EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 14.9.2016 COM(2016) 581 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN Styrkelse af europæiske investeringer til jobskabelse og vækst:

Indledning af anden fase af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer

og lancering af en ny plan for europæiske eksterne investeringer



Der er behov for intelligente og bæredygtige investeringer til at fremme vækst og beskæftigelse i både Europa og på globalt plan. Siden november 2014 har Kommissionen mobiliseret betydelige finansielle EU-midler på en innovativ måde, som giver de offentlige midler maksimal virkning og tiltrækker private investeringer. Bæredygtige investeringer i navnlig infrastruktur og små og mellemstore virksomheder har været omdrejningspunktet for EU's politiske tiltag, navnlig ved at sikre en mere effektiv anvendelse af de begrænsede midler i EU-budgettet og følge det op med foranstaltninger til at forbedre de overordnede rammebetingelser for erhvervslivet. Kommissionen søger konstant nye metoder til at få mest muligt ud af hver offentligt spenderet euro for at stimulere den private sektor og skabe håndgribelige resultater i realøkonomien. Inden for EU er disse tiltag allerede begyndt at vise positive resultater. Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI), som er kernen i investeringsplanen for Europa, bør derfor styrkes og udvides, både med hensyn til dens varighed som til dens finansielle kapacitet. Uden for EU vil denne tilgang også kunne bidrage til at håndtere de mange udfordringer i både EU's naboskabsområde og i Afrika. I lyset heraf og med henblik på at fremme en bæredygtig udvikling, jobskabelse og vækst i partnerlande samt tackle de underliggende årsager til migration fremlægger Kommissionen i dag en ambitiøs plan for europæiske eksterne investeringer. I. Investeringsplanen for Europa – EFSI 2.0 Investeringsplanen for Europa har vist sig at være et nyttigt redskab til at skabe konkrete resultater og tilskynde til en holdbar forøgelse af de lave investeringsniveauer i Europa efter finanskrisen. Garantien er udformet på en måde, der sikrer en optimal anvendelse og løftestangseffekt af de begrænsede offentlige midler, så der skabes håndgribelige resultater med hensyn til vækst og jobskabelse. Den Europæiske Investeringsbank-gruppen (EIB), som har været Kommissionens strategiske partner i forbindelse med investeringsplanen for Europa, har via EFSI mobiliseret tæt ved 116 mia. EUR i 26 medlemsstater på mindre end et år. I samme periode har over 200 000 SMV'er allerede opnået støtte fra EFSI . Fra Finland til Grækenland eller Island til Kroatien, fra de mest sofistikerede industriprojekter til modernisering af fødevareindustrien ledet af SMV'er og midcapselskaber i Europa, fra vindmølleparker til udviklingen af nye sundhedsteknologier – EFSI gør en reel forskel ved at støtte innovative projekter, som bidrager til jobskabelse og vækst i lokalsamfundene. EFSI har således været medvirkende til at håndtere ungdomsarbejdsløsheden . Den 28. juni 2016 konkluderede Det Europæiske Råd, at "[i]nvesteringsplanen for Europa, navnlig Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI), har allerede skabt konkrete resultater og er et vigtigt skridt i indsatsen for at mobilisere private investeringer og samtidig gøre intelligent brug af de knappe budgetmidler. Kommissionen har i sinde snart at fremsætte forslag om EFSI's fremtid, og Europa-Parlamentet og Rådet bør behandle forslagene som en hastesag" . Med det forslag, der vedtages i dag, har Kommissionen fulgt op på disse prioriteter. Kommissionen er parat til at fordoble EFSI, både hvad angår dens varighed og dens finansielle kapacitet. EFSI blev oprindeligt oprettet for en periode på tre år med det formål at mobilisere mindst 315 mia. EUR i strategiske investeringer. I betragtning af EFSI's succes har Kommissionen besluttet at fremsætte et forslag om ændring af forordningen med henblik på at forlænge EFSI's varighed og øge dens slagkraft. Det vil også forhindre eventuelle afbrydelser i finansieringen og give promotorerne forsikring om, at de fortsat kan forberede projekter til indgivelse efter den oprindelige investeringsperiode. Den forlængelse, der præsenteres i dag, dækker hele perioden med den nuværende flerårige finansielle ramme og ventes at udløse investeringer på i alt mindst en halv billion EUR inden udgangen af 2020. For at øge EFSI's slagkraft endnu mere og nå op på en fordobling af investeringsmålet opfordrer Kommissionen medlemsstaterne til at se det som en prioriteret opgave også at bidrage hertil. For årene efter 2020 har Kommissionen til hensigt at fremlægge de forslag, der er nødvendige for at sikre et fortsat holdbart niveau i strategiske investeringer. Dagens forslag består af følgende hovedelementer: EFSI 2.0 – Forlængelse af varigheden, øget slagkraft og styrket additionalitet (første søjle): Foruden forlængelsen og den øgede slagkraft indeholder det lovgivningsforslag, der fremsættes i dag, også en styrkelse af additionaliteten med fokus på markedssvigt og suboptimale investeringssituationer for at sikre en øget inddragelse af den private sektor. For at maksimere initiativets effekt bør EFSI fortsat primært være koncentreret om investeringsprojekternes kvalitet (dvs. projekter, der skaber øget produktivitet og forbedrer konkurrenceevnen) og samtidig om at øge investeringerne. I lyset af deres relevans for det indre marked er grænseoverskridende infrastrukturprojekter og tilknyttede tjenester blevet specifikt udpeget som medvirkende til at skabe additionalitet. Derudover vil EFSI i fremtiden fokusere endnu mere på bæredygtige investeringer i en lang række sektorer med henblik på at opfylde målene i Parisaftalen om klimaændringer (COP-21) og bidrage til omstillingen til en ressourceeffektiv, cirkulær og kulstoffri økonomi i overensstemmelse med Agenda 2030 og målene for bæredygtig udvikling. Det foreslås desuden at dirigere en stor del af finansieringen over i SMV'er, eftersom der især har været en stor markedsabsorption under SMV-vinduet, hvor EFSI har givet langt bedre resultater end ventet. Endelig er der udformet en række nye finansielle instrumenter, som samler midler fra programmet for beskæftigelse og social innovation (EaSI) og EFSI-midler med henblik på i højere grad at støtte socialt iværksætteri og mikrofinansiering. Et vigtigt formål med EFSI 2.0 er at øge fondens geografiske dækning og fremme udnyttelsen heraf i mindre udviklede regioner og overgangsregioner. Et af nøgleelementerne i den forbindelse er kombinationen af EFSI med andre former for EU-finansiering, f.eks. de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESIF) . Kommissionen har i dag vedtaget et forslag om en forenkling af forordningen om fælles bestemmelser for at lette en sådan kombination. Samtidig vil Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning blive styrket på regionalt og lokalt niveau, så det aktivt kan bidrage til den sektormæssige og geografiske spredning af EFSI-finansieringen. Det foreslås også at øge gennemsigtigheden i investeringsbeslutningerne og forvaltningsrammerne. Investeringsudvalget vil i sine beslutninger, som gøres offentligt tilgængelige, skulle redegøre for, hvorfor det mener, at en given transaktion bør dækkes af EU-garantien, navnlig med hensyn til additionalitet. Samtidig vil resultattavlen med indikatorer blive offentliggjort, når der er undertegnet en kontrakt om EU-garanti til en transaktion. Forslaget indeholder desuden bestemmelser om, at EIB og Den Europæiske Investeringsfond (EIF) skal underrette de endelige modtagere, herunder SMV'er, om muligheden for at få EFSI-støtte. Øget teknisk bistand (anden søjle): Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning (EIAH) vil yde teknisk bistand på mere nært plan ved hjælp af aftaler med relevante lokale aktører. Der vil også være adgang til mere målrettet teknisk bistand til projekter, hvori flere medlemsstater er impliceret, og projekter, der bidrager til virkeliggørelse af COP21-målene, samt til at kombinere EFSI-finansiering med andre former for EU-finansiering, f.eks. de europæiske struktur- og investeringsfonde, Horisont 2020 og Connecting Europe-faciliteten. I den forbindelse indeholder forslaget om EFSI 2.0 også bestemmelser om, at EIAH aktivt skal bidrage til den sektormæssige og geografiske spredning af EFSI-finansieringen ved at hjælpe EIB med at få iværksat nye projekter, dér hvor der er behov for dem. Kommissionen vil undersøge muligheden for på sine repræsentationskontorer i medlemsstaterne at udpege særlige repræsentanter for investeringer i Europa, som vil arbejde sammen med de relevante tjenester i Kommissionen i en fælles gruppe for investeringspolitik.

Fjernelse af investeringshindringer og yderligere uddybning af det indre marked (tredje søjle): De overordnede rammebetingelser for erhvervslivet spiller en stor rolle, når det kommer til at fremme bæredygtige investeringer. En del af indsatsen for at forbedre dem bør gøres på nationalt plan, mens andre udfordringer med fordel kan løses på europæisk plan. Som led i bestræbelserne på at forbedre investeringsmiljøet i Europa har Kommissionen allerede foreslået konkrete initiativer, der skal støtte investeringer og lette finansieringen af realøkonomien, f.eks. ved at sænke kapitalkravene for forsikrings- og genforsikringsselskaber i forbindelse med infrastrukturinvesteringer eller opstille praktiske retningslinjer for statsstøttereglernes anvendelse i forbindelse med offentlig finansiering af infrastruktur. I strategierne for energiunionen, kapitalmarkedsunionen, det indre marked og det digitale indre marked samt pakken om den cirkulære økonomi og internationale handels- og investeringsaftaler indgår der desuden en række specifikke foranstaltninger, der vil fjerne hindringer, fremme innovation og skabe endnu bedre rammebetingelser for investering, når de implementeres fuldt ud. Energiunionen vil f.eks. bidrage til øget forudgående sikkerhed om de offentlige regnskaber for bestemte sektorer, f.eks. inden for energieffektivitet. Eurostat har videreudviklet og præciseret de relevante regler for opstilling af offentlige regnskaber (ENS 2010), navnlig i forbindelse med offentligprivate partnerskaber. Den 29. september 2016 vil der blive offentliggjort en vejledning om den statistiske behandling af offentligprivate partnerskaber, som er udarbejdet i samarbejde med EIB og primært henvender sig til private interessenter. Offentliggørelsen vil blive fulgt op af en omfattende oplysningskampagne. Som fremhævet i meddelelsen fra den 1. juni følger Eurostat nøje, hvordan reglerne for opstilling af offentlige regnskaber påvirker oprettelsen af offentligprivate partnerskaber i forskellige sektorer og vil træffe yderligere foranstaltninger, hvis det er nødvendigt. Kapitalmarkedsunionen vil hjælpe med at fjerne de finansielle hindringer for investering. Med henblik herpå overvejes det at indføre yderligere ændringer af Solvens II for så vidt angår forsikringsselskabernes investeringer i infrastrukturselskaber eller af lovgivningen vedrørende venturekapital. Kommissionen vil desuden som led i sin kommende revision af banklovgivningen, som vil blive vedtaget inden udgangen af året, foreslå at sænke kapitalkravene for banker, der investerer i infrastruktur. Det er også særdeles vigtigt at gennemføre initiativer til at styrke det indre marked for varer og tjenesteydelser for at frigøre det fulde potentiale for investeringer i Europa. Strategien for det indre marked vil hjælpe med at skabe nye forretningsmuligheder og fjerne de eksisterende lovgivningsmæssige og administrative hindringer, navnlig for tjenesteudbydere, der ønsker at udvide til hele Europa. Der arbejdes på konkrete forslag til at styrke lovgivningen om det indre marked samt foranstaltninger relateret til erhvervstjenester, rekonstruktion og insolvens og oprettelsen af et simpelt og moderne momssystem, som er sikret mod svig. Strategien for det digitale indre marked vil forbedre retssikkerheden i den digitale sektor. Kommissionen er i færd med at undersøge muligheden for at udforme en fælles EU-ramme for tilladelser, som skal gælde direkte for større projekter med grænseoverskridende dimension eller større investeringsplatforme med national medfinansiering. Medlemsstaterne bør optrappe arbejdet med at gennemføre de nødvendige reformer til at fjerne de investeringshindringer, der blev peget på i forbindelse med det europæiske semester. Det gælder områder såsom insolvens, offentlige udbud, retsvæsen og effektiviteten i den offentlige forvaltning samt sektorspecifik regulering. Disse reformer, som blev fremhævet i de landespecifikke henstillinger, er en nødvendig forudsætning for, at investeringsniveauet kan øges og fastholdes i medlemsstaterne, under hensyntagen til nationale særtræk. Henstillingerne vedrørende reformer inden for investering vil blive drøftet i forskellige rådssamlinger i løbet af efteråret. I lyset heraf og som forberedelse til det europæiske semester 2017 vil Kommissionen også opdatere vurderingerne af udfordringerne for medlemsstaternes investeringsmiljøer, som vil blive offentliggjort sammen med den årlige vækstundersøgelse. II. Planen for europæiske eksterne investeringer Investeringer er også et centralt element i ændringen af udviklingspolitikken og bistanden for bedre at bidrage til opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling og håndtere de mange udfordringer i både EU's naboskabsområde og Afrika. Intelligente og bæredygtige investeringer kan spille en afgørende rolle med hensyn til at fremme jobskabelse og vækst i udviklingslande og således bidrage til øget stabilitet og bedre forhold i de skrøbelige lande, der er ramt af konflikter. Den 28. juni 2016 tilsluttede Det Europæiske Råd sig Kommissionens forslag om en ny ramme for partnerskaber med tredjelande . Rammen bygger på den præmis, at migrationsudfordringen skal håndteres gennem en fælles indsats, som er fuldt forankret i EU's overordnede relationer til partnerlande og understøttes af alle relevante EU-politikker og -redskaber. Med henblik på at håndtere migrationsstrømmene udvikles der pagter med partnerlande for at opfylde de kortsigtede mål om at redde liv på havet, øge antallet af tilbagesendelser og give flygtninge og migranter mulighed for at forblive tæt på deres hjem. Der er behov for en ny tilgang til at tage hånd om de faktorer, der ligger til grund for migration, og at hjælpe partnerne med at håndtere følgerne heraf, både i Afrika og i EU's naboskabsområde, ved at finansiere investeringer og fjerne hindringerne for private investeringer. I 2016 forlod mere end 60 millioner mennesker deres oprindelsessteder i en søgen efter et bedre liv, enten fordi de søgte tilflugt fra konflikter og krig eller på grund af de begrænsede økonomiske muligheder i hjemlandet. De nordafrikanske og mellemøstlige lande husede omkring 40 % af alle fordrevne personer i verden, mens afrikanske lande syd for Sahara husede omkring 30 %. Kombinationen af et stort antal fordrevne personer og ringe økonomiske udsigter er en udfordring, der deles af Unionen og dens partnerlande. Unionens eksterne politikker og navnlig udviklings- og naboskabspolitikkerne har til formål at fremme Unionens værdier og interesser, bl.a. ved at fremme velstand. Økonomisk vækst er en forudsætning for en bæredygtig udvikling, men den økonomiske vækst i udviklingslandene er nu nået ned på sit laveste niveau siden 2003. Den globale økonomiske krise har forstærket ustabiliteten og konflikterne i Afrika og i EU's naboskabsområde og har ført til en overdreven gældsættelse. Virksomhederne oplever kreditstramninger og har således vanskeligere ved at få adgang til finansiering af ellers hårdt tiltrængte investeringer. Den ikke-bæredygtige brug af naturressourcerne forhindrer ofte udviklingslandene i at udnytte potentielle kilder til økonomisk vækst. Med hensyn til udenlandske direkte investeringer i udviklingslande går kun 6 % til skrøbelige lande , hvilket bringer investeringerne pr. indbygger ned på et niveau, der er næsten fem gange lavere end i andre udviklingslande. Samtidig er udgifterne til at starte ny virksomhed også tre gange højere i skrøbelige lande end i andre lande. Væksten i Afrika er faldet til det laveste niveau i flere år til trods for fortsatte demografiske stigninger. Kombineret med betydelige sikkerhedsproblemer er denne udvikling med til at øge fattigdommen, begrænse en bæredygtig udvikling og skabe økonomiske og sociale forhold, der ofte er ligger til grund for migrationen. FN's 2030-dagsorden, målene for bæredygtig udvikling og Addis Abeba-planen for udviklingsfinansiering har også rettet et større fokus på investeringer. Den offentlige udviklingsbistand er fortsat afgørende for, at de fattigste og skrøbelige lande kan fortsætte bestræbelserne på at bekæmpe fattigdom og nå frem til en bæredygtig udvikling, mens det for vores partnerlande er yderst relevant med andre former for finansiering, via bl.a. investeringer, handel, mobilisering af egne ressourcer og good governance. På den økonomiske front er der særligt behov for en ny metode til at tiltrække navnlig private investeringer med henblik på at generere investeringer i den størrelsesorden, der er nødvendig for at imødegå de økonomiske, sociale og miljømæssige udfordringer. På konferencen i Addis Abeba afgav det internationale samfund, herunder Unionen og medlemsstaterne, tilsagn om at fremme inklusiv økonomisk velstand for at forbedre befolkningernes velvære og samtidig beskytte miljøet. Som led i denne proces er det vigtigt at fremme en økonomisk overkommelig og stabil adgang til finansiering. Denne nye målrettede tilgang vil støtte en bæredygtig udvikling i partnerlandene, som vil blive fremtidens vækstmarkeder. Den vil også skabe nye muligheder for private virksomheder ved at åbne op for handel og investeringer, herunder fra Europa, og således også støtte det europæiske økonomiske diplomati og bidrage til økonomisk vækst i Europa. Den vil støtte implementeringen af den nye partnerskabsramme, som EU har foreslået partnerlandene. Med henblik på at opfylde disse mål og i overensstemmelse med EU's globale strategi for udenrigs- og sikkerhedspolitikken og den reviderede europæiske naboskabspolitik præsenterer Kommissionen for første gang en ambitiøs plan, som i første omgang skal komme Afrika og EU's naboskabsområde til gode. Den vil også udgøre et vigtigt bidrag, som EU vil præsentere for partnerne på FN's kommende generalforsamling i New York, hvor den globale ansvarsdeling med hensyn til at håndtere de langsigtede tendenser inden for migration ligger øverst på dagsordenen. Pakken med planen for eksterne investeringer Den pakke, som Kommissionen vedtager i dag, indeholder følgende: 1.Forslag til forordning om Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling (EFSD) og om oprettelse af en EFSD-garanti og en EFSD-garantifond 2.Rapport fra Kommissionen med en midtvejsevaluering af anvendelsen af afgørelse nr. 466/2014/EU for så vidt angår EU-garantien til EIB mod tab i forbindelse med finansieringstransaktioner til støtte for investeringsprojekter uden for Unionen 3.Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om en EU-garanti til EIB mod tab i forbindelse med finansieringstransaktioner til støtte for investeringsprojekter uden for Unionen 4.Rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om EIB's virksomhed i 2015 i forhold til tredjelande under EU's budgetgaranti 5.Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 480/2009 om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjeland 6.Udkast til Kommissionens afgørelse om enkeltforanstaltningen "Oprettelse af en investeringsplatform for Afrika" og om ophævelse af afgørelse C(2015) 5210 7.Udkast til Kommissionens afgørelse om "Investeringsplatformen for naboskabsområdet" og om ændring af Kommissionens afgørelse C(2016) 3436 om naboskabsinvesteringsfaciliteten inden for rammerne af Det Europæiske Naboskabsinstrument og 8.Udkast til Kommissionens afgørelse om enkeltforanstaltningen vedrørende et bidrag til EFSD-garantifonden, som finansieres over den 11. Europæiske Udviklingsfond. De vigtigste elementer af planen for europæiske eksterne investeringer Planen sikrer en sammenhængende europæisk tilgang til investeringer uden for EU ved at kombinere eksisterende instrumenter med tre vigtige innovative elementer. For det første samles forskellige tiltag til at fremme et bedre erhvervsklima og et bedre politisk klima generelt i partnerlande for så vidt angår adgang til finansiering og udvikling af økonomisk levedygtige projekter i én samlet plan. For det andet skabes der et fælles kontaktpunkt for anmodninger om finansiering til investeringer, hvilket sikrer en større effektivitet og hjælper med at tiltrække offentlige finansielle institutioner og den private sektor. For det tredje kan planen ved hjælp af den nye garantimekanisme afhjælpe de specifikke behov for private investeringer i miljøer med større risici. Planen præsenterer en ny tilgang til den måde, hvorpå Unionen støtter bæredygtig udvikling og udpeger, tilrettelægger og yder støtte til investeringsprojekter i lande uden for Europa. Planen udgør en integreret ramme for et partnerskab, som sikrer fuldt samarbejde mellem EU, medlemsstaterne, internationale finansielle institutioner, andre donorer, offentlige myndigheder og den private sektor. Den vil forbedre anvendelsen af de begrænsede offentlige midler og den måde, hvorpå offentlige myndigheder og private investorer samarbejder om investeringsprojekter . Den vil også bidrage til de reformer, der er nødvendige for at bekæmpe korruption, forbedre den økonomiske styring og lokale erhvervsmiljøer i fuldt samarbejde med de berørte partnerlande.

Planen tager sigte på at fremme investeringer og jobskabelse i Afrika og i EU's naboskabsområde og tiltrække finansiering fra navnlig den private sektor. Den bygger på erfaringerne fra EFSI og drager nytte af Kommissionens, EIB's og andre institutioners ekspertise inden for investeringsfaciliteter for udviklingslande. Planen vil fungere sideløbende med og supplere de eksisterende instrumenter for internationalt samarbejde og udvikling. Den vil navnlig komplementere de projekter, der iværksættes med partnerlande inden for rammerne af EU's nødtrustfond for Afrika og EU's regionale trustfond som reaktion på den syriske krise med henblik på at opfylde de kortsigtede målsætninger under partnerskabsrammen. Den vil styrke de langsigtede udviklingsstrategier, som skaber reelle økonomiske muligheder for lokalbefolkningen og reintegrerede migranter, og således tackle de underliggende årsager til migration. På den måde vil planen være et vigtigt redskab til at opfylde målene for bæredygtig udvikling og tiltrække ekstra midler til udvikling i overensstemmelse med Addis Abeba-planen for Udviklingsfinansiering. Den vil fremme den økonomiske udvikling i EU's naboskabsområde med henblik på at sikre en gradvis stabilisering og overgang fra nødforanstaltninger til strukturelle løsninger. Muligheden for at dirigere investeringerne under planen i retning af bæredygtig og vedvarende energi vil også bidrage til opfyldelsen af COP21-målene. Planen består af tre dele, som alle bidrager til at opfylde det overordnede mål om at skabe jobs og en bæredygtig vækst: i) mobilisering af investeringer ii) øget teknisk bistand og iii) støtte til økonomiske og strukturelle reformer for at forbedre erhvervsklimaet og det politiske klima generelt. Disse prioriterede mål bygger på de centrale principper for og erfaringerne med investeringsplanen for Europa. Strukturreformer og institutionelle reformer samt forbedringer af de overordnede rammer for erhvervslivet er særlig vigtige for at understøtte en langsigtet og bæredygtig vækst. Uden disse elementer risikerer investeringerne at få en kortvarig virkning. En effektiv forøgelse af investeringer i partnerlandene kræver specifikke analyser og skræddersyede løsninger. Det gælder navnlig de partnerlande, der er særligt skrøbelige og ramt af kriser, kraftig udvandring og svage offentlige institutioner. Der vil derfor blive oprettet specifikke "investeringsvinduer" under planen. 1. Mobilisering af investeringer Kommissionen foreslår at skabe investeringsmuligheder i partnerlande ved at sikre en optimal udnyttelse af eksisterende EU-midler i lighed med investeringsplanen for Europa og EFSI. Planens omdrejningspunkt er oprettelsen af en ny Europæisk Fond for Bæredygtig Udvikling (EFSD) . EFSD vil omfatte regionale investeringsplatforme, som kombinerer finansiering fra eksisterende blandingsfaciliteter med EFSD-garantien, der finansieres over EU-budgettet og den 11. Europæiske Udviklingsfond . EFSD's forvaltningsstruktur vil sikre, at der sker en tæt koordinering med de aktioner, der iværksættes inden for rammerne af EIB's foreslåede eksterne lånemandat, herunder det nye resiliensinitiativ og AVS-investeringsfaciliteten. EFSD ventes at udløse yderligere offentlige og private investeringer og således i alt generere investeringer på op til 44 mia. EUR med udgangspunkt i et bidrag på 3,35 mia. EUR fra EU-budgettet og Den Europæiske Udviklingsfond. For at give fonden endnu større slagkraft og styrke effektiviteten heraf opfordrer Kommissionen medlemsstaterne og andre partnere til at matche disse EU-bidrag. Hvis de bidrager med beløb svarende til EU-garantien, kan de yderligere investeringer som følge af den fleksibilitet, der er beskrevet nedenfor, nå op på 62 mia. EUR. Hvis de derudover bidrager tilsvarende til blandingsmekanismen, kan investeringerne nå op på 88 mia. EUR. 1.1 Hvordan fungerer det? Ved at kombinere eksisterende og veletablerede blandingsfaciliteter med en ny, supplerende garanti og samle dem under en fælles ramme vil der blive skabt en "one-stop-shop" for offentlige og private investorer. Det vil sætte partnere i stand til hurtigt at finde de bedst egnede produkter og sikre, at projekterne føres ud i livet og bidrager til jobskabelsen og en bæredygtig vækst. De to første regionale investeringsplatforme vil dække Afrika og EU's naboskabsområde (syd og øst) med mulighed for på et senere tidspunkt at udvide dækningen til andre regioner. De nye platforme vil kombinere de eksisterende blandingsfaciliteter (investeringsfaciliteten for Afrika og naboskabsinvesteringsfaciliteten) med nye målsætninger og nye opgaver. EFSD-garantien vil bidrage til en øget långivning og skabe en løftestangseffekt, som vil komme de endelige modtagere og projekter til gode. Den nye tilgang vil åbne op for investeringsorienteret risikodeling med andre investorer, navnlig private aktører. Den vil give mulighed for at tiltrække private investeringer ved at sætte ind mod nogle af de centrale faktorer, der i øjeblikket ligger til hinder herfor. De enkelte projekter vil blive godkendt i fællesskab af alle de interesserede parter gennem en hurtig proces. Landene i Afrika og i EU's naboskabsområde står ofte over for de samme udfordringer, men der er behov for at tage særlige regionale eller sektormæssige hensyn. Det vil derfor være særlig vigtigt, at partnerlandene inddrages nøje og således tager ejerskab over udformningen og gennemførelsen af projekterne. De finansielle institutioner, der allerede er aktive i de pågældende områder, vil blive opfordret til at komme med deres egne forslag for at få gavn af den nye garanti. Udover at være en af de centrale finansielle institutioner i gennemførelsen vil EIB også have en rådgivende funktion for yderligere at styrke kvaliteten og virkningerne af investeringsstrategien. Initiativet vil særligt være rettet mod de socioøkonomiske sektorer, specielt infrastruktur og herunder energi, vand, transport, informations- og kommunikationsteknologi, miljø og social infrastruktur, samt mod investeringer i menneskelig kapital og adgang til finansiering for mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder med et særligt fokus på jobskabelse, også blandt unge og kvinder. EIB, som er EU's strategiske partner i forbindelse med investeringer, vil støtte dette EU-initiativ ved at yde finansiering til investeringer, der kan få støtte under EFSD, og mobilisere anden finansiering, navnlig fra den private sektor.

1.2. Øget virkning Ligesom EFSI og diverse finansieringsinstrumenter, som siden 2007 får støtte af EU's blandingsfaciliteter, vil den nye EFSD-garanti tiltrække yderligere investeringer, navnlig fra private investorer. Investeringerne vil være rettet mod specifikke regioner, lande eller sektorer gennem særlige "investeringsvinduer", der oprettes af Kommissionen. Garantien vil blive ydet til berettigede modparter (finansielle institutioner eller investorer i den private sektor) gennem garantiaftaler om gennemførelse af investeringsvinduerne. Modparterne vil på deres side yde støtte (via lån, garantier, egenkapital eller lignende produkter) til udvalgte projektporteføljer og sørge for, at garantien også dækker de endelige modtagere. På basis af forsigtige overslag forventer Kommissionen, at der for hver euro, der dækkes af garantien, i alt vil blive genereret over ti euro i investeringer. Kommissionen foreslår en innovativ ordning, hvor garantien på 1,5 mia. EUR, som dækkes over EU-budgettet, understøttes af en garantifond, der tilføres 750 mio. EUR , for at maksimere den nye EFSD-garantis effekt og nå en kritisk masse, der kan give de fornødne resultater. EFSD-garantien vil få en langt større effekt, hvis medlemsstaterne beslutter at deltage med yderligere mindst 750 mio. EUR i form af en "second loss"-garanti, der kun kan trækkes på, hvis der mod forventning skulle være tab på over 1,5 mia. EUR. De deltagende medlemsstater vil ikke være omfattet af andre forpligtelser udover omfanget af deres garanti. Medlemsstaterne vil også kunne indskyde kapital. Det er vigtigt at nævne, at Kommissionen i forbindelse med vurderingen af de offentlige finanser i henhold til stabilitets- og vækstpagten vil se positivt på medlemsstaternes bidrag til fonden, ligesom det er tilfældet med EFSI . Hvis medlemsstaterne foretager kapitaltilførsler, vil dette i princippet blive betragtet som en engangsforanstaltning, mens en garanti fra en medlemsstat i princippet ikke vil påvirke det offentlige underskud, medmindre der trækkes på den . Endvidere vil de medlemsstater, der er med til at styrke EFSD-garantien, have ret til at øremærke deres bidrag til særlige formål. Dette kan gøres på enten regions- eller sektormæssig basis. Det vil hjælpe med at forene målsætningen om at maksimere virkningerne af planen for eksterne investeringer med medlemsstaternes politiske prioriteringer. 1.3 Hvem bestemmer? Kommissionen vil blive rådgivet af et strategisk udvalg og to administrative udvalg, et for hver regional investeringsplatform. Kommissionen vil lede EFSD's sekretariat, som skal varetage alle opgaver og funktioner med henblik på at opfylde målsætningerne i planen for eksterne investeringer. Det strategiske udvalg, der ledes i fællesskab af repræsentanter for Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og omfatter medlemsstaterne og EIB, vil yde strategisk rådgivning til og bistå Kommissionen med at opstille de overordnede investeringsmål for anvendelsen af EFSD-garantien og således sikre koordination og sammenhæng mellem de regionale investeringsplatforme samt med det eksterne lånemandat, resiliensinitiativet og AVS-investeringsfaciliteten, som forvaltes af EIB. EIB vil bidrage aktivt med rådgivning til Kommissionen vedrørende administration af garantien. Det sikres, at der foretages en solid faglig vurdering og en due diligence-undersøgelse af de enkelte projekter, samt at de gennemføres hurtigt. Før Kommissionen godkender investeringsforslagene, vil de finansieringsberettigede modparter vurdere projekternes rentabilitet og risikoprofil, som derefter efterprøves af uafhængige eksperter, for at garantere projekternes troværdighed over for den private sektor. De nærmere detaljer om, hvordan garantien skal anvendes, vil blive fastlagt for hvert investeringsvindue. 2. Øget teknisk bistand til partnerlande For at generere flere investeringer, kræver det, at der udvikles økonomisk levedygtige, attraktive og modne projekter. Kommissionen har som led i planen om eksterne investeringer stillet betydelige midler til rådighed til teknisk bistand med henblik på at hjælpe partnerlande med at tiltrække investeringer ved at udvikle flere rentable projekter og udbrede kendskabet hertil blandt internationale investorer. Kommissionen vil trække på EU's egne erfaringer med investeringsplanen for Europa, navnlig hvad angår udviklingen af Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning og Den Europæiske Portal for Investeringsprojekter. Inden for rammerne af EFSD's regionale investeringsplatforme vil der blive afsat rammebeløb til teknisk bistand, som vil være målrettet en bedre forberedelse og promovering af projekter med henblik på at tiltrække yderligere investering. Den tekniske bistand til udvikling af den private sektor, der allerede ydes partnerlande ved hjælp af særlige tematiske, nationale og regionale EU-programmer, vil blive givet et nyt fokus for at sikre, at den bidrager til planens overordnede målsætninger, og navnlig at den tiltrækker bæredygtige investeringer. Der vil blive oprettet en webportal med projekter, som skal øge synligheden og tilgængeligheden af EU-finansieringen og den tekniske bistand. Kommissionen vil samtidig føre en struktureret dialog for at få indsigt i de behov og begrænsninger, der findes i den lokale private sektor, og for at øge den europæiske private sektors potentiale til at investere og samarbejde med virksomheder i partnerlande. Kommissionen vil også i samarbejde med medlemsstaterne fremme og støtte en inklusiv dialog om offentligprivate politikker i partnerlandene for at afdække de største udfordringer og muligheder på området. Endelig vil Kommissionen sørge for en målrettet kapacitetsopbygning blandt repræsentanter for den private sektor, herunder handelskamre, arbejdsmarkedets parter og organisationer, der repræsenterer mikrovirksomheder, små- og mellemstore virksomheder samt kvindelige iværksættere. 3. Forbedring af den økonomiske styring og af erhvervsklimaet og det politiske klima generelt samt inddragelse af den private sektor Planen tager også sigte på at forbedre rammebetingelserne for erhvervslivet i partnerlande. Hensigten er at styrke den økonomiske og socialpolitiske dialog mellem EU og partnerlande med henblik på at udvikle mere effektive regler, politikker og institutioner, der fremmer økonomisk stabilitet, bæredygtige investeringer og inklusiv vækst. Uddannelse gennem praktiske politikorienterede kurser, hands-on workshops, oprettelsen af partnerskabsprojekter og seminarer vil styrke embedsmændenes evne til at analysere økonomiske tendenser og til at udforme og gennemføre effektive politikker. Den politiske dialog med partnerlandene vil blive forstærket for at støtte en bæredygtig og inklusiv vækst, respekt for menneskerettighederne, bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet samt ulovlige pengestrømme og for at forbedre handelsforbindelserne mellem EU's partnere. Disse dialoger, som afholdes under tæt koordination med de partnerinstitutioner, der er aktive i landene, vil bidrage til bedre lovgivning og markedsudvikling i partnerlande, øge beskæftigelsesmulighederne og bidrage til udviklingen af den lokale private sektor. Bedre rammebetingelser for erhvervslivet og et bedre investeringsklima i partnerlande vil gavne både den lokale private sektor og de EU-virksomheder, der ønsker at investere. Der vil blive skabt flere jobs, og de økonomiske forbindelser mellem partnerlande og EU vil blive styrket til alles fordel. Planen for eksterne investeringer komplementerer således investeringsplanen for Europa. EU vil som led i sine tilsagn om at støtte en bæredygtig udvikling sikre en fuld udnyttelse af eksisterende initiativer under dagsordenerne for energi og klima. Hensigten er også at oprette et direkte samarbejde med virksomheder og brancheforeninger for i højere grad at inddrage den private sektor og nå frem til markedsbaserede løsninger inden for en bæredygtig landbrugs- og fødevaresektor, bæredygtig energi, infrastrukturer og sociale sektorer. III. Næste skridt