Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om vedtagelse af et handlingsprogram 1999-2003 på fællesskabsplan om forebyggelse af personskader som led i indsatsen på folkesundhedsområdet« () (98/C 19/01)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 6. juni 1997 under henvisning til EF-traktatens artikel 129, stk. 4, at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Miljø-, Sundheds- og Forbrugerspørgsmål, som udpegede Ada Maddocks til ordfører og Georges Linssen og Britta Wahrolin til medordførere. Sektionen vedtog sin udtalelse den 7. oktober 1997.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 349. plenarforsamling af 29. og 30. oktober 1997, mødet den 29. oktober 1997, med 75 stemmer for, 3 imod og 1 hverken for eller imod følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. Kommissionens meddelelse om rammerne for Fællesskabets indsats til fremme af folkesundheden () fastlagde de kriterier, der skulle være afgørende for, hvilke områder der skulle prioriteres i EU's fremtidige handlingsprogrammer. I denne meddelelse indkredsedes og bebudedes endvidere flere af sådanne prioriterede områder, herunder forebyggelse af personskader, forureningsrelaterede sygdomme og sjældne sygdomme. Kommissionen har netop vedtaget relevante programmer på disse tre områder.

1.1.1. Det foreliggende forslag til et handlingsprogram om forebyggelse af personskader (1999-2003) er baseret på traktatens artikel 129 og hører til de områder, hvor kompetencen er delt mellem EU og medlemsstaterne.

1.1.2. Programmet er et svar på specifikke anmodninger fra både Europa-Parlamentet og Rådet (), og formålet med det er at bidrage til folkesundhedsforanstaltninger med henblik på at mindske følgerne af personskader ved at fremme en mere effektiv udbredelse og anvendelse af forebyggelsesteknikker, hvis værdi er bredt accepteret af eksperter, og ved at styrke folkesundhedsinstansernes generelle evne til at iværksætte effektive skadesforebyggende foranstaltninger.

1.2. Personskade er et bredt begreb, som principielt dækker alle former for dårligt helbred som følge af ydre årsager (i modsætning til sygdomsprocesser), og som i EU er den hyppigste dødsårsag for alle mellem 1 og 34 år og for de over 75-årige.

1.3. Kommissionen har i sit forslag fulgt følgende kriterier ved udvælgelsen af et mindre antal nøgleområder fra dette brede felt:

- de skal være en væsentlig årsag til undgåelige skader og dødsfald,

- de må ikke allerede være omfattet af en aktion på EU-plan,

- de skal give mulighed for omkostningseffektive indgreb,

- de skal bibringe EU en værditilvækst ved at samle det arbejde, der gøres på nationalt og subnationalt plan, og sikre komplementariteten heri.

1.3.1. De valgte målområder er:

- ulykker, der rammer børn, unge voksne og ældre i hjemmet og i fritiden,

- ulykker, der rammer børn mens de er i skole,

- selvmord og mindre drastiske former for forsætlig skade på egen person (»parasuicide«),

- evne til at forebygge skader.

1.4. Der foreslås to former for tilskyndelsesforanstaltninger:

- Støtte til deling - og fælles udvikling - af ekspertise, navnlig i valget af indgreb og skadesepidemiologien,

- fremme af forbedringen af datakvaliteten, som har afgørende betydning for undersøgelser af hvilke situationer, produkter, former for adfærd og steder der er farlige.

1.5. Følgende midler er egnede til at realisere ovenstående mål på EU-plan:

- Fremme og støtte til oprettelsen af netværk,

- formidling af oplysninger om forebyggelseskampagner,

- forbedring af dataene,

- støtte til undersøgelser og tekniske analyser af risikofaktorer i forbindelse med personskader,

- hjælp til medlemsstaterne i forbindelse med koordineringen af deres politikker og programmer,

- inddragelse af folkesundhedspolitiske aspekter i andre EU-programmer.

1.6. De aktioner der iværksættes under programmet, vil blive evalueret i to rapporter, én i løbet af programmets tredje år (evalueringsrapport) og en endelig rapport ved programmets afslutning. Disse rapporter vil indeholde både oplysninger om EU-finansieringen inden for de forskellige indsatsområder og resultaterne af evalueringerne.

1.7. De samlede bevillinger til gennemførelsen af dette program udgør for 1999 1,3 mio. ecu efter de nugældende finansielle overslag. Finansieringsrammen for programmets følgende fire år (2000-2003) fastsættes nærmere efter fastlæggelse af de fremtidige finansielle overslag.

2. Generelle bemærkninger

2.1. Det Økonomiske og Sociale Udvalg lykønsker Kommissionen med de seneste forslag til handlingsprogrammer i forbindelse med dens meddelelse om rammerne for Fællesskabets indsats til fremme af folkesundheden. Disse programmer afslører en vilje til en mere horisontal indfaldsvinkel til sundhedspolitikken, hvilket indebærer, at alle aspekter af det levende miljø behandles. ØSU anbefalede en sådan indfaldsvinkel i sin udtalelse om ovennævnte meddelelse ().

2.2. ØSU hilser Kommissionens forslag om at fremme folkesundheden ved at forebygge personskader velkommen. Det noterer sig også med tilfredshed, at der i traktatens nye artikel 129, stk. 1, henvises mere specifikt til denne type aktioner, idet det hedder, at »Fællesskabets indsats skal være rettet mod forebyggelse af sygdomme, navnlig de alvorligste sygdomme ...«.

2.3. ØSU glæder sig især over, at Kommissionen gennemfører en grundigere analyse af særlige aldersgruppers helbredsforhold (f.eks. børn, unge og ældre) og af deres omgivelser (f.eks. hjem og skole), således som det fremgår af det foreliggende forslag. Sådanne analyser er på linje med »den nye holdning« til sundhedspolitik, som ØSU foreslog i udtalelsen om meddelelsen om fremme af folkesundheden ().

2.4. Det foreliggende forslag har til formål at gøre det lettere at udveksle både teknisk og ikke-teknisk ekspertise om forebyggelse af personskader på såvel nationalt som EU-niveau. Dette formål er i tråd med principperne i ØSU's udtalelse om ovennævnte meddelelse (), hvor det blev understreget, at det er nødvendigt at inddrage alle berørte parter for at sikre en mere solid videnskabelig/teknisk basis og for at forhindre overlapninger i sundhedspolitikken. En sådan inddragelse bør sikres på så tidligt et stadium som muligt.

2.4.1. ØSU understreger betydningen af den rolle, som frivillige organisationer skal spille, da de har anerkendte og værdifulde erfaringer på dette område.

3. Særlige bemærkninger

3.1. Artikel 3 - Budget. ØSU forstår på den ene side begrundelsen for de relativt beskedne bevillinger - 1,3 mio. ecu - til gennemførelsen af dette handlingsprogram. På den anden side fremlægger Kommissionen meget velunderbyggede beviser på de foreslåede foranstaltningers omkostningseffektivitet (). Af denne grund og da bevillingerne kun er fastlagt for året 1999, finder ØSU det af afgørende betydning, at programmet sikres indtil år 2003, hvor handlingsprogrammet ifølge Kommissionens forslag udløber.

3.2. Artikel 4 - Sammenhæng og komplementaritet. ØSU anser det for væsentligt, at sammenhæng og komplementaritet med andre relevante EU-programmer og -aktioner sikres, især hvad angår følgende:

3.2.1. EHLASS-systemet. Siden 1986 er der under EHLASS-systemet () blevet indsamlet data om ulykker, der sker i hjemmet og i fritiden. Disse oplysninger er bl.a. blevet brugt i forebyggende kampagner, forhandlinger med industrien om ændring af produkter og indførelse af standarder eller regler.

3.2.1.1. ØSU er klar over, at de pågældende kontorer i Kommissionen netop har afsluttet en endelig rapport om gennemførelsen og effektiviteten af EHLASS-systemet. Denne rapport kan danne grundlag for en forlængelse af systemet efter udløbet ved udgangen af 1997 ().

3.2.1.2. ØSU mener ikke, at handlingsprogrammet om forebyggelse af personskader kan fungere uden EHLASS-systemet og henstiller, at det forlænges.

3.2.1.3. Ifølge ØSU og som anført i dets udtalelser om emnet () er det tillige af vital betydning, at systemet forbedres, hvilket også kommer til udtryk i det foreliggende kommissionsforslag. I denne forbindelse mener ØSU, at Kommissionen bør udarbejde retningslinjer om, hvilken metodologi der skal følges ved dataindsamlingen, således at oplysningerne fra de enkelte medlemsstater kan sammenlignes.

