EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 30.9.2020 SWD(2020) 319 final ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE Rapport om retsstatssituationen 2020



Landekapitlet om Østrig Ledsagedokument til MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Rapport om retsstatssituationen 2020



Retsstatssituationen i Den Europæiske Union {COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 301 final} - {SWD(2020) 302 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 306 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 316 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 318 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 322 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Sammendrag Graden af opfattelsen af det østrigske retsvæsens uafhængighed er høj. Samtidig er der udtrykt bekymring over procedurerne for udnævnelse af præsidenter for forvaltningsdomstole og justitsministerens instruktionsbeføjelse over for anklagere i individuelle sager. Regeringen har bebudet, at den overordnet vil overveje spørgsmålet om ansættelse af dommere, herunder ved forvaltningsdomstolene, og om anklageres indberetningsforpligtelser, hvilket kan bidrage til at løse disse bekymringer. Der er bestræbelser i gang på yderligere at udvikle den høje grad af digitalisering af retssystemet, og retssystemet har fået tilført flere ressourcer. Dette kan bidrage til at løse visse effektivitetsproblemer, som forvaltningsdomstolene står over for. Østrig har i vid udstrækning den retlige og institutionelle ramme, der kræves for forebygge og retsforfølge korruption. Østrig har gennemført og gennemfører stadig vigtige lovgivningsmæssige reformer til bekæmpelse af korruption efter fremtrædende sager med forbindelse til finansiering af politiske partier og efterfølgende efterforskning af højtstående embedsmænd. Der tilbagestår dog fortsat udfordringer med hensyn til rammerne for parlamentsmedlemmers integritet. Der findes en retlig ramme for lobbyvirksomhed, men dens omfang og de oplysninger, der offentliggøres i lobbyregistret, er begrænsede. Den centrale anklagemyndighed for bekæmpelse af økonomisk kriminalitet og korruption spiller en central rolle i bekæmpelsen af korruption, men står over for udfordringer i forbindelse med omfattende indberetningsforpligtelser og begrænsede ressourcer. Den retlige ramme for mediepluralisme er baseret på en række forfatningsmæssige og lovgivningsmæssige garantier. Grundlaget for det demokratiske mediesystem er stærkt, og mediemyndighederne fungerer uafhængigt. Der er imidlertid identificeret risici for mediepluralismen knyttet til manglen på en omfattende ramme, der kan håndhæves, og som kan garantere retten til adgang til oplysninger, og regeringen overvejer en reform for at forbedre den. Der er udtrykt bekymring over lovfæstede garantier for mediernes redaktionelle uafhængighed. Ejerskab af medier er underlagt strenge regler om gennemsigtighed, selv om medieejeres aktieposter i andre virksomheder ikke altid er omfattet fuldt ud. Østrig tildeler forholdsvis store mængder statslig annoncering til medievirksomheder, og der er udtrykt betænkeligheder over potentiel politisk indflydelse på denne tildeling, fordi der ikke findes regler til sikring af en retfærdig fordeling af annonceringen. Proceduren for vedtagelse af love omfatter normalt en høring af de berørte parter og offentligheden, selv om der ikke findes nogen specifik retlig ramme i denne henseende, og høringer finder undertiden sted med korte frister eller slet ikke. Forfatningsdomstolen og ombudsmandsinstitutionen spiller en vigtig rolle i forhold til demokratisk kontrol og balance som illustreret i forbindelse med covid-19-pandemien. Ud over ombudsmandsinstitutionen, der fungerer som national menneskerettighedsinstitution, bidrager andre uafhængige myndigheder som f.eks. ombudsmanden for ligebehandling, ombudsmanden for handicappede og ombudsmanden for børn og unge til at forsvare grundlæggende rettigheder på deres respektive områder. Regeringen har bebudet foranstaltninger til yderligere at støtte civilsamfundet og har forpligtet sig til at fremme aktiv dialog og respektfuld kontakt med civilsamfundsorganisationer. I.Retssystemet Det østrigske retssystem består af to adskilte grene. De almindelige domstole består af 115 distriktsdomstole, 20 regionale domstole, fire øverste regionale domstole og den øverste domstol. Siden 2014 har Østrig også haft et særskilt forvaltningsretligt system med 11 forvaltningsdomstole i første instans (ni regionale forvaltningsdomstole, en forbundsdomstol i forvaltningsretlige sager og en forbundsdomstol i skatte- og afgiftsretlige sager) samt den øverste forvaltningsdomstol . Østrig har desuden en forfatningsdomstol. Dommerudnævnelser foretages af den udøvende magt på grundlag af ikkebindende forslag fra personalepaneler bestående af dommere eller en domstols plenarforsamling, som opstiller en rangordnet liste med tre kandidater til hver stilling . Anklagemyndigheden er en retslig myndighed organiseret i en hierarkisk struktur under justitsministeren, som kan udstede både generelle instrukser og instrukser i individuelle sager . Advokater er registreret i et af de ni lokale advokatsamfund, som er offentligretlige selskaber og uafhængige, selvstyrende organer, der er organiseret inden for rammerne af forbundsadvokatsamfundet . Uafhængighed Graden af opfattelsen af retsvæsenets uafhængighed er konsekvent høj. Domstolenes og dommernes uafhængighed opfattes som "rimelig god" eller "meget god" af 86 % af offentligheden — et tal, der er steget konstant siden 2016. Blandt virksomheder opfattes uafhængigheden også som høj, idet 73 % mener, at den er "rimelig god" eller "meget god", selv om den har været endnu højere i tidligere år . Procedurerne for udnævnelse af præsidenter for forvaltningsdomstolene er genstand for diskussion. Interessenter og Europarådet har gentagne gange givet udtryk for bekymring med hensyn til udnævnelsen af præsidenterne for forvaltningsdomstolene . Selv om der ikke er nogen konkrete planer om reformer på nuværende