium, 
at de tilfører udviklingen og opfølgningen af fællesskabspolitikken på området en 
merværdi. 
9.1.1 Specifikke mål, målgrupper 
Formålet med Kommissionens politik, hvad angår sikkerhed, hygiejne og 
sundhed på arbejdspladsen er og vil fortsat være den størst mulige begræns­
ning af arbejdsulykker og erhvervssygdomme - under overholdelse af subsi­
diaritetsprincippet. 
48 
Denne foranstaltning tager blandt andet sigte på at sikre den korrekte 
anvendelse af fællesskabsdirektiverne om sikkerhed og sundhedsbeskyttelse 
på arbejdspladsen, fortsat at fremme etableringen af strenge standarder for 
sikkerheds- og sundhedsbeskyttelse på arbejdspladsen i Fællesskabet samt 
at sikre, at arbejdsmarkedets parter deltager effektivt i forberedelse, formu­
lering og gennemførelse af den fællesskabspolitik, Kommissionen iværksæt­
ter på området sikkerhed og sundhed for arbejdstagerne. 
Endvidere gennemføres på denne konto finansiering af iværksættelse af pi­
lotprojekter på området arbejdsmiljø samt forskning, udbredelse af informa­
tion, uddannelse og afholdelse af seminarer om arbejdspladsen. Udgifterne 
vil især koncentrere sig omkring de problemer, små og mellemstore virk­
somheder kunne tænkes at blive stillet overfor under iværksættelsen af 
fællesskabslovgivningen vedrørende beskyttelse af sundhed, sikkerhed og 
miljø samt omkring påvirkning af de personer, der berøres af arbejdsmil­
jøproblemer og miljøbetingede risici på arbejdspladsen. 
Denne bevilling dækker endvidere pilotprojekter om arbejdstageres miljø­
uddannelse i små og mellemstore virksomheder. 
Bevillingen skal desuden dække den støtte, der udbetales til det interna­
tionale informationscenter under Bureau Technique Syndical Européen. Den 
dækker endvidere omkostningerne til oplysning og påvirkning af offentlig­
heden og uddannelse af sundhedspersonale. Væksten i det eksterne samar­
bejde følger af den aftale, der er indgået mellem Fællesskabet og medlems­
staterne i den europæiske frihandelssammenslutning, ny udvikling i Central-
og Østeuropa, den generelt set øgede interesse for sundhed og sikkerhed og 
nødvendigheden af at intensivere samarbejdet med internationale organer 
som ILO, OECD, WHO og Den Internationale Søfartsorganisation (IMO). 
Inden for rammerne af Kommissionens fjerde handlingsprogram på området 
sikkerhed, hygiejne og sundhed på arbejdspladsen (1996-2000) er der blevet 
fastsat følgende specifikke mål: 
fastlæggelse af ikke-lovgivningsmæssige ledsageforanstaltninger, der 
har til formål at supplere og understøtte målene for lovgivningen 
information, forskning og uddannelse på området sikkerhed og sundhed 
på arbejdspladsen, herunder: 
integration af sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen i den øvrige 
politik 
specifikke aktioner til bevidstgørelse og til videreformidling af 
publikationer på området 
fremme af Kommissionens politikker 
49 
harmonisering af statistikker over arbejdsulykker og erhvervssyg­
domme 
analyse af vigtige og nye problemer 
kontrol med og opfølgning af gennemførelse af fællesskabsdirektiver 
i national ret i medlemsstaterne i samarbejde med de berørte myndig­
heder 
iværksættelse, konsolidering, rationalisering og endelig fastlæggelse af 
fællesskabslovgivningen 
analyse af højrisikosektorer og visse kategorier af arbejdstagere med 
henblik på udarbejdelse af nye forslag 
etablering af kontakter og regelmæssig udveksling af information og er­
faringer mellem eksperter, institutter og myndigheder i medlemssta­
terne, standardiseringsorganer og Kommissionen med henblik på at be­
stemme, ændre, supplere og tydeliggøre anvendelsen af de eksisterende 
fællesskabsdirektiver 
internationalt samarbejde og fremme af EU-lovgivningen i tredjelande, 
herunder navnlig samarbejde med lande, der har associeringsaftaler med 
Den Europæiske Union 
fremme af arbejdet i Fællesskabet med hensyn til sikkerhed og sundhed 
på arbejdspladsen uden for Fællesskabet og internationalt samarbejde. 
Befolkningen kan alt efter de specifikke mål opdeles i følgende målgrupper. 
arbejdsgivere og arbejdstagere 
sikkerheds- og sundhedspersonale som f.eks. arbejdsmedicinere, inge­
niører på sikkerhedsområdet og andet personale, der er beskæftiget med 
sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen i de enkelte lande, eksperter 
fra institutter og/eller specialiserede organer 
tilsynsførende fra arbejdstilsynet 
arbejdstager- og arbejdsgiverrepræsentanter 
andre personer, der har direkte eller indirekte indflydelse på sikkerhe­
den og sundheden på arbejdspladsen (f.eks. lærere og elever, journalis­
ter mil.) 
50 
Fællesskabets budgetmidler vil af de kompetente myndigheder og organer 
i medlemsstaterne og alt efter de enkelte aktioner og projekter blive tildelt 
de ovennævnte målgrupper. 
9.1.2 Begrundelse for aktionen 
Ud af de 160 mio arbejdstagere i Fællesskabet udsættes 10 mio hvert år på 
deres arbejdsplads for uheld eller ulykker eller erhvervsbetingede sygdom­
me, og 8000 dør som følge heraf. 
Undersøgelser har vist, at arbejdsulykkerne og de erhvervsbetingede syg­
domme ofte er resultatet af dårlig ledelse. God ledelse forudsætter en op­
timal anvendelse af de tilgængelige ressourcer, hvilket kræver en sikker 
arbejdsplads, således at man kan beskytte arbejdstagernes sikkerhed og 
sundhed, styrke deres arbejdsmoral og motivation, fremme kvaliteten af 
produktionen og dermed også bidrage til virksomhedernes økonomiske 
resultater. Rent bortset fra de menneskelige aspekter, herunder de lidelser, 
som arbejdstagerne og deres familier oplever, er der tale om betragtelige 
økonomiske konsekvenser. De summer, der hvert år anvendes i Fællesskabet 
som et direkte resultat af arbejdsulykker og erhvervssygdomme, blev i 1992 
anslået til 27 mia ECU. 
Fællesskabets aktiviteter på området sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen 
falder i almindelighed ind under traktaterne om oprettelse af Det Europæiske 
Økonomiske Fællesskab. Det væsentligste juridiske grundlag for fælles­
skabsaktionen er fortsat artikel 118 A, som omhandler henholdsvis medlems­
staternes og Fællesskabets rolle - under hensyntagen til subsidiaritetsprin­
cippet. 
Kommissionen vil i den henseende fortsætte med at fremme og udbygge ar-
bejdsmarkedsdialogen på fællesskabsplan. 
Fællesskabet bør derfor fortsat søge at nå det mål, det 1I?J sat sig, med hen­
syn til i højere grad at forbedre sikkerheden og sundheden på arbejdspladsen 
med henblik på at begrænse de ovennævnte udgifter. Det er vigtigt at fort­
sætte indsatsen med hensyn til begrænsning af antallet af arbejdsulykker og 
udbredelsen af erhvervsbetingede sygdomme, således at man kan forbedre 
beskyttelsen af arbejdstagerne, begrænse de hermed forbundne omkostninger 
og forbedre virksomhedernes konkurrenceevne. 
Fællesskabets indsats for at fremme sundheden og sikkerheden er ikke be­
grænset. Kommissionen har ligeledes iværksat en række supplerende aktio­
ner rettet mod medlemsstaterne, virksomhederne, arbejdsgivere og arbejds­
tagere, og blandt disse aktioner finder man i første række initiativer til bedre 
informering af de berørte parter. 
51 
De fleste af de specifikke projekter eller aktioner på fællesskabsplan og 
nationalt plan gennemføres ved hjælp af samfinansiering (30-70%) med 
offentlige eller private organer i medlemsstaterne. Visse medlemsstater 
tildeler endvidere uden videre supplerende bevillinger til visse aktioner eller 
undersøgelser på områder, der er af interesse for specifikke regioner. Man 
har på det seneste konstateret, at den private sektor udviser særlig interesse 
for fællesskabsdimensionen og navnlig på området uddannelse og informa­
tion. Selv om dette på nuværende tidspunkt kun giver sig udtryk i et tem­
melig begrænset og ikke-automatisk finansielt bidrag, kan dette udvikle sig 
til et dynamisk element i fremtiden. Den arbejdsmarkedsdialog, der er sat 
i gang på fællesskabsplan, bør også kunne medvirke til at bevidstgøre alle 
økonomiske sektorer i medlemsstaterne på sikkerheds- og sundhedsområdet 
om behovet for at opnå en forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og 
sundhed og dermed også en begrænsning af de beløb, der udbetales til ar­
bejdstagerne som en konsekvens af arbejdsulykker og erhvervssygdomme. 
Det skal imidlertid understreges, at det formodentlig blive nødvendigt at 
foretage en mere systematisk mobilisering af de supplerende finansielle 
midler i medlemsstaterne for at opnå bedre resultater med de forskellige 
specifikke aktioner eller projekter. 
Effektiviteten af Fællesskabets indsats på sikkerheds- og sundhedsområdet 
kan endvidere øges ved en højere grad af koordinering med andre områder 
under fællesskabspolitikken. 
9.1.3 Opfølgning og evaluering af aktionen 
Indikatorerne for de opnåede resultater varierer alt efter de overordnede mål 
og de specifikke mål, der er opstillet ovenfor. 
Der bør endvidere skelnes mellem: 
kvalitative indikatorer for resultater, der ikke altid kan måles kvanti­
tativt 
kvantitative indikatorer for resultater, der kan måles kvantitativt eller 
kvalitativt 
værdiindikatorer, der kan anvendes for at nå frem til et vist gennem-
førelsesniveau med begrænsede omkostninger. 
52 
Kommissionen har inden for rammerne af det foregående handlingsprogram 
iværksat en række aktioner og/eller aktiviteter rettet mod medlemsstaterne, 
virksomhederne, arbejdsgiverne og arbejdstagerne, hvoriblandt man i første 
række finder initiativer, der har til formål at sikre en bedre informering, 
uddannelse og vejledning af de berørte parter. Kommissionen har etableret 
et fællesskabssystem til udveksling af information mellem medlemsstaterne. 
Aktiviteterne i Udvalget af højtstående embedsmænd fra Arbejdstilsyn er 
blevet udvidet yderligere med indførelsen af temadage med henblik på mere 
dybtgående diskussioner omkring arbejdstilsynets metoder og praksis. Ud­
valget fortsætter med ikke blot at støtte udveksling af erfaringer og infor­
mation mellem arbejdstilsynene inden for Den Europæiske Union men også 
i forhold til landene i Central- og Østeuropa. Udvalget har fastlagt fælles 
principper for arbejdstilsyn og en systematisk evaluering af de forskellige 
arbejdstilsyrissystemer er i gang. 
Det skal endelig bemærkes, at den fulgte metode ligeledes er karakteriseret 
ved, at man i høj grad har konsulteret både repræsentanter for de offentlige 
myndigheder i medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter. 
I henhold til fællesskabsdirektivbestemmelserne om arbejdstagernes sundhed 
og. sikkerhed fremlægger Kommissionen endvidere jævnligt for Europa-
Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg en rapport om 
gennemførelsen af disse direktiver på baggrund af rapporter, der indsendes 
af medlemsstaterne. 
Overensstemmelse med den finansielle planlægning 
Der er i GD V's finansielle planlægning for perioden 1996-2000 taget højde 
for beskyttelse af sikkerhed, hygiejne og sundhed på arbejdspladsen. 
I henhold til GD V's finansielle planlægning har forår staltningen til formål 
at fremme forbedringen af arbejdsmiljøet med henblik på at beskytte ar­
bejdstagernes sikkerhed og sundhed samt fremme harmoniseringen, på et 
stadigt højere niveau, af vilkårene på dette område. 
