12. 12. 88 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 318/23 
Udtalelse om forslaget til Rådets beslutning om Den europæiske Stimuleringsplan for 
forskersamarbejde og -udveksling inden for økonomisk videnskab 1989-1992, SPES 
(88/C 318/10) 
Den 4. april 1988 besluttede Rådet for De europæiske Fællesskaber, under henvisning til 
EØF-traktatens artikel 130 Q, stk. 2, at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs 
udtalelse om ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's sektion for energi, kernekraft og forskning, 
som udpegede Javier Velasco-Mancebo til ordfører. Sektionen vedtog efter ordførerens 
mundtlige beretning sin udtalelse den 9. september 1988. 
Det økonomiske og sociale Udvalg (ØSU) vedtog på sin 258. plenarforsamling, den 
28. september 1988, enstemmigt følgende udtalelse. 
ØSU godkender Kommissionens forslag og specielt pro­
grammets målsætninger. Det mener imidlertid, at en 
evaluering af behovene inden for økonomisk videnskab 
i Europa er påkrævet, hvis dobbeltarbejde og spild af 
bevillinger skal undgås. Desuden er det særligt vigtigt, 
at udvælgelsen af programmets forskningsemner foreta­
ges under hensyntagen til de berørte erhvervs- og sam­
fundsgruppers samt akademiske kredses synspunkter. 
1. Indledning 
1.1. I sin udtalelse af 16. december 1987 (!) om Kom­
missionens forslag til SCIENCE-stimuleringsplanen (2) 
fandt ØSU det relevant, når Kommissionen foreslog, at 
der skulle gennemføres en lignende aktion inden for 
økonomisk videnskab, som sigter mod samme mål, 
nemlig »en styrkelse af de europæiske forskeres mobili­
tet og samarbejde inden for Fællesskabet med det for­
mål at højne deres faglige præstationsniveau«. 
1.2. I det foreliggende program forstås ved »økono­
misk videnskab« ikke blot økonomiens normative 
grundlag, såsom videnskab, men også dens positive 
anvendelsesområder i samfundet, hvilket bl.a. omfatter 
virksomhedsøkonomi, social økonomi, økonomisk po­
litik som sådan osv. Også Kommissionen opfatter ud­
trykket i denne betydning. 
1.3. ØSU skal gentage, at det støtter det initiativ, 
Kommissionen har taget ved at fremlægge SPES-pro-
grammet, og godkender programmets målsætninger. 
1.4. Samtidig konstateres imidlertid, at de bevillin­
ger, der er afsat til gennemførelsen af rammeprogram­
met for Fællesskabets forskning og teknologiske udvi­
kling (1987-1991) (3) ikke tillader iværksættelsen af et 
tilsvarende program inden for hele området humaniora 
og samfundsorienterede videnskaber. 
(!) EFTnr. C 35 af 5. 2. 1988, s. 5. 
(2) EFT nr. C 14 af 19. 1. 1988, s. 5. 
(3) EFT nr. L 302 af 24. 10. 1987, s. 1. 1.5. Kommissionen, som selv er sig denne situation 
bevidst, bør, i forbindelse med den revision af ramme­
programmet, som den agter at gennemføre, sikre, at 
der er tilstrækkelige bevillinger til lanceringen af et 
sådant program. 
2. Generelle bemærkninger 
2.1. ØSU er kun delvis enig med Kommissionen, når 
denne konstaterer, »at den økonomiske videnskab i 
Europa har et forholdsvis lavt præstationsniveau«, og 
at »det europæiske præstationsniveau ligger i øjeblikket 
langt under, hvad man kunne forvente«. Amerikas for­
enede Stater indtog i lang tid førstepladsen som verdens 
største producent af »økonomik teknologi«, men dette 
er ikke tilfældet mere. Dette viser sig bl.a. ved at de 
teoretiske modeller, som er udviklet i Amerikas for­
enede Stater, i nogen udstrækning har været fejlagtige, 
samt ved at landet har vanskeligheder med at løse sine 
økonomiske problemer (budget- og handelsunderskud, 
industriel produktivitet, kontrol med pengemængden, 
udlandsgæld). 
2.2. Det må anerkendes, at den økonomiske viden­
skab som sådan har haft stor betydning i De forenede 
Stater, men det må også anerkendes, at Europa har fået 
forståelse for det nødvendige i at udvikle sine egne 
teoretiske og praktiske modeller, hvori der tages højde 
for Europas særlige forhold på både det sociale, økono­
miske og kulturelle plan. 