tidspunkt, overvejer regeringen at justere standarderne for ansættelse ved til de almindelige domstole og forvaltningsdomstolene . Under den nuværende ordning er det ikke et krav, at præsidenter og vicepræsidenter for forvaltningsdomstole (som også pådømmer sager) udvælges blandt de udpegede dommere ved forvaltningsdomstole, men de skal dog opfylde de generelle forfatningsmæssige krav for at blive dommer ved en forvaltningsdomstol . Udnævnelsen af dem er reguleret ved de love, der gælder for de forskellige føderale og regionale forvaltningsdomstole. Selv om loven om forbundsdomstolen i forvaltningsretlige sager foreskriver inddragelse af en uafhængig kommission bestående af medlemmer af den udøvende og den dømmende magt , er dette ikke tilfældet for alle regionale forvaltningsdomstole. Selv om der er visse regionale forskelle, hører disse udnævnelser generelt under den udøvende magt . I 2019 pegede Europarådet på den manglende inddragelse af den dømmende magt i udnævnelsesprocessen for præsidenterne for forvaltningsdomstolene . Europarådets rådgivende dommerkomité vedtog en udtalelse om udnævnelse af og status for præsidenten for den regionale forvaltningsdomstol i Wien, som gav udtryk for betænkeligheder med hensyn til overholdelsen af Europarådets anbefalinger i betragtning af forskellen mellem processen for udnævnelse af præsidenten/vicepræsidenten og andre dommere . Europæiske og nationale interessenter har givet udtryk for lignende betænkeligheder og opfordrer til, at personalepaneler inddrages i alle udnævnelser af dommere, og at deres udtalelser gøres bindende . Greco har rettet flere anbefalinger til Østrig vedrørende systemet af forvaltningsdomstole, herunder for at styrke personalepanelers rolle i forbindelse med udnævnelser og bringe standarderne for ansættelse af dommere ved almindelige domstole og forvaltningsdomstole på linje med hinanden . Mens regeringsprogrammet for 2020-2024 bebuder generelle intentioner om at bringe standarderne for ansættelse på linje med hinanden i denne henseende, er der på nuværende tidspunkt ikke offentliggjort nogen konkrete planer . Justitsministerens instruktionsbeføjelse over for anklagere i individuelle sager er genstand for diskussion. I 2019 gentog en række interessenter deres opfordringer til en mere uafhængig anklagemyndighed . I det østrigske system kan både ledende afdelinger i anklagemyndigheden og justitsministeren udstede instrukser i individuelle sager, herunder instrukser om ikke at rejse tiltale. Instrukser fra justitsministeren skal begrundes, udstedes skriftligt og vedlægges sagsakterne. Regeringen skal også aflægge en årlig rapport til parlamentet om alle instrukser i individuelle sager, når de pågældende sager er afsluttet . Ifølge den seneste rapport blev der udstedt 69 instrukser mellem 2011 og 2018 . Inden for den rigsadvokaturens organisatoriske struktur et uafhængigt råd, der rådgiver ministeren om instrukser ("instruksrådet"/"Weisungsrat"), en ikkebindende udtalelse om alle instrukser, før de udstedes , og de følges i praksis . Nationale interessenter har understreget behovet for en mere uafhængig anklagemyndighed med en uafhængig leder af anklagemyndigheden med ansvar for instrukser , idet de henviser til risikoen for, at det for offentligheden kan se ud som om, der udøves politisk indflydelse. Derudover bemærker interessenterne, at indberetningsforpligtelserne kan være tidskrævende, have et uforholdsmæssigt omfang i forhold til anklagemyndighedens primære opgaver og føre til forsinkelser i efterforskninger. Selv om risiciene for anklagemyndighedens autonomi synes at være afhjulpet af de eksisterende garantier , anvendes instruktionsbeføjelsen ikke desto mindre i praksis. I 2019 indeholdt den daværende justitsministers undersøgelse af situationen i retssystemet nogle forslag til at tydeliggøre systemet med instrukser, og i regeringsprogrammet for 2020-2024 bebudes en hensigt om at reducere "undgåelige" indberetningsforpligtelser. Kvalitet Retsvæsenet har fået tildelt flere midler. Retsvæsenets budget for 2020 omfatter ti yderligere dommerstillinger, 40 anklagerstillinger og 100 stillinger til medarbejdere ved domstolene, hvilket er blevet hilst velkommen af interessenterne. Denne stigning følger en undersøgelse, der blev offentliggjort i 2019 af den daværende justitsminister, og som pegede på en række bekymringer vedrørende menneskelige ressourcer i retsvæsenet, navnlig for så vidt angår betydelige nedskæringer i administrative stillinger ved domstolene og hos anklagemyndighederne samt udfordringer med at besætte eksisterende stillinger som advokatfuldmægtige (Rechtspfleger). Den understregede også, at anklagemyndigheden og forbundsdomstolen i forvaltningsretlige sager har svært ved at følge med den øgede opgavemængde i forbindelse med henholdsvis indre sikkerhed og asylsager . I rapporten anbefales det, at der oprettes yderligere stillinger inden for alle de berørte områder. Disse bekymringer er blevet gentaget af interessenter, som har anmodet om oprettelse af mindst 40 yderligere dommer- og anklagerstillinger og et stop for nedskæringer i stillinger ved domstolene og har fremhævet situationen ved forbundsdomstolen i skatte- og afgiftsretlige sager og forbundsdomstolen i forvaltningsretlige sager som særlig bekymrende . Et storstilet projekt, der skal forbedre digitaliseringen af retsvæsenet yderligere, er i gang. Digitaliseringen af retssystemet er allerede fremskreden, navnlig for så vidt angår muligheden for at anlægge sag og indgive stævninger online, som er bredt tilgængelig, selv om elektroniske muligheder i forbindelse med de efterfølgende trin i sager stadig er begrænsede. Sagsstyringssystemer og systemer til udarbejdelse af domstolsstatistik er indført ved alle domstole . Gennem et projekt ved navn "Justice 3.0" har regeringen indledt indførelse af en elektronisk sagsfil ved alle domstole. Systemet er kun blevet indført ved et begrænset antal domstole i 2020, men udrulles gradvist yderligere. Regeringen har til hensigt at indføre fuldstændig elektronisk sagsstyring ved alle domstole inden 2022. Regeringen