MEDDELELSE TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET FRA KOMMISSIONEN forberedelse af mødet mellem euro-middelhavsområdets udenrigsministre den 22.-23. april 2002 i valencia

1. Indledning

For ca. 15 måneder siden traf Kommissionen foranstaltninger til at puste nyt liv i Barcelona-processen [1] i erkendelse af de betydelige muligheder, som Euro-Middelhavsområdet endnu havde at byde på, og det nødvendige i at skabe nye impulser. Siden da har de forfærdelige begivenheder den 11. september 2001 gjort disse bestræbelser endnu mere påtrængende og betydningsfulde.

[1] Kommissionens meddelelse om styrkelse af Barcelona-processen (KOM(2000) 497). Barcelona-processen omfatter alle EU's femten medlemsstater og de 12 Middelhavspartnere, dvs. Algeriet, Cypern, Den Palæstinensiske Myndighed, Egypten, Israel, Jordan, Libanon, Malta, Marokko, Syrien, Tunesien og Tyrkiet.

I det tyvende århundredes anden halvdel var verden delt af et jerntæppe mellem Øst og Vest, der også skilte Europa i to. I det enogtyvende århundredes første halvdel skal det være et helt afgørende europæisk mål, at Middelhavsområdet ikke kommer til at udgøre en ny brudlinje. Området må hellere blive en kilde til dynamik, kreativitet og udveksling - ligesom det har været tilfældet gennem århundreder som følge af kulturforskelle.

Landene i Middelhavsområdet er bundet sammen af deres geografiske beliggenhed, men vi er også nære naboer i mange andre henseender. Vi står over for utallige fælles udfordringer lige fra voksende migrationspres til grænseoverskridende forbrydernet. Vi skal arbejde tæt sammen for at bistå med at sikre varig fred i Mellemøsten. De sydlige Middelhavslande skal engagere sig mere intenst og åbent i såvel den regionale som den globale økonomi, hvis de skal kunne kombinere økonomisk udvikling og bæredygtig økonomisk og social omstilling. Den Europæiske Union skal for sin del leve op til ånden i Doha-udviklingsagendaen: yderligere liberalisering af markedsadgangen, også på følsomme områder, og udfoldelse af bestræbelser for at sikre, at den multilaterale liberalisering kommer alle områdets lande til gode.

Barcelona-processen er blevet et vigtigt strategisk, politisk og økonomisk aktiv for alle sine 27 partnere. Navnlig er den, siden der blev pustet nyt liv i den i 2000 i Marseille, blevet fulgt op med stærke politiske impulser, der har givet sig udslag i ambitiøse og konkrete fremskridt.

Der er på trods af områdets vanskelige politiske kontekst tilført den politiske dialog en ny dynamik i anliggender såsom regeringsførelse, menneskerettigheder og demokrati. Europa og Middelhavsområdet er kommet tættere på målet om oprettelse af et Euro-Middelhavsfrihandelsområde i 2010, og Agadir-initiativet har tilført bestræbelserne for at fremme syd/-syd-handelsintegrationen nye impulser. Processen med forhandlinger om og indgåelse af associeringsaftaler er næsten afsluttet. Endelig er det vigtige finansielle støtteinstrument MEDA blevet mere effektivt, ligesom det nu reagerer bedre på Middelhavspartnernes behov.

Meget er allerede opnået. Tiden er nu inde til at uddybe og styrke Marseille-beslutningerne og tage nye initiativer, der har til formål at øge velstanden og fremgangen i Euro-Middelhavsområdet.

Formålet med denne meddelelse er at gøre status over fremskridtet og fremlægge nye tanker forud for Euro-Middelhavslandenes ministermøde i april 2002 i Valencia. Dette møde vil give alle partnerne en vigtig mulighed for på ny at slutte op om Barcelona-processen og træffe økonomiske, sociale og kulturelle beslutninger, som kan bringe Euro-Middelhavslandenes integration op på nye niveauer.

2. Partnerskabets seneste resultater: Sikring af den kritiske masse

I erkendelse af Middelhavsområdets strategiske betydning og vore partneres ønske om tættere og dybere forbindelser med EU traf Kommissionen i september 2000 foranstaltninger til at puste nyt liv i Barcelona-processen med det formål at tilføre Euro-Middelhavsforbindelserne en ny dynamik. Partnerne tilsluttede sig generelt disse forslag, der blev bragt videre frem på ministermøder i november 2000 i Marseille og i november 2001 i Bruxelles.

Ved beslutsom gennemførelse af anbefalingerne fra disse ministermøder er der i de seneste to år gjort betydelige fremskridt i økonomisk henseende, og der er nu en række nye initiativer på vej på det sociokulturelle område. På det politiske område har Barcelona-processen på trods af den forværrede situation i Mellemøsten levet op til sine enestående egenskaber ved på ny at bringe alle partnerne i området sammen.

Alt i alt har partnernes enighed om de højest prioriterede opgaver skabt en ny dynamik, og en række særlige udviklingsforløb har siden september 2000 gjort det muligt for partnerskabet at nå en kritisk masse:

* Fuldstændiggørelse af nettet af associeringsaftaler: aftalen med Egypten blev indgået i september 2001. Forhandlingerne med Algeriet og Libanon blev afsluttet ved udgangen af 2001, hvorved tre af Kommissionens fire mål er ført ud i livet. Forhandlingerne med Syrien er i gang, men der skete ikke nogen større fremskridt i løbet af 2001. I sin meddelelse opfordrede Kommissionen også medlemsstaterne til at fremskynde ratifikationen af aftalen med Jordan og fastlægge metoder til at fremskynde ratifikationsprocessen for fremtidige aftalers vedkommende. Desværre er dette endnu ikke sket.

* Fremskridt hen imod Euro-Middelhavsfrihandel: Euro-Middelhavslandenes handelsministre samledes i maj 2001 for første gang for yderligere at behandle samhandelen inden for området og navnlig dennes syd/syd-dimension. Kommissionen foreslog, at der blev truffet foranstaltninger til at fremme harmoniserede oprindelsesregler, fremskynde det forberedende arbejde med liberalisering af tjenesteydelser og træffe "indre marked"-harmoniseringsforanstaltninger i særlig højtprioriterede sektorer. I kraft af detaljerede og samarbejdsbetonede tekniske forberedelser er der gjort fremskridt på samtlige disse områder. Middelhavspartnerne har besluttet ikke alene at knytte deres økonomier til EU's, men også at åbne deres markeder for hinanden og søge nye metoder til samarbejde med kandidatlandene og andre europæiske partnere ved at tage de nødvendige skridt til at tilslutte sig det fælleseuropæiske kumulationssystem. Kommissionen har bifaldet og støtter fuldt ud de hensigter, som fire signatarstater af associeringsaftaler (Marokko, Tunesien, Egypten og Jordan) har om at oprette et indbyrdes frihandelsområde (Agadir-processen) og at åbne dette område for andre signatarstater af associeringsaftaler. Der anspores også til andre regionale økonomiske integrationsinitiativer. En række forslag bør færdiggøres i de kommende måneder, således at beslutningerne kan træffes i Valencia (jf. nedenfor).

* Fornyet fokusering af MEDA på strategiske mål: Efter en revision i 2000 af MEDA-forordningen blev der foretaget en kvalitativ ændring af programmeringen og udførelsen under MEDA. En omfattende programmering er netop afsluttet. I henhold til landestrategier og vejledende programmer udarbejdet i tæt samarbejde med Middelhavspartnerne og medlemsstaterne fokuserer MEDA i perioden 2002-2006 på særlig højtprioriterede områder i associeringsaftalens regi, herunder støtte til strukturtilpasning. Som led i denne indsats for at øge MEDA-bistandens virkning er denne kvalitative forbedring af programmeringen blevet fulgt op med en total omlægning af gennemførelsen. De foreløbige tal for MEDA-betalingerne vedrørende 2001 viser, at betalingerne udgør en dobbelt så høj procentdel af forpligtelserne som i perioden 1995-1999 (bilaget indeholder mere detaljerede oplysninger). Dette afspejler såvel den ovenfor nævnte forhøjelse af strukturtilpasningsstøtten som den forbedrede gennemførelse. Denne forbedring vil fremstå endnu tydeligere, når afgørelserne om gennemførelse af programmer træffes på stedet og udlægges til EF's delegationer. Denne udlægning vil fra januar 2002 gælde for Marokko, Tunesien og Egypten. For de øvrige landes vedkommende vil processen blive afsluttet i løbet af 2002.