2.3. Det er ikke Europas mål at nå frem til at fremstil­
le en økonomisk teknologi, som skal konkurrere med 
den amerikanske, men at finde veje og midler til frem­
bringelse af en teknologi såvel inden for mikro- som 
makroøkonomi, som både er tilpasset de europæiske 
regeringers og virksomhedernes krav, og som mere ge­
nerelt imødekommer hele det europæiske samfunds 
behov. 
2.4. Disse krav og behov har bl.a. baggrund i Fælles­
skabets udvikling af koncepter, der dækker begreber 
såsom det indre marked, harmonisering, økonomisk og 
social samhørighed, integrerede programmer, sam­
fundsøkonomiske omkostninger, minimumstærskler 
osv., som er centrerede om problemer, som der på det 
Nr. C 318/24 De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 12. 88 
økonomiske plan ikke findes nogen egnet teknologi til 
at løse. Først når Europa har udviklet en sådan teknolo­
gi, vil der fuldt og helt tilkomme økonomien en plads i 
den europæiske forskning. 
2.5. I betragtning af denne målsætning forekommer 
det foreslåede programs mål alt i alt at være ret begræn­
sede. ØSU godkender alligevel programmet, fordi det 
på længere sigt bør kunne medvirke til at styrke det 
videnskabelige potentiel i Europa på området økono­
misk videnskab, bl.a. takket være et bedre samspil 
mellem de forskellige kompetente organer. 
2.6. ØSU erkender det begrundede i de aktioner, som 
Kommissionen foreslår at iværksætte, og mener, at 
denne forsøgsfase i programmet også bør kunne mulig­
gøre det i det følgende nævnte: 
2.6.1. Der bør gøres status over de økonomiske res­
sourcer, Det europæiske Fællesskab råder over. Gene­
relt hersker der mangel på anerkendelse af de mest 
fremtrædende specialister og forskningscentre i Europa 
(transportøkonomi ved universitetet i Leeds, arbejdsso­
ciologi og erhvervsøkonomi på forskellige italienske 
og engelske universiteter, regionaløkonomi i Valencia, 
osv.). De helt umiddelbare fordele ved en sådan status­
opgørelse ville bestå i, at man undgår overlapning, kan 
drage nytte af erfaringerne og etablere samarbejdsrela­
tioner for fremtiden. 
2.6.2. Der må etableres en debat på europæisk niveau 
(universiteter, erhvervsliv, fagforeninger og forbrugere) 
om de vigtigste samfundsøkonomiske problemer i Fæl­
lesskabet, således at man kan fastlægge hovedretnings­
linjerne for forskningen og afdække de områder, der 
bør inkorporeres i gymnasieundervisningen og på uni­
versiteterne i samtlige EF-lande. Dette svarer i sidste 
instans til at tilvejebringe grundlaget for etableringen 
af en europæisk økonomisk teknologi. 
2.7. Blandt grundene til, at den europæiske økono­
mis ydeevne er relativt svag, skal nævnes, at de statistik­
ker, der foreligger på EF-plan, til tider er utilstrækkeli­
ge. ØSU anmoder i denne sammenhæng Kommissionen 
om at tage denne problemstilling op og fremkomme 
med nogle forslag til, hvordan Det statistiske Kontor for 
De europæiske Fællesskaber kan bidrage til at afhjælpe 
manglerne, således at SKEF kan blive et statistisk refe­
renceværktøj, der står til rådighed for alle europæiske 
forskere inden for økonomisk videnskab. 
2.8. Skal dette realiseres, må der tilvejebringes en 
økonomisk-statistisk databank byggende på opgørelses-
og vurderingsprincipper, som er identiske for samtlige 
EF-lande [komponenterne i bruttonationalproduktet (BNP), vurdering af udenrigshandelen, velfærdsindeks, 
forbrugerprisindeks, arbejdsmarkedsstatistik osv.]. 
2.9. Samtidig indebærer valget af, hvad der skal 
indgå i dataene og hvorledes informationen er sammen­
sat, en samfundsøkonomisk vurdering af, hvilken viden 
der skal have prioritet. Det er af stor vigtighed, at 
definitionen af, hvad der er »ønskelig viden« indgår 
som et led i gennemførelsen af de aktiviteter, der sigtes 
til i punkt 2.6.2 ovenfor. 