har også bebudet yderligere skridt i forhold til brug af digitale værktøjer ved domstolene, herunder brugen af kunstig intelligens til f.eks. offentliggørelse af retsafgørelser i anonymiseret format . Ordningen for retsafgifter skal evalueres. Nationale interessenter har gentagne gange anmodet om en revision af systemet for retsafgifter, idet de har understreget, at retsafgifter har en væsentlig indvirkning på adgangen til domstolsprøvelse, og at de i mangel af et loft kan være uforholdsmæssigt høje. Under den nuværende ordning reguleres retsafgifter for civile retssager af loven om retsafgifter, og de baseres hovedsagelig på den værdi, tvisten repræsenterer, i mange tilfælde uden nogen øvre grænse. Mens retsafgifterne i sager, der repræsenterer en lav værdi, kan være relativt lave til gennemsnitlige , vokser de i takt med værdien af en sag. Undersøgelser fra Europarådet viser, at indtægterne fra retsafgifter pr. indbygger er særligt høje . I regeringsprogrammet for 2020-2024 bebudes det, at regeringen har til hensigt at foretage en evaluering af den generelle ordning for retsafgifter . Effektivitet Retsvæsenet håndterer sin sagsmængde på en effektiv måde, men står over for visse udfordringer i forbindelse med forvaltningsretlige sager. Retssystemet klarer sig godt i forbindelse med civil- og handelsretlige sager, som det skønnes, det i gennemsnit tager kort tid at løse, som konsekvent afgøres i tæt på 100 % af tilfældene (100,8 % i 2018), og hvor antallet af verserende sager er lavt. Det forvaltningsretlige system har for nylig stået over for udfordringer, idet det har taget længere tid at afgøre sager, og andelen af afgjorte sager er på 89,7 % i 2018 (selv om dette er en forbedring i forhold til 2017, hvor andelen var på 79,5 %) . Ifølge myndigheder og interessenter hænger dette navnlig sammen med et stort antal indkomne asylsager. Forbundsdomstolen i forvaltningsretlige sager står over for særlige udfordringer, hvilket også blev påpeget i undersøgelsen fra justitsministeriet i 2019. Størstedelen af domstolenes aktiviteter blev midlertidigt suspenderet fra den 16. marts til den 13. april 2020 som følge af covid-19-pandemien, og særlige foranstaltninger blev indført for at udsætte procesfrister, hvilket kan føre til et øget efterslæb i retssystemet . II.Ramme for bekæmpelse af korruption

En national strategi for bekæmpelse af korruption blev vedtaget i 2018 og ledsages af en handlingsplan, der blev vedtaget i 2019. Beføjelsen til at forebygge, opdage og bekæmpe korruption i Østrig deles mellem forskellige myndigheder. Det føderale kontor for bekæmpelse af korruption (Bundesamt für Korruptionsprävention und -bekämpfung — BAK) har til opgave at forebygge og bekæmpe korruption samt at varetage internationalt samarbejde i forbindelse hermed. Retsforfølgelse af korruption henhører under den centrale anklagemyndighed for bekæmpelse af økonomisk kriminalitet og korruption (Zentrale Staatsanwaltschaft zur Verfolgung von Wirtschaftsstrafsachen und Korruption — WKStA). Andre myndigheder med beføjelse inden for bekæmpelse af korruption er justitsministeriet, indenrigsministeriet og revisionsretten. Forebyggelse af korruption er bredt reguleret for embedsmænd, som er omfattet af bestemmelserne i tjenestemandsloven af 1979 og loven om offentligt overenskomstansatte. Beskyttelse af whistleblowere har eksisteret siden 2013. I Transparency Internationals Corruption Perceptions Index fra 2019 får Østrig en score på 77/100 og ligger dermed nr. 6 i Den Europæiske Union og nr. 12 på verdensplan . Blandt de østrigske respondenter opfatter 58 % korruption som udbredt i landet (EU-gennemsnit: 71 %) , mens 22 % af befolkningen mener, at korruption påvirker deres dagligdag (EU-gennemsnit: 26 %). 57 % af virksomhederne opfatter korruption som udbredt (EU-gennemsnit: 63 %) , og 29 % af virksomhederne opfatter korruption som et problem i forbindelse med forretningsvirksomhed (EU-gennemsnit: 37 %). Endelig mener 53 % af befolkningen, at der sker tilstrækkelig mange vellykkede retsforfølgelser i landet til at afskrække folk fra korrupt adfærd, og 34 % af virksomhederne mener, at personer og virksomheder, der tages i at bestikke en højtstående embedsmand, får en passende straf (EU-gennemsnit: 31 %). Den strafferetlige ramme for bekæmpelse af korruption er i det store og hele på plads. Den retlige ramme omfatter relevante bestemmelser i straffeloven og strafferetsplejeloven samt særlig lovgivning som f.eks. forbundsloven om oprettelse og organisation af det føderale kontor for bekæmpelse af korruption, forbundsloven om juridiske personers ansvar for strafbare handlinger og forbundsloven om udlevering og gensidig bistand i straffesager. Politikker til bekæmpelse af korruption fastsættes på føderalt niveau. Den nationale strategi til bekæmpelse af korruption, der blev indført i 2018, er integreret i alle offentlige sektorer. Hovedformålet med strategien er at øge og sikre integriteten og gennemsigtigheden inden for forvaltning, politik og erhvervsliv. Handlingsplanen for gennemførelse af strategien blev vedtaget i 2019. Bekæmpelse af korruption deles mellem flere myndigheder med specifikke beføjelser. Det føderale kontor for bekæmpelse af korruption (Bundesamt für Korruptionsprävention und -bekämpfung — BAK) blev oprettet i 2010 og fik senest sit mandat forlænget i 2019. BAK har kompetence i sager under sikkerheds- og kriminalpolitiet vedrørende visse forbrydelser med forbindelse til korruption, herunder misbrug af midler og aktiver til skade for EU's finansielle interesser og hvidvaskning af penge . Et af BAK's mål omfatter samarbejde med den centrale anklagemyndighed for bekæmpelse af økonomisk kriminalitet og korruption. Den centrale anklagemyndighed for bekæmpelse af økonomisk kriminalitet og korruption er den primære myndighed med beføjelse til bekæmpelse af korruption. Den centrale anklagemyndighed for bekæmpelse af økonomisk kriminalitet og korruption (Zentrale Staatsanwaltschaft zur Verfolgung von Wirtschaftsstrafsachen und Korruption — WKStA) har et særligt mandat i forbindelse med forbrydelser, der vedrører økonomisk kriminalitet og korruption. Efter flere højt profilerede politiske skandaler i den senere tid har WKStA intensiveret sin efterforskning af politisk korruption på højt plan, påståede forseelser vedrørende statsejede virksomheder og ulovlig partifinansiering. Det føderale kontor for bekæmpelse af korruption udfører politiefterforskning og yder støtte til WKStA i forbindelse med efterforskning af strafbare handlinger med forbindelse til korruption. Som andre dele af retsvæsenet står WKStA også over for ressourcemæssige udfordringer . WKStA's anklagere skal give besked til den ledende offentlige anklagers kontor, tre arbejdsdage før visse processuelle skridt tages — en skærpet forpligtelse, der blev indført i 2019. Disse indberetningsforpligtelser kan ifølge interessenterne være potentielt besværlige og føre til forsinkelser i efterforskninger, også i lyset af den ledende anklagers kontors og justitsministerens instruksbeføjelse (se afsnit I). Reglerne om finansiering af politiske partier, herunder revisionsrettens rolle, er under revision. Revisionsretten har revisionsbeføjelser og er ansvarlig for overvågning af partiernes økonomi. I 2018 blev afdelingen for korruptionsbekæmpelse, regelefterlevelse og risikostyring oprettet under revisionsretten, og den har siden været drivkraften bag et mangefacetteret initiativ til bekæmpelse af korruption med særlig fokus på forebyggelse af korruption. Revisionsretten har siden 2015 arbejdet på at revidere rammerne for bekæmpelse af korruption på forskellige niveauer, f.eks. for ministerier og kommuner, i overensstemmelse med retningslinjerne for revision af korruptionsbekæmpende systemer. Desuden forsøger revisionsretten at øge bevidstheden om korruption og iværksætte kurser for offentligt ansatte. Revisionsrettens rolle er blevet styrket en smule i 2019 . Retten kan dog stadig kun kontrollere nøjagtighed af tallene i de politiske partiers ansvarlighedsrapporter som sådan og har ingen yderligere efterforskningsbeføjelser. Denne begrænsning i revisionsrettens beføjelser er blevet kritiseret af interessenter . Den har også været genstand for anbefalinger fra Greco gennem mange år, som kun delvis er gennemført . I september 2019 blev der fremlagt lovforslag til kriminalisering af urigtige årsberetninger fra partierne og ulovlig partifinansiering, som afventer behandling . Regeringsprogrammet for 2020-2024 indeholder en række tilsagn om yderligere styrkelse af revisionsrettens rolle, herunder med hensyn til finansiering af politiske partier . Der er fortsat mangler i rammen for sikring af parlamentsmedlemmernes integritet. Kun visse aspekter af parlamentsmedlemmers indberetning af aktiver og bijob er reguleret. Mens indberetning af private indtægter er reguleret i forbundsloven om gennemsigtighed og uforenelighed (Unvereinbarkeits- und Transparenz-Gesetz) , er der ingen forpligtelse til at indberette aktiver, renter, gæld og hæftelser . Der er heller ikke noget krav om at indberette ad hoc-interessekonflikter, som kan opstå i forbindelse med behandling af sager i parlamentet. Det er ikke forbudt for parlamentsmedlemmer at have bijob eller ledende stillinger/bestyrelsesposter. Regulering af indberetning af indkomster og biaktiviteter, modtagelse af gaver og andre fordele og foranstaltninger, der skal træffes i tilfælde af overtrædelse af de nævnte regler, har været genstand for en række anbefalinger fra Greco . Der er iværksat en række foranstaltninger til forebyggelse af korruption for embedsmænd og topfolk inden for den udøvende magt. Den forebyggende ramme for bekæmpelse af korruption i den offentlige sektor integrerer regler om forebyggelse af interessekonflikter for de øverste administrative organer i overensstemmelse med forbundsloven om gennemsigtighed og uforenelighed . Bestemmelserne omfatter regler om indberetning af økonomiske interesser og aktiver hvert andet år, bijob (medmindre det udtrykkeligt er tilladt) og indtagelse af ledende stillinger/bestyrelsesposter. Revisionsretten har også gennemført en risikovurdering af embedsmænds bijob og fundet, at vurderingen af bijobs forenelighed primært var medarbejderens eget ansvar, og at manglende klarhed over, hvilket klart ansvar der ville gælde (de kriterier, hvorudfra bijobbet vurderes som foreneligt eller uforeneligt med den pågældendes stilling) kunne føre til en interessekonflikt. Ifølge revisionsretten ville en generel forpligtelse til forudgående godkendelse i stedet for kun at oplyse om bijob på forhånd være mere effektivt end et krav om efterfølgende disciplinære sanktioner. Retten anbefalede derfor forbundskansleren at udarbejde et lovforslag, som skal indføre krav om myndighedsgodkendelse af visse bijob. Forbundskansleren er af den opfattelse, at de eksisterende uddannelses- og oplysningstiltag for embedsmænd på området er tilstrækkelige . Forebyggelse af korruption er også bredt reguleret for embedsmænd, som er omfattet af bestemmelser i tjenestemandsloven af 1979 og loven om offentlige overenskomstansatte. Disse lovbestemmelser suppleres af en generel adfærdskodeks for embedsmænd og, hvor det er relevant, af adfærdsnormer, som kan vedtages af specifikke tjenestegrene (f.eks. retningslinjerne for overholdelse ("Compliance-Leitlinien") fra forbundsjustitsministeriet, der blev vedtaget i 2019) . Generelt er embedsmænd underlagt visse yderligere pligter og regler såsom deres embedsed, indberetningspligt, regler om respektfuld behandling af andre, om interessekonflikter og om bijob, forbud mod at modtage gaver samt regler om ansættelsesforholdets ophør ("beskæftigelse efter offentlig ansættelse") og tavshedspligt. Overtrædelse af disse og andre pligter og regler sanktioneres ved disciplinære foranstaltninger eller i overensstemmelse med strafferetlige bestemmelser. Beskæftigelse efter ansættelse i det offentlige er ikke reguleret for medlemmer af regeringen og parlamentet. I 2019 blev der fremsat lovforslag om indførelse af en karensperiode på 18 måneder. Ifølge disse forslag kan personer, der har arbejdet for eller haft en stilling i et regeringsparti inden for de seneste fem år, tidligst udpeges til ledelses- eller kontrolfunktioner i en virksomhed med forbindelse til regeringen efter denne karensperiode . Regeringsprogrammet for 2020-24 omfatter planer om at indføre en karensperiode, som skal overstås, før medlemmer af regeringen kan få ansættelse ved forfatningsdomstolen . Der findes et lobbyregister, men kun en begrænset mængde oplysninger er offentligt tilgængelige. Registret for lobby- og fortalervirksomhed blev oprettet i 2013 . Det er imidlertid kun et lovkrav, at oplysninger om konkrete lobbyaktiviteter (især kontrakter på lobbyarbejde) er tilgængelige for beslutningstagere, der har været genstand for lobbyarbejde, ikke for offentligheden . Kun specialiserede lobbyvirksomheder, interne lobbyister, selvstyrende organer og interessegrupper ("Interessenverbände") skal registreres, og individuelle kontakter skal ikke indberettes . Loven om gennemsigtighed og uforenelighed og loven om gennemsigtighed i lobby- og fortalervirksomhed indeholder bestemmelser om lobbyarbejde rettet mod folkevalgte og topfolk inden for de øverste administrative funktioner. Det fremgår af § 1, stk. 3, i loven om gennemsigtighed i lobby- og fortalervirksomhed, at loven ikke finder anvendelse på politiske partier. I 2016 afgav Greco en anbefaling om parlamentsmedlemmer og deres kontakter med tredjeparter, da der ikke findes nogen begrænsninger på eller forbud rettet mod, hvordan parlamentsmedlemmer har kontakt til tredjeparter, som kan forsøge at påvirke deres beslutninger. De eneste regler, der er i kraft på nuværende tidspunkt, vedrører situationer, hvor parlamentsmedlemmer selv optræder som lobbyister . Der findes en ramme for beskyttelse af whistleblowere. I 2013 blev der indført et whistleblowerværktøj, som drives af den centrale anklagemyndighed for bekæmpelse af økonomisk kriminalitet og korruption (WKStA). I løbet af værktøjets første fire driftsår (20. marts 2013 til 31. marts 2017) modtog WKStA næsten 5 000 berettigede indberetninger af mistænkelige forhold og potentielt strafbare handlinger. I 29 tilfælde førte dette til tiltale . III.Mediepluralisme Ytringsfriheden og de statslige myndigheders pligt til at give adgang til oplysninger er nedfældet i forfatningen. Afledt ret garanterer udtrykkeligt journalisters ret til at beskytte deres kilders fortrolighed og regulerer forpligtelsen til at offentliggøre oplysninger for offentligheden . Tilsynsmyndighederne for audiovisuelle medietjenester, dvs. den østrigske kommunikationsmyndighed (KommAustria) og den østrigske tilsynsmyndighed for radio- og tv-transmission og telekommunikation (RTR), blev oprettet i overensstemmelse med KommAustria-loven i 2001 . Medietilsynsmyndighederne fungerer uafhængigt. Tilsynsmyndighederne for audiovisuelle medietjenester, dvs. den østrigske kommunikationsmyndighed (KommAustria) og den østrigske tilsynsmyndighed for radio- og tv-transmission og telekommunikation (RTR), er helt uafhængige af regeringen. KommAustria er ansvarlig for udstedelse af licenser til private radio- og tv-stationer, forvaltning af sendefrekvenser, juridisk tilsyn med private radio- og tv-selskaber samt forberedelse og lancering af digital radio-/tv-transmission. KommAustria er endvidere ansvarlig for administration af loven om mediestøtte (1984) og for tilsyn med overholdelsen af den retlige ramme for radio- og tv-virksomhed, der både omfatter udsendelser fra den østrigske public service radio- og tv-virksomhed (ORF) og private radio/tv-selskaber . Ifølge forbundsloven om oprettelse af en østrigsk kommunikationsmyndighed er dens medlemmer uafhængige og ikke bundet af instrukser i udøvelsen af deres funktioner . KommAustrias afgørelser kan indbringes for forvaltningsdomstolene. For så vidt angår midler (såsom KommAustrias og RTR's udgifter til lønninger, leje af kontorplads og udstyr) var KommAustrias årlige budget på 4 146 mio. EUR i 2018, hvilket myndigheden betragtede som tilstrækkeligt . Indikatoren for mediemyndighedens uafhængighed og effektivitet anses af observatoriet for mediepluralisme 2020 for at være forbundet med en meget lav risiko . Det østrigske pressenævn (Österreichischer Presserat) fungerer som et selvregulerende organ for pressen. Det arbejder for at sikre redaktionel kvalitet og garantere pressefriheden. Pressenævnet har udarbejdet en adfærdskodeks for den østrigske presse (principper for journalistisk arbejde), der indeholder regler for god og ansvarlig journalistisk aktivitet og udgør en etisk rettesnor for folk, der arbejder i mediebranchen. En af pressenævnets vigtigste opgaver er at sætte fokus på klagepunkter i pressen og imødegå dem. Pressenævnet støttes af de vigtigste journalistforeninger og forlagssammenslutninger. Observatoriet for mediepluralisme 2020 henviser til, at organisationer som f.eks. pressenævnet hidtil "har været for lidt opmærksomme på freelanceres status og uafhængighed og det stigende antal mangfoldige perifere aktører inden for journalistik (f.eks. borgerjournalister, bloggere, aktivister på de sociale medier osv.)" . Medieejerskab er underlagt regler om gennemsigtighed, men oplysninger er ikke altid fuldt tilgængelige i praksis. Østrigsk lovgivning indeholder særlige bestemmelser, der stiller krav om offentliggørelse af ejerskab inden for nyhedsmediesektoren . Medieejeren skal angives ved navn eller firmanavn, herunder virksomhedens formål, adresse eller hjemsted (for hovedkontoret eller afdelingen), navnene på medieejerens udøvende organer og ledende medarbejdere med bemyndigelse til at repræsentere virksomheden, og hvis virksomheden har en bestyrelse, dens medlemmer. Desuden skal ejerskab, aktieandele, tegningsretter og stemmerettigheder angives for alle personer, der besidder en direkte eller indirekte andel i medieejeren. Ved direkte eller indirekte ejerskab af aktieandele i fonde, skal fondens stifter og relevante beneficianter oplyses . Observatoriet for mediepluralisme 2020 anfører, at den relevante lovbestemmelse ikke stiller krav om, at det skal oplyses, at medieejeren er aktionær i andre selskaber, medmindre medieejeren er eneejer heraf .

Østrig tildeler store mængder statslig annoncering til medievirksomheder. Tildelingen af statslig annoncering reguleres af den føderale forfatningslov om mediesamarbejde og mediefinansiering samt af loven om gennemsigtighed i mediesamarbejde og -finansiering. Støttemodtagerens navn og støttebeløbet skal oplyses, og revisionsretten registrerer oplysningerne. Ifølge observatoriet for mediepluralisme 2020 angiver indikatoren for statslig regulering af ressourcer og støtte til mediesektoren, at mediepluralisme i Østrig er forbundet med middel risiko. Reglerne for fordelingen af direkte og indirekte støtte er gennemsigtige. Det fremgår imidlertid af observatoriet for mediepluralisme 2020, at tabloidaviser med store oplag synes at nyde uforholdsmæssig stor gavn af støtten. Interessenterne har også givet udtryk for betænkeligheder med hensyn til potentiel politisk indflydelse på tildelingen af statslig annoncering . Dette spørgsmål har været genstand for journalistiske undersøgelser . Loven om gennemsigtighed i medier fra 2012 sikrer, at regeringen, offentlige organer og statsejede selskaber oplyser om deres forbindelser til medierne (f.eks. annoncering og andre former for støtte). Der er imidlertid ingen regler, der sikrer retfærdig fordeling af statslig annoncering mellem medievirksomheder. Mens statsstøtten til medierne i 2018 beløb sig til 40 mio. EUR, blev der brugt næsten 170 mio. EUR på statslig annoncering . Regeringen overvejer en reform for at forbedre adgangen til oplysninger . Selv om en forpligtelse til at give adgang til oplysninger er nedfældet i forfatningen og specificeret i forbundslovgivning og delstatslove, findes der ikke en generel ret til aktindsigt i offentlige myndigheders dokumenter i Østrig, og tavshedspligten ifølge forfatningen og tjenestemandsloven af 1979 begrænser i praksis adgangen til oplysninger . Interessenter har givet udtryk for bekymring over dette system og de lange frister, som offentlige organer har til formelt at svare på anmodninger (seks måneder efter et uformelt svar efter otte uger) . Den særlige betydning af mediernes ret til aktindsigt i kraft af deres rolle som "offentlighedens vagthunde" set i forhold til offentlige myndigheders ret til hemmeligholdelse understøttes af retspraksis ved den øverste forvaltningsdomstol . Regeringen har bebudet, at den vil indføre en ny ret til adgang til oplysninger, der kan håndhæves ved domstolene, gennem både en forfatningsændring og vedtagelse af en lov om fri adgang til oplysninger . Der findes ingen specifikke rammer for beskyttelse af journalister. Myndighederne anfører, at der ikke findes nogen specifik bestemmelse i loven om journalisters sikkerhed, og at journalister er beskyttet som enhver anden borger under straffeloven. Fængsling er blandt de mulige sanktioner for injurier . Der har ikke været tilfælde af angreb på journalisters fysiske sikkerhed, men antallet af krænkelser og trusler — især rettet mod kvindelige journalister og journalister, der arbejder for public service radio- og tv-virksomheden ORF — har været stigende . I 2019 og 2020 offentliggjorde Europarådets platform til fremme af beskyttelse af journalistik og journalisters sikkerhed tre indberetninger vedrørende Østrig, hvoraf den ene siden er blevet bilagt . Interessenter har givet udtryk for bekymring over garantier for redaktionel uafhængighed . "Beskyttelsen af redaktionel fortrolighed" (Redaktionsgeheimnis) er fastlagt i medielovens § 31 . Ifølge denne bestemmelse har journalister ret til at afvise at afgive vidneforklaring i straffesager om oplysninger, de har fået kendskab til i forbindelse med udøvelse af deres erhverv. Desuden sikres uafhængigheden af journalister, der arbejder for public service radio- og tv-virksomheden ORF, gennem forbundsloven om ORF , og en række afgørelser bekræfter, at retsmidlerne er virkningsfulde i forhold til at beskytte ORF's journalisters uafhængighed . Ikke desto mindre har observatoriet for mediepluralisme 2020 rapporteret om høj risiko i forhold til lovgivningsmæssige garantier, der sikrer redaktionel uafhængighed. Mens radio- og tv-stationer er forpligtet til at have redaktionelle vedtægter, findes der ingen lovgivningsmæssig garantier, der forhindrer politisk indflydelse på udnævnelser og afskedigelser af nyhedsmediers chefredaktører. De to største aviser (Kronen Zeitung og Heute) afstår fra selvregulerende foranstaltninger og er ikke medlemmer af det østrigske pressenævn .



IV.Andre institutionelle spørgsmål vedrørende den demokratiske kontrol og balance Østrig er en forbundsstat med et parlamentarisk tokammersystem bestående af nationalrådet (Nationalrat) og forbundsrådet (Bundesrat). Lovforslag kan fremlægges af regeringen, af medlemmer af begge parlamentets kamre og gennem borgerinitiativer . Forfatningsdomstolen foretager en efterfølgende forfatningsmæssig kontrol af love, hvilket er muligt både i konkrete tilfælde og som en abstrakt gennemgang af en lov på grundlag af en klage fra forbundsregeringen, en delstatsregering eller en tredjedel af medlemmerne af et af parlamentets kamre. Flere forskellige ombudsmandsinstitutioner bidrager til at opretholde de grundlæggende rettigheder. Proceduren for vedtagelse af lovgivning indebærer ofte høring af interessenter, men der findes ingen formel ramme for sådanne høringer. Østrig har indført et avanceret system af konsekvensvurderinger af love med henblik på både forudgående og efterfølgende evalueringer af lovgivningen . Lovforslag fra regeringen sendes generelt til offentlig høring, der offentliggøres på parlamentets websted, og hvor en række væsentlige interessenter udtrykkeligt opfordres til at bidrage. Nationalrådet har vedtaget en resolution, der har til formål at gøre høringsprocessen mere tilgængelig for offentligheden . Der findes imidlertid ingen specifik retlig ramme, der stiller krav om høringer, og interessenterne oplyser, at høringsfristerne ofte er kortere end de seks uger, som regeringen anbefaler, eller at høringsprocessen undertiden helt springes over . Greco har anbefalet, at Østrig vedtager klare regler for høringer om lovforslag fremlagt af både parlamentet og regeringen med passende tidsrammer . Forfatningsdomstolen er i færd med at gennemgå foranstaltninger i forbindelse med covid-19-pandemien. Foranstaltninger vedrørende covid-19-pandemien blev primært indført gennem to særlove, der blev vedtaget ved en hasteprocedure, og som giver sundhedsministeren beføjelse til at udstede dekreter . Pr. juli 2020 var der blevet indgivet 68 klager over disse foranstaltninger til forfatningsdomstolen. I juli 2020 traf domstolen afgørelse om, at retsgrundlaget for adgangsforbud til virksomheder, arbejdspladser og andre steder var i overensstemmelse med forfatningen, men fandt, at konkrete dekreter, der indførte generelt adgangsforbud til offentlige steder, og som kun tillod delvis genåbning af bestemte forretninger, var ulovlig . En række andre sager er blevet afvist af forfatningsdomstolen, bl.a. med den begrundelse, at der er mulighed for prøvelse ved forvaltningsdomstolene, hvor en række sager fortsat verserer . Flere forskellige ombudsmandsinstitutioner bidrager til at opretholde de grundlæggende rettigheder på forskellige områder. Ombudsmandsinstitutionen fungerer som den nationale menneskerettighedsinstitution og er senest blevet genakkrediteret med B-status af den globale alliance af nationale menneskerettighedsinstitutioner (GANHRI) i 2011. GANHRI's underudvalg for akkreditering har opfordret ombudsmandsinstitutionen til at søge et bredere menneskerettighedsmandat og til at udvikle regelmæssige og systematiske arbejdsforbindelser med civilsamfundet. Både underudvalget for akkreditering og, i 2019, FN's Komité for Afskaffelse af Diskrimination mod Kvinder (CEDAW) har understreget betydningen af en klar, gennemsigtig og deltagerorienteret udvælgelsesproces . Ombudsmandsinstitutionen behandler borgeres klager over administrative organers manglende handling eller påstande om grov forsømmelse. Den har også påtaget sig en rolle i overvågningen af forvaltningsmæssige afgørelser i forbindelse med covid-19-pandemien, idet den pr. maj 2020 havde modtaget omkring 280 klager . Flere andre uafhængige myndigheder såsom ombudsmanden for ligebehandling, som er det nationale ligestillingsorgan, ombudsmanden for handicappede og ombudsmanden for børn og unge bidrager til at opretholde grundlæggende rettigheder. Regeringen har til hensigt at videreudvikle dialogen med civilsamfundet. I regeringsprogrammet for 2020-2024 bebudes der en række foranstaltninger til yderligere at støtte civilsamfundets engagement . Regeringen har navnlig forpligtet sig til en aktiv dialog og et respektfuldt samarbejde med civilsamfundsorganisationer. For så vidt angår de retlige rammer gælder status som skattefritaget for gaver ikke på lige fod for alle civilsamfundsaktører. Navnlig drager en række NGO'er på områderne menneskerettigheder, borgerlige og politiske rettigheder, demokrati, gennemsigtighed og voksenuddannelse ikke fordel heraf , hvilket interessenterne har givet udtryk for betænkeligheder ved . Bilag I: Liste over kilder i alfabetisk rækkefølge* * Listen over indkomne bidrag i forbindelse med høringen om rapporten om retsstatssituationen 2020 kan findes på (COM-websted). Agenturet for Grundlæggende Rettigheder, Coronavirus pandemic in the EU — fundamental rights implications — Bulletin 3 (3. juni 2020). Land: Østrig. Association of Administrative Judges, Agenda for the administrative judiciary 2022. Association of European Administrative Judges (2020), bidrag fra Association of European Administrative Judges til rapporten om retsstatssituationen 2020. Berka, W., Heindl, L., Höhne, T. og Koukal A. (2019). Mediengesetz Praxiskommentar. 4th ed. Wien: LexisNexis. Bertelsmann Stiftung (2019). Sustainable Governance Indicators (SGI) – Austria. Gütersloh. https://www.sgi-network.org/2019/Austria . Breitschopf M., "Fünf Jahre 'Transparenzpaket' — Eine kritische Bilanz aus zivilgesellschaftlicher Perspektive" (fem-årig gennemsigtighedspakke). Meine Abgeordneten, Forum Informationsfreiheit, Dossier. https://www.informationsfreiheit.at/wp-content/uploads/2017/08/Echte-Transparenz-Langfassung-1.9.2017.pdf . CEDAW (2019), Concluding observations on the ninth periodic report. Center for Media Pluralism and Media Freedom, Decriminalisation of Defamation. https://cmpf.eui.eu/wp-content/uploads/2019/01/decriminalisation-of-defamation_Infographic.pdf .

Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2020), 2020 Media pluralism monitor. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 . CEPEJ (2018), European judicial systems: efficiency and quality of justice. CEPEJ (2020), Study on the functioning of judicial systems in the EU Member States. CIVICUS, Monitor tracking civic space: Austria. https://monitor.civicus.org/country/austria . Consultative Council of European Judges, Opinion No. 19 (2016) on the role of Court presidents. Consultative Council of European Judges, Opinion of the Bureau of the CCJE following a request by the Association of European Administrative Judges (AEAJ) as regards the legal setting of the position of the president (vice-president) of the Administrative Court of Vienna, AustriaCCJE-BU(2019)3, 29. marts 2019. Den østrigske regering (2020), bidrag fra Østrig til rapporten om retsstatssituationen 2020. Den østrigske regering (2020), Out of a Sense of Responsibility for Austria. Regeringsprogram for 2020-2024. Det østrigske parlament (2. juni 2017), "12165/AB XXV.GP — Anfragebeantwortung". https://www.parlament.gv.at/PAKT/VHG/XXV/AB/AB_12165/imfname_638955.pdf . Det østrigske parlament, Neu im Verfassungsausschuss. https://www.parlament.gv.at/PAKT/PR/JAHR_2019/PK0964/index.shtml . Det østrigske parlament, Postenschacher stoppen (1000/A(E)). https://www.parlament.gv.at/PAKT/VHG/XXVI/A/A_01000/index.shtml#tab-ParlamentarischesVerfahren . Die Presse, Berichtspflicht der Korruptionsermittler: "Eklatanter Widerspruch". https://www.diepresse.com/5611005/berichtspflicht-der-korruptionsermittler-eklatanter-widerspruch . Europa-Kommissionen (2014), Rapport om bekæmpelse af korruption i EU. Bilag om Østrig. https://ec.europa.eu/home-affairs/sites/homeaffairs/files/what-we-do/policies/organized-crime-and-human-trafficking/corruption/anti-corruption-report/docs/2014_acr_austria_chapter_en.pdf . Europa-Kommissionen (2020), EU's resultattavle for retlige anliggender for 2020. Europarådet, Platform to promote the protection of journalism and safety of journalists. https://www.coe.int/en/web/media-freedom . Europarådet: Ministerkomitéen (2000), Recommendation Rec(2000)19 of the Committee of Ministers on the role of Public Prosecution in the criminal justice system. Europarådet: Ministerkomitéen (2010), Recommendation Rec(2010)12 of the Committee of Ministers on judges: independence, efficiency and responsibilities. Forfatningsdomstolen, Covid-19-loven er i overensstemmelse med forfatningen, men det er flere dekreter ikke. https://www.vfgh.gv.at/medien/Covid_Entschaedigungen_Betretungsverbot.de.php . Forfatningsdomstolen, Forfatningsdomstolen vil træde sammen igen i midten af juli. https://www.vfgh.gv.at/medien/Juli_Beratungen.de.php . Forum Informationsfreiheit (2020), bidrag fra Forum Informationsfreiheit til rapporten om retsstatssituationen 2020.

GRECO (2016), Third Evaluation Round — Second Compliance Report on Austria on Incriminations (ETS 173 and 191, GPC 2) and Transparency of Party Funding. GRECO (2019), Fifth Evaluation Round — Evaluation Report on Belgium on preventing corruption and promoting integrity in central governments (top executive functions) and law enforcement agencies. GRECO (2019), Fourth Evaluation Round — Compliance Report on Austria on Corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors. Index on Censorship. Demonising the Media: Threats to Journalists in Europe. https://www.indexoncensorship.org/wp-content/uploads/2018/11/index-report-2018-web-v3.pdf . Interessenvertretung gemeinnütziger Vereine (IGO), Civil Society Index 2019. Judges' Association og Union of Judges and Prosecutors, Resources for the rule of law. Justitsministeriet (2018), Weisungsbericht 2018. https://www.justiz.gv.at/file/2c94848b651953620165f6f978cb0d79.de.0/weisungsbericht_2018_endfassung.pdf . Justitsministeriet, Important Notices concerning the Lobbying and Advocacy Register. https://lobbyreg.justiz.gv.at/edikte/ex/edparm3.nsf/a5c123accf39f319c1256a4f0033b507/8b3679261eb9d105c1257adb005bed16/$FILE/Information%20(english).pdf . Justitsministeriet, Maßnahmen für eine moderne und qualitätsvolle Justiz. https://www.justiz.gv.at/file/2c94848b6d50e800016e6a285abf00ed.de.0/wahrnehmungsbericht_hbm%20jabloner.pdf . KommAustria, https://www.rtr.at/en/rtr/OrganeKommAustria . Nationalrådet (2017), udvalgsrapport AB 1622 d. B., XXV. GP. OECD (2020), Regulatory Impact Assessment and Regulatory Oversight in Austria. https://www.oecd.org/gov/regulatory-policy/RIA-in-Austria-web.pdf . Prosecutor's Association (19. maj 2019), Causa Eurofighter. https://staatsanwaelte.at/causa-eurofighter/ . Prosecutor's Association, Notwendigkeiten der Staatsanwaltschaften. https://staatsanwaelte.at/wp-content/uploads/2019/09/Notwendigkeiten-der-Staatsanwaltschaften.pdf . Reporters without Borders, Austria. https://rsf.org/en/austria . Revisionsretten, Bericht des Rechnungshofes. Korruptionspräventionssysteme in ausgewählten Bundesministerien (BKA, BMB, BMI, BMLFUW), 2017/8, afsnit 13.1. https://www.parlament.gv.at/PAKT/VHG/XXVI/III/III_00015/imfname_673740.pdf . Revisionsretten, Was jetzt getan werden muss. Die zehn wichtigsten Themen für die kommende Bundesregierung. https://www.rechnungshof.gv.at/rh/home/home_1/home_6/Wasjetztgetanwerdenmuss.pdf . Transparency International Austria, PRESSEINFO: Corruption Perceptions Index (CPI) 2019 (23.01.2020), https://www.ti-austria.at/2020/01/23/ti-ac-presseinfo-cpi-2019/ . Virtuelt landebesøg i Østrig i forbindelse med rapporten om retsstatssituationen 2020. Østrigs øverste forvaltningsdomstol, dom af 29. maj 2018, Ra 2017/03/0083.

Bilag II: Landebesøg i Østrig Kommissionens tjenestegrene afholdt i juni 2020 virtuelle møder med: ·Den østrigske sammenslutning af dommere ved forvaltningsdomstole ·Den østrigske dommerforening ·Det østrigske pressenævn ·Den centrale anklagemyndighed for bekæmpelse af økonomisk kriminalitet og korruption ·Revisionsretten ·Det føderale kontor for forebyggelse og bekæmpelse af korruption (BKA) ·Forbundskanslerens kontor ·Forbundsjustitsministeriet ·Forbundsindenrigsministeriet ·Forbundsministeriet for europæiske og internationale anliggender ·Forum Informationsfreiheit ·KommAustria (medietilsynsmyndigheden) ·Den ledende anklagers kontor i Wien ·Den øverste forvaltningsdomstol ·Den øverste domstol ·Transparency International Austria ·Weisungsrat.