9.2 SAFE-programmet (Safety Action for Europe) 
De aktioner, der skal finansieres, vil dreje sig om støtte til små og mellemstore 
virksomheder inden for rammerne af gennemførelsen af Fællesskabets politik på 
dette område. I den forberedende fase (1996) vil der blive udviklet og afprøvet en 
metode, der er hensigtsmæssig for gennemførelsen af dette program, således at der 
allerede i 1997 kan skelnes mellem aktiviteter med tilknytning til området således 
som fastsat i punkt 6.1.1. 
53 
9.2.1 Specifikke kvantificerbare mal, målgruppe 
Dette program tager sigte på at støtte praktiske demonstrationsprojekter: 
tilskyndelse til forbedring af arbejdssituationer, især med henblik på 
sikkerhed, hygiejne og sundhed på arbejdspladsen, især i små og mel­
lemstore virksomheder 
forbedring af organisationen af arbejdspraksis og holdningen til sikker­
hed og sundhed under arbejdet for at indskrænke antallet af arbejds­
ulykker og erhvervssygdomme. 
Bevillingen er for størstedelens vedkommende beregnet til at støtte små og 
mellemstore virksomheder med aktioner, der tager sigte på at sikre en kor­
rekt anvendelse af fællesskabsdirektiverne vedrørende beskyttelse af sikker­
hed og sundhed på arbejdspladsen i de pågældende virksomheder samt fort­
sat at fremme etableringen af strenge regler på dette samme område i Fæl­
lesskabet og sikre, at arbejdsmarkedets parter deltager effektivt i forbere­
delsen, udformningen og gennemførelsen af den fællesskabspolitik, der ud­
går fra Kommissionen på området beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed 
og sundhed. 
Udgifterne vil mere konkret blive koncentreret omkring støtte til små og 
mellemstore virksomheder og vil dreje sig om Fællesskabets lovgivning på 
området beskyttelse af sundhed, sikkerhed og arbejdsmiljø med henblik på 
at bevidstgøre de berørte personer om arbejdsmiljø og miljørisici på arbejds­
pladsen. 
Der er inden for rammerne af Kommissionens handlingsprogram på området 
sikkerhed, hygiejne og sundhed på arbejdspladsen og på baggrund af Hvid­
bogen om social- og arbejdsmarkedspolitik fastsat følgende specifikke mål: 
fremme af aktiviteter til informering og uddannelse på området sikker­
hed og sundhed på arbejdspladsen - navnlig i forhold til de små og 
mellemstore virksomheder 
fastlæggelse af præventive foranstaltninger til evaluering af risici 
undersøgelser af problemer i små og mellemstore virksomheder i for­
bindelse med trivsel på arbejdspladsen 
samarbejde mellem arbejdsmarkedets parter med henblik på at forbedre 
kendskabet til problemer, der er knyttet til sikkerheden og sundheden 
på arbejdspladsen 
fastlæggelse af ikke-lovgivningsmæssige ledsageforanstaltninger til 
supplering af lovgivningsmål. 
54 
Målgruppen kan alt efter de specifikke mal inddeles i følgende grupper: 
arbejdsgivere og arbejdstagere 
sikkerheds- og sundhedspersonale i små og mellemstore virksomheder -
alt efter de forskellige systemer i medlemsstaterne 
eksperter fra institutter og specialiserede organer 
tilsynsførende fra arbejdstilsyn 
repræsentanter for arbejdstagere og arbejdsgivere. 
Målgrupperne for Kommissionens budgetbevillinger er - afhængigt af de en­
kelte aktioner og projekter - at finde blandt alle de ovenfor nævnte befolk­
ningsgrupper; bevillingerne administreres af de kompetente myndigheder og 
organer i medlemsstaterne. 
9.2.2 A ktionens berettigelse 
Undersøgelser har vist, at arbejdsulykker og erhvervssygdomme ofte hænger 
sammen med dårlig ledelse. God ledelse forudsætter optimal anvendelse af 
de tilgængelige ressourcer, hvilket kræver en sikker arbejdsplads, således at 
man kan beskytte arbejdstagernes sikkerhed og sundhed, højne deres ar­
bejdsmoral og motivation, fremme produktionens kvalitet og derigennem 
også bidrage til virksomhedens økonomiske resultater. Rent bortset fra de 
menneskelige aspekter, bl.a. med hensyn til de lidelser, som arbejdstagerne 
og deres familier oplever, er der også tale om betragtelige økonomiske kon­
sekvenser. 
Fællesskabet bør således søge at nå det mål, det har sat sig, med henblik på 
yderligere at forbedre sikkerheden og sundheden på arbejdspladsen og deri­
gennem begrænse omkostningerne. Det er vigtigt at fortsætte indsatsen for 
at begrænse antallet af arbejdsulykker og erhvervssygdomme, således at man 
kan beskytte arbejdstagerne, begrænse de hermed forbundne omkostninger 
og forbedre virksomhedernes konkurrenceevne. 
Det vil i den henseende være nyttigt at supplere den lovgivning, der er 
fastlagt på fællesskabsplan på området sikkerhed og sundhed på arbejds­
pladsen, med et redskab, der gør det muligt for Fællesskabet - med en 
finansiel støtte - at sætte skub i aktioner og operationelle programmer, der 
har til formål at: 
Tilbyde finansielle ressourcer, som har til formål, gennem SAFE-program­
met, at forbedre sikkerhed, hygiejne og sundhed på arbejdspladsen, navnlig 
i de små og mellemstore virksomheder. 
55 
9.2.3 Opfølgning og evaluering af ak/ionen 
Resultatindikatorer 
* "output"-indikatorer (måling af de gennemførte aktiviteter) 
* indikatorer for effekt set i forhold til de opstillede mål 
Evalueringsmetoder og -hyppighed 
Vurdering af de opnåede resultater. 
10. ADMINISTRATIVE UDGIFTER (afsnit A i budgettet) 
Den faktiske anvendelse af de nødvendige administrative midler vil ske på grundlag af 
Kommissionens årlige besluming om tildeling af midler, som blandt andet træffes under 
hensyntagen til, hvilket supplerende personale og hvilke tillægsbevillinger budgetmyn­
digheden har bevilget. 
10.1 Virkning for antallet af stillinger 
Stillingstyper 
Tjcnesle- A 
mænd eller B 
midlertidigt C 
ansatte 
Andre midler 
Ult Personale til forvaltning 
af foranstaltningen 
Faste 
stillinger 
13 
4 
8 
25 Midlertidige 
stillinger 
1 
1 Heraf 
Ved anvendelse 
af eksisterende 
midler i den 
berørte tjeneste­
gren (GD) 
13 
5 
8 
26 Under ind­
dragelse af 
supplerende 
midler Varighed 
For de supplerende midler angives, efter hvilken tidsplan, det vil være nødvendigt 
at stille dem til rådighed. 
56 
10.2 Samlet finansiel virkning af det supplerende personale 
Beløb Beregningsmåde 
10.3 Stigning i andre driftsudgifter som følge af foranstaltningen 
Budgetkonto 
(nr. og betegnelse) 
A25U 
ANSVARLIGT UDVALG 
ARBEJDSTILSYN 
Ekspertudvalg: grænse­
værdier 
Tekniske ekspertudvalg til 
evaluering 
A2550 
Private eksperter, opfølg­
ning af programmet 
A1300 
Tjenesterejser 
lait Beløb 
261.800 
528.000 
415.000 
23 1.000 
220.000 
400.000 
2.305.800 Beregningsmåde 
Eksperter Dage Periode 
pr. år Antal ar lait Værdi 
34 x 2 x 5 x 770 (2 dage/regering) 
8 x 15 x 5 x 880 (1 dag/private eksperter) 
21 x 4 x 5 x 988 (2 dage/private eksperter) 
15x4x5x7 70 (2 dage/regering) 
5 x 10 x 5 x 880 (1 dag/private eksperter) 
Bxl: 10 x 10 x 200 = 20.000 (pr. år) 
Andre: 50 x 1200 = 60.000 (pr. år) 
Beløbene svarer til foranstaltningens samlede udgifter, hvis dens varighed er fastsat, 
eller til udgifterne for 12 måneder, hvis den ikke er fastsat. 
57 

ISSN 0254-1459 
KOM(95) 282 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 04 05 
Katalognummer: CB-CO-95-316-DA-C 
ISBN 92-77-90889-0 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
58