3. Særlige bemærkninger 
3.1. Budget 
3.1.1. ØSU erkender, at det foreslåede program på 
dette stadium har forsøgskarakter, hvilket kan være 
forklaringen på de ringe bevillinger, som Kommissionen 
afsætter til programmets gennemførelse. Man skal dog 
endnu engang advare Kommissionen mod en udvanding 
af midlerne, hvilket kan blive resultatet af et alt for 
stort antal stimuleringsaktioner og forskningsprojekter. 
3.1.2. Kommissionen anmodes derfor om i denne 
forsøgsfase at lade sin indsats gå i retning af etablering 
af et debatforum på EF-plan i samarbejde med de 
berørte universiteter og organisationer (i form af semi­
narer, konferencer, workshops samt foreninger af 
specialister inden for forskellige fagområder). Endvide­
re bør. der oprettes fælles forskningsnet for økonomiske 
forskere i de forskellige EF-lande. 
3.2. Udvælgelseskriterierne i forbindelse med ansøg­
ninger om økonomisk støtte 
3.2.1. ØSU kan godkende de udvælgelseskriterier, 
Kommissionen agter at anvende i forbindelse med be­
handlingen af ansøgninger om økonomisk støtte (højt 
videnskabeligt niveau, multinationale aspekter på euro­
pæisk plan, forskningsindhold af europæisk interesse). 
3.2.2. Det finder det ligeledes rigtigt, når Kommissio­
nen ønsker at give prioritet til forskningsemner, som 
ikke er begrænset til den rene økonomiske teori, men 
har berøring med den økonomiske og sociale virkelig­
hed i Fællesskabet, dvs. den politik, der lægges på de 
forskellige områder (det indre marked, den økonomiske 
og sociale samhørighed, samordning af medlemsstater­
nes økonomiske politik, skatte- og afgiftsharmonisering 
osv.). 
3.3. Udvalget for europæisk Udvikling af videnskab 
og teknologis(Codest) sammensætning og rolle 
3.3.1. Ifølge artikel 4 i forslaget til beslutning bistås 
Kommissionen under programmets gennemførelse af 
12. 12. 88 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 318/25 
Codest, bl.a. med hensyn til, hvilke aktioner, projekter 
og forskere der skal tildeles økonomisk støtte. 
3.3.2. ØSU tvivler på, at Codest's sammensætning 
gør det egnet til at løse denne opgave. Formuleringen 
af artikel 4 i forslaget til beslutning synes imidlertid 
ikke at stemme overens med Kommissionens virkelige 
hensigter, som snarere går ud på, at der inden for 
Codest's rammer oprettes et ad ^oc-udvalg, der ud over 
3 medlemmer af Codest skal omfatte et indtil videre 
ukendt antal særligt kvalificerede økonomer. 
3.3.3. Disse hensigter bør fremgå af selve ordlyden 
i forslaget til beslutning, som ØSU derpå vil kunne 
godkende, dog med det forbehold, at det pågældende 
udvalgs medlemmer også bliver repræsentative ikke 
blot for akademiske kredse, men også for erhvervs- og 
samfundsgrupperne. 
3.3.4. Det pågældende udvalg bør desuden hvert år 
forelægge en rapport, som bl.a. skal omfatte en oversigt 
over anmodninger om finansiel støtte, samt over stimu-
leringsaktioner, projekter og/eller forskere, som har 
opnået sådan støtte: rapporten bør offentliggøres. 
Bryssel, den 28. september 1988. 3.4. Oversendelse af programresultat-evalueringsrap­
porten til Det økonomiske og sociale Udvalg 
3.4.1. I beslutningsforslagets artikel 5 hedder det, at 
Kommissionen foretager en evaluering af programmet 
og at den aflægger rapport til Rådet og Europa-Parla­
mentet om resultaterne af denne evaluering. Endnu en 
gang må man altså konstatere, at Kommissionen intet 
nævner om oversendelse til ØSU. 
3.4.2. Atter en gang må man anmode om, at det 
fastsættes udtrykkeligt, at rapporter om evaluering af 
forskningsprogrammer skal oversendes til ØSU. Såvel 
for ØSU som for Rådet og Europa-Parlamentet er disse 
rapporter et yderst vigtigt grundlag for vurderingen af 
programmer iværksat af Kommissionen. Det gælder 
ikke kun om at bedømme, om forslag vedrørende æn­
dringer eller forlængelser er velbegrundede, men også 
om at påse, at de bevillinger, der er afsat til disse 
programmer, bruges på hensigtsmæssig måde. 
3.4.3. Anmodningen gælder naturligvis også for 
oversendelse af den i artikel 5, stk. 2, omhandlede rap­
port om evaluering af de afsluttende resultater. 
Alfons MARGOT 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg