Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens meddelelse - Gennemførelse af første handlingsplan for innovation i Europa« (98/C 235/10)

Europa-Kommissionen besluttede den 21. januar 1998 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Energi, Kernekraft og Forskning, som udpegede Ulla Birgitta Sirkeinen til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse enstemmigt den 13. maj 1998.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 355. plenarforsamling af 27 og 28. maj 1998, mødet den 27. maj 1998, følgende udtalelse med 116 stemmer for, ingen imod og 3 hverken for eller imod.

1. Indledning

1.1. I udtalelsen om den første grønbog om innovation () konstaterede Det Økonomiske og Sociale Udvalg:

- at innovation udgør grundlaget for konkurrenceevne, beskæftigelse og den økonomiske og samfundsmæssige udvikling og for velfærd;

- at innovationer skaber grundlag for varig samhørighed;

- at innovation er en proces, der pr. definition er bred og spredt og rummer mange delfaktorer og som man skal behandle efter princippet om subsidiaritet, men på koordineret vis.

1.2. Hvis man skal reducere arbejdsløsheden i Europa, må der indtages nye holdninger og anlægges nye indfaldsvinkler. Dette skal især ske ved, at der sættes skub i innovationsevnen i Europa. Spørgsmålet er ikke blot begrænset til forskning og teknologi: også den kulturelt betonede indstilling, den samfundsmæssige kontekst og de uddannelsesmæssige og juridiske strukturer berøres. De Europæiske Råd i Amsterdam og Luxembourg har pålagt Kommissionen at sætte skub i forskningen og innovationen for at medvirke til at nedbringe arbejdsløsheden.

1.3. I 1995 indledte Europa-Kommissionen i kraft af grønbogen om innovation () en bred debat om innovationspolitikken. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog en udtalelse om dokumentet i maj 1996 (). Med udgangspunkt i grønbogen og de fremkaldte reaktioner forelagde Kommissionen i december 1996 den første handlingsplan for innovation i Europa. Den kommissionsmeddelelse, som behandles i denne udtalelse, omfatter den første årsberetning om handlingsplanens iværksættelse samt forslag til prioriterede aktioner i 1998.

2. Resumé af Kommissionens meddelelse

Det foreliggende dokument indeholder følgende punkter:

2.1. Gennemførelse af handlingsplanen

På EU-plan er handlingsplanens gennemførelse påbegyndt. I efterfølgende tabel gives en oversigt over forskellige tiltag, væsentlige fremskridt og hvor langt man er nået med indsatsen på de enkelte felter.

Beskyttelse af intellektuel ejendomsret

Grønbogen om EF-patentet:

- Kommissionsbeslutning om opfølgningstiltag i begyndelsen af 1998

Hjælpe- og oplysningstjeneste om intellektuel ejendomsret:

- Indkaldelse af tilbud på levering af eksterne tjenester i begyndelsen af 1998, driftsklar medio 1998

Adgang til patentoplysninger:

- Etablering af en enkelt brugergrænseflade besluttet af Den Europæiske Patentmyndighed

Beskyttelse af bioteknologiske opfindelser:

- Enighed i Rådet om et direktiv desangående i november 1997

Intellektuel ejendomsret i informationssamfundet:

- Kommissionens forslag til direktiv herom af 10. december 1997

Tekniske opfindelser:

- Kommissionsforslag til direktiv i forbindelse med høringer om grønbogen om »Brugsmønstre på det indre marked«

Finansiering af innovationen

De europæiske kapitalmarkeder:

- Oprettelse af Euro-New Market og EASDAQ

- Kommissionens rapport om de tilbageværende hindringer forelægges på Det Europæiske Råd i juni 1998

I-TEC (Innovation and Technology Equity Capital):

- Udvælgelse af 9 venturekapitalfonde i slutningen af 1997 (380 mio. ecu til 150 højteknologiske SMV'er), der vil blive tilstræbt en netsammenkobling af fondene

JEV-Joint European Ventures:

- Gennemførelse af en aktion til støtte af JEV (5 mio. ecu)

LIFT (Links to Innovation Financing for Technology):

- Udbud for den/de eksterne operatører af hjælpetjenesten til formidling af kontakter mellem investorer og aktører, driftsklar medio 1998

Iværksætterånd og finansieringsadgang:

- Investeringsfora og uddannelsesseminarer som led i innovation (hidtil ca. 330 projekter) og BRITE-EURAM (hidtil 5 projekter)

- Etablering af bioteknologiforummet

- Rundbordskonference i Paris om innovation, virksomhedsoprettelse og beskæftigelse

Lovgivningsmæssige rammer og administrativ forenkling

Task FORCE BEST (Business Environment Simplification TASK FORCE):

- Udarbejdelse af en rapport til Det Europæiske Råd i juni 1998

SLIM (Simpler Legislation for the Single Market):

- Rapport til Rådet i november 1997

Europæiske Økonomiske firmagrupper (EØFG):

- Kommissionens meddelelse om Europæiske Økonomiske Firmagruppers (EØFG) deltagelse i offentlige indkøb og offentligt finansierede programmer

- Praktisk vejledning for SMV'er til EØFG som led i REGIE-nettet (Réseau européen des groupements européens d'intérêt économique - Det europæiske netværk af Europæiske økonomiske firmagrupper)

Uddannelse

ERASMUS for uddannelsessøgende:

- 70 000 grænseoverskridende uddannelsesophold indtil 1998

EUROPASS:

- Vekseluddannelse inden for den videregående erhvervsuddannelse

Campus-Voice:

- Netværk af partnerskaber mellem 70 universiteter, 6 virksomheder og 7 europæiske aviser samt et antal studenterorganisationer

Form-Inno-Tech:

- Fastlæggelse af de grundlæggende principper med sigte på opbygning af et netværk for virksomheder og etablering af SMV, september 1997

Train-Re-Tech:

- Øget samarbejde mellem programmet for videnskabsfolks uddannelse og mobilitet og LEONARDO-programmet, videreførelse inden for det 5. rammeprogram

- Udbygning af forskernetværket vedrørende forskeres uddannelse og mobilitet

Orientering af forskningen mod innovation

Det 5. FTU-rammeprogram:

- Koncentrerede nøgleaktioner som centrale bestanddele i rammeprogrammet

- Innovationsfremme som led i de tematiske programmer

Inddragelse af SMV'erne i det 5. FTU-rammeprogram:

- Det horisontale program »Innovation og SMV'ers deltagelse«

- Deltagelse af 9 000 SMV'er i det 4. rammeprogram 30 måneder efter programmets påbegyndelse

Styrkelse af forbindelserne mellem forskning og standardisering:

- Arbejdsdokument om forskning og standardisering

PROSOMA ESPRIT:

- FTU-resultater på CD-ROM og Internet

Initiativ til fordel for teknologioverførsel ved Det Fælles Forskningscenter FFC:

- Etapevis gennemførelse af initiativet, herunder overvågning af iværksættelsen og evaluering af resultaterne fra 1998

En styrket overordnet koordinering af innovationen

Oprettelse af koordineringsmekanismer:

- Gruppe af generaldirektører for innovation

- Kommissionens meddelelse om samhørighed, konkurrenceevne, FTU-politik og innovation (under udarbejdelse)

Innovationsresultater og -politikker i Europa - Oversigt:

- Godkendelse af projektet og arbejdsplanen, november 1997.

2.2. Prioriterede aktioner i 1998

2.2.1. Handlingsplanens fortsatte gennemførelse bliver en af Kommissionens allervigtigste prioriteter, især på følgende områder:

- intellektuel ejendomsret;

- adgang til finansiering;

- administrativ forenkling;

- udvikling af iværksætterånden.

2.2.2. I dette øjemed vil der især blive lagt på aktioner, der tilstræber:

- at samle medlemsstaterne og de involverede aktører om deltagelsen i den løbende registrering af innovationen;

- at befordre tilblivelse, udvikling og vækst for virksomheder, der især er baseret på ny teknologi;

- at støtte nye produktions- og kommercialiseringsformer;

- at befordre professionaliseringen af fag til støtte for innovation, især via uddannelsesaktioner inden for teknologimæglervirksomhed, teknologioverførsel og finansiel værdibedømmelse af teknologi;

- at lette kontakterne, om nødvendigt via oprettelse af private og/eller offentlige støttenetværk og -tjenester for virksomheder på områderne teknologi, markedsføring, ledelse, oplysning og finansiering.

2.2.3. Dokumentet indeholder et bilag med informationsark om ovennævnte aktioner.

3. Generelle bemærkninger

3.1. I denne udtalelse fremsætter Det Økonomiske og Sociale Udvalg generelle betragtninger om Kommissionens dokument og kommenterer de deri anførte prioriterede aktioner. Af de iværksatte tiltag er det kun dem, der giver anledning til nye relevante kommentarer, der gøres til genstand for en særlig omtale. ØSU har i en lang række udtalelser beskæftiget sig med handlingsplanen og med innovationspolitik; nogle af disse er allerede vedtaget (). De tanker, som fremføres i disse dokumenter, medtages ikke i denne udtalelse, men udgør et udgangspunkt.

3.2. Kommissionens årsrapport om handlingsplanen for innovation og de deri indeholdte forslag til prioriterede aktioner har stor betydning både for de involverede aktører og for de personer, der har interesse i de forskellige aktioner. Det ville imidlertid være ønskeligt at lægge mere vægt på rapportens præsentation. Kommissionens dokument er i den nuværende form, og trods ønsket om at gøre det kortfattet og præcist, svært at forstå for dem, der ikke har kendskab til spørgsmålet, bl.a. fordi der opereres med en anden inddeling end i handlingsplanen for innovation. Endvidere nøjes man i dokumentet med at opremse prioriteterne for 1998 og de tiltag, som skal sættes i værk, uden at der gives en begrundelse eller nærmere belysning heraf.

3.3. ØSU foreslår at forbedre rapportens læselighed ved at tilføje en tabel med en kort og konkret oversigt over følgende tre dele:

- de prioriterede aktioner;

- de resultater, som opnås for hver aktion;

- de berammede aktioner for det efterfølgende år.

EU-innovationspolitikkens mål og prioriteter

3.4. Arbejdsløsheden er et af de hovedproblemer, som giver anledning til bekymring i Europa. Det er derfor naturligt og nødvendigt, at innovationspolitikken medvirker til at skabe beskæftigelse. De lande, som formår at etablere flest arbejdspladser, er dem, der investerer mere i uddannelses-, forsknings- og innovationsaktioner samt i de nye teknologier.

3.5. Innovation henhører primært under det kulturelle område og bør derfor vies mere opmærksomhed i Kommissionens handlingsplan. I særdeleshed bør Kommissionen fremhæve samfundets ønsker om reformer, indstillingen til ændringer og risici, iværksætterånd samt, mere generelt, dynamik. Udvikling på uddannelsesområdet og en styrkelse af båndene mellem uddannelse på den ene side og arbejdsliv og virksomheder på den anden spiller i denne forbindelse en central rolle.

3.6. Det er vigtigt for innovationens succes, at der på arbejdspladsen er tale om bred inddragelse i alle innovationsprocessens aspekter, og at arbejdets tilrettelæggelse sker på en sådan måde, at det fremmer deltagelse af den enkelte samt udvikling og udnyttelse af hver enkelts færdigheder og knowhow.

3.7. Det er sædvane i Europa, at der lægges særlig vægt på at sikre, at der også tages skyldig hensyn til social samhørighed i processen vedrørende strukturændringer i økonomien. Dette behov erkendes nu formelt i Amsterdam-traktaten. Den sociale dialog mellem arbejdsmarkedets parter kan spille en større rolle i denne proces.

3.8. Jobskabelsen foregår primært i små og mellemstore virksomheder, håndværksindustrier og mikrovirksomheder. Disse befinder sig tæt på markedet og kan hurtigt tilpasse sig og reagere på befolkningens behov. Forbedring af SMV'ernes evne til at deltage i samtlige innovationsprocessens aspekter er en topprioritet. ØSU har henledt opmærksomheden på forskellige af dette spørgsmåls aspekter i en række udtalelser (). Oprettelsen af virksomhedsnetværker og især samarbejdet mellem små og mellemstore virksomheder kan yde et betydeligt bidrag i denne sammenhæng.

3.8.1. Den klassiske inddeling, som der redegøres nærmere for i ovennævnte udtalelse og hvor der sondres mellem SMV'er, der udvikler teknologier, og dem, der udnytter teknologier, samt passive virksomheder, bør benyttes ved iværksættelsen af handlingsplanen for innovation. Et konkret forslag fremsættes i denne udtalelses punkt 5.1.4.

3.9. Innovationspolitik er en overmåde kompleks sektor, som omfatter mange niveauer. Den omfatter virksomheder og andre individuelle aktører på lokalt, regionalt, nationalt og EU-plan. I udtalelsen om grønbogen om innovation påpegede ØSU, at EU bør topprioritere de spørgsmål, som falder inden for dets kompetenceområder, dvs. spørgsmål vedrørende den lovgivningsmæssige ramme på EU-plan, det indre marked, strukturfondene og forskningsprogrammer. ØSU ønsker at gentage, at menneskelige ressourcer og den finansiering, som afsættes til disse områder, bør tildeles en tydelig prioritet.

3.10. EU kan tage skridt på områder, som falder inden for medlemsstaternes, regionernes eller markedsaktørernes aktivitetsfelt, men kun hvis dette resulterer i en merværdi eller hvis der fra politisk hold slås til lyd herfor. Af de decentraliserede områder, som typisk forbindes med innovationssystemet, kan nævnes finansiering, almen og faglig uddannelse, virksomheders oprettelse og udvikling samt virksomheders forskningsaktiviteter og endelig forskning på universiteter og i andre forskningscentre. EU's primære opgave på disse områder bør bestå i at indsamle og levere sammenlignelige data, at skabe muligheder for erfaringsudveksling og etablering af partnerskabsnetværker mellem organisationer, der leverer information, uddannelses- og rådgivningstjenester i medlemsstaterne samt, hvor dette er nødvendigt, at koordinere den nationale og regionale indsats.

Den første handlingsplan for innovation

3.11. ØSU konstaterer med tilfredshed, at handlingsplanen afspejler en række af de synspunkter, som blev fremsat i udtalelsen om »Grønbog om innovation« (). Da ØSU imidlertid ikke havde lejlighed til at udarbejde en særskilt udtalelse om handlingsplanen for innovation i Europa, fremsættes nedenstående bemærkninger.

3.11.1. Fremme af innovation har så stor betydning, at en effektiv og klar handlingsplan er en nødvendighed. Dog kan det bebrejdes Kommissionens første handlingsplan og dens iværksættelse, at der er tale om en ufærdig plan og indsats, og at man til en vis grad ikke følger en præcis ledetråd. ØSU erkender nok, at fremme af innovation i kraft af dennes karakter er et fænomen med en lang række facetter og dermed særdeles komplekst, men der må dog stilles spørgsmålstegn ved effektiviteten af Kommissionens nuværende handlingsplan.

3.11.2. Handlingsplanen bygger primært på forskning og udnyttelse af de opnåede resultater og især på det femte F& U-rammeprogram for Den Europæiske Union. Hovedparten af de foreslåede foranstaltninger vedrører bedre udnyttelse af mulighederne og fjernelse af de hindringer, som hæmmer udnyttelse af forskningsresultaterne.

3.11.3. Det er dog ikke al innovation, der er forskningsbaseret. Handlingsplanen overser fuldstændig en del af innovationssystemet, som er mindst lige så vigtigt, nemlig markederne. Erkendelsen af markedernes behov samt markedsføringen inden og uden for EU, bør forbedres i virksomhederne, sideløbende med at man bør forbedre udbuddet på det teknologiske område. Dette bør udtrykkeligt medtages i handlingsplanen, selv om en stor del af de potentielle tiltag på dette område, såsom dem, der vedrører almen og faglig uddannelse, ikke falder inden for EU's kompetenceområder.

3.11.4. Effektiv gennemførelse af det indre marked, som er en absolut forudsætning for innovationens succes, er helt klart et led i EU's beføjelser. Dette gælder for samtlige dele af markedet, men problemet fremstår skarpere i de sektorer, som er helt eller delvist lukkede. Særligt innovative felter som telekommunikation og edb i almindelighed karakteriseres af en relativ langsom udvikling sammenlignet med de største konkurrenter.

3.11.5. Strukturfondene er den vigtigste ressource, som EU har til rådighed, med sigte på fremme af regional, økonomisk udvikling, samhørighed samt en stadig forbedring af levevilkårene i Europa. I fremtiden bør anvendelse af strukturfondene til fremme af innovative aktiviteter også være et af hovedværktøjerne i innovationspolitikken på EU-plan. Dette ville også være det bedste middel til at sætte skub i beskæftigelsen, som set med ØSU's øjne bør være hovedsigtet med strukturfondsreformen. På nuværende tidspunkt nævnes denne mulighed kun forbigående i handlingsplanen.

3.11.6. Alle projekter, som indebærer en støtte til informationssamfundets udvikling i Europa, har også stor betydning for forbedring af innovationsaktiviteten. Informationssamfundet udgør et gunstigt rammemiljø for innovative aktiviteter og skaber både efterspørgsel og de nødvendige forudsætninger for, at der kan fremkomme nye produkter og tjenesteydelser.

Handlingsplanens gennemførelse

3.12. ØSU udtrykker tilfredshed med, at handlingsplanens gennemførelse er indledt over en så bred front. I særdeleshed bemærker ØSU med tilfredshed, at en betydelig del af de tiltag, som er igangsat, falder inden for det prioriterede område, der tager sigte på at tilvejebringe en lovgivningsmæssig, regulerende og finansiel ramme, som kan udmønte sig i innovation. ØSU anser tiltagene på dette område for at være af overordentlig stor betydning, fordi de som nævnt i punkt 3.9 falder specifikt inden for EU's kompetenceområder.

3.13. ØSU ønsker at påpege, at meddelelsen ikke engang i de prioriterede aktioner for 1998 indeholder noget om beskatning, teknologisk fremsynethed, konkurrence, strukturfonde osv., som alt sammen identificeres som indsatsområder i handlingsplanen. Det ville være nyttigt, hvis Kommissionen kunne oplyse nærmere om sine hensigter med hensyn til foranstaltninger på disse områder, f.eks. når den opridser de prioriterede aktioner for 1998.

3.14. Det er ikke hensigten at tildele særskilte bevillinger til handlingsplanen. I stedet vil indsatsen tage form af tværgående foranstaltninger, samordning og revision af de eksisterende programmers indhold. I udtalelsen om grønbogen om innovation godkendte ØSU netop denne indfaldsvinkel, men fandt det nødvendigt med supplerende bevillinger til formidling og udnyttelse af FTU-resultaterne inden for rammerne af det (fjerde) rammeprogram. I hvilken udstrækning er der taget hensyn til disse synspunkter i forslagene til femte rammeprogram?

3.15. Da innovationspolitik i kraft af sin karakter er en horisontal sektor, er samarbejde og koordinering mellem Kommissionens generaldirektorater en absolut forudsætning for, at indsatsen på EU-plan kan blive kronet med held. Det forlyder, at Gruppen af generaldirektører allerede har opnået betydelige fremskridt i denne henseende. ØSU slår til lyd for en yderligere styrkelse af samarbejdet, således at der kan opnås konkrete resultater.

3.16. Kommissionen har nedsat en gruppe af højtstående embedsmænd fra medlemsstaterne, som skal forberede den løbende registrering af innovationsresultater og-politikker i Europa. ØSU mener, at gruppen bør udvides til en innovationsplatform, der kan omfatte eksperter repræsenterende forskellige samfundsmæssige interesser, og at den bør tilkendegive sit syn på nøgleproblemer og -prioriteter og tjene som et forum for udveksling af effektive metoder og effektiv praksis.

3.17. Evalueringen og de foranstaltninger, som denne giver anledning til, bør udgøre en integrerende del af handlingsplanens forvaltning. Dette forudsætter en aktiv udnyttelse af effektive og omfattende instrumenter, herunder i særdeleshed ekspertise fra ovennævnte innovationsplatforms side. ØSU bør inddrages i evalueringsprocessen på konstruktiv vis.

4. Særlige bemærkninger til handlingsplanen

4.1. Beskyttelse af intellektuel ejendomsret

4.1.1. Grønbog om EF-patentet. ØSU har vedtaget en særskilt udtalelse om dette spørgsmål ().

4.1.2. Oplysnings- og hjælpetjeneste vedrørende intellektuel ejendomsret (IPR Help Desk). Denne tjeneste som sådan er nødvendig, men ØSU henstiller ikke desto mindre, at brugen af hjælpetjenesten overvåges nøje, så det kan afgøres, om denne form for centraliseret løsning svarer til brugernes behov eller om man bør foretrække decentraliserede tjenester på nationalt eller regionalt plan.

4.2. Finansiering af innovationen

4.2.1. Pilotprojektet I-TEC. Projektet og den måde det iværksættes på, ser ud til at være berettiget, men det er endnu for tidligt at udtale sig om de praktisk indhøstede erfaringer.

4.2.2. LIFT-projektet. Der ser ud til at være tale om en nødvendig aktion, men også her er projektet endnu ikke så langt fremme, at der foreligger erfaringer nok til, at resultaterne kan evalueres. Tværtimod bør man på nuværende tidspunkt lægge mere vægt på tilsyn med projektet og i særdeleshed på denne centraliserede løsnings effektivitet.

4.2.3. Iværksætterånd og finansieringsadgang inden for højteknologien. Der er allerede søsat en række vigtige initiativer på dette meget vigtige område. Det er stadig for tidligt at evaluere resultaterne; de »resultater«, som Kommissionen fremlægger, vedrører tiltag, der er sat i værk snarere end endelige resultater.

4.3. Lovgivningsmæssige rammer og administrativ forenkling

4.3.1. Meddelelse om EØFG. Offentlige købsaftaler kan spille en vigtig rolle i forbindelse med fremme af innovation; dette er en faktor, som Kommissionen bør lægge vægt på fremover. EØFG'er udgør for deres vedkommende et nøgleinstrument i henseende til tilrettelæggelse af virksomhedernes aktivitet på innovationsområdet. En meddelelse om disse aspekter ville være en kærkommen håndsrækning.

4.3.2. REGIE-aktionen. Netværker af denne type er nødvendige. Initiativet ser imidlertid ud til at skride meget trægt frem.

4.4. Uddannelse

4.4.1. Initiativerne Campus-Voice, Form-Inno-Tech og Train-Re-Tech tager alle sigte på nøglebestanddele i innovationssystemet. ØSU anser dem for at være pilotprojekter, der kan tjene som kilde til indhøstning af erfaringer og ideer til programmer på nationalt og sågar EU-plan. Det er vigtigt at evaluere de projekter, som iværksættes inden for disse initiativer, og at uddrage praktiske konklusioner, herunder eventuelt om at indstille mindre succesrige projekter.

4.5. Orientering af forskningen mod innovation

4.5.1. Planlægningen af EU-indsatsen i de kommende år har nået det afsluttende stadium, idet nøglebeslutningerne om det femte FTU-rammeprogram næsten er på plads. ØSU har vedtaget eller er ved at udarbejde en række udtalelser om dette spørgsmål ().

4.5.2. Kommissionen anfører, at EU's FTU-indsats er kendetegnet ved fire handicap: utilstrækkelige investeringer på forskningsområdet, for stor spredning, manglende kortlægning af behovene i samfundet og på de voksende markeder samt utilstrækkelig forbindelse mellem forskning og anvendelse. Beviset på, at de to sidstnævnte handicap reelt foreligger, fremgår af eksempelvis det forhold, at Europa har mistet markedsandele, specielt i de sektorer, som vokser hurtigst. Jo bedre forskningen formår at reagere på markedets behov, jo færre problemer knytter der sig til forskningens finansiering, de investerede ressourcer kan nemlig hurtigt tjenes ind igen via markedet.

4.5.3. Inddragelse af SMV'erne i rammeprogrammet. I sine udtalelser har ØSU gentagne gange sat fokus på denne aktionstypes vigtighed. Øget inddragelse af SMV'er er nok en positiv udvikling, men de mål, som opstilles for denne aktion, bør gøres mere ambitiøse.

4.5.4. Styrkelse af forbindelserne mellem forskning og standardisering. Selv om Kommissionens arbejdsdokument markerer en vigtig etape i gennemførelsen af EF's politik vedrørende standardisering, bør tiltagene på dette område gå endnu videre og have bredere anvendelsesmuligheder. Når der søsættes forskningsprojekter, det være sig på EU- eller andet plan, må der tages højde for standardisering fra første færd, enten ved at man søger at tilvejebringe kompatibilitet med eksisterende standarder eller ved at man er sig fremtidige standardiseringsbehov bevidst.

4.5.5. PROSOMA. Sigtet med dette interessante initiativ ser ud til at være at lette formidlingen af forskningsresultater. Det er på dette stadium endnu for tidligt at uddrage konklusioner om de indhøstede erfaringer.

4.5.6. Initiativ til fordel for teknologioverførsel ved Det Fælles Forskningscenter (FFC). ØSU støtter samtlige foranstaltninger med sigte på at forbedre udnyttelsen af den forskning, som udføres på FFC. Resultaterne ville blive endnu bedre, hvis FFC og dets aktiviteter var markedsorienterede straks fra starten af.

4.6. Styrket koordinering

4.6.1. Løbende registrering af innovation i Europa. Registreringen skal fungere som et værktøj til analyse af innovationspolitikken. Der er behov for et værktøj som dette på baggrund af innovationspolitikkens overmåde komplekse beskaffenhed samt det forhold, at de instrumenter, som står til rådighed, stadig kun er delvis udviklede.

5. Prioriterede aktioner i 1998

5.1. De kriterier, som lægges til grund ved opstillingen af de prioriterede aktioner, anføres ikke udtrykkeligt i Kommissionens dokument. Alligevel identificeres der fire prioriterede områder - intellektuel ejendomsret, finansiering, administrativ forenkling og udvikling af iværksætterånden - som alle er både vigtige og aktuelle.

5.1.1. På området intellektuel ejendomsret består der et særligt presserende behov for lovgivningsmæssige tiltag, som kan sikre en gnidningsløs funktion af informationssamfundet, herunder elektronisk handel, samt behov for tiltag vedrørende bioteknologisektoren. Kommissionen bør også gå i spidsen og slå til lyd for harmonisering af patentsystemet på globalt grundlag, ikke mindst hvis EU udvikler sig til et stort patentområde.

5.1.2. Af hensyn til forbedring af innovationens finansiering bør EU og medlemsstaterne tilvejebringe en effektiv lovgivningsmæssig ramme samt indføre et system med generelle incitamenter. Det ville i denne sammenhæng være nyttigt at udpege de hindringer, som stiller sig i vejen for finansiering i de forskellige medlemsstater. Direkte finansiering fra EU's og medlemsstaternes side bør være begrænset til tilvejebringelse af iværksætterkapital.

5.1.3. Med hensyn til administrativ forenkling er der gennemført flere studier og søsat en række programmer. ØSU har behandlet dette i flere udtalelser og har godkendt tiltag med sigte på forenkling. I stedet for at bruge flere penge på nye undersøgelser bør indsatsen fremover sætte fokus på at gennemføre planer og at få ryddet unødvendige administrative hindringer på EU- og nationalt plan af vejen.

5.1.4. Med hensyn til udvikling af iværksætterånden ønsker ØSU at henvise til bemærkningerne i punkt 3.9. ØSU mener, at det ville være til gavn at benytte den klassificering, som foreslås i punkt 3.8.1, i et forsøg på at forbedre de forskellige SMV'ers innovative formåen. ØSU foreslår yderligere, at der tages hul på pilotprojekter til udvikling af teknologimæglerorganer på områder, hvor sådanne ikke allerede forefindes. Disse organer kunne f.eks. være sammenslutninger eller enkeltpersoner, såsom handelskamre og konsulenter, som enten selv sidder inde med den relevante ekspertise, eller som kan fungere som mellemled ved overførsel af sådan ekspertise og som efter anmodning kan bistå SMV'er med fremskaffelse af relevant teknologi, partnere (større virksomheder, individuelle forskere) samt finansiering. Med Kommissionens bistand kunne disse mellemled organiseres i EU-omspændende net.

5.2. De fem mål, som nævnes sidst i meddelelsen, fortjener ØSU's støtte. Imidlertid gør Kommissionen det ikke særligt tydeligt, hvilken indsats der skal tages på hvert af de nævnte områder. Alle de pågældende områder falder i vid udstrækning inden for medlemsstaternes kompetenceområder, hvorfor behovet for samt planlægningen af indsats på EU-plan må undersøges meget omhyggeligt.

6. Konklusioner og henstillinger

6.1. ØSU finder det nyttigt at offentliggøre en årsrapport om gennemførelsen af handlingsplanen for innovation. Imidlertid er den første rapport ret vanskelig at læse. ØSU foreslår derfor, at rapportens læselighed forbedres ved at der tilføjes en sammenfattende oversigt over de prioriterede foranstaltninger, fremskridtene inden for hver enkelt foranstaltning samt den planlagte indsats for det kommende år.

6.2. Der er stadig behov for en større indsats for at forbedre SMV'ernes og håndværks- og mikrovirksomheders evne til at deltage i innovationsprocessen som helhed. Af hensyn til udvikling af iværksætterånden, som er en af de prioriterede aktioner i 1998, foreslår ØSU, at der søsættes pilotprojekter til udvikling af teknologimæglerorganer på områder, hvor sådanne ikke allerede forefindes. De skal bistå SMV'erne med fremskaffelse af teknologi, partnere og finansiering. Set med ØSU's øjne ville det være nyttigt at operere med en tredelt klassificering af SMV'er, nemlig de, der udvikler teknologi, de, der udnytter nye teknologier, og passive virksomheder.

6.3. I handlingsplanen overses det totalt, at markederne udgør en meget vigtig del af innovationssystemet. ØSU understreger, at et velfungerende indre marked, hvilket EU klart og tydeligt bærer ansvaret for, er en absolut forudsætning for, at innovationen kan krones med held.

6.4. Udnyttelse af strukturfondene til at fremme innovationen med bør også være et nøgleinstrument i innovationspolitikken på EU-plan. Dette ville også være det bedste middel til at øge beskæftigelsen, som ØSU anser for at være hovedmålet med strukturfondsreformen.

6.5. ØSU mener, at EU's innovationspolitik primært bør sætte fokus på spørgsmål, der falder inden for EU's kompetenceområder. Det vil sige dem, der vedrører den lovgivningsmæssige ramme på EU-plan, det indre marked, strukturfondene og forskningsprogrammer. EU kan kun gribe ind på områder, som falder inden for nationale eller regionale myndigheders eller markedsaktørers aktivitetsfelt, i den udstrækning en sådan indsats resulterer i merværdi. EU's primære rolle på disse områder bør være at indsamle og formidle sammenlignelige oplysninger, at tilvejebringe muligheder for erfaringsudveksling, at oprette partnerskabsnetværker og, hvor det er nødvendigt, at sørge for koordinering af nationale og regionale foranstaltninger.

6.6. Effektiv gennemførelse af handlingsplanen for innovation i Europa gør det nødvendigt med en bred indfaldsvinkel til identificering af problemer og prioriteter samt evaluering af resultater, som skal trække på den disponible ekspertise på dette felt. Med dette sigte foreslår ØSU, at der oprettes en innovationsplatform omfattende Gruppen af højtstående embedsmænd fra medlemsstaterne bistået af sagkyndige, som repræsenterer forskellige samfundsmæssige interesser. Platformen kunne fungere som et forum for erfaringsudveksling og koordinering mellem medlemsstaterne og andre relevante aktører.

Bruxelles, den 27. maj 1998.

Tom JENKINS

Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg

() EFT C 212 af 22.7.1996.

() KOM(95) 688 endelig udg.

() Udtalelse om »Grønbog om innovation«, EFT C 212 af 22.7.1997. Initiativudtalelse om »Følgerne for SMV af det stadige, generelle fald i de midler, der afsættes til FTU i EU«, EFT C 355 af 21.11.1997, s. 31. Udtalelse om »Regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i forskning samt regler for formidling af forskningsresultater med henblik på gennemførelse af det 5. rammeprogram for Det Europæiske Fællesskab (1998-2002) og EURATOM«.

() Initiativudtalelse om følgerne for SMV af det stadige, generelle fald i de midler, der afsættes til forskning og teknologisk udvikling i EU (på EU- og nationalt plan), EFT C 355 af 21.11.1997, s. 31.

() EFT C 129 af 27.4.1998.

() Udtalelse om Kommissionens arbejdsdokument: mod det femte rammeprogram - videnskabelige og teknologiske mål; EFT C 355 af 21.11.1997, s. 38. Udtalelse om det ændrede forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om det femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002); EFT C 73 af 9.3.1998, s. 133. Udtalelse om særprogrammerne inden for det femte FTUD-rammeprogram (under udarbejdelse). Udtalelse om forslag til Rådets afgørelse om reglerne for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i forskning samt regler for formidling af forskningsresultater med henblik på gennemførelse af det femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskab (1998-2002).