* Fremme af det regionale samarbejde i MEDA's regi: Der er i løbet af 2001 gjort en stor indsats for at sætte skub i det regionale samarbejde ved vedtagelse af en finansieringsplan til et beløb af 250 mio. EUR omfattende en ny facilitet for risikovillig kapital, der skal administreres af Den Europæiske Investeringsbank (100 mio. EUR), statistisk samarbejde (30 mio. EUR), Euro-Middelhavssamarbejde på transportområdet samt uddannelse (20 mio. EUR), vandforvaltning (40 mio. EUR), informationssamfundet (20 mio. EUR), miljø (30 mio. EUR) og ungdom (10 mio. EUR). Når disse programmer er gennemført, vil der være skabt nye net til udveksling af oplysninger og erfaringer og nye muligheder for samarbejde mellem områdets lande.

* Opretholdelse af den politiske dialog: På trods af den vanskelige politiske situation i området blev den politiske dialog udbygget og uddybet på områder såsom regeringsførelse, menneskerettigheder og demokrati, selv om der kun blev gjort beskedne fremskridt med Euro-Middelhavspagten for fred og stabilitet.

3. Næste trin: fremme af partnerskabet

3.1 Politisk og sikkerhedsmæssigt partnerskab

Den igangværende politiske dialog demonstrerer Euro-Middelhavsforbindelsernes modenhedsgrad. For at forstærke denne proces bør Tunesiens anmodning om hyppigere møder på højt niveau til drøftelse af vigtige politiske spørgsmål, som udenrigsministrene tilsluttede sig på mødet i Bruxelles, følges op med konkrete foranstaltninger.

Anbefaling 1

For yderligere at styrke dialogen bør det overvejes at arrangere møder på de politiske direktørers niveau mellem de årlige udenrigsministermøder. Selv om tiden ikke er inde til at genoptage forhandlingerne om freds- og stabilitetspagten, bør dialogen mellem de ledende embedsmænd videreføres, medens målet om med tiden at nå til enighed om pagten bør fastholdes.

Under de nuværende omstændigheder bør en central del af dialogen vedrøre bekæmpelse af terrorisme. Kommissionen anerkender de meningsforskelle med hensyn til definition af terrorisme, der er kommet til udtryk inden for partnerskabet, men mener alligevel ikke, at disse bør afskrække partnerne fra at fastlægge områder, hvor de kan samarbejde. Det næste ad hoc-Euro-Middelhavsmøde om dette emne på embedsmandsplan bør munde ud i operationelle foranstaltninger, som skal godkendes i Valencia.

Anbefaling 2

I Valencia bør ministrene nå til enighed om en række foranstaltninger til bekæmpelse af terrorisme, herunder fremme af undertegnelse, ratifikation og hurtig gennemførelse af relevante internationale instrumenter, navnlig De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolution 1373, bestræbelser for at sikre en fælles approach for udarbejdelse af udkastet til FN's omfattende internationale konvention om bekæmpelse af terrorisme og forstærket samarbejde med det formål at forhindre finansiering af terrorisme.

Situationen i området med hensyn til respekt for menneskerettigheder og demokrati giver fortsat anledning til betænkeligheder. Blandt Middelhavspartnerne er Cypern og Malta de eneste lande, der har et fuldt ud tilfredsstillende generalieblad i denne henseende. Selv om situationen varierer fra partner til partner, er den siden ministermødet i Marseille i realiteten blevet forværret for nogle landes vedkommende. EU har over for enkeltstående partnere givet udtryk for sine betænkeligheder i anliggender såsom tilbageholdelse og fængsling uden retfærdig rettergang, utilfredsstillende behandling af fanger, mangel på kontrol med vold fra ekstremistgruppers side, henrettelser uden rettergang fra myndighedernes side, anvendelse af dødsstraf, restriktioner på ytrings- og foreningsfriheden og spørgsmål med tilknytning til retsstatsprincipperne og kønsaspektet.

Kommissionen afgav en række anbefalinger herom til ministermødet i Marseille, men disse er ikke blevet fulgt op i rimeligt omfang. Selv om Kommissionen anerkender disse spørgsmåls følsomhed, mener den, at det af hensyn til partnerskabets integritet er nødvendigt, at disse spørgsmål tages op på mødet i Valencia.

Anbefaling 3

Ministrene bør nå til enighed om, at spørgsmål vedrørende menneskerettigheder og demokrati systematisk tages op under alle kontakter mellem EU og partnerne med henblik på at fremme en struktureret approach for fremskridt; MEDA-tildelingerne bør knyttes tættere til fremskridt på disse områder; der bør oprettes blandede embedsmandsarbejdsgrupper for EU og hver af partnerne om emnet; og partnerne bør anspore til undertegnelse, ratifikation og gennemførelse af de relevante internationale instrumenter og anerkende den rolle, som civilsamfundet spiller, når det drejer sig om at styrke demokratiet og menneskerettighederne.

3.2 Frihed, retfærdighed og regeringsførelse

Den politiske og sikkerhedsmæssige dialog mellem parterne vedrører ikke kun udenrigspolitikken, men kræver i tiltagende omfang samarbejde af grænseoverskridende karakter om anliggender såsom bekæmpelse af organiseret kriminalitet, ulovlige vandringer, menneskehandel, forvaltning af lovlige vandringer, behandling af vandrende grupper og det nødvendige i et tæt administrativt og retligt samarbejde med henblik på at tage disse fælles udfordringer op. Begivenhederne den 11. september har på dramatisk vis rettet søgelyset mod følsomheden over for terroristhandlinger og det nødvendige i et tæt internationalt samarbejde til bekæmpelse af terrorismen. Alle disse områder har direkte betydning for vore befolkninger og involverer mange styringsområder, herunder de særdeles følsomme områder national sikkerhed og indre anliggender. Et samarbejde på disse områder er ikke alene et tegn på ny modenhed og tætte forbindelser i Euro-Middelhavsforholdet, men vil også kræve nye approacher i samarbejdet mellem administrationerne. EU søger at udvikle tovejs-kommunikationskanaler, der vil gøre det muligt for Unionen både at tage hensyn til partnernes behov og hensigter og til sin egen udviklingspolitik på områder såsom behandling af lovligt vandrende og indvandringssamfund inden for EU og at føre streng kontrol med ulovlige vandringer, også fra lande uden for området.

Navnlig er vandring og menneskeligt samvirke af vital betydning for partnerskabet. En stor del af de migranter, der har lovligt ophold i Den Europæiske Union, kommer fra Middelhavspartnerlandene. En harmonisk udvikling af partnerskabet vil blive fremmet ved hjælp af foranstaltninger, der har til formål at fremme den sociale integration af dem og bekæmpe racisme og fremmedhad. Den geografiske nærhed og kløften mellem Den Europæiske Union og dens partnere med hensyn til velstand har imidlertid ført til ulovlig vandring og menneskehandel med særdeles uheldige virkninger i social og menneskelig henseende. Vandringsspørgsmålet skal derfor behandles på en særdeles omfattende måde, hvor partnerne tager hensyn til årsagerne til vandringen og det nødvendige i at reagere på en altomfattende måde, der omfatter en aktiv politik på områderne socioøkonomisk samarbejde, lovlig vandring og ulovlig vandring, herunder den stadig hyppigere forekomst af transitvandring fra mere fjerntliggende tredjelande.

Kommissionen vil yde faglig bistand til Middelhavspartnerne for at forbedre informationen og statistikken som led i et fortsat samarbejde om lovlig vandring og bekæmpelse af ulovlig vandring. Den vil undersøge forskellige mulige løsninger, herunder mulighederne for at indføre en mekanisme til regelmæssig overvågning af vandringerne.

Efter drøftelserne i løbet af 2001 og 2002 bør parterne i Valencia nå til enighed om en generel ramme for samarbejdet på de ovennævnte områder. Hvis der opnås enighed, er Kommissionen rede til i 2002 at iværksætte et regionalt program til fremme af frihed, retfærdighed og regeringsførelse for at bistå partnerne med at samarbejde om disse anliggender. Dette program bør lette dialogen og fastlægge aktiviteter, som partnerne kan beslutte at gennemføre på nationalt eller subregionalt plan. EU er rede til at yde finansiel bistand via MEDA-programmet med henblik på faglig bistand og uddannelse med det formål at bistå partnerne med at tage alle disse udfordringer op og derved udvikle langsigtede administrative arbejdsforbindelser mellem eksperter og regeringer for at sikre, at hele regionen er et stabilt område kendetegnet af retfærdighed og frihed.

Anbefaling 4

Partnerne bør afslutte drøftelserne og indgå en aftale om en generel ramme, der kan føre til et regionalt Euro-Middelhavsprogram for frihed, retfærdighed og regeringsførelse, som kan vedtages i Valencia.

3.3 Socialt, kulturelt og menneskeligt partnerskab

Sammenholdt med de andre regionale - eller endog bilaterale - udenrigspolitikker, som Den Europæiske Union fører, har Euro-Middelhavspartnerskabet et helt enestående aktiv: dets menneskelige, sociale og kulturelle komponenter, der bringer forbindelserne langt ud over de mere almindelige politiske og økonomiske aspekter. Allerede i 1995 nåede alle 27 partnere i Barcelona-erklæringen til enighed om, at dialog og respekt mellem kulturer og religioner er en absolut forhåndsbetingelse for at kunne bringe folkene sammen. I fuld overensstemmelse med disse tanker iværksatte Kommissionen i løbet af de seneste tre år mere end 400 projekter på områder såsom beskyttelse af vor fælles kulturarv, audiovisuelle projekter (distribution af Euro-Middelhavsfilm, fremstilling af dokumentarfilm, beskyttelse af arkiver osv.), ungdomstræf osv. I løbet af et års tid er der med midler fra MEDA-programmet arrangeret konferencer over emner såsom audiovisuel politik (Rabat, september 2000), menneskerettigheder (Uppsala, april 2001) og retligt samarbejde (Galatasaray, oktober 2001). I marts i år vil Kommissionen tage et omfattende initiativ i Bruxelles til fremme af gensidig forståelse og dialog mellem kulturer og religioner.

Det er nødvendigt at bygge videre på disse meget vidtspændende erfaringer og sikre, at en bredere offentlighed får kendskab til disse aktiviteter og anspores til at deltage. Som følge af den øgede betydning, som mellemfolkelige kontakter har fået efter den 11. september, og FN's globale agenda for dialog mellem civilisationer har Kommissionen til hensigt at tage en række nye initiativer på disse områder som angivet nedenfor.

a) Dialog mellem kulturer og civilisationer

På udenrigsministermødet i Bruxelles blev der opnået enighed om at arbejde for at uddybe dialogen mellem kulturer og civilisationer med hovedvægten lagt på ungdom, uddannelse og medierne. Kommissionen hilser det arbejde velkommen, som det spanske formandskab har udført i tæt samarbejde med Sverige, med udarbejdelse af en oversigt over eksisterende og nye EU-aktiviteter og nationale og andre aktiviteter på dette område. I kølvandet på den 11. september er det nødvendigt at fremme en aktiv dialog mellem civilisationer og kulturer i Euro-Middelhavspartnerskabets regi. Sådanne aktiviteter bør pr. definition omfatte alle partnere og nå ud til et så bredt udsnit af samfundet som muligt.

Der er behov for en ny approach til fremme af kulturel dialog og kulturelt samvirke i Middelhavsområdet. Erfaringerne har vist, at centralt forvaltede programmer ikke altid har kunnet reagere med tilstrækkelig fleksibilitet og effektivitet til fremme af dynamiske udvekslinger til rette tid. De budgetmæssige begrænsninger indebærer, at det er nødvendigt at finde metoder til at få den størst mulige virkning ud af knappe finansielle ressourcer. En vellykket model, som kan inspirere til en ny approach, er Asien-Europa-fonden. På grundlag af de indhøstede erfaringer med oprettelse af denne fond foreslår Kommissionen, at der oprettes en ny Euro-Middelhavsfond til fremme af en dialog mellem kulturer og civilisationer. Fonden bør finansieres med bidrag på 1 mio. EUR fra hver af medlemsstaterne og Kommissionen og et frivilligt bidrag fra hver af Middelhavspartnerne. Fondens formål bør være at fremme en bedre gensidig forståelse i området via intellektuelle, kulturelle og mellemfolkelige udvekslinger. Den bør samarbejde med andre institutioner med lignende formål og med enheder i den private sektor.

Kommissionen vil også videreføre og udbygge aktiviteten inden for de eksisterende - og vellykkede - programmer for kulturel dialog - Euromed Heritage og Euromed Audio-visual - ved hjælp af nye indkaldelser af forslag til rette tid som forudset i det regionale vejledende program for 2002-4. Kommissionen er også i færd med at fastlægge måder, hvorpå de igangværende "kultur 2000"- og "Media Plus"-programmer og andre særlige aktiviteter til fremme af tværkulturel dialog kan udnyttes.

Inden for denne brede strategi vil Kommissionen også vurdere mulighederne for at tage flere nye initiativer med det formål at fremme gensidig viden og forståelse.

b) Ungdom, uddannelse og medier

* Uddannelse: Uddannelse er af grundlæggende betydning, når det drejer sig om at fremme tolerance og gensidig respekt mellem folk. Kommissionen foreslår derfor to nye initiativer på dette område:

- Udvidelse af Tempus: Som følge af den betydning, den højere uddannelse har som kanal til udveksling af synspunkter, og den gensidige berigelse, der kan ligge i en udveksling af erfaringer, har Kommissionen besluttet at foreslå, at det meget vellykkede program for højere uddannelse Tempus udvides til også at omfatte ikke-kandidatlandene i Middelhavsområdet. Tempus vil forstærke kontakterne mellem personale og studerende inden for videregående uddannelse og fremme overførslen af "best European practice" med hensyn til akademisk indhold og den økonomiske forvaltning af uddannelsen på universitetsplan. Via Tempus vil EU yde et intellektuelt og finansielt bidrag til udarbejdelse af nye læseplaner, udvidelse af uddannelsestilbuddene tilpasset de aktuelle kvalifikationskrav og forbedring af administrationen af universiteter. Deltagelsen i Tempus vil åbne nye horisonter for studerende og lærere på begge sider af Middelhavet, og de nye net og forbindelser, som den vil udvikle, vil bidrage til at skabe øget gensidig forståelse.

- Åbning af NETDAYS og eSchola: Skoler især er det første skridt i uddannelsesprocessen og spiller i den egenskab en grundlæggende rolle for opbygningen af tværkulturel hensyntagen og tolerance. På dette område er Kommissionen i færd med at undersøge mulighederne for at åbne sine NETDAYS- og eSchola-aktiviteter for Middelhavspartnerlandene. Disse to initiativer har til formål at stimulere og fremhæve brugen af nye teknologier til fremme af aktiviteter såsom parvist samarbejde mellem skoler, fælles projekter for skoler og udveksling af lærere. De anvender kulturelle multimedier som pædagogisk hjælpemiddel til udveksling af erfaringer på uddannelsesområdet og til kulturnetarbejde.

* Ungdom: Euro-Middelhavsungdomsprogrammet har til formål at lette unge menneskers integrering i det sociale og økonomiske liv og at forbedre den gensidige forståelse, respekt og tolerance. Dette er et overvejende decentraliseret program, der fungerer via mindre aktioner på græsrodsplan fra ungdomsudvekslinger til seminarer. På grundlag af erfaringer med finansiering af mere end 200 projekter i Middelhavsområdet har Kommissionen nu besluttet at foretage en gennemgribende modernisering af programmet for at forbedre dets synlighed og effektivitet. I næste fase vil de nationale knudepunkter efter planen komme til at spille en større rolle.

