Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 95/53/EF om principperne for tilrettelæggelse af offentlig kontrol på foderstofområdet og Rådets direktiv 1999/29/EF om uønskede stoffer og produkter i foderstoffer"

(2000/C 367/03)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 27. april 2000 under henvisning til EF-traktatens artikel 152 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø, som udpegede Leif E. Nielsen til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 26. juli 2000.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 375. plenarforsamling af 20.-21. september 2000 (mødet den 20. september), med 101 stemmer for og 3 hverken for eller imod, følgende udtalelse.

1. Baggrund

1.1. Direktiv 95/53/EF om principperne for tilrettelæggelse af officiel kontrol på foderstofområdet(1) har til formål at samordne medlemsstaternes officielle kontrol af foderstoffer. Direktivet har været anvendt siden 1. maj 1998 og indeholder en række bestemmelser vedrørende kontrollens udførelse, samarbejde mellem medlemsstaterne og indførelse af beskyttelsesforanstaltninger ved overtrædelser, årlige kontrolprogrammer og indsendelse af rapporter herom til Kommissionen (første gang i april 2000) samt krav om Kommissionens udarbejdelse af en samlet rapport (første gang i oktober 2000) og forslag til en henstilling om et koordineret EF-kontrolprogram.

1.2. Efter konstateringen af dioxin i citruspulp importeret til EU fremlagde Kommissionen i 1998 forslag til ændring af direktivet(2), således at Kommissionen kan foretage kontrol på stedet både i medlemsstater og tredjelande og ved alvorlig risiko vedtage beskyttelsesforanstaltninger over for produkter med oprindelse i tredjelande. Desuden kan Kommissionen ifølge forslaget kræve specifikke målrettede kontrolprogrammer gennemført i medlemslandene, som supplerer det årlige generelle kontrolprogram.

1.3. Nærværende forslag er en del af opfølgningsprogrammet efter dioxinkrisen i maj 1999 og indebærer en yderligere opstramning af regelsættet. Det giver mulighed for at overvåge kontamineringer og gennemføre specifikke kontrolprogrammer. Ud fra de indvundne erfaringer fastsættes særlige betingelser for godkendelse eller registrering af virksomheder og erhvervsdrivende, som håndterer produkter, der udgør en vis fare.

1.4. Forslaget indebærer mere specifikt:

- Medlemsstaterne opstiller nationale beredskabsplaner for håndtering af krisesituationer, hvor det er påvist, at produkter anvendt i foderstoffer udgør en alvorlig fare for folkesundheden, dyresundheden eller miljøet. Kommissionen godkender planerne, ligesom effektiviteten med jævne mellemrum kontrolleres ved hjælp af blindsimuleringer.

- Ved problemer, som formodes at udgøre en fare for folkesundheden, dyresundheden eller miljøet, skal Kommissionen straks suspendere muligheden for - eller fastsætte særlige betingelser for - det pågældende produkts omsætning i EU eller tredjelande. Enhver medlemsstat kan inden for en frist på 30 dage indbringe Kommissionens beslutning for Rådet, som med kvalificeret flertal kan træffe anden afgørelse inden 30 dage. En medlemsstat kan vedtage tilsvarende midlertidige beskyttelsesforanstaltninger, såfremt den uden resultat har anmodet Kommissionen om at agere. I så fald forelægges spørgsmålet inden 10 arbejdsdage for Den Stående Foderstofkomité, som afgiver udtalelse med henblik på udvidelse, ændring eller ophævelse af beslutningen.

- Dekontaminering, genforarbejdning eller destruktion må ikke skade folkesundheden, dyresundheden eller miljøet. Hvis kontamineringen er spredt til fødekæden, skal de pågældende partier opspores, og der skal tages de fornødne skridt til at forhindre skader af enhver art. Desuden skal Kommissionen underrettes, således at denne kan underrette de øvrige medlemsstater med de relevante oplysninger.

