Årsregnskab for de europæiske fællesskaber

vedrørende budgettransaktionerne i regnskabsåret 2001

(udarbejdet i henhold til artikel 78 og 81 i finansforordningen af 21. december 1977, senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 762/2001 af 9. april 2001)

Bind IV

Konsoliderede beretninger om budgetgennemførelsen og konsoliderede årsopgørelser

(2002/C 296/01)

INDHOLDSFORTEGNELSE

>TABELPOSITION>

UDVIKLINGEN I DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS REGNSKABER

Målsætningen for offentlige regnskaber som informationssystem er blevet udvidet væsentligt. Mens der før var tale om en simpel registrering af gennemførelsen af budgettet, går udviklingen nu i retning af en mere dynamisk og omfattende forvaltning, som giver oplysninger om de økonomiske, finansielle og formuemæssige konsekvenser af budgettets gennemførelse.

I de sidste år har det været nødvendigt at modernisere De Europæiske Fællesskabers regnskaber med henblik på at gå fra et regnskabssystem med hovedvægten på en beskrivelse af udgifts- og indtægtstransaktionerne på budgettet efter "cash basis"-regnskabsprincippet (kasseregnskabsprincippet) til et omkostningsregnskab(1), som har til formål at beskrive Fællesskabernes økonomiske stilling mere fuldstændigt og viser alle deres tilgodehavender, fordringer og gældsposter samt regnskabsårets indtægts- og udgiftsposter. Kommissionen har ligeledes forpligtet sig til gradvis at gå med i den udvikling, som er foregået i et stort antal medlemsstater, og som ønskes af internationale instanser som IFAC(2) og OECD, men den kan endnu ikke anvende de i denne forbindelse krævede regnskabsstandarder.

Det skal dog understreges, at Kommissionen allerede i løbet af de sidste år har indført en række elementer fra "accrual basis"-regnskabsprincippet ved fremlæggelsen af de finansielle oversigter. På nuværende tidspunkt er det ikke alle oplysningerne, der stammer fra et integreret regnskabssystem. Regnskabsførerens tjenestegrene er nødt til at benytte sig af oplysninger uden for regnskabet i de forskellige generaldirektorater, både for at fuldstændiggøre balancen og for at udarbejde bilagene til den. På denne måde sikres det ikke, at oplysningerne er udtømmende.

I 2000 og 2001 blev der gjort en særlig indsats for at gøre oplysningerne om anlægsaktiver, fortegnelser, opregning af finansielle formidlere, vurdering af fordringer og tjenestemændenes pensionsrettigheder mere pålidelige. Men det er desuden nødvendigt, at Kommissionen vedtager en flerårig handlingsplan dels med henblik på at sikre kvaliteten af oplysningerne i de finansielle oversigter, og dels for at tilvejebringe redskaber til en mere effektiv regnskabsforvaltning og kontrol.

I korte træk er hovedpunkterne i reformen som følger:

1. Der opretholdes en rapportering om budgetgennemførelsen efter "cash basis"-regnskabsprincippet (på grundlag af ind- og udbetalinger), og der udvikles gradvis et almindeligt regnskab baseret på "accrual basis"-regnskabsprincippet. Dette todelte system anvendes også i flere af medlemsstaterne.

2. Integrerede regnskaber: Udbygningen af budgetregnskabet vil muliggøre en korrekt bogføring af transaktionerne. Det vil medføre, at man ikke længere behøver at anvende opgørelser uden for regnskaberne for at udarbejde årsopgørelser.

3. Det almindelige regnskab vil blive udviklet fra et regnskab efter "cash basis"-regnskabsprincippet til et regnskab efter "accrual basis"-regnskabsprincippet, som giver et mere præcist billede af virkeligheden.

4. Konsolideringens omfang defineres og tilpasses til de internationale standarder.

5. De Europæiske Fællesskabers årsopgørelser skal i det væsentlige bringes i overensstemmelse med de internationale standarder. Disse opgørelser er regnskabssystemets sidste stadium. De skal give et korrekt billede af formuestillingen, den økonomiske stilling, gennemførelsen af budgettet, de samlede resultater og årets pengestrømme.

Denne nye fremgangsmåde vil blive indført i flere faser, som kommer til at vedrøre årsopgørelserne for flere regnskabsår.

REGNSKABERNES OPBYGNING

1. De Europæiske Fællesskabers konsoliderede årsregnskaber udarbejdes i henhold til artikel 78, 80 og 81 i finansforordningen af 21. december 1977 vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 762/2001 af 9. april 2001.

Europa-Kommissionen opstiller årsregnskaberne hvert år. De indeholder alle EU-institutionernes budget- og regnskabsoplysninger.

2. De Europæiske Fællesskabers årsregnskaber fremlægges i følgende fire bind:

Bind I - Kommissionen - Analyse af den finansielle forvaltning

Bind II - Del I: Kommissionen - Beretning om budgetgennemførelsen

- Del II: Kommissionen og Euratoms Forsyningsagentur - Årsopgørelser

Bind III - Europa-Parlamentet, Rådet, Domstolen, Revisionsretten, Det Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og Ombudsmanden

Bind IV - Konsoliderede beretninger om budgetgennemførelsen og de konsoliderede årsopgørelser

KAPITEL I

KONSOLIDEREDE BERETNINGER OM GENNEMFØRELSEN AF DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS BUDGET

RESULTATET AF GENNEMFØRELSEN AF 2001-BUDGETTET

Resultatet og gennemførelsen af De Europæiske Fællesskabers budget er anført under punkt I.A.1 på passivsiden i den konsoliderede balance.

>TABELPOSITION>

KONSOLIDERET OVERSIGT OVER GENNEMFØRELSEN AF DET ALMINDELIGE BUDGET (INDTÆGTER) FOR REGNSKABSÅRET 2001

>TABELPOSITION>

SPECIFIKATION AFSNIT 1: EGNE INDTÆGTER

>TABELPOSITION>

SPECIFIKATION AFSNIT 3: DISPONIBLE OVERSKUD

>TABELPOSITION>

KONSOLIDERET OVERSIGT OVER GENNEMFØRELSEN AF BUDGETTETS UDGIFTSSIDE

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

KONSOLIDERET OVERSIGT OVER UINDFRIEDE FORPLIGTELSER

>TABELPOSITION>

Tabel 1

SAMMENHOLDELSE AF BUDGETGENNEMFØRELSEN I REGNSKABSÅRET 2001 OG REGNSKABSÅRET 2000

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Tabel 2

UDNYTTELSEN AF FORPLIGTELSESBEVILLINGERNE OG BETALINGSBEVILLINGERNE PÅ BUDGETTET OPDELT EFTER INSTITUTION

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Tabel 3

SAMMENSÆTNINGEN AF OG UDVIKLINGEN I FORPLIGTELSES- OG BETALINGSBEVILLINGERNE

>TABELPOSITION>

Tabel 4

UDNYTTELSEN AF FORPLIGTELSESBEVILLINGERNE FOR REGNSKABSÅRET

>TABELPOSITION>

Tabel 5

UDNYTTELSEN AF BETALINGSBEVILLINGERNE FOR REGNSKABSÅRET

>TABELPOSITION>

Tabel 6

FORPLIGTELSER VEDRØRENDE OPDELTE BEVILLINGER, SOM IKKE VAR INDFRIET PR. 31. DECEMBER 2001

>TABELPOSITION>

Bestemmelse:

Tabel 6-8 indeholder ikke uindfriede forpligtelser konteret under samlekonti. Der skal derfor lægges et beløb på 18,4 mio. EUR til, så de samlede uindfriede forpligtelser når op på 86763,27 mio. EUR.

Tabel 7

FORPLIGTELSER VEDRØRENDE OPDELTE BEVILLINGER, SOM IKKE ER INDFRIET I LØBET AF REGNSKABSÅRET 2001

>TABELPOSITION>

Tabel 8

FORPLIGTELSER VEDRØRENDE OPDELTE BEVILLINGER, SOM ER INDFRIET I LØBET AF REGNSKABSÅRET 2001

>TABELPOSITION>

KAPITEL II

KONSOLIDERET BALANCE FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER

AKTIVER

>TABELPOSITION>

PASSIVER

>TABELPOSITION>

KAPITEL III

(1) "Accrualprincippet ".

(2) IFAC "International Federation of Accountants" ønsker bl.a. at få fastlagt internationale standarder for landene, der er direkte inspireret af praksis for virksomhedsregnskaber.

BILAG 1

REGNSKABSPRINCIPPER, -REGLER OG -PRAKSIS

REGNSKABSPRINCIPPER

1. Formålet med årsopgørelserne er at præsentere institutionernes forskellige aktiviteter, at forklare deres finansieringsbetingelser og endelig at give oplysning om, hvordan de underliggende transaktioner er gennemført.

Det er også formålet med de konsoliderede årsregnskaber, som Europa-Kommissionen fremlægger en gang om året. I bind I - "Analyse af den finansielle forvaltning" beskrives det, hvordan de finansielle transaktioner er blevet gennemført i løbet af regnskabsåret.

Ud over at informere skal årsopgørelserne for at give et retvisende billede opfylde kravet om, at informationerne skal være overskuelige, forståelige, relevante og sammenlignelige med andre regnskabsår. Det har også været udgangspunktet for dette dokument.

2. EU-institutionernes regnskaber består af et almindeligt regnskab og et budgetregnskab. Regnskaberne føres i euro på basis af kalenderåret.

2.1. Budgetregnskabet giver mulighed for at følge budgettets gennemførelse i detaljer. Det gældende princip for dette regnskab er et ændret "cash basis"-regnskabsprincip(1).

2.2. Det almindelige regnskab viser alle regnskabsårets udgifter og indtægter og har til formål at vise formuestillingen i form af en balance pr. 31. december i det forgangne regnskabsår.

Princippet for det almindelige regnskab er bl.a.:

- princippet om fortsat drift

- princippet om relativ væsentlighed og aggregering af oplysningerne

- princippet om fokus på indhold frem for formalia

- princippet om, at aktiver og passiver ikke modregnes.

Ved opstillingen af årsopgørelserne tages der hensyn til visse elementer af forsigtighedsprincippet og "accrual basis"-regnskabsprincippet som f.eks. nedskrivninger på fordringer, afskrivninger, visse henlæggelser og fremførte betalingsbevillinger, der føres som udgift og debit for regnskabsåret.

REGNSKABSREGLER OG -PRAKSIS

1. Lovgivningen

Regnskaberne føres i overensstemmelse med finansforordningen af 21. december 1977, senest ændret ved Rådets forordning (EF, EKSF, Euratom) nr. 762/2001 af 9. april 2001 og Kommissionens forordning (Euratom, EKSF, EF) nr. 3418/93 af 9. december 1993 om gennemførelsesbestemmelser til visse bestemmelser i finansforordningen, senest ændret ved forordning (EF) nr. 1687/2001 af 21. august 2001.

Det er de samme vurderingsregler og den samme regnskabspraksis, der anvendes i alle de EU-institutioner, der i øjeblikket omfattes af konsolideringen, dvs. Europa-Kommissionen, Europa-Parlamentet, Rådet, Domstolen, Revisionsretten, Det Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og Ombudsmanden. Herved sikres ensartede regnskaber og indbyrdes sammenhængende oplysninger.

2. Konverteringsgrundlag

2.1. Euroen er den måleenhed, der bruges i regnskaberne.

2.2. Aktiver og passiver omregnes til euro på grundlag af omregningskursen 28. december 2001, undtagen for følgende områder:

- materielle og immaterielle anlægsaktiver: værdiansættelse til købsprisen omregnet til den eurokurs, der var gældende på købsdagen

- bevillinger, der fremføres, og hvoraf en del svarer til forpligtelser i nationale valutaer, omregnes til euro til de månedlige december-kurser. Det samlede beløb i euro for disse bevillinger til fremførelse kan ikke senere opskrives

- de forskud, der udbetales af Garantisektionen under Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, omregnes til den kurs, der er gældende den 10. i måneden efter det tidspunkt, hvor forskuddet bevilges

- interimskonti bevarer deres værdi i euro beregnet til de kurser, der var gældende ved bogføringen

-

>TABELPOSITION>

2.3. De monetære poster, bortset fra ovennævnte, opskrives på datoen for afslutning af regnskaberne til ultimo-kurserne for euroen. Opskrivningen foregår således:

- likvide midler: modværdien af de positive og negative forskelle ved omregningen af de likvide midler anføres i resultatregnskabet

- monetære poster, bortset fra likvide midler: når de negative omregningsforskelle for aktiver og passiver i en bestemt valuta samlet overstiger de positive forskelle for aktiver og passiver i samme valuta, anføres differencen i resultatregnskabet. I modsat fald anføres differencen under interimskonti for passiver

- resultatet af opskrivningen af transaktioner i valutaer, der indgår i euroområdet, opføres i resultatregnskabet. Disse transaktioner opskrives ikke i de kommende år.

3. Indtægter

3.1. Egne indtægter og finansielle bidrag konteres med de beløb, som i løbet af regnskabsåret krediteres de konti, som medlemsstaternes myndigheder har åbnet i Kommissionens navn.

Forskellen mellem summen af Fællesskabernes egne momsindtægter, de BNI-baserede indtægter og de finansielle bidrag, der er opført på budgettet, på den ene side og det beløb, der faktisk skal indbetales, på den anden side opgøres senest den 1. juli i det følgende regnskabsår. Forskellen opføres i et tillægs- og ændringsbudget for dette regnskabsår.

3.2. De øvrige indtægter konteres med de beløb, der faktisk opkræves i løbet af regnskabsåret.

4. Udgifter

4.1. Ved beregningen af regnskabsårets saldo omfatter udgifterne betalinger, der dækkes af regnskabsårets bevillinger til betalinger, hvortil kommer bevillinger til betalinger fra samme regnskabsår, der fremføres til det følgende år.

4.2. Ved betalinger med regnskabsårets bevillinger til betalinger forstås betalinger, hvis anvisning er finansinspektøren i hænde senest den 31. december, og som regnskabsføreren har effektueret senest den følgende 15. januar.

For Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Garantisektionens vedkommende er der tale om de betalinger, medlemsstaterne har foretaget mellem den 16. oktober 2000 og den 15. oktober 2001, forudsat at regnskabsføreren har fået den relevante forpligtelse og anvisning i hænde senest den 31. januar 2002.

5. Regnskabsårets økonomiske resultat

Regnskabsårets økonomiske resultat består af resultatet af gennemførelsen af regnskabsårets budget og af resultatet af justeringerne.

5.1. Resultatet af gennemførelsen af regnskabsårets budget

Resultatet af gennemførelsen af regnskabsårets budget består af to dele: De Europæiske Fællesskabers regnskabsresultat og resultatet af bidraget fra de EFTA-lande, der er medlemmer af EØS. Dette resultat er lig med forskellen mellem:

- samtlige regnskabsårets indtægter

- de betalinger, der er dækket af det pågældende regnskabsårs bevillinger, forhøjet med de betalingsbevillinger fra samme regnskabsår, der er fremført til det følgende regnskabsår(2).

Denne forskel kan forhøjes eller nedsættes:

- med nettobeløbet for bortfald af betalingsbevillinger fremført fra tidligere regnskabsår og eventuelle betalingsoverskridelser som følge af udsving i eurokursen samt ikke-opdelte bevillinger fremført fra tidligere regnskabsår, og

- saldoen af regnskabsårets kursgevinster og -tab.

Resultatet af gennemførelsen af budgettet tilbagebetales året efter til medlemsstaterne.

5.2. Resultatet af justeringerne

I årets løb er regnskaberne baseret på "cash basis"-regnskabsprincippet. For at kunne udarbejde en balance der giver et retvisende billede af både formuestillingen, den økonomiske stilling og resultatet, skal der foretages en række justeringer.

Disse justeringer gør det muligt at opstille de årlige regnskaber efter "modified accrual"-regnskabsprincippet (tilnærmet omkostningsregnskab) på grundlag af et budgetregnskab efter "modified cash"-regnskabsprincippet.

5.3. Resultatet af låntagningen og långivningen

6. Regler for værdiansættelse

Medmindre andet er fastsat i de forklarende bemærkninger til balancen, værdiansættes de forskellige områder som følger:

6.1. Materielle og immaterielle anlægsaktiver værdiansættes til anskaffelsesværdien omregnet til den eurokurs, der var gældende på anskaffelsestidspunktet. Alle disse anlægsaktiver med undtagelse af grunde skal afskrives efter den lineære metode pr. hele år (afsnit IV, kapitel 4, i forordning (EF) nr. 2909/2000 af 29. december 2000 om den regnskabsmæssige forvaltning af De Europæiske Fællesskabers ikke-finansielle aktiver).

6.2. Lagerbeholdninger værdiansættes til den seneste anskaffelsespris. Beløb i national valuta omregnes til euro.

6.3. Finansielle anlægsaktiver værdiansættes til deres anskaffelsesværdi. Aktiver udstedt i en national valuta omregnes til slutkursen. I overensstemmelse med forsigtighedsprincippet skal der foretages en værdikorrektion, hvis der er sandsynlighed for, at der vil opstå et tab.

6.4. Fordringer, med undtagelse af fordringer lydende på en fast kurs, bogføres til pålydende værdi omregnet til slutkursen for euro. Fordringer bogføres til den anslåede inddrivelsesværdi. Der anvendes således en værdinedsættelse for de beløb, der anses for uinddrivelige ud fra de foreliggende risici og udviklingen i sagerne ved domstolene.

Der anvendes to typer værdinedsættelser:

- en nedsættelse af den specifikke værdi. Den anvendes for bestemte beløb, der vurderes uinddrivelige uanset en sags eventuelle retslige forløb (risikoen for uinddrivelighed vurderes således for hver fordring)

- en standardværdinedsættelse, der anvendes, når uinddrivelige fordringer ikke kan værdiansættes.

6.5. Kortfristede kapitalanbringelser og omsættelige værdipapirer værdiansættes til pålydende omregnet til euroslutkursen. Af forsigtighedshensyn foretages der en værdikorrektion, hvis der er sandsynlighed for, at der vil opstå et tab.

6.6. Gæld værdiansættes til pålydende værdi og omregnes til euro-slutkursen, hvis der er tale om gæld i national valuta.

7. Forskud og acontobetalinger

Forskud, der udbetales i forbindelse med aktionsudgifterne, er inkluderet i regnskabsårets budgetudgifter og opføres ikke under de konsoliderede aktiver.

Forskud, der er udbetalt til offentlige eller private mellemled, og som ikke var nået ud til de endelige modtagere den 31. december 2001, men som indgår i regnskabsårets budgetudgifter, opføres som kortsigtede fordringer på balancens aktivside.

8. EFTA's bidrag til det almindelige budget for 2001

De bevillinger, der udgør bidraget til Fællesskabets budget fra de EFTA-lande, der er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, er medtaget i tabellerne i dette bind.

9. Konsolidering

Det konsoliderede regnskab omfatter Europa-Parlamentets, Rådets, Kommissionens (herunder Publikationskontoret og Det Fælles Forskningscenter), Domstolens, Revisionsrettens, Det Økonomiske og Sociale Udvalgs, Regionsudvalgets og Den Europæiske Ombudsmands regnskaber.

Konsolideringen har form af fuldstændig integrering.

(1) "Det ændrede cash basis"-regnskabsprincip adskiller sig fra det almindelige "cash basis"-regnskabsprincip på enkelte punkter, såsom fremførte bevillinger.

(2) For EFTA/EØS-landene foreligger oplysningerne om, hvor stort et beløb der fremføres fra regnskabsåret N til regnskabsåret N + 1, først efter regnskabsafslutningen. Derfor er fremførslerne af bevillinger fra regnskabsåret N - 1 til regnskabsåret N inkluderet i beregningen af saldoen.

BILAG 2

FORKLARENDE BEMÆRKNINGER TIL BERETNINGERNE OM BUDGETGENNEMFØRELSEN

DET ALMINDELIGE BUDGET OG DE FORSKELLIGE FORMER FOR BEVILLINGER

Det almindelige budget, som er Fællesskabernes vigtigste finanspolitiske instrument, er det dokument, der hvert år forudser og godkender Fællesskabernes, indtægter og udgifter.

Budgetbehandlingen afvikles i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 272, som indeholder en beskrivelse af, hvordan de forskellige faser automatisk følger efter hinanden inden for de frister, som budgetmyndigheden - der består af Europa-Parlamentet og Ministerrådet - skal overholde.

Hvert år udarbejder Kommissionen på grundlag af et overslag over det kommende års indtægter og udgifter for alle EU-institutionerne et foreløbigt budgetforslag, som den forelægger for budgetmyndigheden.

På grundlag af det foreløbige budgetforslag vedtager Rådet et budgetforslag, som budgetmyndighedens to parter derefter forhandler om.

Det er formanden for Parlamentet, der fastslår, at budgettet er endeligt vedtaget og dermed sætter det i kraft. Kommissionen har hovedansvaret for gennemførelsen af budgettet.

1. BUDGETPRINCIPPER

Fællesskabernes almindelige budget hviler på en række grundprincipper:

- Enhedsprincippet betyder, at alle Fællesskabernes indtægter og udgifter skal samles i ét budgetdokument.

- Princippet om bruttoopgørelse omfatter to regler:

- reglen om ikke-formålsbestemt anvendelse, som betyder, at indtægterne ikke skal dække bestemte udgifter (alle indtægterne dækker tilsammen alle udgifterne)

- reglen om ikke-modregning, som betyder, at indtægter og udgifter skal opføres i budgettet med deres fulde beløb, og at der ikke kan foretages modregninger.

- Princippet om etårighed betyder, at de opførte bevillinger kun gælder for ét regnskabsår og derfor skal anvendes i løbet af det pågældende år.

- Princippet om ligevægt på budgettet betyder, at der skal være ligevægt mellem budgettets indtægter og udgifter (de forventede indtægter skal dække betalingsbevillingerne).

- Princippet om specificering betyder, at de enkelte bevillinger skal dække bestemte udgifter og anvendes dertil.

2. BUDGETTETS STRUKTUR

Budgettet omfatter:

a) en almindelig opgørelse over indtægter

b) en række sektioner, der er opdelt i opgørelser over indtægter og udgifter for hver institution: sektion I: Parlamentet; sektion II: Rådet; sektion III: Kommissionen; sektion IV: Domstolen; sektion V: Revisionsretten; sektion VI: Det Økonomiske og Sociale Udvalg; sektion VII: Regionsudvalget; sektion VIII: Den Europæiske Ombudsmand.

Indtægterne og udgifterne for hver institution er opdelt i afsnit, kapitler, artikler og konti alt efter deres art eller bestemmelse.

3. DE FORSKELLIGE FORMER FOR BUDGETBEVILLINGER

Det er kun Kommissionens budget, der både omfatter administrationsbevillinger (også kaldet driftsbevillinger) og aktionsbevillinger. De andre institutioner har kun driftsbevillinger.

Budgettet omfatter to forskellige former for bevillinger, nemlig ikke-opdelte bevillinger (IOB) og opdelte bevillinger (OB).

De ikke-opdelte bevillinger skal dække de transaktioner, der er etårige (og som stemmer overens med princippet om etårighed). Opdelte bevillinger er indført for at forene princippet om etårighed med nødvendigheden af at finansiere flerårige foranstaltninger, som gennemføres over flere år. De dækker i et givet regnskabsår samtlige udgifter til de forpligtelser, der i overensstemmelse med lovgivningen indgås med henblik på foranstaltninger, der strækker sig over mere end ét regnskabsår.

a) Ved ikke-opdelte bevillinger forstås:

- alle administrationsbevillingerne (del A i Kommissionens sektion og sektionerne for alle de andre institutioner)

- de etårige bevillinger til EUGFL, Garantisektionen

- visse tekniske bevillinger (herunder tilbagebetalinger og udnyttelse af garantien for lånoptagelse/långivning).

For de ikke-opdelte bevillinger svarer forpligtelsesbevillingerne til betalingsbevillingerne.

b) De opdelte bevillinger skal dække de flerårige transaktioner. De bevillinger, der hører under del B i Kommissionens sektion (bortset fra EUGFL), falder ind under denne kategori.

De opdelte bevillinger består af forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB):

- Forpligtelsesbevillingerne dækker samtlige udgifter til de forpligtelser, der i overensstemmelse med lovgivningen indgås i løbet af regnskabsåret med henblik på foranstaltninger, der strækker sig over flere år(1).

- Betalingsbevillingerne dækker de udgifter, der følger af gennemførelsen af de forpligtelser, der er indgået i løbet af det pågældende regnskabsår og/eller de foregående regnskabsår(2).

4. GENNEMFØRELSE AF BUDGETTET

I finansforordningens artikel 22, stk. 1, hedder det: "Kommissionen gennemfører budgettet i overensstemmelse med denne finansforordning, på eget ansvar og inden for bevillingerne".

I stk. 2 præciseres det, at Kommissionen giver de andre institutioner de nødvendige beføjelser til at gennemføre de sektioner af budgettet, som vedrører dem.

4.1. Gennemførelse af budgettets indtægtsside

I budgettet indgår de forventede indtægter med forbehold af eventuelle ændringer, der følger af vedtagelsen af tillægs- og ændringsbudgetter, som bruges til at tilpasse overslagene i det oprindelige budget til de nedsættelser eller forhøjelser af Fællesskabernes egne indtægter, der konstateres under gennemførelsen af budgettet. Budgetindtægterne dækker bevillingerne til betalinger.

Gennemførelsen af budgettets indtægtsside omfatter de konstaterede fordringer, de beløb, der inkasseres på grundlag af disse konstaterede fordringer, og den uinddrevne saldo.

De faktiske indtægter i et regnskabsår svarer til de indtægter, der i løbet af regnskabsåret inkasseres på grundlag af de konstaterede fordringer, og de beløb, der inkasseres på grundlag af uinddrevne fordringer fra tidligere regnskabsår.

4.2. Gennemførelse af budgettets udgiftsside

Ligesom for indtægterne opføres de forventede udgifter i det oprindelige budget.

Gennemførelsen af budgettets udgiftsside viser udviklingen, udnyttelsen, fremførslerne og bortfaldet af bevillingerne til forpligtelser(3) og bevillingerne til betalinger(4) i løbet af regnskabsåret.

4.2.1. De disponible bevillingers sammensætning:

- Budgettets endelige bevillinger: det oprindelige budget + tillægs- og ændringsbudget (TÆB) + overførsler

- Regnskabsårets bevillinger: de endelige bevillinger + yderligere indtægter (bidrag fra tredjepart)

- Tillægsbevillinger: yderligere indtægter (bidrag fra tredjepart) + bevillinger fremført fra foregående regnskabsår + andre bevillinger (genanvendte bevillinger + forpligtelsesbevillinger, der genopføres som følge af frigørelser + bevillinger, der genopføres som følge af tilbagebetalte acontobeløb)

- Godkendte bevillinger i alt: budgettets endelige bevillinger + tillægsbevillinger

- Forpligtelses- og betalingsbevillinger, der er fremført fra det foregående regnskabsår: Principielt skal bevillingerne i henhold til princippet om etårighed udnyttes inden regnskabsårets udgang. Det betyder, at de beløb, der ikke er anvendt, bortfalder, medmindre der foretages en fremførelse på grundlag af meget strenge kriterier(5).

4.2.2. Udnyttelsen af bevillingerne

- Bevillinger til forpligtelser: De endelige bevillinger kan i løbet af regnskabsåret bruges til at indgå forpligtelser.

- Bevillinger til betalinger: De endelige bevillinger kan i løbet af regnskabsåret bruges til at foretage betalinger.

4.2.3. Fremførelse af bevillinger til det følgende regnskabsår:

- Bevillinger til forpligtelser: De af regnskabsårets bevillinger, som der ikke er indgået forpligtelser for, kan enten fremføres automatisk eller med tilladelse fra budgetmyndigheden (ikke-automatisk fremførelse).

Fremførelse af opdelte bevillinger skal godkendes af Kommissionen, og budgetmyndigheden skal også underrettes.

- Bevillinger til betalinger: - Ikke-opdelte bevillinger: Fremførelsen sker normalt automatisk, når den vedrører en forpligtelse, som endnu ikke er indfriet. I alle andre tilfælde kræves der en forhåndsgodkendelse fra budgetmyndigheden.

- Opdelte bevillinger: Som hovedregel bortfalder betalingsbevillinger, der ikke er blevet anvendt. De kan dog fremføres efter beslutning af Kommissionen, hvis betalingsbevillingerne for det efterfølgende regnskabsår er utilstrækkelige til at dække tidligere indgåede forpligtelser eller forpligtelser i forbindelse med forpligtelsesbevillinger, der også er fremført.

4.2.4. Bortfald af bevillingerne

Bevillingssaldoen (dvs. de bevillinger til forpligtelser og betalinger, der hverken anvendes eller fremføres) bortfalder ved regnskabsårets udgang.

5. UINDFRIEDE FORPLIGTELSER

Indførelsen af opdelte bevillinger har medført, at der efterhånden er opstået en forskel mellem indgåede forpligtelser og foretagne betalinger. Denne forskel, der svarer til de uindfriede forpligtelser, svarer til den tidsmæssige forskel mellem det tidspunkt, hvor forpligtelserne indgås, og det tidspunkt, hvor de hertil svarende betalinger afvikles.

DE FINANSIELLE OVERSLAG

2001 er andet regnskabsår, der dækkes af de finansielle overslag for 2000-2006, der blev aftalt den 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen på grundlag af konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Berlin den 24. og 25. marts 1999 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren.

Disse institutioner har ved indgåelsen af denne aftale på forhånd fastlagt hovedprioriteringerne for budgettet i den kommende periode, idet de i form af de finansielle overslag har fastlagt rammerne for EU's udgifter. I disse overslag fastsættes den maksimale størrelse og sammensætningen af Fællesskabets forventede udgifter.

De finansielle overslag blev oprindeligt fastsat i faste 1999-priser, men det fastsættes i aftalens punkt 15, at Kommissionen hvert år foretager en teknisk regulering af de finansielle overslag i overensstemmelse med udviklingen i EU's BNI og priserne.

Det blev dog aftalt, at der for landbruget og strukturfondene skulle anvendes en deflator på 2 %.

Vedlagte tabel 1 viser de finansielle overslag reguleret til 2001-priser.

Det samlede loft for bevillingerne til forpligtelser udgør for 2001 97189 mio. EUR, hvilket svarer til 1,19 % af BNI.

Det tilsvarende samlede loft for bevillingerne til betalinger er på 94730 mio. EUR, dvs. ca. 1,11 % af BNI.

Som følge af den nævnte regulering bliver der på grundlag af de nuværende økonomiske prognoser en margen på 13643 mio. EUR mellem loftet for bevillingerne til betalinger og loftet for de egne indtægter, svarende til 0,16 % af BNI. Hvad angår regnskabsåret 2000 er margenens størrelse blevet ajourført i forhold til den tekniske regulering for 2001 under hensyntagen til de seneste skøn over BNI for 2000, således at det bliver muligt at foretage sammenligninger over flere år.

Til gengæld forbliver de lofter for forpligtelser og betalinger, der fremkom ved den daværende regulering, uændrede.

Anden del af tabellen viser til orientering den finansielle ramme for EUR-21 justeret til 2001-priser.

Der er det særlige ved denne tabel, at den i den samlede BNI medtager alle de senest foreliggende skøn over BNI for de seks lande, der er med i første tiltrædelsesbølge (Polen, Den Tjekkiske Republik, Ungarn, Estland, Slovenien og Cypern).

For 2001 er disse landes samlede BNI anslået til 315 mia. EUR.

>TABELPOSITION>

STRUKTURFONDENE: NY PROGRAMMERINGSPERIODE 2000-2006

Fællesskabets strukturfonde omfatter EFRU, ESF, EUGFL, Garantisektionen, og FIUF(6). Strukturfondene hører ind under udgiftsområde 2 i de finansielle overslag (strukturforanstaltninger), som også omfatter Samhørighedsfonden. I budgettet er strukturfondene samlet i afsnit B2-1.

Denne programmeringsperiode er baseret på en række nye strukturfondsforordninger, der indeholder følgende hovedpunkter:

1. STRUKTURFONDSMÅLENE

Strukturfondene er det vigtigste instrument til styrkelse af den økonomiske og sociale samhørighed i Fællesskabet. De Europæiske Fællesskaber tilsigter tre specifikke mål med strukturfondsbevillingerne:

Mål 1: strukturudvikling og -tilpasning i regioner, der ikke har fulgt udviklingen

Mål 2: økonomisk og social omstilling i områder med strukturproblemer

Mål 3: tilpasning og modernisering af uddannelses-, erhvervsuddannelses- og beskæftigelsessystemer og -politikker.

Der er afsat en særlig støtte til fiskeristrukturerne uden for mål 1. Foranstaltningerne til fremme af udviklingen i landdistrikter omfatter hele EU's område og finansieres enten over strukturfondsbevillingerne eller over bevillingerne til den fælles landbrugspolitik.

Derudover vedrører fællesskabsinitiativerne følgende områder:

a) Interreg: det grænseoverskridende, tværnationale og tværregionale samarbejde til fremme af en harmonisk, afbalanceret og bæredygtig udvikling af hele Fællesskabets område

b) Urban: økonomisk og social revitalisering af de kriseramte byer og forstæder for at fremme en varig byudvikling

c) Leader: udvikling af landdistrikter

d) Equal: det tværnationale samarbejde til fremme af en ny praksis i bekæmpelsen af forskelsbehandling og uligheder af enhver art i forbindelse med adgangen til arbejdsmarkedet.

2. DE FINANSIELLE OVERSLAG OG PROGRAMMERINGEN

I de finansielle overslag 2000-2006 fastlægges det samlede årlige beløb for alle strukturfondene. Overslagene er udarbejdet i faste 1999-priser og indeksreguleres med 2 % pr. år for at tage hensyn til udviklingen i inflationen i Fællesskabet (om nødvendigt foretages der i 2003 en teknisk regulering for årene 2004-2006).

Den oprindelige finansielle programmering blev fastlagt under hensyntagen til de årlige rammebeløb, der er fastsat i de finansielle overslag for alle strukturfondene, og svarer til finansieringsplanerne for de oprindeligt vedtagne programmeringsdokumenter.

3. FORPLIGTELSES- OG BETALINGSPROCEDURER

3.1. Forpligtelsesprocedurer

Budgetforpligtelserne, som indgås i årlige trancher, hviler på de oprindelige eller reviderede finansieringsplaner for programmeringsdokumenterne. Der indgås forpligtelser for den første årlige tranche, når Kommissionen godkender beslutningen om støtten.

Derefter indgår Kommissionen forpligtelser for de årlige trancher senest den 30. april hvert år, og den frigør automatisk de dele af forpligtelserne, der ikke er gennemført ved udgangen af det andet år efter det år, hvor forpligtelsen blev indgået.

3.2. Betalingsprocedurer

Kommissionen udbetaler et acontobeløb på 7 % af strukturfondenes samlede bidrag, så snart programmet er vedtaget. Denne udbetaling kan opdeles på to regnskabsår. Acontobeløbet skal tilbagebetales, hvis der ikke anmeldes udgifter inden for 18 måneder. Derefter foretager Kommissionen de mellemliggende betalinger på grundlag af de rent faktisk afholdte udgifter, som er attesteret af medlemsstaten. Restbeløbet på 5 % udbetales ved afslutningen af programmet, når Kommissionen har modtaget og godkendt alle de dokumenter, der kræves.

Betalingerne konteres under den ældste åbne forpligtelse.

BEMÆRKNINGER OM DE KONSOLIDEREDE BERETNINGER OM BUDGETGENNEMFØRELSEN FOR REGNSKABSÅRET 2001

1. Forskud, acontobetalinger og endelige betalinger

I det ændrede forslag til finansforordning skelnes der mellem følgende fire typer betalinger:

- betaling af hele det skyldige beløb

- forfinansiering (eventuelt opdelt)

- mellemliggende betalinger

- betaling af saldoen af det skyldige beløb.

Der bør i regnskabet i fremtiden skelnes mellem disse typer betalinger ved deres udførelse, hvilket vil have den fordel, at al tvivl om den foretagne betaling fjernes.

Kommissionen tilpasser sine regnskaber, når forslaget vedtages endeligt.

I mellemtiden fremlægger den sine oplysninger som i årsregnskaberne for de foregående regnskabsår.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

2. Bevillinger vedrørende tredjemands deltagelse

Bevillinger fremført fra foregående regnskabsår vedrørende tredjemands deltagelse, som pr. definition aldrig bortfalder, er opført under tillægsbevillingerne for regnskabsåret. Dette forklarer forskellen mellem de bevillinger, der er fremført fra det foregående regnskabsår, og som er opført på opgørelserne over budgetgennemførelsen for 2001, og de bevillinger, der overføres til følgende regnskabsår på opgørelserne over budgetgennemførelsen.

3. Resultat af budgetgennemførelsen 2001

De genanvendte og genopførte bevillinger, der er en følge af tilbagebetaling af acontobeløb, indgår ikke i beregningen af regnskabsårets resultat.

Regnskabsårets bruttoindtægter andrager 95681018503,82 EUR, når medlemsstaternes udgifter til opkrævningen af egne indtægter (1391761486,91 EUR) er fradraget. Budgettets udgifter andrager 82197431606,82 EUR under hensyn til de negative udgifter i forbindelse med EUGFL, Garantifonden (2804019125,79 EUR).

De EFTA/EØS-bevillinger, der er fremført fra 2001 til 2002, kunne ikke inkluderes i saldoen for regnskabsåret 2001, fordi bevillingsfremførelsen blev foretaget efter afslutningen af beretningen om budgetgennemførelsen for regnskabsåret 2001.

De af Kommissionen annullerede fremførte betalingsbevillinger er blevet forhøjet med bevillingerne svarende til tredjeparts deltagelse fremført fra 2001 til 2002 (330125378,03 EUR), fordi disse bevillinger er inkluderet i regnskabsårets bevillinger.

(1) Bevillinger til forpligtelser = FB + IOB.

(2) Bevillinger til betalinger = BB + IOB.

(3) FB + IOB.

(4) BB + IOB.

(5) Finansforordningens artikel 7.

(6) EFRU: Den Europæiske Fond for Regionaludvikling

ESF: Den Europæiske Socialfond

EUGFL: Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget

FIUF: Det Finansielle Instrument for Udvikling af Fiskeriet.

BILAG 3

FORKLARENDE BEMÆRKNINGER TIL BALANCEN

BEMÆRKNINGER OM DEN KONSOLIDEREDE BALANCE FOR REGNSKABSÅRET 2001

1. Opstilling af budgettet

Balancen opstilles i overensstemmelse med følgende bestemmelser:

- Finansforordningen af 21.december 1977 vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, senest ændret ved Rådets forordning (EF, EKSF, Euratom) nr. 762/2001 af 9. april 2001 (EFT L 111 af 20.4.2001) for så vidt angår adskillelse af funktionerne intern revision og forudgående finanskontrol

- Kommissionens forordning (Euratom, EKSF, EF) nr. 3418/93 af 9. december 1993 om gennemførelsesbestemmelser til visse bestemmelser i finansforordningen (EFT L 315 af 16.12.1993), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1687/2001 af 21. august 2001 (EFT L 228 af 24.08.2001)

- Kommissionens forordning (EF) nr. 2909/2000 af 29. december 2000 om den regnskabsmæssige forvaltning af De Europæiske Fællesskabers ikke-finansielle anlægsaktiver (EFT L 336 af 30.12.2000)

- Regnskabs- og konsolideringsvejledning for De Europæiske Fællesskaber, der er udarbejdet af Europa-Kommissionen og som redegør for de regler for værdiansættelse og den regnskabspraksis, der skal anvendes af samtlige institutioner. Dens formål er at sikre, at bestemmelserne for regnskabsføring, vurdering og præsentation af regnskaberne anvendes ensartet, og dermed at samordne proceduren for udarbejdelse og konsolidering af årsopgørelsen.

2. Tilpasning af åbningsbalancen

Saldiene pr. 31. december 2000 for visse udgiftsområder i Kommissionens årsopgørelse for regnskabsåret 2001 er blevet ændret i forhold til årsopgørelsen for regnskabsåret 2000.

Balancens samlede beløb falder med 212 mio. EUR, hovedsagelig som følge af tilpasningerne af de finansielle opgørelser over ECIP-programmet(1) og NIC(2).

Åbningsbalancen er blevet tilpasset på følgende måde:

- For ECIP er beløbene for udlån og deltagelser blevet omberegnet, og forskellige beløb er blevet udtaget fra rubrikkerne "Forskellige debitorer" og "Disponible beløb", fordi de allerede var opført i andre rubrikker.

- For de forskellige lånoptagelses-/långivningsaktiviteter er "henlæggelserne" blevet omklassificeret til "reserver", fordi de pågældende beløb i virkeligheden er reserver til fremtidige udgifter, der er opstået ved fordelingen af resultatet.

Desuden er en af Kommissionens aktiv- og passivposter i forhold til EIB blevet omklassificeret til passiv på en interimskonto, for at den situation, der præsenteres, kan afspejle den økonomiske virkelighed.

- Saldoen for risikovillig udlånskapital pr. 31. december 2000 er blevet tilpasset.

Der gives en mere detaljeret redegørelse i opgørelserne for de enkelte instrumenter og programmer (se bind II - del II).

Præsentationen af passivkolonnen i "I. Egenkapital" er blevet forbedret. Regnskabsårets resultat for lånoptagelses-/långivningsaktiviteter opføres fra nu af under rubrik I.A.3.

UDGIFTSOMRÅDE AKTIVER - KONSOLIDERET BALANCE

>TABELPOSITION>

UDGIFTSOMRÅDER PASSIVER - KONSOLIDERET BALANCE

>TABELPOSITION>

3. Tilpasning af ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter

Rådet traf efter Det Europæiske Råds møde i Berlin den 24. og 25. marts 1999 en afgørelse af 29. september 2000 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter(3).

Ifølge denne afgørelses artikel 2, stk. 3, tilbageholder medlemsstaterne 25 % i stedet for 10 % af de traditionelle egne indtægter til dækning af omkostningerne i forbindelse med opkrævning.

Afgørelsen træder i kraft på den første dag i den måned, der følger efter modtagelsen af den sidste af medlemsstaternes meddelelser om gennemførelse af de procedurer, der kræves ifølge deres forfatningsregler til vedtagelse af afgørelsen.

Generalsekretariatet modtog den sidste meddelelse den 5. februar 2002, og afgørelsen træder derfor i kraft den 1. marts 2002. Den får virkning med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2001.

2002-budgettet skal således omberegnes, og der skal indsættes justeringer for 2001.

Der er ikke foretaget korrektioner i årsopgørelserne for regnskabsåret 2001. Således bliver regnskabsårets resultat ikke påvirket på grund af princippet om ligevægt.

AKTIVER

II. IMMATERIELLE ANLÆGSAKTIVER

Ved immaterielle anlægsaktiver forstås ikke-monetære aktiver, som kan identificeres, og som er uden fysisk substans. For at kunne medtages som aktiver på balancen skal de være kontrolleret af institutionen og skabe fremtidige økonomiske fordele for De Europæiske Fællesskaber.

Edb-programmel, der er udviklet i institutionerne, betragtes ikke som immaterielle anlægsaktiver.

Det Fælles Forskningscenter har for første gang opført edb-programmel fra Geel, Ispra, Petten og Sevilla i balancen til en regnskabsværdi på 0,18 mio. EUR. Karlsruhes videnskabelige programmel har altid været opgjort sammen med det anlæg, som det var installeret i, men administrationsprogrammellet skal opføres i fortegnelsen og balancen for 2002.

Generaldirektorat RELEX har fratrukket det edb-programmel, der findes i delegationerne, og som ikke omfattes af en virksomhedslicens eller en storkundekontrakt. Nettoregnskabsværdien var 0,1 mio. EUR.

>TABELPOSITION>

III. MATERIELLE ANLÆGSAKTIVER

A. Grunde og bygninger:

Det Fælles Forskningscenter

For værdiansættelsen af FFC's grunde og bygninger i Geel pr. ultimo regnskabsåret 2001 er der anvendt samme ansættelsesmetode og afskrivningsberegning som for Ispra i 2000.

På grund af manglende historiske data vedrørende anskaffelsesudgifter og omkostninger til årlige forbedringer fra før 1998 er den vurdering, der blev foretaget af et eksternt firma pr. 31. december 1997, blevet brugt som basis for anskaffelsesværdien. Ændringerne i løbet af årene 1998 til 2000 har kunnet beregnes.

Der er anvendt følgende afskrivningsmetode:

1. For fast ejendom, der var fuldstændig afskrevet pr. 1. januar 1998, er der opstillet en ny afskrivningsplan

2. For bygninger, som ikke var fuldstændig afskrevet pr. 1. januar 1998, er afskrivningen beregnet på grundlag af den resterende anvendelsesperiode under hensyntagen til den opskrevne værdi pr. 1. januar 1998.

Delegationer

Det er i visse lande umuligt at skelne mellem grund- og bygningsværdi.

Europa-Parlamentet

I maj 1998 effektuerede Europa-Parlamentet sin købsoption vedrørende et bygningskompleks (bestående af tre bygninger) i Bruxelles. De endelige investeringsomkostninger (inkl. grund) beløber sig til 1097 mio. EUR.

Belgien har på grundlag af to aftaleprotokoller af 23. juli 1998 mellem De Europæiske Fællesskaber og Belgien medfinansieret grundkøbet og byggemodningen i forbindelse med ombygningen og opførelsen af en tredje bygning. Protokollen indeholder en klausul om, at hvis Europa-Parlamentet flytter, overdrages grunden til den belgiske stat enten for et beløb, der er fastsat til 0,025 EUR, eller til markedsværdien. Der er som følge heraf foretaget en korrektion af grundværdien, som er opført på balancen med en værdi på 0,025 EUR.

Rådet

Rådet har med henblik på balancen pr. 31. december 2001 overført værdien af Justus Lipsius-bygningen fra rubrikken "Aktiver under udførelse og udbetalte acontobeløb" til rubrikken "grunde og bygninger".

Der er for første gang siden bygningens ibrugtagning i 1995 foretaget afskrivninger på den. Det samlede beløb andrager 95 mio. EUR, hvoraf 81 mio. EUR for perioden mellem 1995 og 2000, og 14 mio. EUR indgår i afskrivningen for regnskabsåret 2001.

B. C. D. Installationer, maskiner og redskaber

Inventar og rullende materiel

Edb-materiel

FFC's fem etableringssteder og Kommissionens repræsentationers kontorer i EU er i 2001 blevet opført på den nye kontoplan for Kommissionens aktiver i stedet for den gamle, hvilket har medført en række overførsler fra en rubrik til en anden.

En inventaropgørelse er indledt i Geel og Sevilla i 2001, men skal fortsætte i 2002. I Petten og Karlsruhe bliver den gennemført i løbet af 2002. I Petten har man ikke kunne foretage en opgørelse af alt inventar, der er indkøbt i 2001.

Generaldirektorat ADMIN har som i de foregående år fordelt inventaret efter type og ikke efter den forvaltning, det hører under. De nødvendige justeringer ses i kontoen "justering af tal fra foregående regnskabsår" i tabel III i afsnittet om materielle anlægsaktiver.

Generaldirektorat PRESS har for første gang i 2001 foretaget afskrivninger under rubrikken "installationer, maskiner og driftsmateriel" af inventaret i Kommissionens repræsentationers kontorer. Afskrivningerne andrager 1,4 mio. EUR, hvoraf 0,1 mio. EUR for regnskabsåret 2001. I de tidligere regnskabsår blev inventaret ikke afskrevet i det år, hvor det blev taget i brug. Dette er blevet ændret i 2001.

E. Leje, finansiering og lignende udgifter

Klassificeringen af de aktiver, der er genstand for leasingaftaler som en del af anlægsaktiverne, er baseret på, i hvilket omfang udlejeren eller lejeren overtager risici og fordele i forbindelse med ejendomsretten til et lejet aktiv, og afhænger af de faktiske omstændigheder ved transaktionen frem for af aftalens form(4).

Goder, som omfattes af en leasingkontrakt, og hvor risici og fordele i forbindelse med aktivet ikke i det væsentlige er overtaget af lejeren, samt goder, der udlejes i over 5 år, opføres i bilaget til årsopgørelsen som "forpligtelser under stregen".

Den 15. november 1994 undertegnede Domstolen sammen med den luxembourgske regering en lejekontrakt vedrørende tre annekser til hovedbygningen. Domstolen er lejer under hele kontrakten og kan kun effektuere købsoptionen, efter at salgsprisen er fuldstændig betalt og senest den 31. december 2015. Salgsprisen fastsættes af en uafhængig ekspert.

Disse bygninger er blevet ført som aktiver i balancen, og de afgifter, der skulle betales, og som er opført under passiver, anslås til 47,19 mio. EUR ifølge en uafhængig ekspert. Denne værdi er foreløbig, fordi der stadig foregår forhandlinger på grund af visse fejl ved bygningen.

Værdien af de tre annekser blev justeret i 2001, dels for at fratrække et beløb på 3 mio. EUR til honorarer og forskellige omkostninger indtil 2000, og dels fratrække 0,26 mio. EUR vedrørende en vej, der fører uden om bygningen.

>TABELPOSITION>

Grundværdien for Montoyer-bygningen har ikke kunnet beregnes. Afskrivningen i 2001 på 3 mio. EUR, heraf 2 mio. EUR for ØSU og 1 mio. EUR for Regionsudvalget, er derfor overvurderet med det beløb, der svarer til afskrivningen for grunden. Belliard-bygningen afskrives først ved afslutningen af de igangværende arbejder.

G. Aktiver under udførelse og forskud på materielle anlægsaktiver

Revisionsretten har under denne rubrik opført 10 mio. EUR som nødvendige midler til udvidelse af Rettens bygninger. Disse midler er ved overførsel til en bankkonto, der er åbnet til lejligheden, stillet til rådighed for en projektmanager. Renterne af denne konto opføres på budgettet som indtægter.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg har overført et acontobeløb på 26 mio. EUR til finansiering af ombygningsarbejder i Belliard-bygningen. Dette beløb er inkluderet i de afgifter, der er fastsat i kontrakten om finansiel leasing, der er opført i rubrik E "finansiel leasing og lign".

>TABELPOSITION>

IV. FINANSIELLE ANLÆGSAKTIVER

De finansielle anlægsaktiver omfatter dels kapitalinvesteringer, der skal sikre varige forbindelser, og som betragtes som støtte til De Europæiske Fællesskabers aktiviteter, dels investeringer, der er knyttet til disse investeringer, uanset forfaldsdag, oprindelse og form.

Hertil regnes også sikkerhedsstillelser og varige forskud samt Garantifondens nettoaktiver. Det skal bemærkes, at der skal skelnes mellem de sikkerhedsstillelser, som Det Europæiske Fællesskab bevilger til tredjepersoner, og Garantifonden, som skal dække risici i forbindelse med lån til tredjelande.

A. Investering i tilknyttede organer

Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (BERD)

BERD fik en startkapital på 10 mia. EUR, hvoraf Det Europæiske Fællesskab tegnede sig for 3 %. Den frigjorte del af denne kapital udgør 30 %, og Kommissionen har betalt hele beløbet.

Bankens repræsentantskab besluttede på sit årlige møde den 15. april 1996 at fordoble tegningskapitalen. I overensstemmelse med denne beslutning har Fællesskabet tegnet yderligere 30000 aktier til hver 10000 EUR. Denne foranstaltning omfatter indbetalte aktier og aktier, der kan kræves indbetalt, således at 22,5 % af de tegnede aktier er helt indbetalte aktier og resten aktier, der kan kræves indbetalt.

Denne konto omfatter den samlede kapital, som er indkaldt og tegnet i BERD. Den saldo, der endnu mangler at blive indbetalt for den frigjorte del på 43,9 mio. EUR, føres dels over den kortfristede gæld (8,4 mio. EUR) og dels over den langfristede gæld (35,5 mio. EUR). De betalinger, som endnu ikke er foretaget i forbindelse med den ikke-frigjorte kapitalandel, svarende til 442,5 mio. EUR, opføres som forpligtelser under stregen.

Den Europæiske Investeringsfond (EIF)

I henhold til Rådets afgørelse af 6.6.1994 deltager Det Europæiske Fællesskab repræsenteret af Kommissionen i Den Europæiske Investeringsfonds kapital med et samlet beløb på 600 mio. EUR svarende til 30 % af EIF's kapital. Den frigjorte del af kapitalen er på 20 %, der er fuldstændig indbetalt af Kommissionen.

Som i forbindelse med bidragene til BERD opføres de betalinger, som stadig mangler at blive gennemført i forbindelse med den ikke-frigjorte kapitalandel, dvs. 80 % eller 480 mio. EUR, som forpligtelser under stregen.

B. Øvrige finansielle anlægsaktiver

B.1. Kapitaldeltagelse

Herunder opføres kapitalandele, som erhverves med det formål at hjælpe modtagerne med at udvikle deres projekter.

Bidrag til ECIP-programmet

Denne konto viser Fællesskabets anparter i og udlån til "joint ventures", der gennemføres inden for ECIP-programmet (European Community Investment Partners).

Eurotech capital, Venture consort og JOP

"Eurotech capital" er et instrument, der tager sigte på, via et net af investorer med risikovillig kapital, at fremme finansieringen af højteknologiprojekter, der iværksættes af små og mellemstore virksomheder. Der er siden 1990 blevet udbetalt bidrag til "Eurotech capital", som udgør forskud, der tilbagebetales på visse betingelser ved kontraktens udløb.

"Venture consort" er et instrument, der tager sigte på at fremme etableringen af tværnationale konsortier, som investerer risikovillig kapital i små og mellemstore virksomheder. Det er et redskab, som siden 1985 er blevet brugt til at foretage investeringer i SMV'er, der udvikler innovative projekter.

"Joint Venture" under Phare/Tacis-programmet (JOP) har til formål at fremme oprettelse og udvikling af joint ventures i Central- og Østeuropa og i de nye uafhængige stater.

Da der i alle tre tilfælde er tale om risikovillig kapital, er det yderst vanskeligt at vurdere bidragenes reelle nutidsværdi. Efter forsigtighedsprincippet er der foretaget en værdikorrektion af disse bidrag svarende til 100 %, og de er opført i balancen til nulværdi.

>TABELPOSITION>

B.3. Sikkerhedsstillelser og bevilgede forskud

Dette punkt omfatter de anlægsaktiver, der ikke er opført under materielle aktiver, f.eks. udbetalte sikkerhedsstillelser og garantier, bundne forskud på fællesudgifter i forbindelse med bygninger samt Garantifonden.

Garantifond

I henhold til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 af 31. oktober 1994 er der oprettet en garantifond for aktioner i forhold til tredjelande med henblik på at betale Fællesskabets kreditorer, såfremt modtageren af et lån, der er ydet eller garanteret af Fællesskabet, ikke opfylder sine forpligtelser.

Denne mekanisme dækker lån, der er garanteret af Fællesskabet på grundlag af Rådets afgørelse, specielt EIB's lånetransaktioner uden for EU, lån i forbindelse med makrofinansiel bistand og Euratoms finansielle bistand uden for EU.

I aftalen af 29. oktober 1993 mellem institutionerne om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren bestemmes det, at der på De Europæiske Fællesskabers almindelige budget skal opføres en garantireserve for lån til tredjelande. Denne reserve er beregnet på at opfylde Garantifondens behov for tilførsler og om nødvendigt imødekomme anmodninger om indfrielse af garantier, der overstiger fondens disponible midler, således at disse kan opføres på budgettet.

Fondens finansielle forvaltning er overdraget til EIB i overensstemmelse med et mandat fra Fællesskabet.

Fondens midler stammer fra udbetalinger over det almindelige budget, renter af investering af fondens disponible midler og fra inddrivelser hos debitorer, der har misligholdt deres forpligtelser i tilfælde, hvor fonden har udbetalt garantien.

Beløbet på aktivsiden i Kommissionens balance svarer til fondens nettoaktiver pr. 31. december 2001.

I betragtning af at denne fond på ethvert tidspunkt skal dække risici i tilknytning til debitorers misligholdelse, er der af forsigtighedshensyn blevet hensat et beløb til dækning af risici. Denne hensættelse på i alt 1402 mio. EUR svarer til målbeløbet(5) for Garantifonden beregnet på grundlag af udestående pr. 31. december 2001.

I forordningen hedder det, at "hvis målbeløbet er overskredet ved årets udgang, tilbageføres overskudsbeløbet til en særlig konto i oversigten over indtægter i De Europæiske Fællesskabers almindelige budget".

Beløbet på 372 mio. EUR, som svarer til overskuddet fra Garantifonden, og som skal tilbageføres til EU's budget inden for første kvartal 2002, er opført som egenkapital.

Garantier og forskud og finansielle anlægsaktiver

>TABELPOSITION>

V. LANGSIGTEDE FORDRINGER

Dette punkt omfatter Det Europæiske Fællesskabs fordringer på mere end et år på medlemsstater, tredjelande og tredjeparter, som er opstået i forbindelse med lån bevilget ved hjælp af lånoptagelser eller budgetmidler og, i forhold til tredjeparter, inden for rammerne af MEDIA-programmet.

A. Lån udbetalt over budgettet

Denne konto omfatter først og fremmest lån foretaget med risikovillig kapital og lån på særlige betingelser, der ydes inden for samarbejdet med tredjelande. Hertil kommer lån til fremme af "joint-venture"-investeringer i Asien, Latinamerika, Middelhavsområdet og Sydafrika inden for ECIP-programmet.

Kontoen omfatter også lån inden for MEDIA II-programmet. Eftersom tilbagebetalingen i henhold til kontrakterne er betinget af projekternes altid uforudsigelige succes, er der blevet konteret en afskrivning for dette regnskabsår af de lån, som definitivt er blevet konverteret til tilskud.

Også andre, mindre lån ydet over bevillinger på budgettet er opført under denne post. Der er tale om lån til vandrende arbejdstagere og byggelån til EU-tjenestemænd.

B. Lån ydet gennem lånoptagelser

I overensstemmelse med EF-traktaten kan Rådet ved en afstemning med enstemmighed vedtage programmer for garantier og lånoptagelser, som det betragter som nødvendige for at nå Fællesskabets mål. Forpligtelserne i forbindelse med de lån, som Det Europæiske Fællesskab (EF) optager, påhviler direkte Det Europæiske Fællesskab og ikke de enkelte medlemsstater(6).

For at give et troværdigt og fuldstændigt billede af formuesituationen, den finansielle situation og det opnåede resultat for så vidt angår de aktiver, der repræsenteres af lån, opføres denne aktivitet i balancen og på indtægts- og udgiftskontoen(7).

Balancen for disse finansielle aktiviteter er i Kommissionens balance blevet konsolideret efter den samlede integrationsmetode.

For långivningen ved hjælp af lånoptagelser fordeler indtægterne fra långivningen og udgifterne til lånoptagelsen sig i regnskabsåret 2001 på følgende måde.

>TABELPOSITION>

Efter aftale påtager EIB sig risikoen i forbindelse med NIC-instrumentet. Overskuddet krediteres derfor EIB.

Udviklingen i den samlede långivning fra Det Europæiske Fællesskab har været som følger:

>TABELPOSITION>

Den samlede långivning pr. 31. december 2001 opføres under punktet for langsigtede fordringer, hvis der er tale om lån med en løbetid på over et år, og under kortsigtede fordringer, hvis der er tale om lån, der forfalder inden for samme år. I betragtning af MEDIA II-lånenes uforudsigelige løbetid er lånebeløbet pr. 31. december 2001 opført under langsigtede fordringer.

>TABELPOSITION>

C. Andre langsigtede fordringer

1. EU-Pensioner

I henhold til artikel 83 i vedtægten sker udbetalingen af de ydelser, der er fastsat i pensionsordningen, over Fællesskabernes budget (via det interinstitutionelle kapitel A.19 om pensioner og udtrædelsespenge). Medlemsstaterne garanterer tilsammen udbetalingen af disse ydelser i henhold til den for finansiering af disse udgifter fastsatte fordelingsnøgle (stk. 1, første afsnit).

Der er derfor for første gang på balancens aktivside opført et tilgodehavende på medlemsstaterne på 15,3 mia. EUR, hvilket forklarer den store stigning i saldoen for 2001 i forhold til 2000.

Tjenestemændene bidrager desuden med en tredjedel til den langsigtede finansiering af pensionsordningen gennem et obligatorisk bidrag, der er fastsat til 8,25 % af grundlønnen (stk. 2).

2. Den belgiske stats finansielle deltagelse

Der er tale om medfinansiering på 176 mio. EUR af købet og ombygningen af Parlamentets D3-bygning. Beløbet skal betales i løbet af mindst 10 år og sidste forfald er i 2008.

VI. LAGRE

Under dette punkt opføres desuden Det fælles Forskningscenters videnskabelige og tekniske materiel. I overensstemmelse med forsigtighedsprincippet foretages der en årlig vurdering af lagrene af tungt vand, fissile materialer samt prøveudtagninger til industriel og videnskabelig brug. Det opføres på balancen til den laveste af følgende to værdier: anskaffelsesprisen (kostprisen) for de senest indgåede aktiver eller markedsprisen(8).

Dette punkt omfatter også Publikationskontorets lagre af publikationer, som værdisættes ved hjælp nogle af særlige vurderingsbestemmelser. Der er for første gang i år foretaget afskrivninger.

>TABELPOSITION>

VII. KORTSIGTEDE FORDRINGER

B. Løbende fordringer

B.2. Fordringer på medlemsstater

1. EUGFL-Garantisektionen

Denne konto omfatter dels fordringer på medlemsstaterne i forbindelse med gæld til EUGFL, Garantisektionen (2263 mio. EUR), som medlemsstaterne har anmeldt, og som ved regnskabsårets udløb blev opført i debitorbogholderiet, og dels 58 mio. EUR som følge af den beslutning om regnskabsafslutning, der blev truffet i december 2001.

I overensstemmelse med forsigtighedsprincippet skal De Europæiske Fællesskaber dække den del af beløbet til EUGFL, Garantisektionen, som sandsynligvis ikke kan opkræves. Fra regnskabsåret 2001 skal medlemsstaterne efter vedtagelsen af forordning (EF) nr. 2761/1999 hvert halve år meddele, hvilke beløb de har indført i debitorbogholderiet, således at disse fordringer bedre kan værdiansættes.

For regnskabsåret 2001 anslås afskrivningen til 1641 mio. EUR. Bogføringen af denne korrektion indebærer ikke, at EU giver afkald på i fremtiden at inddrive de beløb, der er dækket af det afsatte beløb.

2. Moms, som er udbetalt til, og som skal inddrives hos medlemsstaterne

Under denne konto opføres fordringer opstået ved, at institutionerne har betalt afgifter, der skal inddrives hos medlemsstaterne. Der er inkluderet en særlig værdinedskrivning på 1,5 mio. EUR.

3. Andre fordringer på medlemsstaterne

De 722,8 mio. EUR er de fordringer på medlemsstaterne, der har kunnet bestemmes og fastlægges korrekt. For andre fordringer, der ikke har kunnet bestemmes som sikre, likvide og forfaldne, er der udarbejdet overslag, og de er opført som p.m. i Kommissionens regnskab. De er medtaget i nedenstående tabel 3.

Denne fordring omfatter egne indtægter på i alt 2119,4 mio. EUR, som er konstateret af medlemsstaterne i henhold til artikel 6, stk. 2, litra b), i forordning (EØF, Euratom) nr. 1552/89, men ikke stillet til rådighed for Fællesskaberne, fordi de endnu ikke er inddrevet, der ikke er stillet sikkerhed for dem, eller de er blevet anfægtet. Dette beløb er en overvurdering af De Europæiske Fællesskabers reelle fordringer, eftersom dette særskilte regnskab over traditionelle egne indtægter for en stor dels vedkommende omfatter beløb, som det er tvivlsomt vil kunne inddrives.

Ikke desto mindre er det meget vanskeligt nøjagtigt at vurdere indvirkningen af denne for høje ansættelse, eftersom de detaljerede oplysninger, der findes om den potentielle inddrivelse af disse fordringer, er meget begrænsede og sporadiske. I overensstemmelse med forsigtighedsprincippet anslås afskrivningen til 1581 mio. EUR, dels på grundlag af statistikker over inddrivelserne i de foregående år (1055 mio. EUR), og dels på grundlag af en analyse af hver enkelt sag (526 mio. EUR). Denne værdikorrektion er indført på balancens aktivside gennem et fradrag i posten for tilgodehavender hos medlemsstaterne.

>TABELPOSITION>

Tabel 1

A-REGNSKABET: FASTLAGTE EGNE INDTÆGTER OG SALDO TIL INDDRIVELSE VED SLUTNINGEN AF REGNSKABSÅRET 2001

>TABELPOSITION>

Tabel 2

SÆRSKILT REGNSKAB: FASTLAGTE EGNE INDTÆGTER SAMT SALDO TIL INDDRIVELSE VED SLUTNINGEN AF REGNSKABSÅRET 2001

>TABELPOSITION>

Tabel 3

OVERSLAG OVER FORDRINGER VED SLUTNINGEN AF REGNSKABSÅRET 2001

>TABELPOSITION>

B.3. Fordringer på EU-organer

Under dette punkt opføres diverse tilgodehavender, som De Europæiske Fællesskaber har hos fællesskabsorganer, der ikke indgår i det konsoliderede regnskab, men for hvem institutionerne betaler visse udgifter, som siden godtgøres.

B.4. Diverse debitorer

Under denne konto opføres de fordringer, der opstår som led i De Europæiske Fællesskabers aktiviteter, herunder:

1. Inddrivelsesordrer, der er opført i regnskabet pr. 31. december 2001 som fordringer, som endnu ikke er inddrevet.

Der bogføres en værdikorrektion for de fordringer, der ikke kan inddrives, og som endnu ikke kan bestemmes. Fordringer, der er forfaldet for over et år siden, nedskrives med 20 %. For hvert yderligere år anvendes en ny tranche på 20 %.

2. Bøder, som Kommissionen har idømt for krænkelser af den frie konkurrence, og som debitor endnu ikke har betalt (2,8 mia. EUR). Efter at der er blevet truffet beslutning om en bøde, har debitor tre måneder fra meddelelsen om den til

- at acceptere beslutningen og derfor betale bøden inden for den fastsatte frist. Herefter inkasserer Kommissionen beløbet endegyldigt

- eller ikke at acceptere beslutningen og klage til EF-Domstolen. Uanset dette skal bødens hovedstol indbetales inden for den fastsatte frist, idet klagen ikke har opsættende virkning (EF-traktatens artikel 242). Debitor har i dette tilfælde to muligheder, idet han enten stiller en bankgaranti eller midlertidigt indbetaler bøden.

Af de bøder, der er blevet idømt, og for hvilke sagen stadig ikke er afsluttet pr. 31. december 2001, er der midlertidigt blevet indbetalt 338,5 mio. EUR og stillet bankgarantier for 731,6 mio. EUR(9).

3. Alle debitorer i forbindelse med lån, der er ydet ved hjælp af lånoptagelser.

4. Garantifonden udviser pr. 31. december 2001 ingen manglende betalinger af garanterede lån, og alle fordringer på tredjepart er blevet inddrevet (inkl. morarenter).

5. Udbetalinger til finansielle mellemled, som endnu ikke er overført til de endelige modtagere. Således omfatter kontoen de udbetalinger i form af forskud, der er foretaget til offentlige eller private mellemled, som af Kommissionen har fået til opgave at sikre forvaltningen og udbetalingen til de endelige modtagere, enten i kraft af regler eller i kraft af kontraktbestemmelser. Beløbet er på 980 mio. EUR (inklusive bankrenter på 73 mio. EUR) og udgør således de midler, som mellemleddene var i besiddelse af pr. 31 december 2001.

Da den fulgte procedure imidlertid ikke er af regnskabsmæssig karakter, og på grund af antallet af mellemled og deres geografiske spredning, er det muligt, at beløbet på balancen ikke er fuldstændigt. Det skal dog anføres, at kvaliteten af oplysningerne om finansielle mellemled i regnskabsåret 2001 er blevet forbedret i forhold til 2000.

De samlede værdinedsættelser af løbende fordringer er som følger:

>TABELPOSITION>

C. Diverse fordringer

Denne konto omfatter væsentligst de europæiske institutioners fordringer på deres personale. Der er hovedsagelig tale om lønforskud og andre beløb, der skal inddrives.

VIII. INVESTERING AF LIKVIDE MIDLER

>TABELPOSITION>

IX. DISPONIBLE VÆRDIER

>TABELPOSITION>

Under dette punkt opføres institutionernes indeståender på konti i de forskellige medlemsstater og i EFTA-landene (statskassen eller centralbanken) og på anfordringskonti samt tilgodehavender i forskudsforvaltninger og kontantkasser. Desuden opføres under dette punkt beløb fra långivningsaktiviteter, som er trukket på lånte beløb, og lån, der ydes for at forbedre vandrende arbejdstageres boligforhold.

Efter at to banker i tredjelande er gået fallit, må det forudses, at indeståender på anfordring i disse banker til et samlet beløb af 1,6 mio. EUR er tabt. Som følge heraf og af forsigtighedshensyn er der på aktivsiden opført en korrektion af værdien af finansieringskontiene, og den modregnes i værdien af forskudsforvaltningskontoen.

>TABELPOSITION>

X. INTERIMSKONTI

>TABELPOSITION>

Da de fremførte betalingsbevillinger allerede er opført på regnskabsårets resultat, skal kun de udgifter, der skal trækkes på de fremførte bevillinger, opføres under denne rubrik. De øvrige forskellige udgifter, der skal konteres, men som ikke kunne blive det endeligt før 31. december 2001, er opført under resultatet af justeringen og således ikke under denne rubrik.

PASSIVER

I. EGENKAPITAL

Kontoen for egenkapital omfatter:

A. Regnskabsårets økonomiske resultat

1. Resultat af budgetmæssige transaktioner

2. Resultatet af justeringerne

3. Resultatet af låntagnings-/långivningsaktiviteter

B. Resultat fremført fra tidligere regnskabsår:

Omfatter kun de kumulerede resultater af justeringerne, fordi resultatet af budgetgennemførelsen føres tilbage til medlemsstaterne, og en del af resultatet af låntagnings-/långivningstransaktionerne overføres til reserverne, medens en anden del overføres til Kommissionens budgetindtægter.

C. Reserver

1. Opskrivningsreserven omfatter varige opskrivninger af materielle og immaterielle anlægsaktiver.

2. Reserve til låntagnings-/långivningstransaktioner omfatter en særlig reserve, der er opbygget i løbet af tidligere regnskabsår til dækning af fremtidige udgifter i forbindelse med låntagnings-/långivningstransaktionerne.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

II. HENSÆTTELSER TIL RISICI OG UDGIFTER

>TABELPOSITION>

Långivning til tredjelande

I betragtning af de risici, der er forbundet med udlån til tredjelande, er der blevet hensat et beløb til dækning af risici og udgifter i forbindelse med Garantifondens nettoaktiver, eksklusive overskuddet fra Garantifonden, som skal tilbageføres til det almindelige budget inden for første kvartal 2002 (jf. bemærkning IV.B.3 på aktivsiden).

Afvikling af FFC's nukleare installationer

Der blev i 2000 opført en hensættelse til afvikling af de af FFC's nukleare installationer, der omfattes af de lukkede installationer. Beløbet til de installationer, der endnu fungerer, er inkluderet i forpligtelserne under stregen, fordi alle oplysninger til beregning af hensættelsen ikke var kendt.

Der kunne i 2001 foretages et mere pålideligt skøn over udgifterne til afvikling.

Hensættelsen er baseret på en detaljeret særberegning pr. 31. december 2001 ud fra foreliggende viden og teknisk erfaring.

De samlede udgifter til afviklingen af FFC's nukleare installationer anslås pr. 31. december 2001 til 570 mio. EUR, der skal fordeles som følger: 190 mio. EUR til installationer, der stadig er i drift, og 380 mio. EUR til lukkede installationer (heraf er 6 mio. EUR allerede betalt). På grundlag af disse beløb andrager henlæggelsen ultimo 2001 564 mio. EUR.

Pensioner

Bestemmelserne for Fællesskabets pensionsordning er fastsat i vedtægten for tjenestemænd ved De Europæiske Fællesskaber, navnlig kapitel 3 om pensioner i afsnit V om tjenestemandens indtægter og sociale sikring samt bilag VIII om pensionsordningen. Bestemmelserne er direkte gældende i alle medlemsstater.

Pensionsordningen omfatter de forskellige former for pension (alders-, invalide- og efterladtepension) og desuden betalingen af familieydelser.

I henhold til artikel 83 i vedtægten sker udbetalingen af de ydelser, der er fastsat i pensionsordningen, over Fællesskabernes budget (via det interinstitutionelle kapitel A.19 om pensioner og udtrædelsespenge). Medlemsstaterne garanterer tilsammen udbetalingen af disse ydelser i henhold til den for finansiering af disse udgifter fastsatte fordelingsnøgle (stk. 1, første afsnit).

Tjenestemændene bidrager desuden med en tredjedel til den langsigtede finansiering af pensionsordningen gennem et obligatorisk bidrag, der er fastsat til 8,25 % af grundlønnen (stk. 2).

I de foregående år har pensionsrettighederne være opført under forpligtelser under stregen (punkt 8).

Det er for årsopgørelserne for regnskabsåret 2001 blevet besluttet at kontere en henlæggelse under passiv i balancen som udtryk for et skøn over pensionsrettighederne.

De anslåede pensionsforpligtelser beregnes (i henhold til de finansieringsprincipper, der er fastsat i artikel 83 i vedtægten) i overensstemmelse med IAS19-standardregnskabet. Ifølge dette internationale standardregnskabssystem fastsættes arbejdsgiverens aktuarmæssige forpligtelse på grundlag af en antagelse om ordningens kontinuitet i hele den erhvervsaktive periode under hensyntagen til forventede lønforhøjelser.

Den aktuarmæssige vurderingsmetode, der er brugt til at fastsætte forpligtelsernes størrelse, er baseret på den såkaldte "projected credit unit"-metode (eller accumulated entitlements-metoden).

Skønnet over pensionsforpligtelserne er baseret på en aktuarmæssig undersøgelse, der er foretaget på grundlag af data pr. 31. december 1997, der er justeret pr. 31. december 2001 på grundlag af de yderligere pensionsrettigheder, der er optjent i 1998, 1999, 2000 og 2001.

Forpligtelserne vedrører pensionsrettigheder for følgende grupper:

1. Tjenestegørende personale pr. 31. december 2001 i de EU-institutioner og -agenturer, der er omfattet af Fællesskabets pensionsordning

2. Modtagere af alderspension

3. Modtagere af efterladtepension

4. Modtagere af børnepension

5. Modtagere af invalidepension

6. Nuværende og tidligere medlemmer af Kommissionen.

Aktuarberegningen er baseret på IAS 19-normen, navnlig på følgende parametre:

1. Ajourførte dødelighedstabeller

2. Beregningsrente i overensstemmelse med IAS 19-normen: en sammensat rente på 3,35 %

3. Begrebet lukket gruppe (population pr. 31. december 2001)

4. Princippet om, at der for gifte tjenestegørende ansatte ikke tages hensyn til pension til efterladte børn

5. Den reelle civilstandssituation for ikke-tjenestegørende, idet der tages hensyn til pension til efterladte børn

6. Der tages ikke hensyn til virkningen af justeringskoefficienten, inflationen eller den generelle stigning i lønninger/pensioner

7. En gennemsnitlig vækst i lønmassen til tjenestegørende personale på ca. 2 %

8. Pensionsalder ved 60 år

9. Statistikkerne vedrørende førtidspensionering og fratrædelse på grund af invaliditet udarbejdes på grundlag af de aktuelle data.

Beregningen af bruttopensioner og familieydelser er foretaget i overensstemmelse med de vedtægtsmæssige bestemmelser.

I overensstemmelse med IAS 19-standarden er den aktuarmæssige forpligtelse beregnet på grundlag af en realrente på 3,35 % (rentesatsen pr. 31. december 2001) 15,3 mia. EUR (heraf 0,04 mia. EUR til medlemmerne af Kommissionen). Med en rentesats på 2,5 % (som blev anvendt i 1998) ville forpligtelsen have været på 17,7 mia. EUR (heraf 0,04 mia. EUR til medlemmerne af Kommissionen).

For 2001 udgør gældsbetjeningsomkostningerne 0,7 mia. EUR (realrente 2,5 %), og de nominelle renter af den aktuarmæssige forpligtelse beløber sig til 0,8 mia. EUR (nominel rente 4,75 %).

Med en rente på 3,82 %, der er udjævnet over 20 år (med en konstant realrente på 3,9 % for perioden før 1998 efter forslag fra KPMG), ville forpligtelsen være på 14,2 mia. EUR.

>TABELPOSITION>

III. LANGFRISTET GÆLD

Dette punkt omfatter gæld med en løbetid på over et år.

Den finansielle gæld omfatter De Europæiske Fællesskabers gæld inden for rammerne af lånoptagelses- og långivningsaktiviteterne(10).

Posten "Anden langfristet gæld" omfatter alle de øvrige forpligtelser, hvor beløbet er kendt, og hvor forfaldstiden er på over et år.

>TABELPOSITION>

Personalebevillinger: Denne post omfatter midler til arbejdsløshedsunderstøttelse for midlertidigt ansatte i alle institutioner og til velfærd for lokalt ansatte i Kommissionen, der gør tjeneste i tredjelande.

Modtagne sikkerhedsstillelser og garantier: Der er tale om de tilbageholdelser, der er foretaget som sikkerhed for bygge- og anlægsarbejder, og om garantikontiene for regnskabsførere, underordnede regnskabsførere og forskudsforvaltere.

Leasing: Denne post omfatter gæld i forbindelse med leasing på over et år.

Kapitaldeltagelse i BERD for den frigjorte del af den tegnede kapital (jf. bemærkning IV.A på aktivsiden).

Andet: Efter at Europa-Parlamentet har effektueret sin købsoption vedrørende et ejendomskompleks, skal det tilbagebetale investeringsomkostningerne (jf. bemærkning III.A på aktivsiden).

>TABELPOSITION>

Den samlede lånoptagelse pr. 31. december 2001 opføres under punktet for langfristet gæld, hvis der er tale om lån med en løbetid på over et år, og under kortfristet gæld, hvis der er tale om lån med en løbetid på under et år. Gældsætningen garanteres over fællesskabsbudgettet.

>TABELPOSITION>

IV. KORTFRISTET GÆLD

A. Langsigtet gæld, der forfalder i årets løb

Dette punkt omfatter optagne lån med en løbetid på under et år og langfristet gæld, der forfalder i årets løb i forbindelse med leasing, kapitaldeltagelse i BERD og køb af Parlamentets bygningskompleks (jf. ovenstående tabel).

B. Anden finansiel gæld

Denne konto omfatter betalinger, der er bogført i regnskabsåret 2001, men som først er gennemført af regnskabsføreren efter kontienes lukning og senest den 15. januar 2002 (finansforordningens artikel 6).

C. Løbende gæld

C.1. Medlemsstater og kreditor-EFTA-lande

Dette punkt omfatter gælden over for de EFTA-lande, der er medlemmer af EØS.

C.2. EU-organer

Denne konto omfatter institutionernes gæld til EU-organer, som ikke indgår i det konsoliderede regnskab.

C.3. Bevillinger, som skal fremføres

>TABELPOSITION>

C.4. Diverse kreditorer

Under denne post opføres gæld fra De Europæiske Fællesskabers aktiviteter og inddrivelsesordrer uden for budgettet, som skal opkræves.

D. Anden gæld

Der er hovedsagelig tale om gæld til personalet og indtægter, der skal overføres til forskellige organer og andre tredjeparter.

V. INTERIMSKONTI

>TABELPOSITION>

Under dette punkt opføres bogføringspligtige indtægter, dvs. indtægter, som det ikke har været muligt at bogføre endeligt inden afslutningsdatoen, og indtægter, der kan genanvendes. Det omfatter også ikke forfaldne renter på optagne lån og swaps.

Fordringer på genanvendte midler, som endnu ikke er opkrævet, er nu medtaget under dette punkt, da disse midler kan genanvendes. Fordringer på tilbagebetalinger af acontobeløb skal nu indgå i justeringsresultatet på grund af den lave genanvendelsessats.

Dette punkt omfatter desuden fortjenesten ved konversion af monetære poster, undtagen likvide midler.

(1) ECIP: European Community Investment Partners.

(2) NIC er et låntagnings-/långivningsinstrument.

(3) EFT L 253 de 7.10.2000.

(4) Denne rubrik er baseret på IAS 17-standarden fra "International Accounting Standards Committee".

(5) Målbeløbet svarer til 9 % af udestående.

(6) Detaljerede oversigter over disse lån findes i bind II.

(7) Balancerne, udgiftskontiene og provenuerne samt udviklingen i lånene vedrørende de finansielle aktiviteter under denne rubrik vises i tabellerne i bind II.

(8) Undtagen FFC i Petten, hvor de fissile materialer værdiansættes til seneste anskaffelsespris.

(9) Se punkt 11 i bilag 4: forpligtelser under stregen.

(10) De detaljerede tabeller over optagne lån findes i bind II.

BILAG 4

FORPLIGTELSER UNDER STREGEN

EVENTUEL GÆLD PR. 31.12.2001

>TABELPOSITION>

Alle disse eventuelle fordringer, undtagen dem, der er anført under punkt 4.1, 4.2 og 6, skal, hvis de forfalder til betaling, i de kommende år finansieres over fællesskabsbudgettet. Fællesskabsbudgettet finansieres af medlemsstaterne.

Pensionsforpligtelserne og udgifterne til afvikling af Det Fælles Forkningscenters nukleare anlæg opføres på balancens passivside under hensættelser.

EVENTUELLE FORDRINGER PR. 31.12.2001(1)

>TABELPOSITION>

FORKLARINGER

FORPLIGTELSER UNDER STREGEN: EVENTUEL GÆLD OG EVENTUELLE FORDRINGER

For at forbedre De Europæiske Fællesskabers finansielle information medtages forpligtelserne under stregen i bilaget til de finansielle oversigter. Der er tale om forpligtelser, der er indgået eller modtaget, og som på mellemlang eller lang sigt kan være af stor betydning for budgettet.

PUNKT 1: UINDFRIEDE FORPLIGTELSER

I forbindelse med de opdelte bevillinger beløb de uindfriede forpligtelser sig den 31. december 2001 til 86,6 mia. EUR, hvoraf 0,9 mia. EUR dækkes af betalingsbevillinger, der fremføres fra 2001 til 2002. Der er tale om den maksimale eventuelle forpligtelse.

De samlede uindfriede forpligtelser har været stigende de sidste ti år. Størstedelen af stigningen skyldes, at der samtidig er sket en stigning i forpligtelsesbevillingerne, og at de transaktioner, som budgetforpligtelserne har muliggjort, er blevet gennemført med en vis tidsforskydning. Det er vigtigt at notere sig, at disse "normale uindfriede forpligtelser" er en direkte og lovlig følge af fællesskabsbudgettets gennemførelse.

Kommissionen, Europa-Parlamentet og Rådet, der alle ønsker at få kontrol over de uindfriede forpligtelser og på mellemlang sigt afskaffe de "unormale uindfriede forpligtelser", har i en fælles erklæring af 20. november 2001 understreget, at de unormale uindfriede forpligtelser ikke blot kan nedbringes ved en forhøjelse af bevillingerne til betalinger, men også ved en omfattende anvendelse af frigørelser. De delvis unormale uindfriede forpligtelser er i denne erklæring efter fælles overenskomst defineret som bestående af sovende forpligtelser, som der ikke er foretaget nogen betaling for i de to sidste regnskabsår, og gamle forpligtelser, der har været opført på budgettet i mindst fem regnskabsår.

Kommissionen har på grundlag af erklæringen forpligtet sig til senest samtidig med fremlæggelsen af det foreløbige budgetforslag for 2003 at fremlægge en handlingsplan, hvorefter alle potentielt unormale sager, der er opført i begyndelsen af regnskabsåret 2002, skal tages op. Denne plan omfatter for hver af de poster, der er anført i bilaget til erklæringen, følgende elementer:

- antallet af potentielt unormale sager pr. 31 december 2001, herunder de involverede beløb

- antallet af sager, der har været undersøgt de tolv seneste måneder

- for øvrige sager, en tidsplan for undersøgelse på følgende datoer:

- den 30. april 2002

- den 31. august 2002

- den 31. december 2002

- den 30. april 2003.

På disse tidspunkter underrettes budgetmyndigheden om undersøgelsens resultater og om de beslutninger, der træffes i disse sager: betalinger, afslutning, frigørelser og specifikke opfølgninger.

Der skal derefter hvert år samtidig med det foreløbige budgetforslag til budgetmyndigheden fremsendes et arbejdsdokument om udviklingen inden for hver rubrik i de normale og unormale uindfriede forpligtelser. I dette dokument redegøres der også for de foranstaltninger, som Kommissionen træffer for at undgå, at der i fremtiden opstår unormale uindfriede forpligtelser. Det skulle således være muligt at forpligte sig til at få styr på den unormale del af de uindfriede forpligtelser inden udgangen af 2003 og regelmæssigt at informere budgetmyndigheden om, hvor langt man er nået med at afvikle disse forpligtelser fuldstændigt.

Endelig skal der i forbindelse med den foreslåede revision af finansforordningen indføres stramme bestemmelser for opfølgningen af gamle og sovende forpligtelser.

Pr. 31. december 2001 fordelte de potentielt unormale uindfriede forpligtelser sig som følger på de mest relevante områder:

>TABELPOSITION>

Denne første beregning viser, at den unormale del af de uindfriede forpligtelser androg ca. 11,7 mia. EUR, men forbliver forholdsvis beskeden i forhold til de samlede uindfriede forpligtelser og er uensartet fordelt mellem de forskellige udgiftsområder i de finansielle overslag. To tredjedele af de samlede uindfriede forpligtelser og de potentielt unormale uindfriede forpligtelser skyldes strukturfondene. Foranstaltningerne til nedbringelse af de unormale uindfriede forpligtelser koncentreres om strukturfondene og foranstaltningerne udadtil.

PUNKT 2: JURIDISKE FORPLIGTELSER, SOM DER IKKE ER INDGÅET BUDGETFORPLIGTELSER FOR

Denne eventuelle gæld skyldes, at Kommissionen har indgået juridiske forpligtelser for en række beløb, som ikke var dækket af forpligtelsesbevillinger på budgettet.

På grundlag af bestemmelserne i den interinstitutionelle aftale og mere generelt den eksisterende lovgivning på budgetområdet skal følgende udgifter medtages som forpligtelser under stregen på grund af de finansielle forpligtelser, de medfører:

- Strukturfondene og Samhørighedsfonden udgør et udgiftsmål, og der skal derfor normalt træffes beslutninger om hele den bevilling, der er opført i de finansielle overslag. Der er således tale om en maksimal vurdering af de eventuelle forpligtelser (punkt 2.1 og 2.2).

Et andet niveau af mere bindende forpligtelser foreligger, når der træffes en juridisk beslutning program for program eller projekt for projekt (se nedenstående tabel).

- ISPA: ISPA-forordningen medfører ikke i sig selv forpligtelser under stregen. Den indeholder nemlig hverken bestemmelser om årlige bevillinger eller samlede bevillinger. Ifølge forordningen afsætter budgetmyndigheden de årlige bevillinger inden for rammerne af de finansielle overslag. Lofterne i udgiftsområde 7 (førtiltrædelse) udgør ikke udgiftsmål, og den interinstitutionelle aftale tillader desuden en vis fleksibilitet mellem de forskellige førtiltrædelsesinstrumenter. Til gengæld medfører ISPA eventuel gæld i forbindelse med de enkelte projekter, fordi de omfatter flere årlige trancher, hvoraf kun den første er omfattet af en budgetforpligtelse ved vedtagelsen af beslutningen (punkt 2.3).

- De forpligtelser, der er indgået med individuelt angivne tredjeparter til bestemte beløb over en given periode i forbindelse med visse foranstaltninger udadtil under udgiftsområde 4 (punkt 2.4 til 2.6).

De øvrige flerårige programmer omfatter ikke forpligtelser, der skal medtages som eventuel gæld, idet udgifterne i de senere regnskabsår er underlagt budgetmyndighedens årlige beslutninger eller udviklingen i den relevante lovgivning.

>TABELPOSITION>

De ikke budgetmæssigt indgåede juridiske forpligtelser andrager 144098 mio. EUR og svarer til forskellen mellem værdien af de programmer, som Kommissionen har truffet afgørelse om pr. 31. december 2001, og de budgetforpligtelser, som svarer til disse programmer, og som er gennemført i årene 2000 og 2001.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

PUNKT 3: EUGFL, GARANTISEKTIONEN

3.1. Udgifter fra 16. oktober 2001 til 31. december 2001

For Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Garantisektionen, indgår i budgetresultatet de udgifter, medlemsstaterne har afholdt mellem den 16. oktober 2000 og den 15. oktober 2001, forudsat at regnskabsføreren har fået den relevante forpligtelse og anvisning i hænde senest den følgende 31. januar. De betalinger, som medlemsstaterne har foretaget i perioden fra den 16. oktober til den 31. december 2000, er inkluderet i forpligtelserne under stregen.

3.2. Regnskabsafslutning

Eventuelle forpligtelser over for medlemsstaterne fastsættes under regnskabsafslutningen. Fastsættelsen af de endelige udgiftsbeløb og deres kontering på budgettet afhænger af, hvor længe domstolsproceduren varer.

PUNKT 4: GARANTI FOR TILBAGEBETALING

4.1. EIB's lån af egne midler til fordel for tredjelande

Sikkerhedsstillelsen er retligt set baseret på de lån, som EIB havde undertegnet den 31. december 2001 (inkl. lån til tre medlemsstater, som blev bevilget før deres tiltrædelse). Det skal imidlertid bemærkes, at disse lån endnu ikke er fuldstændig udbetalt. Den 31. december 2001 var lånebeløbet på 13770 mio. EUR (13736 mio. EUR, hvis man ikke medregner de lande, der er blevet medlem), og EU's risiko er således begrænset til dette beløb. Af det samlede beløb, der var udbetalt pr. 31. december 2001 (19363 mio. EUR), er der blevet tilbagebetalt 5593 mio. EUR.

De lån, som EIB har ydet af sine egne indtægter til tredjelande, er garanteret af fællesskabsbudgettet på følgende måde:

>TABELPOSITION>

Fællesskabet har modtaget garantier fra tredjemand for de lån, som EIB har ydet, og som er garanteret af fællesskabsbudgettet (19 363 mio. EUR).

4.2. Garantier underskrevet af EIF

Pr. 31. december 2001 udgjorde de garantier, der var underskrevet af EIF, i alt 2789,6 mio. EUR, dvs. en maksimal potentiel risiko for De Europæiske Fællesskaber på 836,9 mio. EUR. Da De Europæiske Fællesskabers deltagelse i EIF's kapital i alt er på 600 mio. EUR, vil Fællesskaberne i værste fald kunne komme til at betale 236,9 mio. EUR tilbage. Det skal understreges, at den del af kapitalen, som De Europæiske Fællesskaber har tegnet, og som ikke er blevet frigjort (80 % eller 480 mio. EUR), også er opført under forpligtelserne under stregen som eventuel gæld (punkt 9).

4.3. Lån ydet som led i låntagning/långivning

Fællesskaberne har modtaget garantier fra tredjemand for de lån, som De Europæiske Fællesskaber har ydet i forbindelse med lånoptagelse/långivning. De modtagne garantier kan opdeles på følgende måde:

>TABELPOSITION>

Det skal bemærkes, at Fællesskabet ikke har modtaget garantier fra tredjemand for lån ydet i forbindelse med den finansielle bistand. Disse lån på 1614 mio. EUR er garanteret over Garantifonden.

PUNKT 5: LANGFRISTET LEJE

5.1. Bygninger

Denne post omfatter de bygninger, for hvilke der er indgået en langfristet lejekontrakt (dvs. en lejekontrakt med en oprindelig løbetid på over fem år), og som ikke opfylder betingelserne for at blive opført på balancens aktivside. De anførte beløb svarer til de forpligtelser, som skal betales i den resterende kontraktperiode, med undtagelse af Domstolens Palais-bygning, som er omfattet af en lejekontrakt med ubegrænset løbetid, og for hvilken det opførte beløb derfor svarer til et års husleje.

Det samlede beløb for de lejede bygninger fordeler sig således:

>TABELPOSITION>

For Kommissionen omfatter beløbet ejendomsskat på 5,9 mio. EUR.

I overensstemmelse med rammekontrakten om opførelse af en eller flere udvidelser af Revisionsrettens bygning underskrevet den 15. december 1999 forpligter den luxembourgske stat sig til for en euro og for en varighed, der ikke kan overstige niogfyrre år, at overdrage Domstolen bygningsretten på en grund med henblik på gennemførelsen af den første udvidelse. Enhver senere bygningsret vedrørende andre grunde, der er nødvendige til gennemførelsen af andre udvidelser, kan ikke overskride udløbet af den bygningsret, der er indrømmet til gennemførelsen af første udvidelse.

Den luxembourgske stat forpligter sig i øvrigt til at sælge grundene på ethvert tidspunkt til den markedspris, som er fastsat efter en kontradiktorisk vurdering.

Domstolen forpligter sig til at foretage det nødvendige for at købe grundene af den luxembourgske stat. Den skal derfor ansøge budgetmyndigheden om de nødvendige midler.

På grund af en administrativ forsinkelse har den luxembourgske stat endnu ikke konkretiseret sine principforpligtelser.

PUNKT 8: DELTAGELSE I TILKNYTTEDE ORGANER

Potentiel gæld i forbindelse med deltagelse i tilknyttede organer.

Dette beløb omfatter manglende betalinger i forbindelse med den endnu ikke-frigjorte del af den kapital, som Kommissionen har tegnet i BERD og EIF:

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

PUNKT 9: ANDRE EVENTUELLE FORPLIGTELSER

Skat til hovedstadsregionen Bruxelles

Hovedstadsregionen Bruxelles indførte i 1993 en skat på anvendelsen af kontorlokaler. Kommissionen har ansøgt de regionale myndigheder om fritagelse i henhold til protokollen om privilegier og immuniteter og svaret herfra var i første omgang positivt.

Nogle ejere af bygninger, hvor Kommissionen har til huse, har dog indbragt sagen for en domstol, som er kommet til det modsatte resultat. Kommissionen kan derfor blive nødsaget til at betale denne skat.

PUNKT 10: RENOVERING AF BERLAYMONT-BYGNINGEN

Den 8. juli 1997 underskrev Det Europæiske Fællesskab, den belgiske stat og S.A. Berlaymont 2000 en aftaleprotokol, som indeholder følgende elementer:

- Den belgiske stat finansierer udgifterne til sanering af Berlaymont-bygningen (fjernelse af asbest til et samlet beløb af 89 mio. EUR).

- Fra det tidspunkt, hvor den renoverede Berlaymont-bygning stilles til rådighed, godtgør Det Europæiske Fællesskab investeringsomkostningerne, som består af bygningens værdi før renoveringen (et fast beløb på 49 mio. EUR) og renoveringsomkostningerne (de skønsmæssige omkostninger anslås til 325 mio. EUR).

- Disse investeringsomkostninger skal godtgøres af Fællesskabet i form af en årlig lejeafgift på markedsvilkår i 27 år (omkostningerne anslås til 27 mio. EUR pr. år).

- Datoen for, hvornår bygningen stilles til rådighed, er vejledende (uden forbindende) fastsat til den 30. juni 2000.

Kommissionen ønsker at ajourføre protokollen fra 1997 for at få fastsat et maksimumsloft for de renoveringsomkostninger, den skal afholde, og få fastlagt en fast dato for, hvornår bygningen stilles til rådighed.

Den 17. juli 2001 underskrev Kommissionen og den belgiske stat et aftalememorandum. I dette memorandum specificeres det, at der vil blive indgået en aftale, som bl.a. omfatter en fast maksimumspris, som Kommissionen skal betale, samt en fast frist for, hvornår bygningen stilles til rådighed. Beløbet på 374 mio. EUR kan evt. reguleres op under hensyn til en ajourføring af det program, der blev fastsat for Berlaymont-bygningen i 1997.

PUNKT 11: BØDER

Da de bøder, som Kommissionen pålægger for brud på konkurrenceretten, konteres under regnskabsårets resultat, er det i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet blevet besluttet at kontere de bøder, som der er indledt klageprocedure over(2), under forpligtelserne under stregen som eventuel udgift, indtil Domstolen har truffet sin afgørelse. Denne potentielle gæld opretholdes, indtil domstolsafgørelsen træder i kraft (se forklarende bemærkning til balance - aktiver VII b.4).

>TABELPOSITION>

Tilgodehavender

Nedenstående tabel viser alle de bødesager, som stadig verserede ved en kompetent ret pr. 31. december 2001, opdelt efter året for Kommissionens beslutning.

Det betyder således, at

1. de sager, der var helt afsluttet pr. denne dato, ikke er medtaget i tabellen

2. de sager, hvor der er afsagt endelig dom, men som af forskellige grunde endnu ikke er afsluttet, ikke er medtaget i tabellen.

På grund af sagernes kompleksitet, det store antal selskaber, der er involveret, og de mange åbne muligheder kan denne tabel ikke vise udviklingen over flere år. Den viser derfor kun situationen for hver enkelt verserende sag set i forhold til Kommissionens oprindelige beslutning.

Endelig omfatter rubrikken "Diverse" en række beløb, som af forskellige årsager ikke kan inddrives eller endnu ikke er inddrevet. Der er bl.a. tale om:

- sager, hvor Kommissionen har appelleret en dom fra Retten i Første Instans, som annullerede bøder. Kommissionens appel er ikke dækket af en bankgaranti eller en foreløbig indbetaling

- debitorer, der er under konkurs eller i betalingsstandsning, hvor der stadig er en verserende retssag

- bøder, der er under inddrivelse, og hvor sagen endnu ikke er afsluttet

- bøder vedrørende et særligt stort beløb idømt i 2001, men som først kan opkræves i 2002, på grund af at de fleste afgørelser om bøder blev truffet i 4. kvartal af 2001.

>TABELPOSITION>

NB:

Oplysningerne i kursiv angiver bødesager, der endnu ikke er afsluttet.

PUNKT 12: SVIG OG UREGELMÆSSIGHEDER

Strukturforanstaltninger

De to tabeller er baseret på medlemsstaternes officielle meddelelser i henhold til forordning (EF) nr. 1681/94. Det er medlemsstaterne, der har fordelt beløbene. Disse tabeller viser forskellen mellem de beløb, som skal inddrives ifølge medlemsstaternes meddelelser (beregnet enten på grundlag af et fastlagt eller et anslået beløb), og de beløb, som er erklæret for uinddrivelige.

Potentielle fordringer i forbindelse med bedrageri og uregelmæssigheder

Sager meddelt i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1681/94 og (EF) nr. 1831/94 (strukturforanstaltninger)

>TABELPOSITION>

NB:

I det omfang disse beløb reelt opkræves kan de omprogrammeres og finansiere andre projekter i forbindelse med et ikke afsluttet program.

Det bør understreges, at de beløb, der er angivet i disse tabeller, snarere repræsenterer nogle teoretiske maksimumsbeløb end beløb, der reelt vil blive opført på Fællesskabets budget. Dette har følgende årsager:

- Medlemsstaterne giver ikke altid meddelelse (og i hvert fald ikke med det samme) om resultaterne af deres inddrivelsesforanstaltninger.

- Selv om medlemsstaterne har pligt til at informere Kommissionen om inddrivelsesmulighederne, er det ikke muligt nøjagtigt at angive, hvorvidt de udestående beløb reelt vil blive inddrevet. I visse tilfælde er der i den nationale lovgivning forældelsesfrister på 30 år, hvilket undertiden får de nationale myndigheder til at tøve med officielt at give afkald på et beløb, selv om der kun er en teoretisk inddrivelsesmulighed. Medlemsstaterne har nu pligt til hvert år at forelægge Kommissionen en opgørelse over de beløb, der endnu ikke er tilbagebetalt (artikel 8 i forordning (EF) nr. 438/2001), hvilket vil gøre det nemmere at kontrollere, hvordan den faktiske situation er.

- Selv i de tilfælde, hvor medlemsstaten har indledt inddrivelsesproceduren inden for den fastsatte frist, er det ikke sikkert, at der opnås et positivt resultat. Dette gælder især de inddrivelsesordrer, der indklages for en domstol.

- Inden for flerårige programmer sker der samfinansiering af enkeltprojekter. Så længe et flerårigt program ikke er afsluttet, er det ikke muligt at fastslå størrelsen af de udestående beløb med sikkerhed, fordi det under visse omstændigheder er muligt at genanvende beløb involveret i uregelmæssigheder til andre lovformelige projekter, og fordi det gennem trancheudbetalingerne og navnlig den endelige betaling i visse tilfælde er muligt at bringe udgifterne i orden. Det skal understreges, at de tal, der er indeholdt i disse tabeller, er midlertidige tal, der er opstillet på grundlag af indberettede oplysninger, der er modtaget og behandlet til og med udgangen af marts 2002. Det kan derfor ikke udelukkes, at tallene vil blive ændret på grundlag af supplerende oplysninger, der er modtaget efter ovennævnte tidspunkt.

Det er således ikke muligt på grundlag af medlemsstaternes oplysninger at vurdere muligheden for inddrivelse i de individuelle tilfælde. Kommissionen kan formentlig fra næste år drage konklusionerne, efter at programmerne for perioden 1994-1999 er afsluttet.

Da forvaltningsregnskabet blev udarbejdet, var årsberetningen om bedrageribekæmpelsen for 2001 endnu ikke vedtaget.

Landbrug - EUGFL, Garantisektionen:

Beløbet for fordringer over for medlemsstaterne efter bedrageri og uregelmæssigheder inden for EUGFL, Garantisektionen, som betalingsorganerne har givet meddelelse om på grundlag af forordning (EØF) nr. 595/91 andrager 1952,6 mio. EUR. Dette beløb er ført under aktiverne i balancen. Denne meddelelse er blevet obligatorisk for regnskabsåret 2001, og det er grunden til den store forskel mellem meddelelsen fra 2000 (0,97 mio. EUR) og fra 2001.

Desuden skal medlemsstaterne give meddelelse om bedrageri og uregelmæssigheder, der konstateres i Kommissionen. På regnskabernes afslutningstidspunkt kan der dog ikke på grundlag af de disponible tal konstateres andre potentielle fordringer end dem, der allerede er konteret som fordringer i balancen. I overensstemmelse med forsigtighedsprincippet er der derfor ikke konteret potentielle fordringer i forpligtelserne under stregen.

PUNKT 13: LANDBRUGSLAGRE

Lagerbeholdningerne er fremført til 30. september 2001, og tillægsnedskrivningen er blevet konteret. Overslagene over salgspriserne for produkterne på offentlige lagre kan ændre sig efter markedssituationen. Revisionen af markedsprisen i februar 2002 gav en potentiel gevinst på 148,72 mio. EUR i forhold til regnskabsårets udgang.

Den forventede udvikling i kornpriserne tegner sig for 56,5 % af den samlede stigning. Konjunkturforbedringen på dele af oksekødsmarkedet tegner sig for 30,7 % af stigningen. Disse to sektorer bidrager med 87,2 % til den potentielle stigning.

Den 30. september 2001 blev det konstateret, at afsætningen af oplagrede landbrugsprodukter sandsynligvis ville medføre en nettobesparelse på 148,72 mio. EUR.

MÆNGDE, REGNSKABSVÆRDI OG FORVENTET SALGSVÆRDI SAMT POTENTIELLE UDGIFTER OG GEVINSTER PÅ LAGRE

PR. 30. SEPTEMBER 2001

>TABELPOSITION>

(1) Hvis disse fordringer (med undtagelse af dem, der anført i punkt 4 og 6) skulle blive sikre, likvide og forfaldne, vil de blive lagt til budgetindtægterne for det regnskabsår, hvor de modtages. De vil derfor forøge det budgetresultat for regnskabsåret, der er afsat til medlemsstaterne.

(2) Selv om der er indgivet klage for bøderne i 2001 i løbet af 2002 inden afslutningen af regnskaberne.