* Medier: Euro-Middelhavspartnerskabet lider under lav synlighed og mangel på forståelse, bl.a. fra mediernes side. Som følge deraf bliver værdien af partnerskabet som en enestående ramme for mulig og reel dialog og diskussion mellem samtlige parter enten overset (af den brede offentlighed) eller undervurderet (af de centralt placerede aktører). Kommissionen har derfor planer om at iværksætte et informations- og kommunikationsprogram med det formål at forbedre partnerskabets synlighed. Programmet vil både omfatte aktiviteter, der henvender sig til alle partnere under ét, og særlige aktioner hos enkeltstående partnere. Sigtet vil navnlig være at fremme den filosofi, der ligger til grund for partnerskabet, og dets konkrete resultater. Det vil være mere omfattende end simple "informationsaktioner" og markedsføre partnerskabet som et værktøj til fremme af dialogen mellem samfund. Det vil i den forbindelse være nødvendigt at opbygge et stærkere samarbejde med medierne (TV og den skrevne presse) med det formål at nå ud til den brede offentlighed.

Anbefaling 5

Ministrene bør i Valencia nå til enighed om at oprette en Euro-Middelhavsfond til fremme af en dialog mellem kulturer og civilisationer i Euro-Middelhavsområdet. Fonden skal finansieres ved hjælp af bidrag fra medlemsstaterne, Kommissionen og Middelhavspartnerne. Ministrene bør også nå til enighed om en hurtig vedtagelse af forslag til deltagelse i Tempus-programmet. Forberedelserne til deltagelsen bør træffes i løbet af 2002 med det formål at sikre en vellykket første indkaldelse af forslag ved udgangen af 2002.

c) Den sociale dimension

Efter udenrigsministrenes drøftelser i Bruxelles, hvor hovedvægten blev lagt på betydningen af partnerskabets sociale dimension, foreslår Kommissionen yderligere to nye initiativer:

* Erhvervsuddannelse: Befolkningsstrukturen hos de fleste Middelhavspartnere udgør en alvorlig udfordring med hensyn til jobskabelse og arbejdsmarkedsstyring i det kommende tiår. Dette befolkningspres gør det tydeligt, at der er behov for reformer inden for uddannelsesområdet og arbejdsmarkedssystemerne, og de fleste partnere foretager i øjeblikket en fornyet undersøgelse af deres nationale politikker på disse områder. Bistået af Den Europæiske Erhvervsuddannelsesfond er Kommissionen i færd med at udarbejde regionale og nationale støtteprogrammer, der har til formål at bistå politikerne med at forberede og virkeliggøre reformpolitikker og beskæftigelsesaktive og socialt afbalancerede instrumenter. Disse aktiviteter fokuserer på erhvervsuddannelsens kvalitet og relevans og på uddannelse i overensstemmelse med arbejdsmarkedets behov, innoverende finansieringsordninger i uddannelsessektoren, jobcertificering og uddannelsesstandarder samt fastlæggelse af forbindelserne mellem uddannelse, beskæftigelse og arbejdsmarkedsforanstaltninger. Det kan eventuelt være nyttigt at forbinde indsatsen med EU's egne erfaringer med arbejdet til fremme af beskæftigelsesegnethed, navnlig i sammenhæng med den europæiske beskæftigelsesstrategi og Den Europæiske Socialfond.

* Fremme af kvinders erhvervsmuligheder. Som anerkendt i Barcelona-erklæringen spiller kvinderne en central rolle i det økonomiske og sociale liv og for jobskabelsen og bør bistås med og anspores til at øge deres deltagelse. På grundlag af resultaterne af et regionalt forum vedrørende "kvinders betydning for økonomisk udvikling" (Bruxelles, juli 2001) har Kommissionen til hensigt at iværksætte et regionalt program, der har til formål at fremme kvinders muligheder ved hjælp af kapacitetsopbygning og forstærket hensyntagen (herunder udvikling af instrumenter til overvågning af kvinders aktive deltagelse i det økonomiske liv), tilvejebringelse af rammer for udveksling af "best practices" og udarbejdelse af handlingsplaner på nationalt niveau. EU's arbejde med at fremme ligebehandling af kvinder og mænd og at optage lighed mellem kønnene som et generelt element i alt sit arbejde kan i denne sammenhæng tjene som eksempel. De vigtigste to aktivitetsområder vil være:

- kvinders adgang til og aktivitet på arbejdsmarkedet, navnlig støtte til reformer af den lovgivningsmæssige ramme og udvikling af politikker for aktiv uddannelse og arbejdsmarkedet

- fremme af kvinders rolle i erhvervslivet, navnlig ved at udvikle net for erhvervsaktive kvinder og fremme kvinders adgang til finansielle instrumenter.

3.4 Økonomisk og finansielt partnerskab

Ved indgåelsen af elleve af de tolv associeringsaftaler åbnes et nyt kapitel i Euro-Middelhavsforbindelserne. Næsten samtlige partnere har nu givet sig i kast med en proces kendetegnet af toldnedsættelser og gradvis oprettelse af et frihandelsområde med EU. Der er også taget vigtige initiativer såsom Agadir-processen med det formål at skabe syd/syd-frihandel, som vil øge betydningen af Euro-Middelhavsfrihandelsområdet. Indgåelsen - eller udsigten til indgåelse - af associeringsaftaler med Den Europæiske Union har været hovedkatalysator for de økonomiske forandringer i området. Åbningen af udenrigshandelen, navnlig over for EU som disse landes vigtigste handelspartner, har været en faktor, som har fremmet omstillingen og skærpet bevidstheden om det nødvendige i politiske og strukturelle reformer i området.

De fleste partnere har i det seneste tiår indledt omfattende og ambitiøse reformer, selv om resultaterne hidtil har været blandede. Tempoet i den økonomiske modernisering vil antagelig fortsætte, og det vil endog være nødvendigt at sætte yderligere skub i det for at frembringe de forventede resultater med hensyn til økonomisk vækst og forbedret konkurrenceevne i erhvervslivet. For at forbedre disse landes konkurrenceevne er det vigtigt, at de styrker deres kapacitet på forsknings- og udviklingsområdet. Middelhavsområdet vil i de kommende år stå over for betydelige udfordringer. Beskæftigelsen vil være et vigtigt anliggende, idet det ifølge en rapport af nyere dato [2] vil være nødvendigt, at området i det kommende tiår skaber mere end 45 millioner job alene for at holde beskæftigelsesprocenten på de nuværende niveauer. Det vil være nødvendigt at forøge de udenlandske og de indenlandske investeringer mærkbart for at imødekomme kravene om vækst og modernisering af økonomien, og den institutionelle og forskriftsmæssige kontekst vil forudsætte yderligere tilpasninger for at kunne skabe de rette betingelser for bæredygtig udvikling i Middelhavslandenes økonomier. Det vil være nødvendigt at tage disse langsigtede udfordringer op på et tidspunkt, hvor de kortfristede økonomiske udsigter på verdensplan og for EU er uvisse. Alle områdets lande frygter negative virkninger af begivenhederne den 11. september, navnlig hvad angår investeringer og turisme.

[2] FEMISE-rapporten fra september 2001, side 12.

Alle disse faktorer forstærker behovet for at øge indsatsen for at udnytte det økonomiske potentiel, som Euro-Middelhavspartnerskabet frembyder. Der kan nævnes en række områder, hvor det er nødvendigt at træffe beslutninger:

i. videre udbygning af syd/syd-handelsintegrationen

ii. forberedelse af frihandel med tjenesteydelser

iii. forbedring af markedsadgangen for landbrugsvarer

iv. udvikling og sammenkobling af infrastruktur

v. politisk og forskriftsmæssig harmonisering/fra frihandel til indre marked

vi. sikring af bæredygtig udvikling med omfattende miljøbeskyttelse

vii. finansielle instrumenter.

i) Udvikling af syd/syd-handel og forstærket økonomisk integration

Frihandel mellem områdets lande er et ønskeligt supplement til den nord/syd-frihandel, som der er opnået enighed om i hver af associeringsaftalerne. Det ville bistå området med at tiltrække investeringer, undgå opsplitning af markedet og lette den økonomiske specialisering og diversificering. EU støtter aktivt en udvikling hen imod frihandel og økonomisk åbning Middelhavspartnerne imellem. I denne sammenhæng er Kommissionen rede til at reagere positivt på udviklingen i regionen og vil overveje i fornødent omfang at differentiere sin approach for at tage hensyn til de enkelte partneres muligheder for at gøre fremskridt i partnerskabets regi. Navnlig bifalder Kommissionen det initiativ, der i maj 2001 blev taget i Agadir til opnåelse af enighed om frihandel mellem disse lande og udvidelse af processen til andre lande, som har indgået associeringsaftaler med EU. Kommissionen har tilbudt at yde faglig bistand på grundlag af sine egne interne erfaringer på områder såsom harmonisering af oprindelsesregler, toldprocedurer samt sikring af gensidigt støttende foranstaltninger i Agadir-processens og miljøbeskyttelsens regi.