- Udveksling af oplysninger skal ske efter samme procedure, som er indført for risici i forbindelse med fødevarer, og som er baseret på den hurtige varslingsordning for produktsikkerhed i almindelighed(3). I afventning af revisionen og mulige foranstaltninger i henhold til hvidbogen om fødevaresikkerhed anvendes den nuværende hurtige varslingsordning.

- Endvidere skal foranstaltningerne registreres i den årlige rapport til Kommissionen.

- Når hyppigheden af en bestemt fare eller kontaminering stiger, udarbejder medlemsstaten en foreløbig rapport, som forelægges Kommissionen, og sagen behandles i Den Stående Foderstofkomité med henblik på indførelse af passende foranstaltninger.

2. Generelle bemærkninger

2.1. Forslaget skal ses i sammenhæng med Kommissionens hvidbog om fødevaresikkerhed(4). Hvidbogen beskriver de overordnede principper for fødevaresikkerheden og indeholder en oversigt over den række af forslag, som Kommissionen agter at fremsætte i den kommende tid med henblik på en koordineret indsats i alle led i fødevarekæden fra "farm to table". Oversigten omfatter adskillige forslag på foderstofområdet, ligesom nærværende forslag er nævnt i denne sammenhæng.

2.2. Som påpeget i ØSU's tidligere udtalelser(5), støtter ØSU oplægget i hvidbogen vedrørende den fremtidige kontrolindsats, herunder samspillet mellem EU's og medlemslandenes kontrolmyndigheder, som er konkretiseret i nærværende forslag.

2.3. Som påpeget af ØSU bør den fremtidige kontrolindsats først og fremmest sikres gennem fortsat udbygning af obligatorisk og godkendt egenkontrol i virksomhederne, som kan afsløre forureningskilder hurtigere og mere effektivt, end det er muligt for de statslige myndigheder. Der bør således i langt højere grad satses på HACCP-princippet i forbindelse med godkendelse eller certificering af virksomhedernes egenkontrol samt kvalitetssikring og registrering af data for de enkelte partier, således at det er muligt at spore forureningskilder på et tidligere tidspunkt og mere effektivt end hidtil.

2.4. Det kan konstateres, at kombinationen af egenkontrol og offentlig kontrol ikke fungerede i forbindelse med dioxinforureningen og den efterfølgende sag vedrørende slam i foderstoffer. Derfor er yderligere tiltag nødvendige.

2.5. Det er dernæst en kendsgerning, at dioxinkrisen blev håndteret dårligt og uden tilstrækkelig koordination mellem de forskellige myndigheder. Kommissionen havde kun mulighed for at træffe hasteforanstaltninger for så vidt angik kontamineringer, der formodes at skyldes produkter af animalsk oprindelse. Kommissionen fik først meget sent kendskab til kontamineringen, ligesom foranstaltninger på nationalt plan var utilstrækkelige. I forbindelse med afsløringen af slam i foderstoffer fandtes ikke krav om eller mulighed for, at oplysningerne kunne indgå i en advarsel fra Kommissionen til de øvrige medlemsstater.

2.6. Erfaringerne viser således, at det er nødvendigt at forbedre procedurerne med hensyn til beskyttelsesforanstaltninger samt gensidig information mellem medlemsstaterne og Kommissionen, når produkterne ikke overholder de fastsatte krav, eller der er fare for menneskers og dyrs sundhed eller miljøet. Det er nødvendigt, at Kommissionen kan suspendere handel og eksport fra hele eller en del af den berørte medlemsstat og/eller fastsætte særlige betingelser for de pågældende produkter eller stoffer. I de nævnte sager er de øvrige medlemsstater primært blevet orienteret gennem medierne. Denne orientering må nødvendigvis ske gennem systemet for hurtig udveksling af oplysninger (RAPEX)6(6) eller en tilsvarende ordning.

2.7. Forslaget illustrerer problemstillingen vedrørende afvejningen mellem henholdsvis medlemsstaternes og EU's kompetence. ØSU finder det nødvendigt, at EU's kompetence på området udvides af hensyn til funktionen af det indre marked og beskyttelsen af menneskers og dyrs sundhed samt miljøet. Forslaget indebærer, at Kommissionen eller en anden medlemsstat uden videre diskussion kan agere i krisesituationer. Efterfølgende er det muligt at vurdere tingene i Den Stående Foderstofkomité og i givet fald træffe anden beslutning.

2.8. Den foreslåede model svarer tilsyneladende til proceduren for indgreb i forbindelse med udbrud af smitsomme husdyrsygdomme. Det er dog hensigtsmæssigt, at procedurerne så vidt muligt er de samme for alle former for indgreb, hvad enten der er tale om foderstoffer, fødevarer, fytosanitære problemer, miljømæssige forhold, herunder markedsføring af farlige stoffer og materialer, m.v. Samtidig bør systemet begrænses til situationer, hvor der foreligger alvorlig fare for menneskers og dyrs sundhed eller miljøet, og procedurerne bør ikke gøres mere bureaukratiske end nødvendigt. Det må samtidig sikres, at kontrollen er tilstrækkelig effektiv, og at den håndhæves på samme måde i medlemsstaterne.

2.9. ØSU støtter på ovennævnte baggrund indholdet i Kommissionens forslag, men finder samtidig anledning til at efterlyse en mere klar udformning af retstilstanden. Der eksisterer således for nærværende 62 EU-retsakter vedrørende dyrefoder med tilhørende ændringer. Det meget store antal bestemmelser bør ved førstkommende lejlighed og ikke mindst i forbindelse med ny lovgivning sammenskrives i mere overskuelig form. Det er med den stadige "knopskydning" og mange "krydsende bestemmelser" vanskeligt for de nationale myndigheder og virksomhederne at få det fulde overblik over retstilstanden.

2.10. I forbindelse med sagen vedrørende slam i foderstoffer og Kommissionens forslag vedrørende slam(7) bør Kommissionen præcisere definitionen af de forskellige typer af slam, således at usikkerhed vedrørende betegnelsen kan undgås.

2.11. Ifølge forslaget er medlemsstaterne forpligtet til straks at udarbejde en foreløbig rapport, når hyppigheden stiger af en bestemt kontaminering eller fare, hvorefter oplysningerne drøftes i Den Stående Foderstofkomité med henblik på passende foranstaltninger. Som tidligere anført kan ØSU tilslutte sig dette "varslingssystem", såfremt det ikke rejser tvivl om det videnskabelige grundlag eller medfører urimeligheder for de pågældende virksomheder, f.eks. i form af offentlig omtale og eventuelle misforståelser.

2.12. ØSU må desuden af hensyn til reglernes overskuelighed fortsat opfordre til, at konsoliderede tekster til enhver tid i det mindste er tilgængelige i CELEX-systemet.

3. Konklusion

ØSU støtter Kommissionens forslag med påpegning af følgende forbehold:

- Procedurerne for Kommissionens indgrebsmuligheder på forskellige områder bør så vidt muligt harmoniseres.

- Retsakterne vedrørende foderstoffer bør sammenskrives i mere overskuelig form.

- Definitionen af de forskellige former for "slam" bør præciseres.

- Udvekslingen af vigtige oplysninger bør ske gennem et tilsvarende system som "RAPEX-systemet".

- "Varslingssystemet" må ikke skabe tvivl om det videnskabelige eller juridiske grundlag for omtale af en kontaminering eller fare.

Bruxelles, den 20. september 2000.

Beatrice Rangoni Machiavelli

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) EFT L 265 af 8.11.1995, s. 17.

(2) KOM(1998) 602 endelig udg., EFT C 346 af 14. 11.1998.

(3) Direktiv 92/59/EØF om produktsikkerhed, EFT L 228 af 11.8.1992.

(4) KOM(1999) 719 endelig udg. af 12. januar 2000.

(5) CES 361/2000, EFT C 140 af 18.5.2000, CES 362/2000, EFT C 140 af 18.5.2000 samt CES 585/2000, EFT C 204 af 18.7.2000.

(6) Art. 8 i Rådets direktiv 92/59/EØF, EFT L 228 af 11.8.1992.

(7) KOM(1999) 654 endelig udg., EFT C 89 af 28.3.1999, s. 70.