3.2.1.4. På denne måde kunne EHLASS-systemet blive mere omkostningseffektivt og forlene oplysningerne om ulykker i hjemmet og i fritiden med den nødvendige EU-værditilvækst. Først når der foreligger gode og pålidelige oplysninger, vil det blive muligt at udvikle kvantitative mål for nedbringelse af personskader, hvilket ifølge ØSU er en fundamental forudsætning for, at målene i det foreslåede handlingsprogram kan realiseres.

3.2.2. Produktsikkerhed. ØSU mener tillige, at der, i tråd med bemærkningerne til EHLASS-systemet, bør etableres en tæt forbindelse mellem forebyggelse af personskader og direktiv 92/59/EØF om generel produktsikkerhed (). I denne sammenhæng støtter ØSU de foreslåede foranstaltninger (i forbindelse med evnen til at forebygge skader), som tager sigte på at inddrage folkesundheden i andre EU-aktioner, der har til formål at forebygge personskader, som f.eks. ovennævnte direktiv.

3.2.3. ØSU støtter også fuldt ud de ændringer til traktatens artikel 129, som går ud på at sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau i forbindelse med fastlæggelsen og gennemførelsen af alle EU's politikker og aktiviteter.

3.2.4. Sundhedsovervågning. »Ulykker i hjemmet« er at af de områder, hvor der kan opstilles sundhedsindikatorer under et fremtidigt EU-handlingsprogram om sundhedsovervågning (). ØSU er derfor af den opfattelse, at det er af vital betydning, at der undgås enhver form for dobbeltarbejde og overlapning mellem ovennævnte program og det program, Kommissionen nu foreslår, således at der opnås en effektiv vekselvirkning mellem dem.

3.3. Artikel 5 - Udvalget. ØSU mener, at medlemsstaterne ved udnævnelsen af medlemmer til det rådgivende, som skal bistå Kommissionen vedrørende såvel de kriterier og procedurer, der skal følges ved udvælgelse og finansiering af projekter under programmet, som evalueringsproceduren, skal tage hensyn til synspunkterne i de forskellige socioøkonomiske organisationer og interessegrupper, der er involveret i forebyggelse af personskader.

3.4. Artikel 7 - Overvågning og evaluering. ØSU noterer sig med tilfredshed, at det vil få tilsendt rapporterne om henholdsvis evalueringen af programmet og dets gennemførelse.

Bruxelles, den 29. oktober 1997.

Tom JENKINS

Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg

() EFT C 202 af 2. 7. 1997, s. 20.

() KOM(93) 559 af 24. 11. 1993 - ØSU's udtalelse offentliggjort i EFT C 388 af 31. 12. 1994.

() Europa-Parlamentets beslutning af 19. november 1993, EFT C 329 af 6. 12. 1993 - Rådets resolution af 27. maj 1993, EFT C 174 af 25. 6. 1993.

() Jf. punkt 6 i udtalelsen, offentliggjort i EFT C 388 af 31. 12. 1994.

() Jf. punkt 7 i udtalelsen, offentliggjort i EFT C 388 af 31. 12. 1994.

() Jf. side 4, punkt 1, 4. afsnit, i Meddelelse fra Kommissionen om et handlingsprogram på fællesskabsplan om forebyggelse af personskader som led i indsatsen på folkesundhedsområdet (KOM(97) 178 endelig udg.).

() Rådets beslutning 86/138/EØF, EFT L 109 af 26. 4. 1986. Rådets beslutning 93/683/EØF, EFT L 319 af 21. 12. 1993 - ØSU's udtalelse offentliggjort i EFT C 201 af 26. 7. 1993. Europa-Parlamentets og Rådets beslutning 30922/94/EF, EFT L 331 af 21. 12. 1994 - ØSU's udtalelse offentliggjort i EFT C 195 af 18. 7. 1994.

() Europa-Parlamentets og Rådets beslutning 30922/94/EF, EFT L 331 af 21. 12. 1994 - ØSU's udtalelse offentliggjort i EFT C 195 af 18. 7. 1994.

() EFT C 201 af 26. 7. 1993 og EFT C 195 af 18. 7. 1994.

() EFT L 228 af 11. 8. 1992 - ØSU's udtalelse offentliggjort i EFT C 75 af 26. 3. 1990.

() Kommissionens forslag offentliggjort i EFT C 338 af 16. 12. 1995 - ØSU's udtalelse offentliggjort i EFT C 174 af 17. 6. 1996.