Anbefaling 6

I overensstemmelse med de forslag, som Euro-Middelhavslandenes handelsministre skal behandle i marts 2002 i Toledo, bør EU give udtryk for stærk politisk støtte til regionale integrationsinitiativer som f.eks. Agadir-erklæringen som centrale initiativer til fremme af åbningen af syd/syd-handelen og den økonomiske integration. EU bør bekræfte, at Unionen er rede til at bistå partnerne med at indgå indbyrdes frihandelsaftaler, om muligt endnu i 2002. Samtidig bør EU understrege, at en yderligere multilateral handelsliberalisering i WTO's regi også er af særdeles stor betydning.

Et vigtigt element til fremme af yderligere økonomisk integration er fremme af underleverandørvirksomhed og anvendelse af de mest konkurrencedygtige rå- og hjælpestoffer i fremstillings- og forarbejdningsindustrien. I den forbindelse vil oprindelseskumulation og Middelhavspartnernes deltagelse i det fælleseuropæiske kumulationssystem være et vigtigt skridt på vejen mod et øget handels- og industrisamarbejde mellem partnere i Europa (inkl. EFTA og Østeuropa) og Middelhavsområdet. En deltagelse i det fælleseuropæiske system vil kunne sikre, at der på de i associeringsaftalerne fastsatte betingelser indrømmes varer fremstillet på grundlag af rå- og hjælpestoffer fra forskellige dele af området præferentiel adgang til EU-markedet. Dette vil skabe nye muligheder for samhandel og investeringer. Det kan øve særdeles positiv indflydelse på den økonomiske udvikling og mulighederne for at tiltrække europæiske og andre udenlandske investeringer til området.

Der blev i den rapport, som Euro-Middelhavsarbejdsgruppen vedrørende Oprindelsesregler den 20. december 2001 forelagde Euro-Middelhavslandenes handelsministre med henblik på mødet den 19. marts 2002, draget den konklusion, at en udvidelse af det fælleseuropæiske oprindelsessystem til også at omfatte Middelhavspartnerne er teknisk mulig. Der knytter sig en række krav til en sådan udvidelse, f.eks. følgende:

* alle det fælleseuropæiske systems nuværende deltagerlande skal samtykke

* der skal foretages de fornødne ændringer i protokollerne til aftalerne

* der skal indgås frihandelsaftaler med identiske oprindelsesregler, som skal indgå i det fælleseuropæiske system for diagonal kumulation.

Anbefaling 7

Ministrene skal på konferencen i Valencia tilslutte sig handelsministrenes beslutning om at optage Middelhavspartnerne i det fælleseuropæiske system af oprindelsesregler. Kommissionen vil foreslå de nødvendige tekniske ændringer af oprindelsesprotokollerne med de lande, der er tilsluttet det fælleseuropæiske system, og af Euro-Middelhavsassocieringsaftalerne. Når der er opnået enighed med alle partnere, bør sådanne ændringer vedtages hurtigt. For at lette Middelhavspartnernes deltagelse i systemet vil Kommissionen om fornødent yde faglig bistand.

ii) Udvikling af frihandel med tjenesteydelser

Servicesektoren udgør en vigtig vækst- og jobskabelsesvektor i de moderne økonomier. Foranstaltninger til liberalisering af den grænseoverskridende levering af tjenesteydelser og etableringsretten kan yde et positivt bidrag til den økonomiske udvikling. Tjenesteydelserne spiller også en vigtig rolle, når det drejer sig om modernisering af forarbejdningssektorerne og disses generelle konkurrencedygtighed. En Euro-Middelhavsarbejdsgruppe vedrørende tjenesteydelser er nedsat og har drøftet, hvorledes en række servicesektorer kan liberaliseres såvel bilateralt i associeringsaftalerne som multilateralt i GATS' regi. Euro-Middelhavspartnerne er enige om, at prioriteringsrækkefølgen på grund af den snævre agenda, som der blev opnået enighed om på Doha-mødet, er først at nå til enighed om nye indrømmelser på det multilaterale plan og derefter gennemføre forhandlingerne om præferenceaftaler i associeringsaftalernes regi. Middelhavspartnerne og Kommissionen bør også fastlægge behovet for faglig bistand, navnlig med hensyn til vedtagelse og harmonisering af den forskriftsmæssige ramme.

Anbefaling 8

I overensstemmelse med bestemmelserne i de forskellige associeringsaftaler bør ministrene på mødet i Valencia tilslutte sig beslutningerne om fastlæggelse af højtprioriterede opgaver for de bilaterale forhandlinger om liberalisering af handelen med Middelhavspartnerne med tjenesteydelser under hensyn til fremskridtet under den multilaterale Doha-forhandlingsrunde.

iii) Forbedring af markedsadgangen for landbrugsvarer

Den ministererklæring, der blev vedtaget i Doha vedrørende den nye runde multilaterale forhandlinger, afspejlede Den Europæiske Unions politiske vilje til at give sig i kast med en omfattende liberalisering af samhandelen med landbrugsvarer. En mere omfattende gradvis liberalisering af handelen med landbrugsvarer vil i henhold til associeringsaftalerne udgøre et vigtigt punkt på agendaen for Euro-Middelhavsfrihandelsområdet. En revisionsklausul i hver enkelt associeringsaftale gør det muligt at uddybe liberaliseringsprocessen inden for landbrug. I denne sammenhæng blev der i 2000 opnået enighed med Tunesien om en revision af indrømmelserne på landbrugsområdet. Der er forhandlinger i gang med Israel og Marokko. Samme proces bør gennemføres med Jordan, når først associeringsaftalen er ratificeret, og med Den Palæstinensiske Myndighed. Som fastlagt i Marseille-meddelelsen bør Kommissionen derfor videreføre sin undersøgelse af, hvilke foranstaltninger der i overensstemmelse med målene om gensidig dækning i associeringsaftalerne og EU's mål om bæredygtig udvikling kan træffes for at opnå en mere udtalt gradvis liberalisering inden for landbruget.

Anbefaling 9

Euro-Middelhavsministrene bør på mødet anmode Kommissionen om med en fornyet energi, der afspejler den seneste tids betydelige fremskridt i den multilaterale kontekst, at undersøge udsigterne til større gensidig liberalisering af samhandelen med landbrugsvarer i overensstemmelse med bestemmelserne i associeringsaftalerne.

iv) Bedre muligheder for infrastrukturinvesteringer, sammenkobling af infrastruktur og udvikling af de dertil hørende lovgivningsmæssige rammer

For at hjælpe partnerne til at drage fordel af hele det potentiale, der frembydes med Euro-Med-frihandelsområdet, er der behov for at modernisere og forbinde de vigtigste infrastrukturer som transport, telekommunikation og energi regionalt og knytte dem til de tilsvarende europæiske netværk.

På transportinfrastrukturområdet, hvor Kommissionen i en hvidbog har gjort rede for sine "policy"-retningslinjer, er det vigtigste mål at planlægge højtprioriteret infrastruktur i samarbejde med Middelhavspartnerne og at sikre en sammenkobling deraf med de transeuropæiske net. Prioriteringen bør foretages på grundlag af eksisterende generelle eller specifikke feasibility-undersøgelser. En sådan approach ville gøre det lettere at tilvejebringe kapital fra såvel offentlige som private kilder. En udvikling af søtransporten bør prioriteres højt, bl.a. hvad angår "havets motorveje" mellem de vigtigste havne i Middelhavet. Korte søtransporter er af særlig stor betydning i Middelhavsområdet som følge af afstandene og i mange tilfælde mangelen på anvendelige veje over land. De korte søtransporttjenester er også en integrerende del af den multimodale transportkæde (vej/hav eller jernbane/hav). Det vil være nødvendigt at træffe tekniske (såsom optimering af lasteenheder og modernisering af skibene), administrative (navnlig forenkling af administrative og toldmæssige formaliteter) og forskriftsmæssige foranstaltninger (såsom sikring af gennemsigtig og ikke-diskriminerende adgang til havnetjenester). Der bør også udvikles et multimodalt fly/hav-transportsystem. Dette kan eventuelt suppleres med forbindelser over land, der kan fremme udviklingen af syd/syd-handelen. I denne forbindelse vil de multimodale platforme (forbindelserne mellem havne og lufthavne og disses opland) spille en vigtig rolle.

Tilsvarende vil det på energiinfrastrukturområdet være vigtigt at sikre egnede og effektive infrastrukturer, ikke alene af hensyn til en uhindret økonomisk udvikling, men også af hensyn til leveringssikkerheden efter de retningslinjer, der er fastsat i Kommissionens grønbog. I denne sammenhæng bør de højest prioriterede projekter fastlægges under hensyn til behovet for at betjene Middelhavspartnerne i deres indbyrdes forbindelser (syd/syd) og at sikre en sammenkobling med de transeuropæiske net (nord/syd). Et særligt eksempel på denne approach er bygningen af en ny gasledning fra Algeriet til Spanien og Frankrig.

Ud over udviklingen af disse strategier er det nødvendigt med en særlig indsats

* på området sikkerhed til søs ved udvidelse af Erika I- og II-pakkerne sammen med den påtænkte pakke EU-foranstaltninger for passagerskibe

* på området flybefordring og -sikkerhed, hvor indsatsen bør fokusere på udbygning af de forskriftsmæssige og finansielle rammer, der dækker disse aspekter.

Anbefaling 10

Euro-Med-ministermødet bør støtte udviklingen af bæredygtige regionale strategier for at forbinde de vigtigste infrastrukturer, herunder forskningsinfrastrukturen, og om nødvendigt knytte dem til europæiske netværk. Det bør tilskynde finansieringsinstitutionerne, herunder Den Europæiske Investeringsbank og Verdensbanken, til at deltage aktivt i udviklingen af disse strategier med henblik på finansiering af deres gennemførelse, også med deltagelse af den private sektor, hvor det er muligt. Det bør også fremme harmoniseringen af de lovgivningsmæssige rammer gennem politisk dialog.

v) Politisk og regulatorisk harmonisering/Fra frihandelsområde til indre marked

De muligheder, der fremkommer ved oprettelsen af et frihandelsområde, kan kun udvikles fuldt ud, hvis de bliver fulgt op med støtteforanstaltninger inden for områder som harmonisering af standarder og tekniske forskrifter samt tekniske, miljømæssige, sanitære og fytosanitære krav. Det vil være nødvendigt at overveje en større harmonisering af lovgivningsrammerne på en række andre områder. Andre "policy"-foranstaltninger såsom forskning og udvikling, der har tværgående virkninger, bør integreres yderligere. Foranstaltninger på disse områder kan bane vejen for oprettelsen af et indre marked mellem EU og Middelhavspartnerlandene. På den kommende Euro-Med-konference med industriministrene bør der fremsættes forslag med henblik på at få indført passende reformer til at skabe en gradvis udvikling af et indre Euro-middelhavsmarked.

Desuden vil fordelene ved etablering af et frihandelsområde mellem EU og Middelhavspartnerlandene kun kunne realiseres, hvis Middelhavspartnerne fortsætter deres bestræbelser på at forbedre rammevilkårene for at tiltrække investeringer, herunder udenlandske investeringer, og for at hjælpe med at oprette og udvikle virksomheder.

Anbefaling 11

Middelhavspartnerne bør gøre fuld brug af de forskellige støtteinstrumenter, de har til rådighed, herunder bistand under MEDA-programmet, så de fortsat forbedrer de grundlæggende vilkår for erhvervslivet; de bør især deltage aktivt i Euromed-markedsprogrammet.

vi) Sikring af en bæredygtig udvikling med en høj grad af miljøbeskyttelse.

Målet om at skabe et område, hvor velstanden deles, gennem bæredygtig og afbalanceret økonomisk og social udvikling må ske ved, at man sikrer, at frihandelsområdet og miljøbeskyttelse bliver til gensidig støtte. Dette kan gøres ved, at man vedtager passende politikker og instrumenter på baggrund af den vurdering af virkningerne for bæredygtighed, der snart vil blive foretaget. Formålet med vurderingen er at opnå uafhængige anbefalinger til udformningen af nationale og regionale politikker, der kan give et optimalt udbytte, ikke kun i form af liberalisering og økonomisk vækst, men også andre komponenter af bæredygtig udvikling.

Mere generelt er der, efterhånden som det økonomiske og finansielle partnerskab udvikler sig, et stigende behov for at udvikle strategier for miljøintegration for de forskellige sektorale prioriteringer for at fremme bæredygtig udvikling. Sådanne strategier kunne trække på EU-erfaringer og bør tilrettelægges af de forskellige sektorer selv. Et tilsagn fra partnerskabets side om miljøintegrering ville være et værdifuldt bidrag til forberedelserne til verdenstopmødet om bæredygtig udvikling i Johannesburg i august i år.

Ud fra mere praktiske betragtninger agter Kommissionen at involvere middelhavspartnerne i udvikling og gennemførelse af de tematiske strategier, der er foreslået som led i det 6. miljøhandlingsprogram, som er af gensidig interesse. Oplagte eksempler er hav- og jordbundsstrategier.

Den næste Euro-Med-miljøministerkonference afholdes i Athen i juli 2002. Her kunne der opstilles rammer for miljøintegrationsprocessen, som kunne forelægges et fremtidigt udenrigsministermøde. På miljøministermødet vil man se på, hvilke fremskridt der gjort med hensyn til gennemførelse af SMAP-programmet (kort- og mellemfristet prioriteret miljøhandlingsprogram), og man vil søge at finde måder, hvorpå man kan styrke den tekniske og institutionelle kapacitet i regionen. På konferencen vil man måske også udveksle synspunkter om klimaændringerne.

Anbefaling 12

På Euro-Med-ministermødet bør man understrege behovet for at fastlægge strategier for miljøintegration for partnerskabets forskellige sektorale prioriteringer for at fremme bæredygtig udvikling, ligesom man bør opfordre Euro-Med-ministerkonferencen om miljøet i Athen til at skabe rammerne for processen. De bestræbelser, der allerede er gjort med hensyn til miljøbeskyttelse indenfor rammerne af SMAP, bør fortsættes med øget fokus på den tekniske og institutionelle kapacitetsopbygning, og der bør lægges øget vægt på SMAP i samarbejdet på nationalt niveau.

vii) Finansielle instrumenter

Kommissionen vil fortsætte sine bestræbelser for at sikre hurtig og effektiv levering af finansiel bistand under MEDA-programmet.

Med henblik på at udvide udvalget af disponible finansielle instrumenter i regionen har Det Europæiske Råd opfordret Kommissionen og Rådet til at undersøge mulighederne for at oprette en Euro-Med-udviklingsbank. Det er klart, at regionen lider under, at der kun er udviklet en begrænset kapacitet for finansiel formidling og ingen effektivitet og konkurrence i den lokale banksektor. Kapitalmarkederne er underudviklede i de fleste lande i regionen og tilbyder ikke et væsentligt alternativ til mangelen på langfristet banklångivning. Under disse omstændigheder kunne oprettelsen af en ny facilitet eller en europæisk eller international udviklingsbank eller en omstrukturering af eksisterende institutioner, såsom EIB, spille rollen som en vigtig katalysator til at give den økonomiske udvikling et skub fremad. Kommissionen vil i nær fremtid fremlægge en meddelelse herom.

Kommissionen vil fortsætte sit samarbejde med Den Europæiske Investeringsbank om at udvikle investeringsmuligheder. En ny MEDA-finansieret risikokapitalfacilitet vil yderligere kunne anspore til investeringer i regionen.

Anbefaling 13

Kommissionen vil i en meddelelse, som den vil fremlægge i nær fremtid, anbefale, at der oprettes en ny finansiel facilitet eller en ny europæisk/international bank.

4. Civilsamfundet og partnerskabet

Siden 1995 har der været afholdt seks Euro-Med-fora om civilsamfundet (Barcelona 1995, Malta og Napoli 1997, Stuttgart 1999, Marseille 2000 og Bruxelles 2001). På disse har aktørerne fra det civile samfund i Euro-Med-partnerskabet forsøgt at strukturere deres dialog med Kommissionen og med alle andre aktører i partnerskabet. Europa-Kommissionen har støttet disse fora lige fra begyndelsen. Det civile samfund i Euro-Middelhavspartnerlandene har været stærkt involveret i forberedelserne og gennemførelsen af de regionale programmer. Forskellige fora angående sektorer som miljø, energi, transport, industrielt samarbejde osv. er åbne for civilsamfundet, hvilket også er tilfældet med programmer, som direkte er til fordel for civilsamfundet såsom programmer om informationssamfund, kulturarv, audiovisuelt samarbejde, ungdom og miljø.

MEDA-programmet har også finansieret flere netværk af økonomiske aktører (handelskamre, arbejdsgiversammenslutninger, handelsfremmeinstitutter, messer), som har hjulpet med til at fremme struktureringen af civilsamfundet og skabe bevidstgørelse blandt Middelhavspartnerne. MEDA finansierer i øjeblikket to projekter, som omfatter rådgivende organer om økonomiske og sociale anliggender i Euro-Middelhavsregionen. Man kunne også udforske mulighederne for støtte til oprettelse af andre netværk i civilsamfundet i den nærmeste fremtid (som lokale grupper, forskningsinstitutioner om sociale og kulturelle aspekter af partnerskabet) afhængigt af, hvilke midler der vil være til rådighed.

Generelle tiltag for fora vedrørende civilsamfundet tjener sandsynligvis et formål i form af bevidstgørelse og synlighed, men det er måske navnlig via inddragelse af specialiserede sammenslutninger og NGO'er i Euro-Med-fora om forskellige sektorer, at civilsamfundet har mulighed for at få den mest effektive praktiske indflydelse på partnerskabets udvikling. Kommissionen vil sammen med repræsentanter for civilsamfundet nøje undersøge spørgsmålet om, hvordan det på den mest omkostningseffektive måde er muligt at støtte, at civilsamfundet inddrages i partnerskabet i fremtiden. Ved at trække på aktuelle eksempler på bedste praksis vil Kommissionen også anbefale måder, hvorpå civilsamfundet på et tidligt tidspunkt kan inddrages i den politiske dialog, så det sikres, at der tages tilstrækkeligt hensyn til dets bidrag i partnerskabets ministermøder.

Anbefaling 14

Ministrene bør nå til enighed om at foreslå en analyse, der viser den mest effektive metode til at støtte og sikre et forstærket engagement fra civilsamfundets side på det tidligst mulige trin i partnerskabets udvikling.

5. Institutionelle arrangementer

Barcelona-processen har allerede fra begyndelsen været kendetegnet af en høj mødefrekvens, som har hjulpet til at skabe kontakter og forståelse. Et af de særlige træk ved processen og dens styrke har været, at det er et vidtspændende forum, som regelmæssigt bringer alle syvogtyve partnerlande sammen om at arbejde regionalt. Det vil være vigtigt at holde fast i denne spændvidde, også i fremtiden. Efterhånden som flere associeringsaftaler træder i kraft, vil EU's bilaterale forhold til hvert enkelt land blive udviklet yderligere i dybden og bredden, men muligheden for regional dialog vil stadig være til stede. Efterhånden som forholdet udbygges, bør man udvide dialogen til en række sektorstrategiske problemer i tillæg til udenrigsanliggender.

Spørgsmålet om "medejerskab" af processen rejses ofte med forslag om fælles formandskab ved møder, fælles beslutningstagning osv. Den nuværende situation afspejler de forskellige forhold, der består mellem partnerne. EU har interne mekanismer til at koordinere holdninger og kan tale med en stemme, medens forskellene mellem Middelhavspartnerne til dato har forhindret dem i at have tilsvarende mekanismer for koordinering på deres side. Så længe situationen er sådan, er det vanskeligt at se, hvordan arrangementer med fælles formandsskab skulle kunne fungere effektivt. Nyere praksis har imidlertid vist, at der er gjort fremskridt, f.eks. med fælles formuleringer af dagsordener for møder mellem højtstående tjenestemænd og Euro-Med-udvalget. På samme måde viste den første samling i den styrkede økonomiske dialog, at der er potentiale til medejerskab. Endelig ligger Agadir-initiativet meget på linje med ånden i Barcelona-processen og er et eksempel på, hvordan partnerne kan anvende processen til at styrke samarbejdet mellem dem.

Alligevel burde der tages en række praktiske skridt til at øge effektiviteten af nuværende arbejdsarrangementer:

Anbefaling 15

* Medlemsstaterne bør forsøge at finde metoder til at fremskynde ratificeringsprocedurerne for associeringsaftalerne med sigte på at afslutte ratificeringen inden for en periode på to år

* Euro-Med-udvalgets rolle som styringsudvalg for partnerskabet bør styrkes. Efterhånden som partnerskabet udvikler sig yderligere i associeringsprocessen, bør udvalget i højere grad koncentrere sit arbejde om acquis-relaterede anliggender. For at styrke følelsen af medejerskab bør EU og partnerlandene opstille dagsordenen for møderne i fællesskab

* Dialogen om økonomisk politik bør styrkes, både på bilateralt og regionalt plan. På det regionale plan bør processen flyttes fra generelle politiske drøftelser over til mere målrettede tematiske drøftelser, som også omfatter udveksling af bedste praksis og "peer-gruppens" undersøgelse af strategier. Det valgte tema "Vækst og Beskæftigelse" på det næste seminar bør anvendes som retningsgivende for en ny tilgang til at fremme det regionale samarbejde ved at bringe eksperter sammen for at udveksle oplysninger, dele erfaringer og knowhow og gøre rede for bedste praksis inden for dette emne.

6. konklusioner

Ministermødet i Valencia finder sted på et afgørende tidspunkt i Euro-Middelhavsforbindelserne. Lige inden der skal træffes beslutning om EU's næste udvidelse og lige efter urolighederne som følge af hændelserne den 11. september 2001, er det nødvendigt, at partnerne giver et klart politisk signal om, at de forpligter hinanden til at opbygge et område med stabilitet og velfærd ved at uddybe og styrke det partnerskab, der tog sin begyndelse i Barcelona i 1995.

At det har været muligt at opretholde det politiske forhold trods fortsatte spændinger i regionen viser, at de politiske rammer om Barcelona-processen er varige og ikke lader sig kue. Det er nu ikke længere muligt at vende processen for indførelse af frihandel mellem EU og Middelhavspartnerne, og der er et større initiativ på plads til at indføre frihandel mellem partnerne indbyrdes. De fleste partnerlande er gået i gang med den økonomiske reformproces, der skal til for at gøre dette foretagende til en succes, og EU og partnerlandene har nu etableret den tætte økonomiske dialog, der er nødvendig for at koordinere de politiske afgørelser, som vil være bestemmende for den fremtidige udvikling.

Alle parter bør derfor understrege, at de er villige til at fortsætte processen. Kommissionen foreslår derfor, at følgende anbefalinger indarbejdes i den handlingsplan, der skal vedtages på mødet mellem Euro-Middelhavsområdets udenrigsministre i Valencia i april 2002, og som er baseret på følgende elementer:

Politiske og sikkerhedspolitiske anliggender

* Ministrene bør på ny bekræfte, at de har forpligtet sig til at uddybe de politiske forbindelser. Den politiske dialog må styrkes, om muligt ved at der afholdes møder mellem politiske direktører ind imellem udenrigsministrenes årlige møder.

* Ministrene bør understrege, at de er besluttede på at udbygge deres samarbejde for at forbedre respekten for menneskerettighederne og demokrati på grundlag af internationalt aftalte forpligtelser og på at blive enige om et sæt foranstaltninger, der kan sikre fremskridt på disse områder.

* Ministrene bør udsende et klart signal om deres solidaritet med bekæmpelsen af terrorisme og blive enige om en række konkrete foranstaltninger.

Frihed, retlige anliggender og god regeringsførelse

* Partnerlandene bør afslutte drøftelserne og indgå en rammeaftale med konkrete samarbejdsforanstaltninger angående friheder, retlige anliggender og god regeringsførelse, hvor der fokuseres på retligt samarbejde, bekæmpelse af narkotikahandel, menneskesmugling, organiseret kriminalitet og terrorisme, og som berører sager i relation til indvandring, navnlig kampen mod ulovlig indvandring, lige behandling af lovligt etablerede indvandrere og rejselettelse for indvandrere i normale forretningsanliggender.

Sociale, kulturelle og menneskelige anliggender

* Ministrene bør i Valencia blive enige om at oprette et Euro-Middelhavsinstitut, der skal fremme dialogen mellem forskellige kulturer og civilisationer i Euro-Middelhavsområdet. Instituttet skal finansieres ved bidrag fra medlemsstaterne, Kommissionen og Middelhavspartnerne. Ministrene bør også nå til enighed om en snarlig vedtagelse af forslag til deltagelse i Tempus-programmet. Der bør gøres forberedelser til deltagelse i løbet af 2002, så den første indkaldelse af forslag kan finde sted ved udgangen af 2002.

Det civile samfund

* Ministrene bør nå til enighed om at foreslå en analyse, der viser den mest effektive metode til at støtte og sikre et forstærket engagement fra civilsamfundets side på det tidligst mulige trin i partnerskabets udvikling.

Økonomiske og finansielle anliggender

* Ministrene bør udtrykke tilfredshed med de store fremskridt, der er gjort hen imod etablering af et Euro-Med-frihandelsområde, og erkende, at dets oprettelse nu er en uigenkaldelig proces.

* De bør give udtryk for stærk politisk støtte til Agadir-erklæringen som et nøgleinitiativ til liberalisering af syd-syd-handel og opnåelse af tættere økonomisk integration. EU bør bekræfte, at man er villig til at hjælpe partnerlandene til at indgå en aftale indbyrdes, om muligt i løbet af første halvår af 2002.

* Ministrene bør give udtryk for tilfredshed med de tekniske afgørelser, der er truffet på handelsområdet (oprindelsesregler), hvilket vil styrke regional integration blandt Middelhavspartnerlandene og åbne for yderligere muligheder for samarbejde mellem virksomheder i partnerlandene og i EU og resten af Europa. De bør også give udtryk for tilfredshed med de skridt, der er taget hen imod liberalisering inden for den vigtige sektor for tjenesteydelser.

* Ministrene bør opfordre til flere bestræbelser for at opnå en gensidig liberalisering af handelen med landbrugsprodukter.

Kommissionen vil i nær fremtid fremlægge en meddelelse om oprettelse af en ny finansiel facilitet eller en europæisk/international bank. Ministrene bør på mødet i Valencia overveje de anbefalinger, der er indeholdt i nævnte meddelelse.

* Ministrene bør støtte, at der udarbejdes regionale strategier, der har til formål at skabe forbindelse mellem de vigtigste transport-, energi- og telekommunikationinfrastrukturer, om nødvendigt at knytte dem til europæiske netværk og i denne sammenhæng at fremme det tværregionale samarbejde om udvikling af nye økonomiske muligheder og beskæftigelse.

* Ministrene bør understrege betydningen af nationale bæredygtige strategier og behovet for at udvikle strategier for miljøintegrering for partnerskabets forskellige sektorprioriteringer.

Institutionelle arrangementer

* EU-medlemsstaterne bør forsøge at finde metoder til at fremskynde ratificeringsprocedurerne for associeringsaftalerne med sigte på at afslutte ratificeringen inden for en periode på to år.

* Euro-Med-udvalgets rolle som styringsudvalg for partnerskabet bør styrkes. Efterhånden som partnerskabet udvikler sig yderligere i associeringsprocessen, bør udvalget i højere grad koncentrere sit arbejde om acquis-relaterede anliggender. For at styrke følelsen af medejerskab bør dagsordenen for møderne opstilles af EU og partnerlandene i fællesskab.

* Dialogen om økonomisk politik bør styrkes, både bilateralt og regionalt, og flyttes fra generelle politiske drøftelser over til mere målrettede tematiske drøftelser, som også omfatter udveksling af bedste praksis og "peer-gruppens" undersøgelse af strategier. Det valgte tema for 2002 "Vækst og Beskæftigelse" bør anvendes som et nyt forsøg på at opstille en økonomisk strategi i samråd med andre bidragydere.

***

BILAG 1

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

BILAG 2

Virkningerne af reformen af forvaltningen af EU's eksterne bistand for resultatet af MEDA-programmet i 2001

Europa-Kommissionen traf den 16. maj 2000 beslutning om at iværksætte et program for en reform af forvaltningen af den eksterne bistand baseret på en forbedring af programmernes og projekternes kvalitet og hastigheden i deres gennemførelse. Der er hovedsagelig tale om:

at forbedre kvaliteten af projektforvaltningen betydeligt

at reducere den nødvendige tid til gennemførelsen af projekter betydeligt

at forbedre virkningerne og synligheden af EU's udviklingssamarbejde og udviklingsbistand.

De store linjer i reformprogrammet og dets virkninger for resultatet af MEDA-programmet i 2001 er gengivet nedenfor:

1) Oprettelse af en tjeneste for projektgennemførelse og samling af projektforløbet

Samarbejdskontoret EuropeAid blev oprettet ved Kommissionens beslutning af 21. december 2000 og har i praksis erstattet den fælles RELEX-tjeneste fra 1. januar 2001.

Det nye kontor har til opgave at forvalte projektforløbet, lige fra identificering til evaluering, og sikre ansvaret for betalingsanvisningen samt alle faglige, kontraktmæssige og finansielle forvaltningsaspekter ved Middelhavsprogrammerne. Generaldirektoratet "Relex" er stadig ansvarligt for den flerårige planlægning (landestrategipapirer og nationale vejledende programmer).

2) Hurtigere resultater af programmerne

Samlingen af projektforløb sammen med koncentrationen af alle faglige og finansielle specialister i en tjenestegren har givet meget positive resultater og forbedret MEDA-programmernes gennemførelse allerede fra 2001 i forbindelse med udnyttelsen af bevillingerne:

* Alle disponible forpligtelsesbevillinger i 2001 er blevet udnyttet 100% (756,5 mio. EUR). Desuden var der færdigbehandlet projekter for 200 mio. EUR, for hvilket det var muligt at indgå forpligtelser allerede i 2001 ud over de disponible bevillinger.

* Betalingerne i 2001 under budgetposter vedrørende Middelhavsområdet beløber sig til over 550 mio. EUR, dvs. en meget stor forhøjelse i forhold til 2000 (ca. 25%). For MEDA-programmet alene blev der udbetalt over 400 mio. EUR i 2001 mod 330 mio. EUR i 2000.

3) Eliminering af tidligere og "sovende" forpligtelser

I forbindelse med behandlingen af tidligere forpligtelser (forpligtelser fra før 1995) og "sovende" forpligtelser (forpligtelser, for hvilke der ikke er foretaget udbetalinger i to på hinanden følgende år) gik EuropeAid i 2001 i gang med en systematisk revision af forpligtelserne. Arbejdet betød en meget omfattende reduktion af disse forpligtelser på i alt 370 mio. EUR ved udgangen af 2001. De tidligere forpligtelser blev således reduceret med 39% og de "sovende" forpligtelser med 48% mellem udgangen af 2000 og udgangen af 2001.

4) Uddelegering af projektforvaltningen til Kommissionens delegationer

I reformen er fastlagt følgende princip: "Alt hvad der bedre kan forvaltes og besluttes der, hvor tingene sker, skal ikke forvaltes eller besluttes i Bruxelles."

I henhold til dette princip er uddelegeringen af programmerne for ekstern bistand til delegationerne en af EuropeAids prioriteringer og vigtigste opgaver. Fra nu af og til udgangen af 2002 vil alle delegationerne i Middelhavsområdet være i stand til at forvalte EU's programmer for ekstern bistand i landene under deres kompetenceområde.

Denne opgave, der blev iværksat af EuropeAid i samarbejde med de øvrige tjenestegrene for eksterne forbindelser i 2001, vedrører først og fremmest MEDA-programmet med uddelegering til fire delegationer den 1. januar 2002 (Egypten, Marokko, Tunesien, Tyrkiet). Uddelegering til de øvrige fem delegationer i Middelhavsområdet (Algeriet, Syrien, Libanon, Jordan, Vestbredden/Gaza) skal efter planerne finde sted i løbet af 2002.