Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg udtalelse om "Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene 'Fremme af sprogindlæring og sproglig mangfoldighed'"

(SEK(2002) 1234)

(2003/C 85/26)

Europa-Kommissionen besluttede den 25. november 2002 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg udpegede på sin 396. plenarforsamling den 22. og 23. januar 2003, mødet den 23. januar, Renate Heinisch til hovedordfører og vedtog følgende udtalelse med 105 stemmer for, 4 stemmer imod og 4 hveken for eller imod.

1. Indledning

1.1. Behovet for at forbedre sprogindlæringen gennem handling på EU- og medlemsstatsplan er blevet anerkendt af stats- og regeringscheferne, der i Barcelona i marts 2002 opfordrede til en yderligere indsats for at forbedre de grundlæggende færdigheder, navnlig ved at lære mindst to fremmedsprog fra en meget tidlig alder. Denne opfattelse lå også bag den opfordring, som Rådet (uddannelse) rettede til medlemsstaterne den 14. februar 2002 om at træffe konkrete foranstaltninger til fremme af den sproglige mangfoldighed og sprogindlæringen samt Rådets opfordring til Kommissionen om at udarbejde forslag på disse områder senest i begyndelsen af 2003.

1.2. I artikel 22 i EU-charteret om grundlæggende rettigheder af 7. december 2000 hedder det, at Unionen respekterer den kulturelle, religiøse og sproglige mangfoldighed.

1.3. I 2001 afvikledes Det Europæiske Sprogår, som blev en stor succes og satte gang i tusindvis af aktiviteter, der inddrog flere hundred tusinde borgere over hele Europa i at fremme sprogindlæring og sproglig mangfoldighed. Det medførte en udbredt entusiasme for at lære fremmedsprog og øgede manges motivation med hensyn til personligt at deltage i studier af andre sprog og kulturer.

2. Generelle bemærkninger

2.1. Ifølge Europa-Kommissionens arbejdsprogram for 2003 (ultimo oktober 2002) skal Lissabon-processen videreføres, hvilket indebærer

- udvikling af egnede procedurer for livslang læring og e-learning (f.eks. fælles arbejdsprogram vedrørende almen og faglig uddannelse, informationssamfund for alle);

- vedtagelse af et nyt handlingsprogram for e-learning;

- forelæggelse af en handlingsplan til fremme af et flersproget Europa.

Med handlingsplanen til fremme af sprogindlæring reagerer Kommissionen på erfaringerne fra Det Europæiske Sprogår og med udnyttelsen af sprogårets resultater.

EØSU finder det positivt og forbilledligt, at Kommissionen ikke betragter "de europæiske år" (livslang læring og sprogåret) som isolerede aktioner, men gør deres resultater op og tager hensyn til dem i uddannelsesprogrammerne. EØSU støtter denne fremgangsmåde.

2.2. Ligeledes er det uomgængeligt, at EU med udvidelsen med 12 nye medlemsstater for øje må fokusere på den sproglige praksis i EU.

Derfor bifalder EØSU, at EU vil fremme sprogindlæring. Sprogene må ikke skabe grænser og barrierer for den globale integration og kommunikation. Grundlaget for, at EU opstiller uddannelsesmæssige mål, er EF-traktatens art. 149 og art. 150. Medlemsstaternes ansvar for undervisningsindholdet og for uddannelsessystemernes udformning antastes ikke.

2.3. EU må reagere flersproget på den kommende udfordring. Kun på den måde kan folkenes kulturelle identitet og de regionale forskelle og dermed Europas kulturelle rigdom bevares; samtidig tages der hensyn til subsidiaritetsprincippet.

"Et menneske, der kan to sprog, er lige så meget værd som to mennesker" (Kong Karl V 1338-1380).

2.4. Det er EØSU's opgave at fremme arbejdstagernes mobilitet og at arbejde for, at de sproglige grænser ikke hindrer gensidig forståelse og solidaritet, og at Europas sproglige og kulturelle mangfoldighed bevares. Alle Europas sprog har samme kulturelle værdi.

3. Konklusioner

3.1. EØSU støtter Kommissionens bestræbelser på at fremme sprogindlæringen og den sproglige mangfoldighed, under hensyntagen til subsidiaritetsprincippet. EØSU understreger, at solide kundskaber i modersmålet er af stor betydning for indlæring af fremmedsprog (jf. resultaterne fra Pisa).

3.2. EØSU kræver intensivt samarbejde mellem medlemsstaterne med henblik på at udvide indlæringsnetværk og sikre kontinuerlig udveksling af information om egnede metoder, didaktiske fremskridt, undervisningsmaterialer og læreruddannelse og -videreuddannelse.

3.3. EØSU kræver styrkelse af den sproglige mangfoldighed via målrettede foranstaltninger inden for alle fællesskabsprogrammer (regional-, beskæftigelses- og social- og arbejdsmarkedspolitik, forskning og udvikling, informationssamfundet...), herunder

- støtte til tekstning af film via Media-programmet;

- støtte til oversættelse af litterære værker til andre sprog via programmet KULTUR 2000.

3.4. EØSU mener dog, at sprogindlæringen navnlig bør støttes via programmerne SOKRATES og LEONARDO DA VINCI. Der bør gennemføres særlige projekter, som kan sikre

- bedre kvalitet i sprogundervisningen

- tilvejebringelse af nyt undervisningsmateriale

- sammenligning mellem undervisningsprogrammer uden for skolens regi

- lettere adgang for alle borgere til sprogtilbud

- sprogindlæring for alle aldersklasser

- fremme af regionale sprog og mindretalssprog.

I den forbindelse mener EØSU, at samarbejde mellem uddannelses- og forskningssektoren vil være nyttigt.

3.5. EØSU opfordrer til at støtte påbegyndelse af sprogindlæring allerede før skolealderen via hertil egnede projekter.

3.5.1. I den forbindelse bør nye metoder som sprogindlæring ved hjælp af musik indoptages i EU's projekter (eksempler fra Schweiz og Frankrig).

"Vil man bringe forskellige mennesker sammen, må man finde et fælles sprog". Musik er uden tvivl et sådant fælles sprog. "Musik kan påvirke sprogudviklingen både i forbindelse med modersmålet og ved indlæring af fremmedsprog" (Donata Elschenbroich "Weltwissen der Siebenjährigen").

3.5.2. Det er vigtigt at sikre fælles sprogtilbud for forældre og børn. Det er et værdifuldt integrationsbefordrende initiativ. Den første sprogformidling finder sted i familierne.

EØSU betragter fremme af sprogindlæring som et modtræk mod vold og fremmedfjendtlighed i den tidlige barndom (børnehavegrupper kan omfatte op til 20 nationer) - forebyggende initiativ.

3.5.3. EØSU kræver grænseoverskridende samarbejde i børnehavesektoren mellem forældre, pædagoger og lærere. Bevidstgørelsen om sprogindlæring skal indledes meget tidligt, og grundlaget for livslang læring skal lægges i førskolealderen.

3.6. EØSU kræver revision af uddannelsesplanerne for fremmedsprogsindlæring fra førskolealderen til universiteterne og kræver, at studerende, der senere skal undervise i fremmedsprog, forpligtes til at gennemføre en del af deres studium i udlandet.

3.7. EØSU foreslår, at alle skoleelever opfordres til at indlægge et udlandsophold som et obligatorisk element i deres skoleforløb.

3.8. EØSU kræver bedre sprogundervisning og ikke bare flere timer til rådighed. Desuden bør der i højere grad inddrages indfødte lærere.

3.9. Som led i livslang læring og voksenundervisning kræver EØSU særlige videreuddannelsesprogrammer for forældre og ældre medborgere under hensyntagen til deres forskellige indlæringsmæssige situationer. European label for innovate projects in language teaching and learning bør bevares.

3.10. EØSU kræver, at valget af de to fremmedsprog ud over modersmålet skal være frit.

3.10.1. EØSU støtter programmet "Lær naboens sprog".

3.10.2. EØSU er klar over, at det store flertal af forældrene vælger engelsk som børnenes første fremmedsprog.

EØSU betragter engelsk som lingua franca, men er sig bevidst, at ethvert lingua franca har sine begrænsninger (det åbner ikke mulighed for virkelig at forstå andre kulturer). Som følge af de givne forhold vil flertallet af europæerne med tiden sandsynligvis komme til at tale engelsk.

3.10.3. EØSU finder det nødvendigt at tænke nærmere over valget af officielle sprog og arbejdssprog og at vække interesse blandt de unge for job i sprogsektoren (tolkning, oversættelse m.v.).

3.11. Efter EØSU's opfattelse er der på forskellige områder mangler ved gennemførelsesbestemmelserne hvad angår brugervenlighed, transparens og rettidig udlevering af dokumenter og formularer, ligesom gennemførelsesbestemmelsernes gyldighed bør forlænges.

3.12. EØSU kræver større transparens i forbindelse med koordination mellem Kommissionen og de nationale instanser.

3.13. EØSU opfordrer Kommissionen til at støtte udbredelse af egnet undervisningsmateriale af høj kvalitet via europæiske net.

3.14. EØSU betragter det som sin opgave at informere de organisationer og sammenslutninger, der er repræsenteret i det, om behovet for at fremme sprogindlæring og at opfordre dem til at betragte det som deres opgave at støtte alle borgere i at lære sprog og at give dem mulighed herfor ved hjælp af indlæringsnetværk.

Koordineringen af undervisningstilbudene må undersøges (kommunikativ/integrativ metode).

Derfor finder EØSU det nødvendigt, at det selv inddrages i gennemførelsen af programmerne, arrangerer høringer, formidler information og bevidstgør organisationerne på europæisk plan. Meningsdannelsen kan koordineres og formidles via EØSU. Denne metode har større chancer for at føre til resultater end brede konsultationsstrukturer (fristen indtil 31.1.2003 er for kort), og den er i overensstemmelse med Kommissionens og EØSU's proceduremæssige traditioner.

EØSU danner bro mellem EU og civilsamfundet. Medlemmerne repræsenterer det vidt forgrenede organiserede civilsamfund i EU, og EØSU forsvarer således princippet om retten til europæisk borgerskab, hvori sprogindlæring indgår som et grundlæggende element.

Bruxelles, den 23. januar 2003.

Roger Briesch

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg