Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om krav vedrørende emissionsgrænser for og typegodkendelse af forbrændingsmotorer til mobile ikke-vejgående maskiner /* COM/2014/0581 final - 2014/0268 (COD) */





BEGRUNDELSE 1. Baggrund for forslaget · Generel baggrund Mobile ikke-vejgående maskiner (NRMM) dækker en bred vifte af forbrændingsmotorer, der er monteret i maskiner, lige fra småt håndholdt udstyr, maskiner til byggeri og generatorsæt, til motorvogne, lokomotiver og fartøjer til sejlads ad indre vandveje. Disse motorer bidrager væsentligt til luftforureningen og er ansvarlige for ca. 15 % af nitrogenoxidemissionen (NOx) og 5 % af partikelemissionen (PM) i EU. Emissionsgrænseværdierne for disse motorer er fastsat i direktiv 97/68/EF. Selv om dette direktiv allerede er blevet ændret flere gange, konkluderes det i flere tekniske undersøgelser, at lovgivningen i sin nuværende form er mangelfuld. Anvendelsesområdet er alt for begrænset og omfatter ikke visse motorkategorier. Nye emissionstrin blev sidst indført, da direktivet blev ændret i 2004, og afspejler ikke længere det nuværende teknologiske udviklingstrin. Der er desuden et misforhold mellem emissionsgrænserne for visse motorkategorier. Endelig er der på det seneste fremkommet afgørende beviser for de skadelige sundhedsvirkninger af dieseludstødningsemissioner og især for så vidt angår partikelstof (f.eks. dieselsod). Et af de vigtigste resultater er, at partiklernes størrelse er en vigtig faktor for de observerede sundhedsvirkninger. Dette problem kan kun løses ved at indføre grænseværdier baseret på partikelantal (dvs. PN-grænse). Derfor, og i overensstemmelse med udviklingen i vejtransportsektoren, synes det hensigtsmæssigt for de mest relevante motorkategorier at indføre et nyt emissionstrin (trin V), som foruden grænseværdier for partikelmasse også vil omfatte grænseværdier for partikelantal. · Begrundelse og formål Forslaget har til formål at beskytte menneskers sundhed og miljøet og sikre et velfungerende indre marked for motorer i mobile ikke-vejgående maskiner (NRMM). Der tages også højde for en række aspekter vedrørende konkurrenceevne og overholdelse. I tråd med EU’s politik for luftkvalitet er målet gradvist at mindske emissionerne fra nye motorer, som bringes på markedet, og dermed erstatte de gamle mere forurenende motorer over tid. Dette forventes at føre til en meget betydelig reduktion af de samlede emissioner, men den specifikke reduktion for hver motorkategori vil variere afhængigt af, hvor strenge de specifikke krav allerede er på nuværende tidspunkt. Forslaget forventes også at lette presset på medlemsstaterne med hensyn til at træffe yderligere lovgivningsmæssige foranstaltninger, som kan hæmme det indre marked. Endelig tager forslaget sigte på at fjerne hindringer for ekstern handel gennem harmoniserede regler og ved at reducere de reguleringsmæssige barrierer, der skyldes forskelligartede emissionskrav. Især med henblik på at bringe EU’s og USA’s krav nærmere hinanden. Endelig bidrager forslaget til at øge EU-industriens konkurrenceevne ved at forenkle de gældende bestemmelser om typegodkendelse, skabe større gennemskuelighed og lette de administrative byrder. · Gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører De eksisterende emissionskrav for motorer til mobile ikke-vejgående maskiner er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/68/EF af 16. december 1997 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra forbrændingsmotorer til montering i mobile ikke-vejgående maskiner (EFT L 59 af 27.2.1998, s. 1). Udkastet til forslag samt dets gennemførelsesretsakter og delegerede retsakter vil videreføre og forbedre de eksisterende krav, som er fastsat i ovennævnte retsakt, efter en teknisk gennemgang til konstatering af en række væsentlige mangler. Forslaget vil i forhold til den eksisterende retsakt: – indføre nye emissionsgrænser, der afspejler det teknologiske fremskridt og de gældende EU-politikker med hensyn til vejgående køretøjer med henblik på at nå EU’s mål for luftkvalitet, – udvide anvendelsesområdet med henblik på at forbedre markedsharmonisering (EU og internationalt) og minimere risikoen for forvridning af markedet, – indføre foranstaltninger for at forenkle de administrative procedurer og forbedre håndhævelsen, herunder betingelser for bedre markedsovervågning. · Overensstemmelse med andre EU-politikker og -mål Initiativet tager sigte på at forbedre beskyttelsen af miljøet ved at ajourføre de eksisterende emissionsgrænser og udvide deres anvendelsesområde, hvor det er relevant. Samtidig er det hensigten at sikre et velfungerende indre marked og samtidig fjerne unødvendige byrder for virksomheder, der opererer i det indre marked og internationalt. Det er derfor fuldt ud i overensstemmelse med Europa 2020-strategien og i fuld overensstemmelse med EU’s strategi for bæredygtig udvikling. I denne forbindelse er initiativet i tråd med følgende mere specifikke politikker og mål: – Målsætningerne i EU's sjette miljøhandlingsprogram[1] der foreslår at opnå "et luftkvalitetsniveau, der ikke medfører væsentlige negative følger og risici for menneskers sundhed og miljøet". – Den tematiske strategi for luftforurening[2], der omfatter en omfattende politisk EU-ramme for at mindske de skadelige virkninger af luftforurening på sundhed og miljø for perioden frem til 2020. – Direktiv 2001/81/EF om nationale emissionslofter, der fastsætter retligt bindende grænseværdier for de samlede tilladte emissioner på medlemsstatsniveau for flere luftforurenende stoffer. Ifølge de officielle data, der indberettes i henhold til direktivet, har 12 medlemsstater overskredet disse grænser i 2010, og trods visse forbedringer vil der sandsynligvis forsat være en række overholdelsesproblemer. – Direktiv 2008/50/EF om luftkvalitet, der fastsætter retligt bindende grænseværdier for koncentrationer i udendørs luft for de vigtigste luftforurenende stoffer såsom partikler og nitrogendioxid. – Hvidbogen om transport fra 2011[3], navnlig med hensyn til renere transport ad indre vandveje og jernbanetransport. Strengere krav til forbrændingsmotorer i mobile ikke-vejgående maskiner vil bidrage positivt til målene for alle de ovennævnte politikker. Endelig er forslaget i tråd med meddelelsen om industripolitikken fra 2012[4], og det kan yde et vigtigt bidrag til den tekniske harmonisering inden for rammerne af de transatlantiske handelsforhandlinger (TTIP). 2. HØRING AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSE · Høring af interesserede parter Høringsmetoder, hovedmålgrupper og deltagernes generelle profil I forbindelse med udarbejdelsen af forslaget hørte Kommissionen de berørte parter på en række måder: – Der blev foretaget en offentlig internethøring om alle forslagets aspekter. Der indkom svar fra EU-medlemsstaternes nationale og regionale myndigheder (ministerier og agenturer), faglige sammenslutninger, erhvervsvirksomheder, ikke-statslige organisationer og arbejdsmarkedets parter. – Der blev i forbindelse med den offentlige internethøring afholdt en høring af berørte parter den 14. februar 2013 i Bruxelles med ca. 80 deltagere. – De berørte parter blev i forbindelse med en række konsekvensanalyser, der tidligere var blevet gennemført at eksterne konsulenter, opfordret til at indsende kommentarer. – Forslaget er blevet drøftet på flere møder i Kommissionens ekspertarbejdsgruppe om emissioner fra maskiner (GEME), der består af repræsentanter for industrien, ngo’er samt for medlemsstaterne og Kommissionen. Sammendrag af svarene og hvordan der er taget hensyn til dem En åben offentlig høring blev indledt den 15. januar 2013 og afsluttet den 8. april 2013 (12 uger). Til dette formål blev der oprettet et særligt høringswebsted[5], og Kommissionens tjenestegrene udarbejdede et 15-siders langt høringsdokument med en kort gennemgang af de centrale spørgsmål, undersøgelsesresultater og potentielle foranstaltninger. Der blev modtaget 69 svar i alt. En detaljeret analyse af resultaterne fremgår af bilag II til konsekvensanalysen, og de individuelle svar kan ses på høringswebstedet. · Ekspertbistand Relevante videnskabelige områder/eksperter Forslaget krævede en vurdering af forskellige løsningsmodeller og deres økonomiske, samfundsmæssige og miljømæssige konsekvenser. Metodevalg Kommissionen har gennemført forskellige undersøgelser og løbende hørt de berørte parter for så vidt angår gennemførligheden af nye grænseværdier og behovet for at medtage nye trin for udstødningsemissioner baseret på de tekniske fremskridt. Konsekvensanalysen bygger på følgende eksterne undersøgelser[6]: – En teknisk gennemgang af direktivet, som blev forelagt i to dele af JRC, og som i del 1 indeholder en oversigt over emissionsopgørelser for mobile ikke-vejgående maskiner. Del 2 fokuserer bl.a. på gnisttændingsmotorer (små benzinmotorer og snescootermotorer), og der foretages herunder en analyse af emissionsopgørelser og salget af bygge- og anlægsmaskiner samt landbrugsmaskiner. – I en konsekvensanalyse, som er udarbejdet af Arcadis N.V., vurderes konsekvenserne af de politiske løsningsmodeller, der er beskrevet i den tekniske gennemgang af JRC. I en supplerende undersøgelse foretaget af samme konsulentvirksomhed ses der nærmere på konsekvenserne for små og mellemstore virksomheder (SMV’er). Ud over de sociale og økonomiske konsekvenser blev de miljø- og sundhedsmæssige konsekvenser også vurderet i denne undersøgelse. – I en undersøgelse foretaget af Risk & Policy Analysis (RPA) og Arcadis evalueres det nuværende bidrag fra NRMM-sektoren til drivhusgasemissioner. I denne undersøgelse gennemgås også muligheden for at udvide de emissionsgrænser, der gælder for motorer med variabel hastighed, til også at gælde motorer med konstant hastighed, og der ses på muligheden for at bringe emissionsgrænseværdierne på linje med de amerikanske værdier. – I Panteia-undersøgelsen[7], der blev bestilt af GD MOVE, analyseres situationen i indlandsskibsfartssektoren, og der foretages en vurdering af specifikke foranstaltninger til at nedbringe emissionerne fra transport ad indre vandveje. Arbejdet på konsekvensanalysen blev fulgt og formidlet af en tværtjenstlig styringsgruppe, som mødtes fire gange i 2013. Alle relevante tjenestegrene i Kommissionen blev opfordret til at deltage i denne gruppe. JRC bidrog yderligere til det analytiske arbejde med et forskningsprojekt om virkningerne af grænseværdier for partikelantal (PN) for visse motorkategorier. Offentliggørelse af eksperternes råd Rapporterne fra de førnævnte undersøgelser er tilgængelige på GD for Erhvervspolitiks websted. · Konsekvensanalyse Tre primære løsningsmodeller blev analyseret i detaljer. Hver består af forskellige delløsningsmodeller for de motorkategorier og anvendelser, der allerede er omfattet af EU-lovgivningen om mobile ikke-vejgående maskiner, og for dem, som i fremtiden eventuelt kan være omfattet heraf. I forhold til løsningsmodellen med en uændret politik er disse valgmuligheder: Løsningsmodel 2: Tilpasning til de amerikanske normer og grænseværdier. Løsningsmodel 3: Skridt i retning af ambitionsniveauet for vejsektoren for de mest relevante emissionskilder. Løsningsmodel 4: Udvidet ambitionsniveau gennem foranstaltninger til øget overvågning. Det blev dog allerede taget i betragtning i den analytiske udformning, at den foretrukne model ville være en kombination af elementer fra de forskellige løsningsmodeller. Analysen af omkostninger og fordele blev spredt ud i særskilte moduler, der gør det muligt efterfølgende at samle de relevante elementer. Der blev overvejet ikke-lovgivningsmæssige løsningsmodeller (fx frivillige aftaler med industrien), men det blev i den indledende analyse konkluderet, at en sådan tilgang ville være uhensigtsmæssig for at nå initiativets mål. Denne beslutning bygger på den betragtning, at emissionsgrænserne for motorer til mobile ikke-vejgående maskiner næppe vil være effektive, og at de ikke kan garantere lige konkurrencevilkår for alle økonomiske operatører, medmindre de er juridisk bindende. Konsekvensanalysen blev godkendt af konsekvensanalyseudvalget efter fremlæggelse den 20. november 2013. 