[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 22.5.2007

SEK(2007) 526

ARBEJDSDOKUMENT AF KOMMISSIONENS PERSONALE

Opfølgning af anbefalingerne fra taskforcen for konkurrenceevnen i IKT-sektoren og indførelse af IKT

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Indledning 3

2. Vigtigste anbefalinger og opfølgning 3

2.1. Indførelse af IKT 3

2.2 SMV'er og iværksætterkultur 5

2.3 Et fælles regelsæt 6

2.4 Intellektuelle ejendomsrettigheder 7

2.5 Innovation, forskning, investering og finansiering 7

2.6 Standarder og interoperabilitet 9

2.7 Kvalifikationer og beskæftigelsesegnethed 11

Teknisk bilag (EN)

1. INDLEDNING

Formålet med dette arbejdsdokument er at beskrive, hvad Kommissionen gør i forbindelse med de vigtigste af anbefalinger fra taskforcen for konkurrenceevnen i IKT-sektoren og indførelse af IKT, og skitsere andre relevante EU-aktiviteter inden for dette område. I det tekniske bilag behandles taskforcens anbefalinger enkeltvis.

IKT-taskforcen, der blev nedsat i juni 2006, var ét af de mange sektor-specifikke initiativer, der blev nævnt i meddelelsen fra 2005 om industripolitikken[1], der har til formål at at skabe et gunstigere miljø for erhvervslivet i EU. Taskforcen er et supplement til i2010-initiativet[2], som er det europæiske informationssamfunds strategi for vækst og beskæftigelse, der blev lanceret i juni 2005 med det formål at styrke den digitale økonomi gennem en kombination af forskning, lovgivningsværktøjer og politikforslag. Taskforcens mandat bestod i at udpege væsentlige hindringer for sektorens konkurrenceevne og indførelse af IKT, bidrage til at mobilisere sektoren og anbefale mulige politikløsninger. Medlemmerne[3] bestod af repræsentanter på højt plan for IKT-sektoren og civilsamfundet. IKT-sektorens medlemmer kom fra alle grene af IKT-sektoren og omfattede etablerede operatører, nye operatører og både store og mellemstore virksomheder. De øvrige medlemmer repræsenterede fagforeninger, små og mellemstore virksomheder (SMV'er), handelskamre, forbrugere, investorer og universitetsverdenen.

Taskforcen udarbejdede i november 2006 en rapport[4], som giver et klart billede af, hvor der bør ydes en ekstra indsats for at styrke IKT-sektorens konkurrenceevne[5]. Generelt bekræftes det i rapportens anbefalinger, at Kommissionens IKT-politik er på rette vej. I rapporten udtrykkes der tilfredshed med det gode arbejde, der allerede har fundet sted, for at fremme indførelse af IKT og iværksætterkultur, styrke det indre marked og skabe et fælles regelsæt, fremme innovation, forbedre adgang til finansiering, afstemme standardiseringspolitikken med den nuværende udvikling i sektoren og udvikle en langsigtet strategi for e-kvalifikationer.

Midtvejsevalueringen af Kommissionens industripolitik senere på året vil give anledning til en yderligere opfølgning af IKT-taksforcens konklusioner.

2. VIGTIGSTE ANBEFALINGER OG OPFØLGNING

2.1. Indførelse af IKT

Taskforcens vigtigste anbefalinger: Gennemførelse af strukturreformer med henblik på at skabe mere fleksible produkter og arbejdsmarkeder, et miljø, der begunstiger investering i net og tjenester af næste generation, og offentlige online-tjenester samt udforme et charter for forbrugerrettigheder i det digitale miljø.

Den reviderede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse indeholder en omfattende dagsorden for økonomiske reformer, og dens mikroøkonomiske søjle fokuserer på skabelsen af et erhvervsvenligt miljø. I februar 2007 foreslog Kommissionen en omfattende pakke med foranstaltninger[6], der har til formål at sikre, at det indre marked for varer fungerer mere gnidningsfrit. Det vil gøre det lettere for virksomhederne, især SMV'erne, at markedsføre varer i EU og sikre høj kvalitet og sikkerhed.

Medlemsstaternes gennemførelse af direktivet om tjenesteydelser [7] i det indre marked, som blev vedtaget i december 2006, fjerner diskriminerende og ubegrundede hindringer, reducerer bureaukratiet og moderniserer og forenkler de retlige og administrative rammer, især gennem forpligtelsen til senest i 2009 at indføre elektroniske procedurer for formaliteter og procedurer i forbindelse med adgang til og udøvelse af en tjenesteydelse. Direktivet forbedrer også det administrative samarbejde mellem medlemsstaterne, og der indføres i den henseende et informationssystem til det indre marked. Direktivet om tjenesteydelser skal gennemføres af medlemsstaterne i den nationale lovgivning inden udgangen af 2009, og Kommissionen vil støtte og bistå medlemsstaterne med gennemførelsesprocessen. Direktivet er et supplement til det indre markeds lovgivningsmæssige rammer for informationssamfundstjenester, som blev indført ved direktivet om elektronisk handel[8]. Efter i 2005 at have afsluttet den lovgivningsmæssige fase af en handlingsplan[9], hvis formål er at udvikle et virkeligt europæisk marked for finansielle tjenesteydelser , indfører Kommissionen nu en ny strategi[10] med henblik på at styrke den finansielle integration og skaffe yderligere fordele både for sektoren og for forbrugerne.

Politisk støtte til udviklingen af net og tjenester af næste generation sikres hovedsageligt gennem den løbende revision af lovgivningsrammer for elektroniske meddelelser [11] såvel som gennem andre foranstaltninger i den første søjle af i2010-initiativet [12], der har til formål at skabe et europæisk samarbejdsområde for information ved at kombinere lovgivningsmæssige og andre instrumenter, som Kommissionen har til sin rådighed for at skabe moderne markedsorienterede lovgivningsrammer for den digitale økonomi. Det har været en central prioritering at udvide de offentlige online-tjenester, især gennem handlingsplanen for e-forvaltning [13] og udarbejdelsen af de europæiske interoperabilitetsrammer for paneuropæiske e-forvaltningstjenester[14].

Desuden lovede Det Europæiske Råd i december 2006, at det som led i Lissabon-strategien igen på forårstopmødet i 2008 ville se på udfordringerne i forbindelse med den næste internet- og netgeneration . Kommende tendenser i net- og internet-sammenhæng såvel som forudsigelige hindringer for deres udvikling vil også blive taget op i 2007 som led i den overvejelsesproces, der skal bane vej for midtvejsevalueringen af i2010-initiativet i 2008.

I marts 2007 vedtog Kommissionen en strategi for forbrugerpolitikken for perioden 2007-2013[15]. Deri fremhæves, at forbrugernes manglende tillid sammen med lovgivningsmæssige hindringer stadig hindrer et virkeligt indre marked, og strategien har til formål at tage udfordringerne i det digitale miljø op for at sikre, at forbrugerne trygt kan handle overalt i EU - fra den lokale butik til internettet - med vished for, at de er beskyttet lige effektivt. I begyndelsen af 2007 blev der med vedtagelsen af en grønbog[16] fra Kommissionen iværksat en omfattende høring om EU's forbrugerbestemmelser som led i en revision af den gældende lovgivning. Et af formålene med dette initiativ er at tilpasse de gældende forbrugerbestemmelser til den digitale verden. Med tilbagemeldingerne fra grønbogen har Kommissionen til hensigt at fremme forbrugertilliden til det indre marked ved at udarbejde et fælles og enkelt regelsæt, således at forbrugerne kender deres rettigheder, kan træffe fornuftige valg og nyde godt af tilstrækkelig beskyttelse, hvis der opstår problemer. Forslag til særinitiativer – af lovgivningsmæssig eller anden art – der skal løse de eksisterende problemer og afbøde mangler, vil blive fremsat efter høringen. Desuden vil de positive virkninger på det indre marked af direktivet om e-handel blive styrket ved at afskaffe de nuværende minimumsbestemmelser om harmonisering på dette område.

Alment tjenesteudbud , som er en vigtig del af de lovgivningsmæssige rammer for e-kommunikation, betyder, at man sikrer alle en overkommelig service af høj kvalitet uanset den geografiske beliggenhed, og det har givet alle mulighed for at få en telefon- eller internetforbindelse til en overkommelig pris. I den henseende fungerer det som en katalysator til anvendelse af IKT. Der er behov for at tage princippet bag og omfanget af det almene tjenesteudbud vedrørende elektronisk kommunikation i det 21. århundrede op til fornyet overvejelse, og Kommissionen vil offentliggøre en grønbog om dette emne i slutningen af 2007 og lancere en bred debat.

2.2. 2.2 SMV'er og iværksætterkultur

Taskforcens vigtigste anbefalinger: Mere uddannelse i iværksætterkvalifikationer og en øget bevidsthed om fordele ved IKT.

Fremme af iværksætterkultur og -kvalifikationer er et af de fem særlige tiltag i Kommissionens politik om SMV'er[17]. Kommissionen anerkender den stadig vigtigere rolle, som uddannelse i iværksætterkultur spiller, og især skolernes og de højere læreanstalters centrale rolle med hensyn til at fremme en iværksættertankegang. Desuden opfordredes medlemsstaterne på det europæiske forårstopmøde i marts 2006 til at fremme iværksætterkulturen gennem uddannelse og læring. Meddelelsen "Fremme af iværksættertankegangen gennem uddannelse og læring"[18] bidrog til at udforme en mere systematisk tilgang til uddannelse i iværksætterkultur og styrke den rolle, som uddannelse og læring spiller, når det drejer sig om at skabe en bedre iværksætterkultur i Europa. Den samler eksempler på god praksis, fokuserer på hjælpende politikforanstaltninger og foreslår en række henstillinger med henblik på handling, som kan iværksættes på nationalt eller regionalt plan.

Mange tiltag i forbindelse med informationssamfundet støttes af strukturfondene og omfatter aspekter i relation til e-handel og SMV'er.

eBSN (det europæiske e-forretningsstøttenetværk) [19] fungerer som en koordineringsplatform for politikudformning vedrørende nationale og regionale initiativer, der har til formål at fremme indførelsen hos SMV'erne af e-handelspraksis og fremme udvekslingen af informationer og casestudier om e-handelsrelaterede spørgsmål. Gennem eBSN er der blevet gennemført undersøgelser om nationale bevidstgørelseskampagner, og det bekræftes, at der er sket en politikændring i alle medlemsstater væk fra at sponsorere og medfinansiere IKT-investering og internetkonnektivitet og henimod vejledning, der skal få SMV'erne til at forny sig ved hjælp af IKT. På det seneste er der gennem eBSN blevet konstateret en yderligere ændring i retning af sektorspecifikke politikker[20], dvs. politikker, der støtter SMV'erne i at indføre IKT under hensyntagen til deres særlige forretningsmiljø (forretningspartnere, leverandører, kunder osv.). eBSN vil fortsat føre repræsentanter for medlemsstaterne sammen, for at de kan lære af hinanden og inspirere hinanden og medvirke til at fremme en mere dynamisk tilgang til bevidstgørelse i den forbindelse.

2.3. 2.3 Et fælles regelsæt

Taskforcens vigtigste anbefalinger: Udfærdige lovgivningsrammer, som gør det nemmere at sikre konvergens og et rummelig informationssamfund, fremme skabelsen af et indre marked for videnintensive tjenesteydelser og tage copyrightafgifter op til fornyet overvejelse.

Konvergens er et af de tre prioriterede områder i i2010-initiativet "Oprettelse af et informationsrum". I forbindelse med initiativet planlægges der en tilpasning af lovgivningen, der omfatter en gennemgang af de lovgivningsmæssige rammer for elektroniske meddelelser og vedtagelsen af direktivet om audiovisuelle tjenester og medietjenester, og det omfatter en række initiativer, der skal fremme nye audiovisuelle tjenester, som f.eks. chartret om online-film og kommende meddelelser om online-indhold og mobil radio- eller tv-spredning. Konvergens medfører andre udfordringer inden for intellektuelle ejendomsrettigheder, sikkerhed og forbrugerbeskyttelse[21]. Disse emner vil blive behandlet i den overvejelsesproces, der fører til midtvejsevalueringen af i2010-strategien i 2008.

Midtvejsevalueringen af i2010-initiativet, som skal finde sted i 2008, vil beskæftige sig med IKT-tjenesterne i det indre marked, herunder også de videnintensive tjenesteydelser, og vil blive koordineret med den overordnede revision af strategien for det indre marked [22]. Denne revision munder ud i en rapport om det indre marked i det 21. århundrede , herunder også konkrete forslag til fremtidig handling, der skal forelægges af Kommissionen for det Europæiske Råd i 2007.

Med hensyn til copyrightafgifter har Kommissionen i 2006 efter omfattende høringer[23] af de berørte parter og medlemsstaterne besluttet, at der er behov for mere tid til overvejelse om dette komplekse emne.

2.4. Intellektuelle ejendomsrettigheder

Taskforcens vigtigste anbefalinger: I kraft af mangfoldigheden i strategierne om intellektuelle ejendomsrettigheder inden for IKT-sektoren bør der finde en omfattende høring sted, inden EU-lovgivningen ændres. Ligeledes bør man begrænse kriminaliseringen af overtrædelser af de intellektuelle ejendomsrettigheder til at omfatte forsætlig varemærkeforfalskning, overtrædelse af copyrightrettigheder og piratkopiering af design. Vedtagelsen af London-protokollen skal fremmes, og patentomkostningerne reduceres.

Kommissionen har foreslået et direktiv[24] om strafferetlige foranstaltninger til håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder. Forslaget begrænser sig ikke kun til rettigheder i forbindelse med varemærker, copyright og design. Europa-Parlamentet og Rådet drøfter i øjeblikket Kommissionens forslag.

Som følge af konklusionerne af Det Europæiske Råds møde i december 2006 og den omfattende høring af de interesserede parter i 2006 vedtog Kommissionen i april 2007 en meddelelse om styrkelsen af patentsystemet i Europa [25]. En formindskelse af patentomkostningerne er et af hovedmålene, men det bør erindres, at ratificeringen af London-aftalen ligger hos medlemsstaterne. Desuden har Kommissionen i 2008 til hensigt at forelægge en omfattende strategi for intellektuelle ejendomsrettigheder, der skal give EU passende rammer for at tilskynde til og beskytte innovation.

2.5. Innovation, forskning, investering og finansiering

Taskforcens vigtigste anbefalinger: Udveksling af bedste praksis i forbindelse med innovation, fremme forskning gennem skattegodtgørelsesordninger, støtte forskningssamarbejde via europæiske teknologiplatforme og fælles teknologiinitiativer, støtte udviklingen af højteknologimarkeder (lead markets) gennem offentlige indkøb, sikre fælles spilleregler for den europæiske halvlederindustri, skabe et gunstigt miljø for venture-kapital og yderligere reformere statsstøttepolitikken.

Medlemsstaterne har øremærket 9,1 mia. EUR til finansiering af IKT-forskning under det syvende rammeprogram (FP7), hvilket gør det til det største forskningsområde i samarbejdsprogrammet, der i sig selv er det største særprogram i FP7.

Alle 31 europæiske teknologiplatforme [26] har nu offentliggjort et "konceptdokument", og flertallet har også udfyldt eller udarbejdet et detaljeret udkast til deres strategiske forskningsdagsorden. Disse platforme er nu ved at forberede sig til gennemførelsesfasen. Kommissionen har taget højde for resultaterne af deres arbejde ved udarbejdelsen af sin forskningspolitik, især udarbejdelsen af FP7. Det har været en nyttig måde at sikre den industrielle relevans på. En analyse viser, at 15 af de strategiske forskningsdagsordener vil blive omfattet af et enkelt forskningsområde under FP7 (hvilket viser det tætte samarbejde i forbindelse med formuleringen af FP7), og de resterende 16 vil beskæftige sig med en række forskellige forskningsområder. Det første fælles teknologiinitiativ , Artemis[27], som omfatter F&U i indlejrede databehandlingssystemer, forventes at begynde i den første halvdel af 2007, og Eniac[28] (nanoelektronik) følger umiddelbart efter.

Kommissionen har for nylig iværksat PRO INNO Europe [29], som samler mere end 200 politiske beslutningstagere og berørte parter fra 33 lande inden for innovation, herunder medlemsstaterne. Derved kombineres analyse og benchmarking af resultaterne af de nationale og regionale innovationspolitikker med støtte til samarbejde mellem nationale og regionale innovationsprogrammer og –incitamenter til fælles aktioner, der involverer innovationsagenturer og berørte parter inden for innovation, f.eks. tværnationalt samarbejde inden for politikudformning om klyngedannelse[30].

Kommissionen skitserer i en meddelelse, der blev udsendt for nylig "Mod en mere effektiv anvendelse af skatteincitamenter til fordel for F&U"[31] de gældende regler (med særlig henvisning til forenelighed med de grundlæggende friheder og statsstøttereglerne for forskning, udvikling og innovation [32], som blev ændret for nylig) og opfordrer medlemsstaterne til at forbedre anvendelsen og koordineringen af skatteincitamenter med hensyn til F&U-aktiviteter. Meddelelsen indeholder også vejledning i den skattemæssige behandling, især af store tværnationale F&U-projekter, væksten i sektoren med unge innovative virksomheder, forskermobilitet på tværs af grænserne, F&U og momsbehandling i det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag og filantropisk finansiering. Kommissionen holder øje med situationen.

Kommissionen gennemfører en detaljeret analyse sammen med de berørte parter, herunder høringer af de europæiske teknologiplatforme og innovationspanelerne under "Europe Innova"-initiativet[33], for at udpege mulige områder, hvor en kombination af udbud- og efterspørgselstiltag kan føre til, at der opstår højteknologimarkeder (lead markets). Det er i overensstemmelse med den bredt funderede innovationsstrategi, der blev skitseret i 2006[34]. Kommissionen vil på baggrund af resultatet udarbejde et dokument i anden halvdel af 2007.

Halvlederindustrien er klart af strategisk betydning for EU. Som for alle europæiske industrigrene er det overordnede formål globalt set at etablere fælles spilleregler. Forbedring af rammebetingelserne for at fremme mere investering i F&U og udvikle kvalifikationer på højt plan er også af central betydning.

Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til forskning og udvikling og innovation [35], som blev fastlagt for nylig, fastlægger en række kategorier af støtte til grundforskning, industriel forskning og eksperimentel udvikling. Den tilladte støtteintensitet for industriel forskning er på højst 50 %.

I sin meddelelse fra juni 2006 "Finansiering af SMV'ers vækst – Merværdiskabelse på EU-plan"[36] løftede Kommissionen sløret for en række initiativer, der skal bistå SMV'erne med lettere adgang til finansiering af nystartede virksomheder og vækst. Det omfatter tiltag, der skal skabe flere risikokapitalinvesteringer, udvikle bankfinansiering til innovation og gøre de nuværende finansieringssystemer mere SMV-venlige. Som en opfølgning herpå har Kommissionen nedsat ekspertgrupper om afskaffelsen af hindringer for venturekapitalfondes tværnationale investering [37], om seedfinansiering og om god praksis inden for risikokapitalinvestering på regionalt plan . Det nye rammeprogram for konkurrenceevne og innovation (CIP) [38] vil medføre yderligere incitamenter for investorer i privat egenkapital til at investere i virksomheder med vækstpotentiale, og hvor Den Europæiske Investeringsfond forvalter eller hjælper med at forvalte en række finansieringsinstrumenter for SMV'erne på Kommissionens vegne: faciliteten for SMV'er i hurtig vækst og innovative SMV'er (GIF), SMV-garantifaciliteten (SMEG) og kapacitetsopbygningsordningen (CBS). I samarbejde med Den Europæiske Investeringsbank vil Kommissionen lancere en finansieringsfacilitet for risikodeling (RSFF) [39] for at støtte investering i højrisiko FTU-projekter gennem lån og garantier. EU vil bidrage med op til 1 mia. EUR fra det syvende rammeprogram (FP7), og investeringsbanken yder et tilsvarende beløb.

2.6. Standarder og interoperabilitet

Taskforcens vigtigste anbefalinger: Da IKT-sektoren primært er ansvarlig for teknisk interoperabilitet, bør man fortsat støtte bestræbelserne på at løse spørgsmål om retlig og semantisk interoperabilitet, støtte effektive overensstemmelsessystemer og udvikle indkøbspolitikker, der fremmer interoperabilitet.

De europæiske standardiseringsorganisationer har udarbejdet og fortsætter med at udarbejde vejledninger, der skal bidrage til at sikre, at der tages hensyn til interoperabiliteten, når der udarbejdes standarder . En række standarder ajourføres i øjeblikket for at gøre dem mere interoperable. For så vidt angår prioriterede politikområder , indgår interoperabiliteten allerede som en central del af standardiseringsmålsætningerne og betragtes som et stort problem, der skal følges nøje i den kommende revision af IKT-standardiseringspolitikken . Forskellige konkrete standardiseringstiltag behandler interoperabilitetsspørgsmål inden for særlige områder som e-sundhed[40], et fælles EU-betalingsområde, e-fakturering osv. Desuden iværksatte Kommissionen en undersøgelse [41] med henblik på at forberede henstillinger, der skal medvirke til at sikre, at EU's standardiseringspolitik for IKT-sektoren passer til de ændringer af sektoren, som forårsages af liberalisering, globalisering og konvergens.

IKT-emnet i FP7 omfatter standardforberedende og standardiseringsledsagende forskning, der er relevant for at kunne forbedre interoperabiliteten og kvaliteten af standarder og deres gennemførelse . Sektoren leder de fleste af de standardforberedende forskningsaktiviteter. Arbejdsprogrammet for IKT under FP7 omfatter allerede aktioner, der skal forbedre samarbejdet med at udvikle standarder og interoperable løsninger.

De europæiske standardiseringsorganisationers arbejdsprogrammer fokuserer på teknisk interoperabilitet , især i Det Europæiske Standardiseringsinstitut for Telekommunikation, hvorimod semantisk interoperabilitet er blevet indarbejdet i arbejdsprogrammer for sektorstandardiseringsgrupper, som f.eks. e-sundhed[42] og eBIF[43]. Andre aspekter af interoperabilitet – f.eks. retlige aspekter – hører ikke ind under deres ansvarsområde, selvom nogle af dem er omfattet af arbejdsprogrammet for IKT under FP7. Som udgangspunkt for at kunne udpege de personer, der fungerer som katalysatorer for interoperabilitet, omfatter de europæiske standardiseringsorganisationers arbejdsprogrammer aktiviteter, der er med med til at kortlægge problemer og opstille krav. De overordnede IKT-interoperabilitetsrammer vil blive undersøgt under rubrikken "det indre marked" i midtvejsevalueringen af i2010-initiativet. Erfaring med gennemførelsen af lovgivningen om frie varebevægelser har vist, at der findes en risiko for konkurrenceforvridning, idet praksis med hensyn til de nationale myndigheders udpegelse og akkreditering af overensstemmelsesvurderingsorganer og -systemer varierer meget. Af den grund og som en del af Kommissionens forslag til en ny pakke om det indre marked for varer[44] vedtog Kommissionen for nylig et forslag til en forordning[45], som indfører strammere regler for markedsovervågning.

Handlingsplanen for elektronisk baserede offentlige indkøbsprocedurer [46] opfører interoperabilitet som et væsentligt krav, og handlingsplanen for e-forvaltning [47] indeholder konkrete mål i den forbindelse. Der er undersøgelser og høringer på vej som led i revisionen af de europæiske interoperabilitetsrammer for paneuropæiske e-forvaltningstjenester [48], og forslagene til en revision vil blive fremsat, når tiden er inde.

2.7. Kvalifikationer og beskæftigelsesegnethed

Taskforcens vigtigste anbefalinger: Idet stadig større e-kvalifikationskløfter begrænser innovation og indførelse af IKT, skal investeringerne i videreuddannelse af lærere og i deres støtteværktøjer øges, samarbejdet mellem sektoren, regeringer, arbejdsgivere og uddannelsesinstitutioner skal øges, og bestræbelserne på at indarbejde iværksætterkultur i læreplanerne skal fortsætte.

Uddannelse, læring og støtteaktioner falder hovedsageligt ind under medlemsstaternes ansvarsområde. Kommissionen vil støtte sådanne initiativer ved at tilrettelægge undersøgelser, arrangementer, samarbejdsprojekter og udveksling af god praksis via de eksisterende EU-programmer, og især via det nye program for livslang læring [49]. Støtten vil omfatte en lang række forskellige kvalifikationer i forbindelse med beskæftigelsesegnethed lige fra e-kvalifikationer og iværksætterkultur[50] til kommunikationskvalifikationer og teamwork såvel som kvalifikationer i forbindelse med problemløsning.

Endvidere vil Kommissionen tage hensyn til taskforcens anbefalinger og erklæringen fra den nyligt afholdte konference om europæiske e-kvalifikationer[51], når den udarbejder meddelelsen om en langsigtet strategi for e-kvalifikationer, som forventes vedtaget i 2007 .

[1] KOM(2005) 474 af 5.10.2005.

[2] Alt om i2010-initiativet på:http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/index_en.htm.

[3] Medlemskab af taskforcen: http://ec.europa.eu/enterprise/ict/policy/doc/icttfm.pdf.

[4] Hele taskforcens rapport, en liste over medlemmerne og nærmere oplysninger om arbejdsarrangementerne kan ses på: http://ec.europa.eu/enterprise/ict/taskforce.htm .

[5] Kommissionens 2006-rapport om Europas konkurrenceevne, KOM(2006) 697, indeholder et afsnit med en analyse af IKT-sektorens konkurrenceevne.

[6] Se pressemeddelelse IP/07/181 af 14.2.2007. Pakken indeholdt bl.a. "Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om procedurer for anvendelsen af visse nationale tekniske forskrifter på produkter, der markedsføres lovligt i en anden medlemsstat", KOM(2007) 36 af 14.2.2007.

[7] Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12. december 2006 om tjenesteydelser i det indre marked, EUT L 376 af 27.12.2006, s. 36-38.

[8] Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF af 8. juni 2000 om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel, i det indre marked.

[9] Handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser (fsap):http://ec.europa.eu/internal_market/finances/actionplan/index_en.htm.

[10] Politikken for finansielle tjenesteydelser 2005-2010 (hvidbog), KOM(2005) 629 af 5.12.2005.

[11] Se: http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/tomorrow/index_en.htm .Der vil blive fremlagt lovgivningsforslag i slutningen af 2007.

[12] http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/single_infor_space/index_en.htm .

[13] Handlingsplan for e-forvaltning under i2010-initiativet: Hurtigere indførelse af e-forvaltning i EU til fordel for alle, KOM(2006) 173 af 25.4.2006.

[14] Se: http://ec.europa.eu/idabc/en/document/2319/5644 .

[15] "EU's strategi for forbrugerpolitikken 2007-2013", KOM(2007) 99, kan fås på:http://ec.europa.eu/consumers/overview/cons_policy/index_en.htm.

[16] Grønbog om gennemgang af forbrugerlovgivningen, KOM(2006) 744 af 8.2.2007.

[17] Anført i "Gennemførelse af Fællesskabets Lissabon-program: Moderne smv-politik for vækst og beskæftigelse", KOM(2005) 551 af 10.11.2005.

[18] KOM(2006) 33 af 13.2.2006.

[19] Se eBSN-portalen: http://ec.europa.eu/enterprise/e-bsn/index_en.html.

[20] Konstateringer fra workshopper afholdt af eBSN og fra eSBN's database over nationale projekter.

[21] http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/docs/.i2010_high_level_group/i2010_hlg_convergence_paper_final.pdf.

[22] Se portalen på: http://ec.europa.eu/internal_market/strategy/index_en.htm .

[23] Kan ses på: http://ec.europa.eu/internal_market/copyright/levy_reform/index_en.htm .

[24] Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om strafferetlige foranstaltninger til håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, KOM(2006) 168 af 26.4.2006.

[25] KOM(2007) 165 af 3.4.2007.

[26] En liste over de europæiske teknologiplatforme findes på:http://cordis.europa.eu/technology-platforms/individual_en.html.

[27] Yderligere oplysninger om Artemis:http://cordis.europa.eu/technology-platforms/individual_en.html.

[28] Yderligere oplysninger om Eniac, jf.: http://cordis.europa.eu/ist/eniac/home.html.

[29] Jf.: http://www.proinno-europe.eu.

[30] Jf.: http://www.proinno-europe.eu/eca.html.

[31] KOM(2006) 728 af 22.11.2006.

[32] EUT C 323 af 30.12.2006, s. 1.

[33] Sektorbaserede paneler med eksperter inden for innovation, som foreslår sektorspecifikke prioriterede indsatsområder og udarbejder spørgsmål og emner, der skal behandles, er en central del af Europe Innova-initiativet.

[34] KOM(2006) 502, Viden i praksis: En bredt funderet innovationsstrategi for EU.

[35] EUT C 323 af 30.12.2006, s. 1.

[36] KOM(2006) 349 af 29.6.2006.

[37] Denne gruppes hovedformål er for hvert deltagende land at fastlægge, hvilke lovgivningsmæssige rammer der påvirker venturekapitalfonde med eller uden hjemsted i det pågældende land, og i tilfælde, hvor gældende bestemmelser forhindrer venturekapitalfondes tværnationale aktiviteter, bistå med at finde en løsning på disse hindringer.Jf.: http://ec.europa.eu/enterprise/library/enterprise-europe/news-updates/2006/2006-11-29.htm.

[38] CIP: http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/cip/index_en.htm.

[39] Jf.: http://www.eib.org/site/index.asp?designation=rsff .

[40] Undergruppen om e-sundhed under i2010-initiativet drøfter i øjeblikket en henstilling fra Kommissionen, der beskæftiger sig med vejledninger og god praksis om interoperabilitet vedrørende elektroniske sundhedsjournaler og sygesikringskort.

[41] "EU study on the specific policy needs for ICT standardisation", http://www.ictstandardisation.eu.

[42] CEN's TC 251.

[43] CEN's e-business interoperabilitets forum.

[44] Yderligere oplysninger: http://ec.europa.eu/enterprise/regulation/internal_market_package/index_en.htm .

[45] Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om akkrediterings- og markedstilsynskrav i forbindelse med markedsføring af produkter, KOM(2007) 37 af 14.2.2007.

[46] Handlingsplan for gennemførelsen af lovgivningen om elektronisk baserede offentlige indkøbsprocedurer, KOM(2004) 841 af 13.12.2004.

[47] KOM(2006) 173 af 25.4.2006.

[48] Jf.: http://ec.europa.eu/idabc/en/document/2319/5644 .

[49] Jf.: http://ec.europa.eu/education/programmes/newprog/index_en.html .

[50] Kommissionen har for nylig forelagt en "Erklæring fra Oslo om en europæisk uddannelse i iværksætterkultur" som en del af sit bidrag til fremme en iværksættertankegang i samfundet. Se også:http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/support_measures/training_education/index.htm.

[51] Erklæringen fra konferencen findes på:http://eskills.cedefop.europa.eu/conference2006/Thessaloniki_Declaration_2006.pdf.