3. JURIDISKE ASPEKTER AF FORSLAGET · Resumé af forslaget Forslaget medfører en væsentlig opgradering af typegodkendelsessystemet for motorer til mobile ikke-vejgående maskiner for så vidt angår de tekniske krav til emissioner, idet der fastsættes strengere grænseværdier og indføres en todelt fremgangsmåde. Forslaget vil gennem de delegerede retsakter, som der er truffet bestemmelse om deri, fastlægge detaljerede nye obligatoriske krav med hensyn til trin V-grænseværdier for motoremission. De delegerede retsakter, der vedtages under dette forslag, vil bl.a. omfatte: – detaljerede tekniske forskrifter for prøvningscyklusser – tekniske prøvnings- og målemetoder – nærmere bestemmelser og betingelser for undtagelserne i henhold til denne forordning – detaljerede bestemmelser for typegodkendelsesprocedurer. · Retsgrundlag Retsgrundlaget for forslaget er artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. · Nærhedsprincippet Nærhedsprincippet finder anvendelse, da forslaget ikke hører under EU's enekompetence. Forslaget indebærer ændringer af gældende EU-lovgivning, og det er derfor kun på EU-niveau, at problemet kan løses. Desuden kan de politiske mål ikke i tilstrækkelig grad opfyldes ved foranstaltninger, der træffes af medlemsstaterne. Det er nødvendigt med en indsats på EU-niveau for at undgå, at der opstår nye hindringer for det indre marked, især med hensyn til motorer til mobile ikke-vejgående maskiner, og på grund af luftforureningens tværnationale karakter. Selv om virkningerne af de vigtigste luftforurenende stoffer er værst tæt på kilden, er virkningerne på luftkvaliteten ikke begrænset lokalt, og grænseoverskridende forurening er et alvorligt miljøproblem, som kan gøre nationale løsninger ineffektive. For at løse problemet med luftforurening kræves der en samordnet indsats på EU-niveau. Etableres der emissionsgrænser og typegodkendelsesprocedurer på nationalt plan, vil det kunne resultere i et kludetæppe af 28 forskellige ordninger, hvilket ville udgøre en alvorlig hindring for samhandelen i EU. Desuden kunne det indebære en betydelig administrativ og økonomisk byrde for fabrikanter, der er aktive på mere end ét marked. Derfor kan målene for initiativet under overvejelse ikke opnås uden en indsats på EU-niveau. Endelig kan en harmoniseret tilgang på EU-niveau forventes at udgøre den mest omkostningseffektive måde for fabrikanter og slutbrugerne til at opnå emissionsreduktioner. Forslaget er derfor i overensstemmelse med nærhedsprincippet. · Proportionalitetsprincippet Forslaget opfylder proportionalitetsprincippet af følgende årsager. Som det fremgår af konsekvensanalysen er forslaget i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, fordi det ikke går længere end nødvendigt for at opfylde målsætningerne om at sikre et velfungerende indre marked og samtidig garantere et højt offentligt sikkerhedsniveau og miljøbeskyttelsesniveau. Forenklingen af lovgivningen vil i betydelig grad bidrage til at reducere de administrative omkostninger for nationale myndigheder og industrien. · Reguleringsmiddel/reguleringsform Foreslået reguleringsmiddel: forordning. Andre reguleringsmidler ville af følgende årsager ikke være hensigtsmæssige: Direktiv 97/68/EF er blevet ændret væsentligt flere gange. Kommissionen foreslår af hensyn til klarhed, forudsigelighed, konsekvens og forenkling at erstatte direktiv 97/68/EF med en forordning samt et mindre antal delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter. Desuden vil anvendelsen af en forordning sikre, at de pågældende bestemmelser finder direkte anvendelse på fabrikanter, godkendende myndigheder og tekniske tjenester, og at ajourføringen kan foretages hurtigere og mere effektivt, således at der kan tages bedre hensyn til den tekniske udvikling. I forslaget benyttes den "todelte fremgangsmåde", der allerede er anvendt i andre retsakter vedrørende EU-typegodkendelse af motorkøretøjer. I henhold til denne fremgangsmåde finder lovgivningen sted i to trin: · først fastlægges de grundlæggende bestemmelser af Europa-Parlamentet og Rådet i en forordning i medfør af artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde efter den normale lovgivningsprocedure · derefter fastlægges de tekniske specifikationer for gennemførelsen af de grundlæggende bestemmelser i delegerede retsakter vedtaget af Kommissionen i medfør af artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. 4. VIRKNINGER FOR BUDGETTET De omkostninger, der er forbundet med at oprette en elektronisk database til udveksling af typegodkendelsesoplysninger, blev allerede evalueret i en gennemførlighedsundersøgelse[8] bestilt af FN/ECE i juni 2006, og for biler findes der i EU allerede et europæisk system til udveksling af typegodkendelsesoplysninger (European Type-Approval Exchange System, ETAES). Selv om forundersøgelsen ikke blev foretaget i en offentligt tilgængelig database, kan det stadig formodes, at omkostningsvurderingen giver et gyldigt billede af de hermed forbundne omkostninger. Der var i undersøgelsen fastsat en enkeltstående etableringsomkostning på 50 000-150 000 EUR og driftsomkostninger på 5 000-15 000 EUR pr. måned, afhængig af varigheden af kontrakten med tjenesteyderen. Der blev fastsat et omkostningsniveau på månedsbasis for driften af en on-line-hjælp, om nødvendigt. 5. YDERLIGERE INFORMATION · Simulering, pilotfase og overgangsperiode Forslaget indeholder generelle og specifikke overgangsperioder for at give motor- og maskinfabrikanter samt myndighederne tilstrækkelig tid til omstilling. For overgangen fra de nuværende emissionsstandarder til de nye trin for emissionsgrænseværdier foreslås der en nyudviklet overgangsordning, der i administrativ henseende er betydeligt enklere for fabrikanterne af motorer og maskiner, og som samtidig væsentligt reducerer byrden for de nationale godkendende myndigheder. Hvad angår overvågning af præstationsnormer for ibrugtagne motorer foreslås der pilotprogrammer med henblik på at udvikle hensigtsmæssige prøvningsprocedurer. · Forenkling Forslaget indebærer en forenkling af lovgivningen. Et ekstremt komplekst direktiv om emissioner fra motorer i mobile ikke-vejgående maskiner med 15 bilag, som blev ændret 8 gange uden omarbejdning, vil blive ophævet. Forslaget forenkler de administrative procedurer for offentlige myndigheder. Forslaget indgår i Kommissionens rullende program for ajourføring og forenkling af EU-retten og i dens lovgivningsmæssige arbejdsprogram under referencen 2010/ENTR/001. · Ophævelse af gældende retsforskrifter Vedtagelse af forslaget indebærer, at gældende lovgivning ophæves. · Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde Den foreslåede retsakt er af relevans for EØS og bør derfor omfatte hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. 2014/0268 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om krav vedrørende emissionsgrænser for og typegodkendelse af forbrændingsmotorer til mobile ikke-vejgående maskiner (EØS-relevant tekst) EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[9], efter den almindelige lovgivningsprocedure[10], og ud fra følgende betragtninger: (1) Det indre marked omfatter et område uden indre grænser, hvor der skal sikres fri bevægelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital. I denne forbindelse blev der ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/68/EF[11] fastsat foranstaltninger til nedbringelse af luftforurening fra motorer til montering i mobile ikke-vejgående maskiner. Bestræbelserne bør fortsættes med henblik på udviklingen og driften af EU's indre marked. (2) Gennemskuelige, enkle og konsekvente bestemmelser, der skaber retssikkerhed og klarhed til fordel for både erhvervsliv og forbrugere, bør være fundamentet for det indre marked. (3) For at forenkle og fremskynde vedtagelsen er der blevet indført en ny lovgivningsmæssig fremgangsmåde for EU's typegodkendelseslovgivning. I overensstemmelse hermed fastsætter lovgiveren de grundlæggende regler og principper og tillægger Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter vedrørende yderligere tekniske detaljer. For så vidt angår materielle krav bør denne forordning derfor kun fastlægge grundlæggende bestemmelser om emission af forurenende luftarter og partikler og give Kommissionen beføjelse til at fastlægge de tekniske specifikationer i delegerede retsakter. (4) Der er allerede med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 167/2013[12] fastsat en lovgivningsmæssig ramme for godkendelse og markedsovervågning af landbrugs- og skovbrugstraktorer. På grund af ligheden af de berørte områder og de positive erfaringer, der stammer fra anvendelsen af forordning (EU) nr. 167/2013, bør mange af de rettigheder og forpligtelser, der er fastsat i denne forordning, tages i betragtning i forbindelse med ikke-vejgående maskiner. Det er imidlertid afgørende, at der vedtages et særskilt sæt regler for i fuld udstrækning at tage højde for de særlige krav for motorer til montering i mobile ikke-vejgående maskiner. (5) Denne forordning bør indeholde væsentlige krav vedrørende emissionsgrænser og EU-typegodkendelsesprocedurer for motorer til montering i mobile ikke-vejgående maskiner. De vigtigste elementer i de relevante krav i denne forordning er baseret på resultaterne af den af Kommissionen gennemførte konsekvensanalyse af 20. november 2013, der analyserer forskellige løsningsmuligheder med opstilling af mulige fordele og ulemper med hensyn til økonomi, miljø, sikkerhed og samfundsmæssige aspekter. Både kvalitative og kvantitative aspekter indgik i analysen. Efter en sammenligning af de forskellige muligheder blev de foretrukne løsningsmuligheder identificeret og udvalgt som grundlag for denne forordning. (6) Hensigten med denne forordning er at fastlægge harmoniserede regler for EU-typegodkendelse af motorer til montering i mobile ikke-vejgående maskiner med henblik på at sikre det indre markeds funktion. Der bør til dette formål fastsættes nye emissionsgrænseværdier for at afspejle de teknologiske fremskridt og sikre konvergens med Unionens politikker i den vejgående sektor for således at opfylde EU’s mål for luftkvalitet og nedbringe emissionerne fra mobile ikke-vejgående maskiner, hvilket således vil føre til et mere hensigtsmæssigt forhold mellem emissioner fra maskiner og fra vejgående køretøjer. Anvendelsesområdet for EU-lovgivningen på dette område bør udvides med henblik på at gøre markedet mere harmoniseret på EU-niveau og internationalt niveau samt minimere risikoen for markedsforvridninger. Desuden er formålet med denne forordning at forenkle de nuværende lovgivningsmæssige rammer, herunder foranstaltninger til at forenkle de administrative procedurer og forbedre de generelle vilkår for håndhævelse, bl.a. ved at stramme reglerne om markedsovervågning. (7) Kravene vedrørende motorer til ikke-vejgående maskiner og hjælpemotorer for person- og lastbiler bør følge de principper, der er fastlagt i Kommissionens meddelelse af 5. juni 2002 med titlen "Handlingsplan om 'bedre og enklere lovgivningsmæssige rammer'". (8) I Unionens syvende generelle miljøhandlingsprogram, som blev vedtaget ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1386/2013/EU[13], erindres der om, at Unionen har vedtaget at tilvejebringe et miljø, hvor luftforureningsniveauet ikke giver anledning til væsentlige negative indvirkninger på eller risici for menneskers sundhed og miljøet. Der er i EU-lovgivningen fastsat hensigtsmæssige standarder for luftkvalitet med henblik på beskyttelse af menneskers og især udsatte personers sundhed og for de nationale emissionsgrænseværdier[14]. I forlængelse af sin meddelelse af 4. maj 2001, i medfør af hvilken programmet "Ren luft i Europa" ("Clean Air For Europe — CAFE") blev iværksat, vedtog Kommissionen endnu en meddelelse den 21. september 2005 med titlen "Temastrategi om luftforurening". En af konklusionerne i temastrategien er, at der er behov for yderligere reduktioner af emissionerne fra transportsektoren (luft-, sø- og landtransport), fra husholdninger og fra energi-, landbrugs- og erhvervssektorerne for at opfylde målsætningerne om luftkvaliteten i EU. I denne forbindelse bør opgaven med at reducere emissioner fra motorer til montering i mobile ikke-vejgående maskiner (NRMM) gribes an som led i en samlet strategi. Trin V-emissionsgrænseværdierne er blandt de initiativer, der har til formål at nedbringe de faktiske emissioner af både luftforurening, f.eks. partikelforurening, og ozonprækursorer, f.eks. nitrogenoxid (NOx) og carbonhydrid. (9) Den 12. juni 2012 omklassificerede Verdenssundhedsorganisationen (WHO), gennem Det Internationale Kræftforskningscenter (IARC), udstødningsgas fra dieselmotorer til at være "kræftfremkaldende for mennesker" (gruppe 1) på grundlag af tilstrækkelig dokumentation for, at eksponering for denne udstødningsgas er knyttet til en øget risiko for lungecancer. (10) Opfyldelsen af EU’s målsætninger for luftkvalitet kræver, at der ydes en konstant indsats for at begrænse emissionerne fra køretøjer. Af denne grund bør erhvervslivet være i besiddelse af klare oplysninger om fremtidige emissionsgrænser og indrømmes en passende frist for at opfylde disse grænser og gennemføre de nødvendige tekniske tilpasninger. (11) Når der fastsættes emissionsnormer, er det vigtigt at overveje, hvordan disse vil påvirke markedernes og fabrikanternes konkurrenceevne, hvilke direkte og indirekte omkostninger der påføres virksomhederne, og hvilke fordele der opstår i form af innovationsstimulering, forbedret luftkvalitet, nedbringelse af sundhedsudgifterne og forøgelse af den forventede levetid. (12) Emissioner fra motorer i mobile ikke-vejgående maskiner udgør en væsentlig del af den samlede menneskeskabte emission af visse skadelige luftforurenende stoffer. Motorer, der er årsag til en betydelig del af luftforureningen med nitrogenoxider (NOx) og partikler (PM) bør falde inden for anvendelsesområdet for de nye emissionsgrænseværdier. (13) Kommissionen bør løbende undersøge emissioner, for hvilke der endnu ikke er fastlagt regler, og som opstår som følge af den mere udbredte anvendelse af nye alternative brændstoffer, motorteknologier og emissionskontrolsystemer. Kommissionen bør endvidere, såfremt det er nødvendigt, forelægge Europa-Parlamentet og Rådet et forslag med henblik på lovgivning om sådanne emissioner. (14) Det er hensigtsmæssigt at fremme indførelsen af køretøjer drevet af alternativt brændstof med lave NOx- og partikelemissioner. Grænseværdierne for den samlede masse carbonhydrider bør tilpasses for at tage hensyn til andre carbonhydrider end methan samt methanemissioner. (15) For at sikre, at emissionen af ultrafine forurenende partikler (i størrelsen 0,1 μm og derunder) begrænses, bør Kommissionen tillægges beføjelse til at indføre regler for partikelemission, som er baseret på partikelantal, som supplement til de nuværende regler, som er baseret på partikelmasse. De partikelantalsbaserede regler for partikelemission bør bygge på resultaterne af De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europas program for partikelmåling (Particulate Measurement Programme, PMP) og være i overensstemmelse med de eksisterende ambitiøse mål for miljøet. (16) For at nå disse miljøpolitiske mål er det hensigtsmæssigt at angive, at partikelantalsgrænserne sandsynligvis vil afspejle de højeste præstationsniveauer, der i øjeblikket kan opnås med partikelfiltre under anvendelse af den bedste tilgængelige teknologi. (17) Kommissionen bør anvende prøvningscyklusser, der er harmoniseret på verdensplan, i de prøvningsprocedurer, der danner grundlag for EU-bestemmelserne om typegodkendelse med hensyn til emissioner. Anvendelsen af bærbare emissionsmålingssystemer til overvågningen af den faktiske emission ved brug bør også overvejes. (18) For bedre at kontrollere den faktiske emission ved brug og forberede proceduren for overensstemmelseskontrol efter ibrugtagning bør der inden for en passende frist fastsættes en prøvningsmetode til overvågning af emissionspræstationskrav baseret på anvendelse af bærbare emissionsmålingssystemer. (19) Et korrekt fungerende efterbehandlingssystem, især med hensyn til NOx, er en grundlæggende forudsætning for overholdelse af de indførte emissionsgrænseværdier. I den forbindelse bør der tages skridt til at garantere, at systemer, der kræver anvendelse af et reagens, fungerer efter hensigten. (20) Det bør være tilladt at bringe motorer i omsætning i medlemsstaterne, når de er i overensstemmelse med og er omfattet af anvendelsesområdet for de nye regler om emissionsgrænser og EU-typegodkendelse; disse motorer må ikke være underkastet noget andet nationalt emissionskrav. Medlemsstater, der meddeler godkendelse, bør træffe de nødvendige kontrolforanstaltninger for at sikre identifikation af de motorer, der fremstilles under hver EU-typegodkendelse. (21) Der bør indrømmes et begrænset antal undtagelser til at imødekomme de specifikke behov i tilknytning til væbnede styrker, logistiske forsyningsforhold, afprøvning af prototyper og anvendelsen af materiel i eksplosiv atmosfære. (22) De nationale myndigheders forpligtelser, som fastsat i markedsovervågningsbestemmelserne i denne forordning, er mere specifikke end de tilsvarende bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 765/2008[15]. (23) For at sikre, at proceduren for overvågning af produktionens overensstemmelse, som er en af hjørnestenene i EU-typegodkendelsessystemet, er blevet gennemført korrekt og fungerer, som den skal, bør fabrikanterne kontrolleres regelmæssigt af den udpegede kompetent myndighed eller en passende kvalificeret teknisk tjeneste, der er udpeget til dette formål. (24) Unionen er en kontraherende part i overenskomsten under FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) om indførelse af ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter ("Overenskomst af 1958, som revideret"). (25) Som følge heraf bør FN/ECE-regulativerne og ændringerne hertil, som Unionen har stemt for eller som Unionen har tiltrådt i medfør af beslutning 97/836/EF, anerkendes som ligestillede med EU-typegodkendelser, der er meddelt i henhold til denne forordning. Kommissionen bør derfor have beføjelse til at vedtage delegerede retsakter med henblik på at fastsætte, hvilke FN/ECE-regulativer der finder anvendelse på EU-typegodkendelser (26) For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011[16]. (27) For at supplere denne forordning med yderligere tekniske detaljer bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde delegeres til Kommissionen for så vidt angår motorfamilier, forfalskning, overvågning af emissionspræstation efter ibrugtagning, tekniske undersøgelser og målemetoder, produktionens overensstemmelse, særskilt levering af motorens system til efterbehandling af udstødningsgasser, motorer til driftsprøvning, motorer til brug i farlig atmosfære, ækvivalens af motorens typegodkendelse, oplysninger til originaludstyrsfabrikanter (OEM) og slutbrugere, egenprøvning, standarder og vurdering af tekniske tjenester, helt og delvist gasdrevne motorer, måling af partikelantal og prøvningscyklusser. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af de relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. (28) Medlemsstaterne bør fastsætte regler om sanktioner for overtrædelse af denne forordning og sikre, at de gennemføres. Disse sanktioner bør være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have en afskrækkende virkning. (29) For at kunne tage højde for den igangværende tekniske udvikling og de seneste resultater inden for forskning og innovation er det hensigtsmæssigt at identificere yderligere potentielle nedbringelser i emissionen af forurenende stoffer fra motorer til montering i mobile ikke-vejgående maskiner. Der bør i forbindelse med disse vurderinger lægges vægt på de kategorier af motorer, der for første gang er medtaget i anvendelsesområdet for denne forordning, og på dem, for hvilke emissionsgrænseværdierne forbliver uændret i henhold til denne forordning. (30) For at gøre bestemmelserne i nærværende forordning så klare, forudsigelige, fornuftige og enkle som muligt og for at lette byrden for motor- og maskinfabrikanter bør den kun indeholde et begrænset antal gennemførelsesstadier for indførelsen af nye emissionsniveauer og typegodkendelsesprocedurer. For at sikre, at fabrikanterne har tilstrækkelig tid til at udvikle, afprøve og gennemføre tekniske løsninger på serieproducerede køretøjer, og at fabrikanter og godkendende myndigheder i medlemsstaterne har tilstrækkelig tid til at indføre de nødvendige administrative systemer, er det af afgørende betydning, at kravene fastlægges i god tid. (31) Direktiv 97/68/EF er blevet ændret væsentligt flere gange. Af hensyn til klarhed, forudsigelighed, rationalitet og forenkling bør direktiv 97/68/EF erstattes af en forordning og et mindre antal delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter. Desuden vil anvendelsen af en forordning sikre, at de pågældende bestemmelser finder direkte anvendelse på fabrikanter, godkendende myndigheder og tekniske tjenester, og at ajourføringen kan foretages hurtigere og mere effektivt, således at der kan tages bedre hensyn til den tekniske udvikling. (32) Som følge af anvendelsen af det nye system til fastlæggelse af bestemmelser, som etableres med denne forordning, bør direktiv 97/68/EF ophæves med virkning fra 1. januar 2017. Denne dato burde give industrien tilstrækkelig tid til at tilpasse sig de nye bestemmelser i nærværende forordning og de tekniske specifikationer og administrative bestemmelser i delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter vedtaget i henhold til denne forordning. (33) Da målene for denne forordning, nemlig at fastsætte harmoniserede regler for de administrative og tekniske krav vedrørende emissionsgrænser og EU-typegodkendelsesprocedurer for motorer til montering i mobile ikke-vejgående maskiner, ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne, at da de derfor på grund af omfanget og virkningerne heraf bedre kan nås på EU-plan, kan Unionen vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at opnå disse mål — VEDTAGET DENNE FORORDNING: KAPITEL I GENSTAND, ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER Artikel 1 Genstand I denne forordning fastsættes emissionsgrænser for forurenende luftarter og partikler samt administrative og tekniske krav til EU-typegodkendelse for alle motortyper og motorfamilier, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1. I denne forordning fastsættes endvidere kravene til markedsovervågning af motorer til montering, eller som er beregnet til montering, i mobile ikke-vejgående maskiner, som er genstand for EU-typegodkendelse. Artikel 2 Anvendelsesområde 1. Denne forordning finder anvendelse på alle motorer, jf. artikel 4, som er monteret i eller beregnet til montering i mobile ikke-vejgående maskiner, med undtagelse af motorer bestemt til eksport til tredjelande. 2. Denne forordning finder ikke anvendelse på motorer til: a) fremdrift af køretøjer som defineret i artikel 3, nr. 13), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF[17] b) fremdrift af landbrugs- og skovbrugstraktorer som defineret i artikel 3, nr. 11), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 167/2013[18] c) stationære maskiner d) søgående skibe, der kræver et gyldigt besigtigelses- eller sikkerhedscertifikat til søs e) fremdrift af fartøjer til transport ad indre vandveje med en nettoeffekt på under 37 kW f) fritidsfartøjer som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/53/EU [19] g) luftfartøjer h) alle køretøjer til fritidsbrug, undtagen snescootere, alle terrængående køretøjer (ATV) og side by side-køretøjer i) køretøjer og maskiner udelukkende bestemt til brug ved konkurrencer j) modeller i reduceret målestok eller efterligninger i reducereret målestok af køretøjer eller maskiner, når disse modeller eller efterligninger har en nettoeffekt på under 19 kW. Artikel 3 Definitioner I denne forordning forstås ved: 1) "mobil ikke-vejgående maskine" en mobil maskine, transportabelt udstyr eller køretøj med eller uden karosseri eller hjul, som ikke er beregnet til personbefordring eller godstransport ad vej; det omfatter maskiner monteret på chassiset af køretøjer, der er beregnet til personbefordring eller godstransport ad vej 2) "EU-typegodkendelse" den procedure, hvorved en godkendende myndighed attesterer, at en motortype eller motorfamilie opfylder de relevante administrative bestemmelser og tekniske krav i denne forordning 3) "forurenende luftarter" carbonmonoxid (CO), samlede carbonhybrider (HC) og nitrogenoxider (NOx), idet der ved sidstnævnte forstås nitrogenoxid (NO) og nitrogendioxid (NO2) udtrykt som nitrogendioxid (NO2)-ækvivalenter 4) "partikler" materiale, der er indsamlet på et nærmere angivet filtermateriale efter fortynding af motorens udstødningsgas med ren, filtreret luft, således at temperaturen ikke overstiger 325 K (52 °C) 5) "partikelantal" antallet af faste partikler med en diameter på mere end 23 nm 6) "motor" en energiomformer, bortset fra en gasturbine, hvor forbrændingen af brændstoffet finder sted i et lukket rum, hvilket producerer ekspanderende gasser, der anvendes direkte til at opnå mekanisk energi, og for hvilke der kan meddeles EU-typegodkendelse; det omfatter emissionskontrolsystemet og kommunikationsgrænsefladen (hardware og meddelelser) mellem motorsystemets elektroniske styreenhed(-er) og andre styreenheder for drivaggregater eller motor, der er nødvendige for at efterkomme kapitel II og III 7) "motortype" en gruppe motorer, der ikke adskiller sig indbyrdes med hensyn til væsentlige motorspecifikationer 8) "motorfamilie en af fabrikanten foretaget gruppering af motortyper, som gennem deres konstruktion har ensartede egenskaber hvad angår udstødningsemissioner og respekterer de gældende emissionsgrænseværdier 9) "stammotor" en motortype, der er udvalgt af en motorfamilie på en sådan måde, at dens emissionsegenskaber er repræsentative for den pågældende motorfamilie 10) "kompressionstændingsmotor" en motor, der arbejder efter kompressionstændingsprincippet 11) "gnisttændingsmotor" en motor, der arbejder efter gnisttændingsprincippet 12) "dobbeltbrændstofmotor" en motor, som er konstrueret til samtidig drift med flydende brændstof og et gasformigt brændstof, idet begge brændstoffer måles separat, og hvor den forbrugte mængde af et af brændstofferne i forhold til det andet kan variere afhængigt af driften 13) "enkeltbrændstofmotor" en motor, der ikke er en dobbeltbrændstofmotor som defineret i nr. 12) 14) "flydende brændstof" brændstof, der findes i flydende tilstand under normale omgivende betingelser[20] 15) "gasformigt brændstof" ethvert brændstof, der er fuldstændigt gasformigt under normale omgivende betingelser19 16) "gas/energiforhold (GER)" for dobbeltbrændstofmotorer forholdet mellem energiindholdet i det gasformige brændstof i forhold til energiindholdet i begge brændstoffer; i tilfælde af enkeltbrændstofmotorer defineres gas/energiforholdet som værende enten 1 eller 0 afhængigt af typen af brændstof 17) "motor med variabel hastighed" en motor, som ikke er en motor med konstant hastighed som defineret i nr. 18) 18) "motor med konstant hastighed" en motor, hvis typegodkendelse er begrænset til drift med konstant hastighed, bortset fra motorer, hvis regulator for konstant hastighed er fjernet eller deaktiveret; en motor med konstant hastighed kan være forsynet med en tomgangshastighed, som kan anvendes under opstart og nedlukning; en motor med konstant hastighed kan være udstyret med en regulator, som kan indstilles til alternative hastigheder, når motoren er stoppet 19) "drift med konstant hastighed" motorens drift med en regulator, som automatisk kontrollerer førerkravet om at opretholde motorhastighed, også under skiftende belastning 20) "håndholdt motor med gnisttænding" en motor med gnisttænding, der opfylder mindst et af følgende krav: a) den anvendes i et redskab, som bæres af operatøren hele tiden under udførelsen af dets tilsigtede funktion(-er) b) den anvendes i et redskab, som benyttes i flere positioner, f.eks. vendt på hovedet eller på siden, for at udføre dets tilsigtede funktion(-er) c) motoren skal anvendes i et redskab, hvis samlede tørvægt inklusive motor ikke overstiger 20 kg, og som opfylder mindst én af følgende betingelser: i) operatøren sørger for den nødvendige støtte eller alternativt bærer udstyret hele tiden under udførelsen af dets tilsigtede funktion(-er) ii) operatøren sørger for den nødvendige støtte eller holder det i den rigtige position hele tiden under udførelsen af dets tilsigtede funktion(-er) iii) det anvendes i en generator eller en pumpe 21) "fremdriftsmotor" en motor, der er bestemt til direkte eller indirekte at skabe fremdrift for en type mobil ikke-vejgående maskine som defineret i nr. 1) 22) "hjælpemotor" en motor, der er monteret eller er beregnet til montering i eller på en mobil ikke-vejgående maskine, som ikke er en fremdriftsmotor 23) "nettoeffekt" den motoreffekt, der er bestemt i prøvebænk ved enden af en krumtapaksel eller tilsvarende del, målt efter metoden til måling af effekten af forbrændingsmotorer som fastsat i FN/ECE-regulativ nr. 120 ved anvendelse af et referencebrændstof, jf. artikel 24, stk. 2 24) ”referenceeffekt" den nettoeffekt, der skal anvendes til fastsættelse af motorens emissionsgrænseværdier 25) "mærkenettoeffekt" motorens nettoeffekt som angivet af fabrikanten ved mærkehastighed 26) "maksimal nettoeffekt" den højeste værdi af nettoeffekten på den nominelle effektkurven ved fuld belastning for den pågældende motortype 27) "mærkehastighed" den motorhastighed, ved hvilken der ifølge en erklæring fra fabrikanten opnås mærkeeffekt 28) "motorens produktionsdato" den dato (måned og år), hvor motoren gennemgår den sidste kontrol, efter at den har forladt samlebåndet og er klar til at blive leveret eller lagt på lager 29) "overgangsperiode" de første atten måneder efter datoen for obligatorisk gennemførelse af trin V, jf. artikel 17, stk. 2 30) "overgangsmotor" en motor, hvis produktionsdato ligger før datoerne for, hvornår motorer bringes i omsætning, jf. artikel 17, stk. 2, og som opfylder et af følgende krav: a) er i overensstemmelse med de seneste gældende emissionsgrænser som fastsat i den relevante lovgivning, der gælder på datoen for denne forordnings ikrafttræden, eller b) ikke er reguleret på EU-niveau på datoen for denne forordnings ikrafttræden 31) "maskinens produktionsdato" det årstal, der er anført på maskinens lovpligtige mærkning eller, i mangel af en lovpligtig mærkning, det årstal, hvor maskinen gennemgår den sidste kontrol efter at have forladt samlebåndet 32) "fartøj til transport ad indre vandveje" et fartøj, der er omfattet af anvendelsesområdet for direktiv 2006/87/EF 33) "generatorsæt" en uafhængig mobil ikke-vejgående maskine, der ikke er en del af et drivaggregat, primært bestemt til produktion af elektricitet 34) "stationær maskine" maskine, der er beregnet til at blive installeret permanent på et sted i dens første anvendelse og ikke med henblik på at blive flyttet, på vej eller på anden måde, undtagen ved overførsel fra fremstillingsstedet til det første installationssted 35) "permanent installeret" fastboltet eller på anden måde effektivt fastgjort således, at det ikke kan fjernes uden brug af værktøj eller udstyr, til et fundament eller et alternativt fastgørelsessted med det formål at bevirke, at motoren fungerer på ét enkelt sted i en bygning, struktur eller anlæg 36) "efterligning i reduceret målestok" en model eller en efterligning af en maskine eller et køretøj, som til rekreative formål fremstilles i mindre målestok end den oprindelige 37) "snescooter" en selvkørende maskine, der er beregnet til terrængående kørsel primært på sne, drevet af bælter i kontakt med sneen og styret via en mede eller meder i kontakt med sneen, og som har en maksimal egenmasse i køreklar stand på 454 kg (inklusive standardudstyr, kølemiddel, smøremidler, brændstof, værktøj og fører på 75 kg, men uden ekstraudstyr) 38) "terrængående køretøj (ATV)" motoriseret køretøj, der fremdrives af en motor, primært bestemt til kørsel på overflader uden belægning på fire eller flere hjul med lavt dæktryk, der er konstrueret med et sæde, hvor føreren sidder alene overskrævs, eller konstrueret med et sæde, hvor føreren sidder overskrævs og et sæde til højst én passager, og med et styr til styring 39) "side by side-køretøj (SSV)" et selvkørende, førerbetjent, ikke-leddelt køretøj, primært beregnet til kørsel på overflader uden belægning på fire eller flere hjul med en egenmasse i køreklar stand på mindst 300 kg (inklusive standardudstyr, kølemiddel, smøremidler, brændstof, værktøj og fører på 75 kg, men uden ekstraudstyr) og med en konstruktivt bestemt maksimal hastighed på 25 km/h eller derover; desuden er det konstrueret til transport af passagerer og/eller godt og til at skubbe og trække udstyr, og det styres med en anden styreanordning end et styr, og er beregnet til fritids- eller erhvervsformål og medføre højst 6 personer, inklusive føreren, der sidder side om side på en eller sæder, som ikke er sadler 40) "motorvogn" et jernbanekøretøj, der er konstrueret til enten direkte ved hjælp af egne hjul eller indirekte via hjulene på andre jernbanekøretøjer at levere drivkraften til egen fremdrift, og som er specielt konstrueret til transport af gods eller passagerer eller både gods og passagerer, og ikke er et lokomotiv 41) "lokomotiv" et jernbanekøretøj, der er konstrueret til enten direkte ved hjælp af egne hjul eller indirekte via hjulene på andre jernbanekøretøjer, at levere drivkraften til egen fremdrift eller til fremdriften af andre jernbanekøretøjer, som er beregnet til at transportere gods, passagerer og andet udstyr, idet det selv ikke er konstrueret eller beregnet til godstransport eller personbefordring (undtagen af de personer, der fører lokomotivet) 42) "hjælpekøretøj til jernbanedrift" et jernbanekøretøj, som ikke er en motorvogn som defineret i nr. 40) eller et lokomotiv som defineret i nr. 41), og som omfatter, men ikke er begrænset til, et jernbanekøretøj, der er specielt konstrueret til vedligeholdelse eller bygningsarbejder eller hejse- og løfteoperationer i forbindelse med sporet eller anden infrastruktur i jernbanesystemet 43) "jernbanekøretøj" en type mobil ikke-vejgående maskine, der udelukkende anvendes på jernbaneskinner 44) "at gøre tilgængelig på markedet" enhver levering af en motor som defineret i nr. 6) til distribution eller anvendelse på EU-markedet som led i en erhvervsaktivitet mod eller uden vederlag 45) "at bringe i omsætning" første gang en motor som defineret i nr. 6) gøres tilgængelig på EU-markedet 46) "fabrikant" den fysiske eller juridiske person, der overfor den godkendende myndighed er ansvarlig for alle aspekter af proceduren med henblik på typegodkendelse eller tilladelse, for at sikre overensstemmelse af motorens produktion, og som også er ansvarlig for markedsovervågningsspørgsmål for så vidt angår fremstillede motorer, uanset om den pågældende person er direkte involveret i alle etaper i udformningen og fremstillingen af den motor, der er genstand for godkendelsesproceduren 47) "fabrikantens repræsentant" enhver fysisk eller juridisk person, der er etableret i Unionen, og som er behørigt udnævnt af fabrikanten til at repræsentere denne over for den godkendende myndighed eller markedsovervågningsmyndigheden og til at handle på dennes vegne, inden for de områder, der er omfattet af denne forordning 48) "importør" enhver fysisk eller juridisk person, der er etableret i Unionen, og som bringer en motor som defineret i nr. 6) fra et tredjeland i omsætning, uanset om den allerede er monteret i en maskine 49) "distributør" enhver fysisk eller juridisk person i forsyningskæden, bortset fra fabrikanten eller importøren, som gør en motor som defineret i nr. 6) tilgængelig på markedet 50) "økonomisk aktør" fabrikanten som defineret i nr. 46), fabrikantens repræsentant som defineret i nr. 47), importøren som defineret i nr. 48) eller distributøren som defineret i nr. 49) 51) "fabrikant af originaludstyr" en fabrikant af mobile ikke-vejgående maskiner 52) "godkendende myndighed" den myndighed i en medlemsstat, der er oprettet eller udpeget af medlemsstaten, og som medlemsstaten har givet meddelelse om til Kommissionen, og som er kompetent med hensyn til alle aspekter vedrørende godkendelse af en motortype eller en motorfamilie med hensyn til godkendelsesproceduren, med hensyn til udstedelse og eventuel inddragelse af eller afslag på udstedelse af godkendelsesattester, med hensyn til at fungere som forbindelsesled til andre medlemsstaters godkendende myndigheder, med hensyn til udpegning af de tekniske tjenester og med hensyn til kontrol af, at fabrikanten opfylder sine forpligtelser for så vidt angår produktionens overensstemmelse 53) "teknisk tjeneste" en organisation eller et organ, der af en medlemsstats godkendende myndighed er udpeget til at fungere som prøvningslaboratorium til gennemførelse af prøvninger, eller som et overensstemmelsesvurderingsorgan til gennemførelse af den indledende vurdering og andre prøvninger eller inspektioner på den godkendende myndigheds vegne, idet den godkendende myndighed kan også selv udføre disse opgaver 54) "markedsovervågning" aktiviteter, der gennemføres, og foranstaltninger, der træffes af nationale myndigheder for at sikre, at motorer, der gøres tilgængelige på markedet, overholder kravene i den relevante EU-harmoniseringslovgivning og ikke udgør nogen risiko for sundheden eller miljøet eller noget andet aspekt af beskyttelsen af almene samfundshensyn 55) "markedsovervågningsmyndighed" en myndighed i en medlemsstat, der er ansvarlig for at udføre markedsovervågningen på dens område 56) "national myndighed" en godkendende myndighed eller enhver anden myndighed, der beskæftiger sig med og er ansvarlig for markedsovervågning og grænsekontrol, eller når varer bringes i omsætning i en medlemsstat, for så vidt angår motorer beregnet til montering i mobile ikke-vejgående maskiner 57) "slutbruger" enhver fysisk eller juridisk person, som ikke er fabrikanten, fabrikanten af originaludstyr, importøren eller distributøren, og som er ansvarlig for motorens drift, når den er monteret på en type mobil ikke-vejgående maskine 58) "oplysningsskema" det dokument, hvori det fastsættes, hvilke oplysninger ansøgeren skal angive 59) "informationsmappe" den samlede mappe eller datafil, tegninger, fotografier mv., som ansøgeren skal indgive til den tekniske tjeneste eller den godkendende myndighed 60) "informationspakke" informationsmappen plus de prøvningsrapporter eller andre dokumenter, som den tekniske tjeneste eller den godkendende myndighed har vedlagt informationsmappen under udførelsen af sine opgaver 61) "indholdsfortegnelse til informationspakken" det dokument, der indeholder en liste over informationspakkens indhold, hvor hver enkelt side er nummereret eller mærket, således at den let kan identificeres 62) "manipulationsstrategi" en emissionskontrolstrategi, som reducerer emissionsbegrænsningens effektivitet under visse omgivelses- eller motordriftsforhold, som optræder enten ved normal maskindrift eller uden for EU-typegodkendelsesprocedurerne 63) "emissionskontrolsystem" en anordning, et system eller et konstruktionselement, der styrer eller reducerer emissionen 64) "brændstofsystem" samtlige komponenter, der medvirker ved dosering og blanding af brændstoffet 65) "elektronisk styreenhed" en motors elektroniske anordning, som er en del af emissionskontrolsystemet og benytter data fra motorens sensorer til at styre maskinens parametre 66) "system til efterbehandling af udstødningen" en katalysator, et partikelfilter, et deNOx-system, et kombineret deNOx-partikelfilter eller enhver anden emissionsbegrænsende anordning, som er en del af emissionskontrolsystemet, men er monteret nedstrøms for motorens ventiler, med undtagelse af udstødningsgasrecirkulation (EGR) og turboladere 67) "udstødningsrecirkulation (EGR)" en teknologi, der er en del af emissionskontrolsystemet og reducerer emissionerne ved at føre udstødningsgasser, der er blevet udstødt fra forbrændingskammeret (-erne), tilbage ind i motoren for at blive blandet med indkommende luft før eller under forbrændingen, med undtagelse af anvendelsen af ventilindstilling for at øge mængden af residuelle udstødningsgasser i forbrændingskammeret (-erne), som er blandet med indkommende luft før eller under forbrændingen 68) "manipulering" inaktivering, justering eller ændring af køretøjets emissionskontrolsystem, herunder software eller andre former for logiske kontrolelementer til disse systemer, der har den tilsigtede eller utilsigtede virkning, at køretøjets emissionspræstation forringes 69) "prøvningscyklus" en sekvens af prøvningspunkter, der hver er karakteriseret ved en bestemt hastighed og et bestemt drejningsmoment, som motoren skal overholde ved prøvning i henholdsvis stationær funktionsmåde og transient funktionsmåde 70) "stationær prøvningscyklus" en prøvningscyklus, hvor motorhastighed og drejningsmoment holdes på et begrænset sæt nominelt konstante værdier; stationære prøvninger er enten prøvning i diskret modus eller rampe modus (ramped-modal) 71) "transient prøvningscyklus" en prøvningscyklus med en sekvens af normaliseret hastigheds- og drejningsmomentværdier, der varierer på sekundbasis tiden 72) "egenprøvning" udførelse af prøvninger i egne anlæg, registrering af prøvningsresultaterne og indsendelse af en rapport, inklusive konklusioner, til den godkendende myndighed, foretaget af en fabrikant, som er blevet udpeget som teknisk tjeneste med henblik på vurdering af opfyldelse af bestemte krav 73) "krumtaphus" lukkede rum i eller uden for motoren, som er forbundet med bundkarret gennem indvendige eller udvendige forbindelser, hvorigennem gas og dampe kan udsendes 74) "regenerering" en begivenhed, hvorunder emissionsniveauer kan skifte, mens efterbehandlingspræstationen genoprettes ved konstruktion, og som kvalificeres som kontinuerlig regenerering eller ikke-hyppig (periodisk) regenerering 75) "emissionsholdbarhed" det antal timer, der anvendes til at bestemme forringelsesfaktorer 76) "forringelsesfaktorer" den række faktorer, der angiver forholdet mellem emissioner ved starten og slutningen af emissionsholdbarheden 77) "virtuel prøvning" computersimulationer, herunder beregninger, der foretages for at påvise en motors præstationsniveau som en hjælp til beslutningstagning, uden at det er nødvendigt at anvende en egentlig motor 78) "anvendelse ved middelhastighed" en anvendelse af gnisttændingsmotorer, undtagen håndholdte gnisttændingsmotorer, hvor den monterede motor er beregnet til drift ved hastigheder væsentligt under 3 600 omdrejninger pr. minut 79) "anvendelse ved nominel hastighed" en anvendelse af gnisttændingsmotorer, undtagen håndholdte gnisttændingsmotorer, hvor den monterede motor er beregnet til drift ved en nominel hastighed, der er nominelt 3 600 omdrejninger i minuttet eller derover. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 55 vedrørende detaljerede tekniske specifikationer for definitionerne i nr. 7), 8), 19), 27), 74) og 76). Disse delegerede retsakter vedtages senest den [31. december 2016]. Artikel 4 Motorkategorier I denne forordning anvendes følgende kategorier af motorer, der er opdelt i underkategorier, jf. bilag I: 1) "Kategori NRE" bestående af: a) motorer til mobile ikke-vejgående maskiner beregnet og egnet til at bevæge sig eller blive fremdrevet ad vej eller på anden måde, som ikke er udelukket i henhold til artikel 2, stk. 2, og som ikke er omfattet af nogen anden kategori i nr. 2) til 10), b) motorer med en referenceeffekt på mindre end 560 kW, der anvendes i stedet for motorer af kategori IWP, RLL eller RLR. 2) "Kategori NRG", der omfatter motorer med en referenceeffekt, der er større end 560 kW, udelukkende til brug i generatorsæt. Motorer til andre generatorsæt end med de karakteristika, som er anført i første afsnit, skal være omfattet af kategori NRE eller NRS, alt efter deres karakteristika. 3) "Kategori NRSh", der omfatter håndholdte gnisttændingsmotorer med en referenceeffekt, der er mindre end 19 kW, udelukkende til brug i håndholdte maskiner. 4) "Kategori NRS", der omfatter gnisttændingsmotorer med en referenceeffekt, der er mindre end 56 kW, og som ikke er omfattet af kategori NRSh. 5) "Kategori IWP" bestående af: a) motorer med en referenceeffekt, der er større end eller lig med 37 kW, udelukkende til brug i fartøjer til sejlads ad indre vandveje, til deres fremdrift eller beregnet til deres fremdrift b) motorer med en referenceeffekt, der er større end 560 kW, der anvendes i stedet for motorer af kategori IWA, og som er omfattet af kravene i artikel 23, stk. 8. 6) "Kategori IWA", der omfatter motorer med en nettoeffekt, der er større end 560 kW, udelukkende til brug i fartøjer til sejlads ad indre vandveje, til hjælpefunktioner eller beregnet til hjælpefunktioner. Hjælpemotorer til andre fartøjer til sejlads ad indre vandveje end med de karakteristika, som er anført i første afsnit, skal være omfattet af kategori NRE eller NRS, alt efter deres karakteristika. 7) "Kategori RLL", der omfatter motorer udelukkende beregnet til brug i lokomotiver, til deres fremdrift eller beregnet til deres fremdrift. 8) "Kategori RLR", der omfatter motorer udelukkende beregnet til brug i motorvogne, til deres fremdrift eller beregnet til deres fremdrift. 9) "Kategori SMB", der omfatter gnisttændingsmotorer udelukkende til brug i snescootere. Motorer til andre snescootere end med de karakteristika, som er anført i første afsnit, skal være omfattet af kategori NRE. 10) "Kategori ATS", der omfatter gnisttændingsmotorer udelukkende til brug i alle terrængående køretøjer og side by side-køretøjer (ATV- og SSV-køretøjer). Motorer til terrængående køretøjer og side by side-køretøjer med andre end de karakteristika, som er anført i første afsnit, skal være omfattet af kategori NRE. En motor i en bestemt kategori, der er beregnet til brug med variabel hastighed, kan også anvendes i stedet for en motor af samme kategori, der er beregnet til brug med konstant hastighed. Motorer med variabel hastighed i kategori IWP, der anvendes ved konstant hastighed, skal desuden opfylde kravene i artikel 23, stk. 7 eller 8, alt efter hvad der er relevant. Motorer til hjælpekørertøjer til jernbanedrift og hjælpemotorer til motorvogne skal være omfattet af kategori NRE eller NRS, alt efter deres karakteristika. KAPITEL II GENERELLE FORPLIGTELSER Artikel 5 Medlemsstaternes forpligtelser 1. Medlemsstaterne opretter eller udpeger de godkendende myndigheder, der har kompetence i spørgsmål vedrørende godkendelse, og de markedsovervågningsmyndigheder, der har kompetence i spørgsmål vedrørende markedsovervågning i henhold til denne forordning. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om oprettelsen og udpegelsen af sådanne myndigheder. 2. Underretningen vedrørende de godkendende myndigheder og markedsovervågningsmyndighederne skal indeholde oplysning om deres navn, adresse, herunder e-mailadresse, og ansvarsområde. Kommissionen offentliggør en liste over og oplysninger om de godkendende myndigheder på sit websted. 3. Medlemsstaterne tillader kun, at motorer bringes i omsætning, uanset om de allerede er monteret i en maskine, hvis de er omfattet af en gyldig EU-typegodkendelse meddelt i overensstemmelse med denne forordning. Medlemsstaterne tillader kun, at maskiner bringes i omsætning, hvis de motorer, der er monteret heri, er omfattet af en gyldig EU-typegodkendelse meddelt i overensstemmelse med denne forordning. 4. Medlemsstaterne må ikke forbyde, begrænse eller hindre, at motorer bringes i omsætning af grunde, der vedrører aspekter deres konstruktion og funktioner, som er omfattet af denne forordning, hvis de opfylder kravene i denne forordning. 5. Medlemsstaterne skal tilrettelægge og udføre markedsovervågning og kontrol af motorer, der indføres på markedet, i overensstemmelse med kapitel III i Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EF) nr. 765/2008[21]. Artikel 6 De godkendende myndigheders forpligtelser 1. De godkendende myndigheder skal sikre, at fabrikanter, der ansøger om EU-typegodkendelse, opfylder deres forpligtelser i henhold til denne forordning. 2. De godkendende myndigheder meddeler kun EU-typegodkendelse for de motortyper eller motorfamilier, der opfylder kravene i denne forordning. 3. De godkendende myndigheder skal ved hjælp af EU's centrale administrative platform, jf. artikel 41, offentliggøre et register over alle motortyper og motorfamilier, for hvilke der er meddelt EU-typegodkendelse, indeholdende mindst følgende oplysninger: varemærke, angivelse af fabrikanten, motorkategori, typegodkendelsesnummer og -dato. Artikel 7 Markedsovervågningsforanstaltninger For EU-typegodkendte motorer skal markedsovervågningsmyndighederne i passende omfang og på grundlag af passende stikprøver foretage dokumentkontrol og eventuelt fysisk kontrol og laboratoriekontrol af motorer. I denne forbindelse skal de tage hensyn til etablerede principper for risikovurdering, klager og andre relevante oplysninger. Markedsovervågningsmyndighederne kan kræve af de erhvervsdrivende, at de gør sådan dokumentation og information tilgængelig, i det omfang det skønnes nødvendigt for gennemførelsen af myndighedernes aktiviteter. Markedsovervågningsmyndighederne skal tage behørigt hensyn til prøvningsrapporter eller typeattester, som de økonomiske aktører måtte fremlægge. Artikel 8 Fabrikanternes forpligtelser 4. Fabrikanterne skal sikre, at deres motorer, når de bringes i omsætning, er fremstillet og godkendt i overensstemmelse med kravene i kapitel II og III i denne forordning. 5. Fabrikanter, der er etableret uden for Unionen, skal med henblik på godkendelse af motorer udpege en enkelt repræsentant, der er etableret i Unionen, til at repræsentere sig over for den godkendende myndighed. 6. Fabrikanter, der er etableret uden for Unionen, skal med henblik på markedsovervågning udpege en enkelt repræsentant, der er etableret i Unionen, idet denne kan være den i stk. 2 omhandlede repræsentant eller en anden repræsentant. 7. Fabrikanterne er over for den godkendende myndighed ansvarlige for alle aspekter af godkendelsesprocessen og for produktionens overensstemmelse, uanset om de er direkte involveret i alle etaper af fremstillingen af en motor. 8. Fabrikanter skal i henhold til denne forordning sikre, at der findes procedurer til sikring af produktionsseriers fortsatte overensstemmelse med den godkendte type. Ændringer i konstruktionen af en motor eller dens karakteristika og ændringer i de krav, som en motor erklæres at være i overensstemmelse med, tages i betragtning i overensstemmelse med kapitel VI. 9. Ud over den mærkning, der skal anbringes på deres motorer i henhold til artikel 31, skal fabrikanterne på deres motorer, som gøres tilgængelige på markedet, angive deres navn, registrerede varenavn eller registrerede varemærke og en adresse i Unionen, hvor de kan kontaktes, eller, hvis dette ikke er muligt, på emballagen eller i et dokument, som vedlægges motoren. 10. Fabrikanter skal sikre, at opbevarings- og transportbetingelserne for en motor, som de har ansvaret for, ikke tilsidesætter dets overensstemmelse med kravene i kapitel II og III. Artikel 9 Fabrikanters forpligtelser vedrørende deres produkter, der ikke er i overensstemmelse 11. Finder fabrikanter, eller har de grund til at tro, at deres motor, der er bragt i omsætning, ikke er i overensstemmelse med denne forordning, skal de straks foretage en undersøgelse af den manglende overensstemmelses art og sandsynligheden for, at den opstår. De skal træffe afhjælpende foranstaltninger på grundlag af resultatet af undersøgelsen til at sikre, at de motorer, der fremstilles, rettidigt bringes i overensstemmelse med den godkendte type eller familie. Hvis det står i et rimeligt forhold til arten af manglende overensstemmelse og dens sandsynlige forekomst, finder bestemmelserne i artikel 38 anvendelse. Fabrikanten er uanset kravene i første afsnit ikke forpligtet til at træffe afhjælpende foranstaltninger med hensyn til motorer, der ikke er i overensstemmelse med denne forordning som følge af ændringer, der er foretaget, efter at motoren er blevet bragt på markedet, og som ikke er godkendt af fabrikanten. 12. Fabrikanten skal straks underrette den godkendende myndighed, der har udstedt godkendelsen, og navnlig give nærmere oplysninger om den manglende overensstemmelse og om eventuelle afhjælpende foranstaltninger, der er truffet. 13. Fabrikanterne skal holde informationspakken, jf. artikel 21, stk. 9, og en kopi af typeattesterne, jf. artikel 30, til rådighed for de godkendende myndigheder i en periode på mindst 10 år efter, at en motor er bragt i omsætning. 14. Fabrikanterne skal efter en begrundet anmodning fra en national myndighed og gennem den godkendende myndighed give den pågældende myndighed et eksemplar af EU-typegodkendelsesattesten, der er udstedt for en motor, på et sprog, som er letforståeligt for den pågældende myndighed. Artikel 10 Fabrikantens repræsentants forpligtelser vedrørende markedsovervågning Fabrikantens repræsentant med ansvar for markedsovervågning skal udføre de opgaver, der er fastsat i det mandat, vedkommende har modtaget fra fabrikanten. Mandatet sætter som minimum den bemyndigede repræsentant i stand til: 1) at have adgang til informationsmappen, jf. artikel 21. og typeattesterne, jf. artikel 30, således at de kan stilles til rådighed for de godkendende myndigheder i en periode på mindst 10 år efter, at en motor er bragt i omsætning 2) på grundlag af en godkendende myndigheds begrundede anmodning at give den al den information og dokumentation, der er nødvendig for at påvise produktionens overensstemmelse for en motor 3) at samarbejde med de godkendende myndigheder eller markedsovervågningsmyndighederne, efter disses anmodning, om enhver foranstaltning, der træffes for at fjerne de alvorlige risici, som motorer, der er omfattet af repræsentantens mandat, udgør. Artikel 11 Importørers forpligtelser 15. Importørerne må kun bringe motorer i omsætning, hvis der er meddelt EU-typegodkendelse herfor. 16. Inden en EU-typegodkendt motor bringes i omsætning, skal importørerne sikre, at en informationspakke, der opfylder kravene i artikel 21, stk. 9, er til rådighed, og at motoren er forsynet med den nødvendige mærkning, og opfylder kravene i artikel 8, stk. 6. 17. Importørerne skal i en periode på ti år efter, at motoren er bragt i omsætning, opbevare et eksemplar af typeattesten, så den er til rådighed for de godkendende myndigheder og markedsovervågningsmyndighederne, og sikre, at informationspakken, jf. artikel 21, stk. 9, efter anmodning kan stilles til rådighed for disse myndigheder. 18. Importørerne skal angive deres navn, registrerede firmanavn eller registrerede varemærke og kontaktadresse på motoren, eller hvis dette ikke er muligt, på emballagen eller i et dokument, der ledsager motoren. 19. Importørerne skal give adgang til anvisninger og oplysninger som påkrævet i henhold til artikel 41. 20. Importørerer skal sikre, at opbevarings- og transportbetingelserne for en motor, som de har ansvaret for, ikke tilsidesætter dets overensstemmelse med kravene i kapitel II og III. Artikel 12 Importørernes forpligtelser vedrørende deres produkter, der ikke er i overensstemmelse 21. Importører, der finder eller har grund til at tro, at en motor ikke er i overensstemmelse med kravene i denne forordning, og særlig at den ikke svarer til dens typegodkendelse, må ikke distribuere motoren, før den er blevet bragt i overensstemmelse med de gældende krav. De skal desuden underrette fabrikanten, markedsovervågningsmyndighederne og den godkendende myndighed, der har udstedt godkendelsen, herom. 22. Finder importører, eller har de grund til at tro, at en motor, de har bragt i omsætning, ikke er i overensstemmelse med denne forordning, skal de straks foretage en undersøgelse af den manglende overensstemmelses art og sandsynligheden for, at den opstår. De skal træffe afhjælpende foranstaltninger på grundlag af resultatet af undersøgelsen til at sikre, at de motorer, der fremstilles, rettidigt bringes i overensstemmelse med den godkendte type eller familie. Hvis det står i et rimeligt forhold til arten af manglende overensstemmelse og dens sandsynlige forekomst, finder bestemmelserne i artikel 38 anvendelse. 23. Importører skal efter en national myndigheds begrundede anmodning give den al den information og dokumentation, der er nødvendig for at konstatere motorens overensstemmelse på et for denne myndighed let forståeligt sprog. Artikel 13 Distributørers forpligtelser 24. Distributører skal, når en motor gøres tilgængelig på markedet, handle med fornøden omhu for så vidt angår kravene i denne forordning. 25. Før en motor gøres tilgængelig på markedet, skal distributørerne kontrollere, at motoren er forsynet med den krævede lovpligtige mærkning eller EU-typegodkendelsesmærke, at den påkrævede dokumentation, brugsanvisning og sikkerhedsinformation er til rådighed på et sprog, der er forståeligt for originaludstyrsfabrikanten, samt at importøren og fabrikanten har opfyldt kravene i artikel 11, stk. 2 og 4, og artikel 31, stk. 1 og 2. 26. Distributører skal sikre, at opbevarings- og transportbetingelserne for en motor, som de har ansvaret for, ikke tilsidesætter dens overensstemmelse med kravene i kapitel II og III. Artikel 14 Distributørers forpligtelser vedrørende deres ikke-overensstemmende produkter 27. Finder distributører, eller har de grund til at tro, at en motor ikke er i overensstemmelse med kravene i denne forordning, må de ikke distribuere motoren, før den er blevet bragt i overensstemmelse med de gældende krav. 28. Finder distributører, eller har de grund til at tro, at en motor, som de har distribueret, ikke er i overensstemmelse med denne forordning, skal de underrette fabrikanten eller fabrikantens repræsentant for at sikre, at de nødvendige afhjælpende foranstaltninger for at bringe motorer i produktion i overensstemmelse med den godkendte type eller familie træffes i overensstemmelse med artikel 9, stk. 1, eller artikel 12, stk. 2. 29. Distributører skal efter begrundet anmodning fra en national myndighed sikre, at fabrikanten forsyner den nationale myndighed med den information, der er specificeret i artikel 9, stk. 3, eller, at importøren forsyner den nationale myndighed med den information, der er specificeret i artikel 11, stk. 3. Artikel 15 Tilfælde, hvor fabrikanters forpligtelser finder anvendelse på importører og distributører En importør eller distributør anses for at være en fabrikant i denne forordnings forstand og er underlagt fabrikantens forpligtelser i artikel 8, 9 og 10, hvis importøren eller distributøren gør en motor tilgængelig på markedet under eget navn eller varemærke eller ændrer en motor på en sådan måde, at overensstemmelsen med de gældende krav kan påvirkes heraf. Artikel 16 Identifikation af økonomiske aktører Inden for en periode på fem år, efter at en motor er bragt i omsætning, skal de økonomiske aktører efter anmodning oplyse de godkendende myndigheder og markedsovervågningsmyndighederne om: a) enhver økonomisk aktør, som har leveret dem en motor b) enhver økonomisk aktør, som de har leveret en motor til. KAPITEL III MATERIELLE KRAV Artikel 17 Udstødningsemissionskrav for EU-typegodkendelse 30. Fabrikanter skal sikre, at motortyper og motorfamilier er udformet, konstrueret og samlet således, at de er i overensstemmelse med kravene i kapitel II og kapitel III i denne forordning. 31. Motortyper og motorfamilier må efter den dato, hvor motorerne bringes i omsætning, jf. bilag III, ikke overskride de emissionsgrænseværdier, benævnt "trin V", der er fastsat i bilag II. Hvis en motorfamilie i overensstemmelse med de parametre, der er bestemmende herfor og som er fastsat i den delegerede retsakt, dækker mere end ét effektområde, skal stammotoren (med henblik på typegodkendelse) og alle motortyper i samme familie (med henblik på produktionens overensstemmelse), hvad angår de gældende effektområder, – opfylde de strengeste emissionsgrænseværdier – prøves ved hjælp af de prøvningscyklusser, der svarer til de strengeste emissionsgrænseværdier – være omfattet af de tidligste datoer for typegodkendelse og for, hvornår de bringes i omsætning, jf. bilag III. 32. Udstødningsemissioner fra motortyper og motorfamilier skal måles på grundlag af de prøvningscyklusser, der er fastsat i artikel 23, og i overensstemmelse med bestemmelserne om udførelse af prøvninger og målinger, der er fastsat i artikel 24. 33. Motortyper og motorfamilier skal konstrueres, så de kan modstå indgreb og ikke skal anvende nogen manipulationsstrategi. 34. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 55 vedrørende de detaljerede tekniske specifikationer for de parametre, der anvendes for definitionen af motorfamilie, og de detaljerede tekniske bestemmelser med henblik på at modstå indgreb, jf. stk. 4. Disse delegerede retsakter vedtages senest den [31. december 2016]. Artikel 18 Overvågning af emissioner fra ibrugtagne motorer 35. De forurenende luftarter og partikelemissioner fra ibrugtagne motortyper eller motorfamilier skal overvåges ved prøvning af motorer, der er monteret i mobile ikke-vejgående maskiner ved deres normale driftscyklusser. Sådanne prøvninger udføres på motorer, der har været korrekt vedligeholdt og under overholdelse af bestemmelserne om udvælgelse af motorer, prøvningsprocedurer og rapportering af resultater for de forskellige motorkategorier. Kommissionen skal gennemføre pilotprojekter med henblik på at udvikle passende prøvningsprocedurer for disse motorkategorier og underkategorier, for hvilke sådanne prøvningsprocedurer endnu ikke er på plads. 36. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 55 vedrørende de nærmere ordninger med hensyn til udvælgelse af motorer, prøvningsprocedurer og rapportering af resultater, jf. stk. 1. Disse delegerede retsakter vedtages senest den [31. december 2016]. KAPITEL IV EU-TYPEGODKENDELSESPROCEDURER Artikel 19 Ansøgning om EF-typegodkendelse 37. Fabrikanter skal indgive ansøgning om EU-typegodkendelse af en motortype eller motorfamilie til den godkendende myndighed i en medlemsstat. Ansøgningen ledsages af en informationsmappe, jf. artikel 20. 38. En motor, som er i overensstemmelse med motortypen, eller, i tilfælde af en motorfamilie, med de stammotorkarakteristika, der er beskrevet i informationsmappen, skal stilles til rådighed for den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningerne. 39. Fastslår den godkendende myndighed i forbindelse med ansøgning om EU-typegodkendelse af en motorfamilie, at den indgivne ansøgning med hensyn til den valgte stammotor, jf. stk. 2, ikke er fuldt ud repræsentativ for den i informationsmappen beskrevne motorfamilie, skal der med henblik på godkendelse indgives en alternativ og om nødvendigt en yderligere stammotor, som den godkendende myndighed anser for repræsentativ for motorfamilien. 40. Der kan for hver motortype eller motorfamilie ikke indgives ansøgning i mere end én medlemsstat. Der skal indgives særskilt ansøgning for hver motortype eller motorfamilie, der ønskes godkendt. Artikel 20 Informationsmappe 41. Ansøgeren skal forsyne den godkendende myndighed med en informationsmappe. 42. Informationsmappens indhold fastlægges i en gennemførelsesretsakt og skal omfatte følgende: a) et oplysningsskema b) alle relevante data, tegninger, fotografier og andre oplysninger vedrørende motoren c) eventuelle yderligere oplysninger, som den typegodkendende myndighed anmoder om i forbindelse med ansøgningsproceduren. 43. Informationsmappen kan leveres på papir eller i et elektronisk format, som kan godtages af den tekniske tjeneste og den godkendende myndighed. 44. Kommissionen fastlægger modeller for oplysningsskemaet og informationsmappen ved gennemførelsesretsakter. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 54, stk. 2, senest den [31. december 2016]. KAPITEL V GENNEMFØRELSE AF EU-TYPEGODKENDELSESPROCEDURERNE Artikel 21 Generelle bestemmelser 45. Den godkendende myndighed, der modtager en ansøgning, meddeler EU-typegodkendelse af alle motortyper og motorfamilier, der er i overensstemmelse med: a) oplysningerne i informationsmappen b) kravene i denne forordning c) produktionsordningerne, jf. artikel 25. 46. De godkendende myndigheder må ikke stille andre typegodkendelseskrav med hensyn til udstødningsemissioner fra mobile ikke-vejgående maskiner med monteret motor, hvis motoren opfylder kravene i denne forordning. 47. De godkendende myndigheder må ikke meddele EU-typegodkendelse for en motortype eller motorfamilie, der ikke opfylder kravene i denne forordning, efter datoerne for typegodkendelse af motorer, jf. bilag III for hver motorunderkategori. 48. EU-typegodkendelsesattesterne nummereres efter et harmoniseret system, der fastsættes af Kommissionen ved gennemførelsesretsakter. 49. Den godkendende myndighed i hver medlemsstat skal: a) hver måned sende de godkendende myndigheder i de andre medlemsstater en liste over de EU-typegodkendelser, som den har meddelt, nægtet eller inddraget i den forløbne måned, sammen med en begrundelse for sin afgørelse b) straks underrette de godkendende myndigheder i de andre medlemsstater om nægtelse eller inddragelse af enhver motorgodkendelse sammen med en begrundelse for sin afgørelse c) efter anmodning herom fra en godkendende myndighed i en anden medlemsstat og inden for en måned sende: – en kopi af motorens eller motorfamiliens EU-typegodkendelsesattester, om nogen, sammen med informationspakken for hver motortype eller motorfamilie, for hvilken den har meddelt, nægtet eller inddraget godkendelse, og/eller – listen over motorer, der er fremstillet i henhold til meddelte EU-typegodkendelser, jf. artikel 35. 50. Den godkendende myndighed i hver medlemsstat tilsender hvert år, samt når den modtager en anmodning derom, Kommissionen en kopi af databladet vedrørende de motortyper eller motorfamilier, den har godkendt siden sidste indberetning herom. 51. Anmoder Kommissionen herom, fremsender den godkendende myndighed også de oplysninger, der er omhandlet i stk. 5, til Kommissionen. 52. Kravene i stk. 5, 6 og 7 skal anses for at være opfyldt, når de relevante oplysninger eller data uploades til EU’s centrale administrative platform, jf. artikel 42. Dette eksemplar kan også have form af en beskyttet elektronisk fil. 53. Den godkendende myndighed samler en informationspakke, der omfatter informationsmappen plus prøvningsrapporterne og alle andre dokumenter, som den tekniske tjeneste eller den godkendende myndighed har vedlagt informationsmappen under udførelsen af sine opgaver. Informationspakken skal indeholde et indeks over dens indhold, idet hver enkelt side er nummereret eller mærket, således at den let kan identificeres, og idet hvert dokument skal være formateret således, at det registrerer de forskellige trin i administrationen af EF-typegodkendelsen, navnlig datoerne for revisioner og opdateringer. Den godkendende myndighed stiller de oplysninger, der indgår i informationspakken, til rådighed i en periode på ti år efter, at gyldigheden af den pågældende EU-typegodkendelse er ophørt. 54. Kommissionen skal gives beføjelse til ved gennemførelsesretsakter at fastsætte: a) metoden til fastsættelse af det harmoniserede nummereringssystem, jf. stk. 4 b) det fælles format af det datablad, der skal udfyldes for hver motortype eller motorfamilie, der er blevet EU-typegodkendt af den godkendende myndighed i hver medlemsstat, jf. stk. 5, litra a) c) modellen for listen over motorer, der er fremstillet i henhold til meddelte EU-typegodkendelser, der skal udfyldes af den godkendende myndighed i hver medlemsstat, jf. stk. 5, litra c) d) det fælles format af det datablad for tilknyttede motortyper eller motorfamilier, der er blevet godkendt siden den seneste anmeldelse, og som skal udfyldes af den godkendende myndighed i hver medlemsstat, jf. stk. 6. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 54, stk. 2, senest den [31. december 2016]. Artikel 22 Særlige bestemmelser vedrørende EU-typegodkendelsesattesten 55. EU-typegodkendelsesattesten skal som bilag omfatte: a) informationspakken, jf artikel 21, stk. 9 b) prøvningsresultaterne c) navn, stilling og underskriftsprøve for den eller de personer i virksomheden, som har bemyndigelse til at underskrive typeattester. 56. Kommissionen fastsætter en model for EU-typegodkendelsesattesten. 57. Den godkendende myndighed skal for hver motortype: a) udfylde alle de relevante afsnit af EU-typegodkendelsesattesten, herunder bilaget med prøvningsresultater b) oprette informationspakkens indeks c) hurtigst muligt udstede den udfyldte attest med bilag til ansøgeren. 58. I tilfælde af en EU-typegodkendelse, for hvilken der i overensstemmelse med artikel 33 er blevet pålagt begrænsninger med hensyn til gyldigheden eller der er givet fritagelser for visse bestemmelser i denne forordning, skal EU-typegodkendelsesattesten indeholde oplysninger om sådanne begrænsninger eller fritagelser. 59. Kommissionen tillægges beføjelse til ved gennemførelsesretsakter at fastsætte modellen for EU-typegodkendelsesattesten og for bilaget med prøvningsresultater, jf. stk. 3, litra a). Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 54, stk. 2, senest den [31. december 2016]. Artikel 23 Prøvninger med henblik på EU-typegodkendelse 1. De udpegede tekniske tjenester skal ved hjælp af passende prøvninger påvise, om de tekniske krav i denne forordning er overholdt. De tekniske prøvnings- og målemetoder og det særlige udstyr og værktøj foreskrevet til udførelse af prøvningerne skal være dem, der er fastsat i artikel 24. 2. Fabrikanten stiller det antal motorer til rådighed for den godkendende myndighed, som i henhold til de relevante delegerede retsakter kræves til udførelsen af de påkrævede prøvninger. 3. De krævede prøvninger udføres på motorer, som er repræsentative for den type, der skal godkendes. Fabrikanten kan uanset kraverne i første afsnit efter aftale med den godkendende myndighed udvælge en motor, som, selv om den ikke er repræsentativ for den type, der skal godkendes, kombinerer en række af de mest ugunstige karakteristika med hensyn til det krævede præstationsniveau. Virtuelle prøvningsmetoder kan anvendes til støtte for beslutningstagningen i udvælgelsesprocessen. 4. De cyklusser, der finder anvendelse med henblik på at gennemføre EU-typegodkendelsesprøvninger, er anført i bilag IV. De prøvningscyklusser, der gælder for hver motortype, som er omfattet af EU-typegodkendelsen, angives i EU-typegodkendelsens oplysningsskema. 5. Stammotoren skal prøves på et dynamometer i henhold til den gældende NRSC-prøvningscyklus som fastsat i tabel IV-1 til IV-10 i bilag IV. Efter fabrikantens valg kan denne prøvning udføres efter diskret modus-prøvningsmetoden (discrete-mode) eller rampe modus-prøvningsmetoden (ramped-modal). Undtagen i de tilfælde, der er nævnt i stk. 7 og 8, kræves det ikke, at en motor med variabel hastighed af en bestemt kategori, der benyttes til en anvendelse med konstant hastighed i samme kategori, prøves ved hjælp af den relevante stationære prøvningscyklus for konstant hastighed. 6. For en motor med konstant hastighed udstyret med en regulator, der kan indstilles til alternative hastigheder, skal kravene i stk. 5 være opfyldt for hver relevant konstant hastighed, de hastigheder, der gælder for hver motortype, skal angives i EU-typegodkendelsens oplysningsskema. 7. For en motor af kategori IWP, der er beregnet til anvendelse til både variabel hastighed og konstant hastighed, skal kravene i stk. 5 være opfyldt for hver relevant stationær (steady-state) prøvningscyklus separat, og hver stationær prøvningscyklus, for hvilken dette krav var opfyldt, skal angives i EU-typegodkendelsens oplysningsskema. 8. For en motor af kategori IWP med en referenceeffekt på over 560 kW, som er beregnet til brug i stedet for en motor af kategori IWA, jf. artikel 4, andet afsnit, skal kravene i stk. 5 opfyldes særskilt for hver relevant stationær prøvningscyklus som fastsat i både tabel IV-5 og IV-6 i bilag IV, og hver stationær prøvningscyklus, for hvilke dette krav er blevet opfyldt, skal angives i EU-typegodkendelsens oplysningsskema. 9. Bortset fra motorer, der er typegodkendt i henhold til artikel 32, stk. 4, skal motorer med variabel hastighed af kategori NRE med en nettoeffekt, der er større end eller lig med 19 kW, men ikke over 560 kW, foruden at opfylde kravene i stk. 5 også prøves på et dynamometer ved hjælp af den transiente prøvningscyklus i tabel IV-11 i bilag IV. 10. Motorer af underkategori NRS-v-2b og NRS-v-3 med en maksimal hastighed på 3 400 rpm og derunder skal ud over at opfylde kravene i stk. 5 også prøves på et dynamometer ved hjælp af den transiente prøvningscyklus i tabel IV-12 i bilag IV. 11. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 55 om fastsættelse af de detaljerede tekniske specifikationer og karakteristika for de i denne artikel omhandlede stationære og transiente prøvningscyklusser. Disse delegerede retsakter vedtages senest den [31. december 2016]. 12. Kommissionen tillægges beføjelse til ved gennemførelsesretsakter at fastsætte det fælles format for de prøvninger, der kræves med henblik på EU-typegodkendelse. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 54, stk. 2, senest den [31. december 2016]. Artikel 24 Gennemførelse af målinger og prøvninger med henblik på EU-typegodkendelse 60. Laboratorieprøvningsresultaterne for udstødningsemission for alle motorer, der er omfattet af denne forordning, skal justeres med henblik på også at omfatte de relevante forringelsesfaktorer for de emissionsholdbarhedsperioder, der er specificeret i bilag V. 61. En motortype eller motorfamilie skal opfylde de emissionsgrænser, der er fastsat i denne forordning, for de relevante referencebrændstoffer eller brændstofkombinationer på følgende liste: – diesel – benzin – benzin/olieblanding til 2-takts gnisttændingsmotorer – naturgas/biomethan – flydende gas (LPG) – ethanol. 62. For udførelse af målinger og prøvninger skal de tekniske krav være opfyldt med hensyn til følgende aspekter: a) apparater og procedurer for gennemførelse af prøvninger b) apparater og procedurer til emissionsmåling og prøveudtagning c) metoder til evaluering og beregning af data d) metode til bestemmelse af forringelsesfaktorer e) for motorer af kategori NRE, NRG, IWP, IWA, RLR, NRS og NRSh, der opfylder trin V-emissionsgrænserne, jf. bilag II: i. metode til opgørelse af emissionen af krumtaphusgasser ii. metode til opgørelse af ikke-hyppig regenerering af efterbehandlingssystemer f) for elektronisk styrede motorer af kategori NRE, NRG, IWP, IWA, RLL og RLR, der opfylder trin V-emissionsgrænserne, jf. bilag II, og som anvender elektronisk styring til bestemmelse af både brændstofmængde og indsprøjtningstidspunkt, eller som anvender elektronisk styring til at aktivere, deaktivere eller justere det emissionskontrolystem, som anvendes til at reducere NOx: i. tekniske krav for emissionskontrolstrategier, herunder den dokumentation, der kræves for at påvise disse strategier ii. tekniske krav for NOx-kontrolforanstaltninger, herunder metoden til at dokumentere disse tekniske krav iii. tekniske krav på det område, der er forbundet med den relevante NRSC-cyklus, inden for hvilken der foretages kontrol af den mængde, hvormed emissionerne tillades at overstige grænseværdierne i bilag II iv. den tekniske tjenestes udvælgelse af yderligere målepunkter inden for kontrolområdet under prøvningen af emissioner på prøvebænk. 63. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med denne forordnings artikel 55 med henblik på at fastsætte: a) metoden for tilpasning af laboratorieprøvningsresultaterne for emission til også at omfatte de forringelsesfaktorer, der er omhandlet i stk. 1 b) de tekniske specifikationer for de referencebrændstoffer, der er anført i dette stykke, til godkendelsesprøvning og til kontrol af produktionens overensstemmelse, jf. stk. 2 c) de detaljerede tekniske krav og specifikationer for gennemførelse af målinger og prøvninger, jf. stk. 3 d) metoden til måling af partikelantal, idet der tages hensyn til bestemmelserne i ændringsserie 06 til FN/ECE-regulativ nr. 49 e) de detaljerede tekniske krav til prøvning af helt og delvist gasdrevne motorer, jf. bilag II. Artikel 25 Ordninger til sikring af produktionens overensstemmelse 1. En godkendende myndighed, der meddeler EU-typegodkendelse, skal træffe de fornødne foranstaltninger for, om nødvendigt i samarbejde med de godkendende myndigheder i de øvrige medlemsstater, at kontrollere, om der er truffet passende forholdsregler til sikring af, at de motorer, der fremstilles, fortsat vil være i overensstemmelse med den godkendte type for så vidt angår kravene i denne forordning. 2. En godkendende myndighed, der meddeler EU-typegodkendelse for en motorfamilie, skal træffe de fornødne foranstaltninger for at kontrollere, at de typeattester, fabrikanten har udstedt, er i overensstemmelse med artikel 30. Til dette formål kontrollerer den godkendende myndighed, at et tilstrækkeligt udsnit af typeattesterne er i overensstemmelse med artikel 30, og at fabrikanten har truffet de fornødne foranstaltninger for at sikre, at oplysningerne i typeattesterne er korrekte. 3. En godkendende myndighed, der har meddelt EU-typegodkendelse, skal for denne godkendelse træffe de fornødne foranstaltninger for, om nødvendigt i samarbejde med de godkendende myndigheder i de øvrige medlemsstater, at kontrollere, at de forholdsregler, der er omhandlet i stk. 1 og 2, stadig er tilstrækkelige til at sikre, at de motorer, der fremstilles, fortsat vil være i overensstemmelse med den godkendte type, og at typeattesterne fortsat er i overensstemmelse med artikel 30. 4. For at kontrollere, at en motor er i overensstemmelse med den godkendte type, kan den godkendende myndighed, der har meddelt EU-typegodkendelsen, udføre enhver kontrol eller prøvning, som der kræves for EU-typegodkendelse, på prøveeksemplarer udtaget hos fabrikanten, herunder i fabrikantens produktionsanlæg. 5. Fastslår en godkendende myndighed, der har udstedt en EU-typegodkendelse, at de forholdsregler, der er nævnt i stk. 1 og 2, ikke anvendes, afviger væsentligt fra de vedtagne forholdsregler og kontrolplaner, ikke længere anvendes eller ikke længere anses for at være egnede, selv om produktionen fortsætter, skal den træffe de fornødne foranstaltninger for at sikre, at proceduren for produktionens overensstemmelse er fulgt korrekt, eller den skal inddrage EU-typegodkendelsen. 6. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 55 med henblik på at fastsætte de detaljerede foranstaltninger, der skal træffes, og de procedurer, der skal følges af de godkendende myndigheder for at sikre, at de motorer, der er under fremstilling, er i overensstemmelse med den godkendte type. Disse delegerede retsakter vedtages senest den [31. december 2016]. KAPITEL VI ÆNDRINGER OG GYLDIGHED AF EU-TYPEGODKENDELSER Artikel 26 Generelle bestemmelser 1. Fabrikanten underretter straks den godkendende myndighed, der har udstedt EU-typegodkendelsen, om alle ændringer i de oplysninger, der er registreret i informationspakken. Denne godkendende myndighed afgør, hvilke af de procedurer, der er fastlagt i artikel 27, der skal anvendes. Om nødvendigt kan den godkendende myndighed efter høring af fabrikanten beslutte, at der skal udstedes en ny EU-typegodkendelse. 2. Ansøgning om ændring af en EU-typegodkendelse indgives udelukkende til den godkendende myndighed, der har udstedt den oprindelige EU-typegodkendelse. 3. Finder den pågældende godkendende myndighed, at det for at foretage en ændring er nødvendigt at gentage inspektioner eller prøvninger, underretter den fabrikanten herom. De i artikel 27 omhandlede procedurer finder kun anvendelse, hvis den godkendende myndighed på grundlag af sådanne inspektioner eller prøvninger, konkluderer, at kravene til EU-typegodkendelse stadig er opfyldt. Artikel 27 Revision og udvidelse af EU-typegodkendelser 1. Er der sket ændringer i nogle af oplysningerne i informationspakken, uden at dette kræver en gentagelse af inspektioner eller prøvninger, betegnes ændringen som en ”revision”. I sådanne tilfælde udsteder den godkendende myndighed de nødvendige rettelsesblade til informationspakken, idet hvert enkelt rettelsesblad mærkes tydeligt med ændringens art og datoen for den nye udstedelse. En samlet, ajourført version af informationspakken ledsaget af en nøjagtig beskrivelse af ændringens art anses for at opfylde dette krav. 2. Ændringen betegnes som en "udvidelse", hvis oplysningerne i informationspakken er blevet ændret, og et af følgende forhold gør sig gældende: a) der kræves yderligere inspektioner eller nye prøvninger b) der er foretaget ændringer i EF-typegodkendelsesattesten, bortset fra i bilagene c) nye krav, der er fastsat i de delegerede retsakter til denne forordning, finder anvendelse på den godkendte motortype eller motorfamilie. I tilfælde af en udvidelse udsteder den godkendende myndighed en ajourført EU-typegodkendelsesattest, der forsynes med et udvidelsesnummer, der stiger fortløbende i overensstemmelse med antallet af på hinanden følgende udvidelser, der allerede er udstedt. Godkendelsesattesten skal tydeligt angive årsagen til udvidelsen og datoen for den nye udstedelse. 3. Hver gang der udstedes ændrede blade eller udsendes en samlet, ajourført version, rettes også indekset til informationspakken, der er knyttet til typegodkendelsesattesten, således at datoen for den seneste udvidelse eller revision eller datoen for den seneste konsolidering af den ajourførte version fremgår. 4. Der kræves ingen ændring af EU-typegodkendelsen af en motortype eller en motorfamilie, hvis de nye krav, der er nævnt i stk. 2, litra c), teknisk set ikke er relevante for den pågældende motortype eller motorfamilie for så vidt angår emissionspræstation. Artikel 28 Udstedelse af og underretning vedrørende ændringer 1. Ved en udvidelse ajourføres alle relevante sektioner i EU-typegodkendelsesattesten, bilagene hertil samt indekset til informationspakken. Den ajourførte attest og bilagene hertil udstedes hurtigst muligt til ansøgeren. 2. Ved en revision udsteder den godkendende myndighed hurtigst muligt de reviderede dokumenter eller eventuelt den samlede ajourførte version, herunder det reviderede indeks til informationspakken, til ansøgeren. 3. Den godkendende myndighed underretter de godkendende myndigheder i de andre medlemsstater om enhver ændring af EU-typegodkendelser efter de procedurer, der er omhandlet i artikel 21. Artikel 29 Gyldighedens ophør 1. En EU-typegodkendelse meddeles med ubegrænset varighed. 2. En EU-typegodkendelse af en motor ophører med at være gyldig i et af følgende tilfælde: a) når nye krav, som finder anvendelse på den godkendte motor, bliver obligatoriske for at gøre den tilgængelig på markedet, og det ikke er muligt at ajourføre typegodkendelsen i overensstemmelse hermed b) når produktionen af den godkendte motortype eller motorfamilie ophører definitivt og frivilligt c) når gyldigheden af godkendelsen udløber som følge af en begrænsning i henhold til artikel 33, stk. 6 d) når godkendelsen er blevet inddraget i overensstemmelse med artikel 25, stk. 5, artikel 37, stk. 1 eller artikel 38, stk. 3. 3. Er det kun en motortype inden for en motorfamilie, der bliver ugyldig, mister EU-typegodkendelsen af den pågældende motorfamilie kun sin gyldighed for så vidt angår den pågældende motortype. 4. Når produktionen af en bestemt motortype ophører definitivt, skal fabrikanten underrette den godkendende myndighed, der har udstedt EU-typegodkendelsen for denne motor. Den godkendende myndighed, der har meddelt EU-godkendelse for motoren, skal senest en måned efter modtagelse af den underretning, der er omhandlet i første afsnit, underrette de godkendende myndigheder i de øvrige medlemsstater herom. 5. Er en EU-typegodkendelse af en motortype eller en motorfamilie ved at blive ugyldig, underretter fabrikanten, med forbehold af bestemmelserne i stk. 4, den godkendende myndighed, der har udstedt EU-typegodkendelsen. Den godkendende myndighed, der har meddelt EU-typegodkendelsen, meddeler hurtigst muligt alle relevante oplysninger til de godkendende myndigheder i de øvrige medlemsstater. Den meddelelse, der er omhandlet i andet afsnit, skal navnlig indeholde oplysninger om produktionsdatoen og identifikationsnummeret på den sidste motor, der er fremstillet. 6. Kravene i stk. 4 og 5 skal anses for at være opfyldt, når de relevante oplysninger uploades til EU’s centrale administrative platform, jf. artikel 42. Den pågældende kommunikation kan også have form af en beskyttet elektronisk fil. KAPITEL VII TYPEATTEST OG MÆRKNING Artikel 30 Typeattest 1. Fabrikanten skal, i sin egenskab af indehaver af en EU-typegodkendelse af en motortype eller motorfamilie, levere en typeattest, der skal ledsage hver motor, der fremstilles i overensstemmelse med den godkendte motortype. En sådan attest leveres gratis sammen med motoren og skal ledsage de maskiner, hvori motoren er monteret. Dens levering må ikke gøres afhængig af en udtrykkelig anmodning eller indsendelse af yderligere oplysninger til fabrikanten. I en periode på ti år efter motorens produktionsdato udsteder motorfabrikanten, på anmodning af motorejeren, en genpart af typeattesten mod en betaling, der ikke overstiger omkostningerne ved udstedelsen. Ordet "genpart" skal være tydeligt og synligt angivet på forsiden af genparten af typeattesten. 2. Kommissionen fastsætter modellen for den typeattest, som anvendes af fabrikanten. 3. Typeattesten udfærdiges på mindst et af de officielle sprog i Unionen. En medlemsstat kan kræve, at typeattesten oversættes til statens eget eller egne officielle sprog. 4. Den eller de personer, der er bemyndigede til at underskrive typeattester, skal være i fabrikantens organisation og være behørigt bemyndiget af ledelsen til på fabrikantens vegne at påtage sig det fulde juridiske ansvar med hensyn til en motors udformning og konstruktion eller produktionens overensstemmelse. 5.