EU hjælper landbrugsfødevaresektoren med at finansiere oplysnings- og reklamekampagner. Ved at fortælle forbrugere og importører om EU's landbrugsfødevarers høje standarder og kvalitet kan EU-programmerne for salgsfremstød støtte de europæiske producenter i en stadig mere konkurrencepræget verden. Med det generelle budskab "Enjoy, it's from Europe" tager politikken sigte på at fremme åbningen af nye markeder, at diversificere handelspartnerne og at gøre forbrugerne mere bevidste om de bestræbelser, som de europæiske landbrugere gør sig.

Den generelle støtteordning for fremme af landbrugsfødevarer under forordning (EF) nr. 3/2008 gennemgik en reform med vedtagelsen af forordning (EU) nr. 1144/2014, som har været i kraft siden 1. december 2015.

I artikel 2, stk. 2, i forordningen står der, at "det generelle mål med oplysningskampagner og salgsfremstød er at styrke konkurrenceevnen for landbrugssektoren i Unionen". I artikel 2, stk. 2, i forordningen står der, at "de konkrete mål med oplysningskampagner og salgsfremstød er at:

·EU's samfinansieringsandel er sat op til 70 % for enkeltlandsprogrammer i det indre marked, 80 % for flerlandeprogrammer og enkeltlands-/flerlandeprogrammer rettet mod tredjelande og 85 % for programmer, der skal genoprette normale markedsvilkår i tilfælde af alvorlig markedsforstyrrelse, tab af forbrugertillid eller andre konkrete problemer. Desuden lægges der ekstra 5 % på for modtagere i medlemsstater, der får finansiel støtte.

·Den nye politik bygger på en egentlig strategi på EU-plan, hvor der vedtages et årligt arbejdsprogram. Den fastsætter de strategiske prioriteter og de tilsvarende budgetter for politikken for salgsfremstød med hensyn til målgrupper, produkter og de ordninger eller markeder, som foranstaltningerne skal rettes mod, og den type budskaber, der skal spredes i oplysningskampagnerne og salgsfremstødene. Den omfatter endvidere bestemmelser om konkrete midlertidige ordninger med henblik på at reagere på alvorlig markedsforstyrrelse eller tab af forbrugertillid. Den fastsætter også kriterierne for forslagenes evaluering. Det årlige arbejdsprogram gennemføres via en indkaldelse af forslag.

·Omfanget af støtteberettigede modtagere og produkter er blevet udvidet. For at få et bedre afkast af investeringerne er det nu tilladt i begrænset omfang at nævne oprindelse og vise varemærker, når blot det ikke går ud over den generelle karakter af programmerne for salgsfremstød.

·Programmerne for salgsfremstød skal have en særlig EU-dimension, hvad angår indvirkning og indhold, og et vigtigt EU-budskab, så de supplerer medlemsstaternes og den private sektors egne tiltag.

·Der er fastsat indikatorer for opfølgende output, resultater og indvirkning for bedre at evaluere salgsfremstødenes effektivitet.

·Et andet vigtigt aspekt af reformen er procedurernes forenkling:

-Visse gennemførelsesopgaver er blevet overført fra Kommissionen til Forvaltningsorganet for Forbrugere, Sundhed, Landbrug og Fødevarer (herefter kaldet "CHAFEA") af hensyn til omkostningseffektiviteten.

-De administrative procedurer er blevet forenklet, idet man har afskaffet totrinsudvælgelsesproceduren, som tidligere også omfattede en forhåndsudvælgelse fra medlemsstaternes side.

-Procedurerne er ligeledes blevet strømlinet og gjort mere professionelle. Som svar på indkaldelserne indsendes programforslagene elektronisk og evalueres af CHAFEA med bistand fra eksterne evalueringseksperter, som er specialister i fødevarer og markedsføring.

-Kommissionens udvælgelse af forslagene er baseret på en evaluering, der foretages af eksterne evalueringseksperter, og følger nøje evalueringseksperternes rangordning af forslagene.

-Flerlandeprogrammerne administreres af CHAFEA for at lette deres forvaltning, mens enkeltlandsprogrammerne fortsat forvaltes af de kompetente nationale myndigheder under delt forvaltning. Forvaltningsorganets mandat er endvidere blevet udvidet med koordinering af foranstaltninger, der gennemføres på Kommissionens initiativ, såsom kommunikationskampagner, deltagelse i messer og missioner på højt plan.

3. GENNEMFØRELSE AF OPLYSNINGSKAMPAGNER OG SALGSFREMSTØD

3.1Det årlige arbejdsprogram

Det årlige arbejdsprogram er en gennemførelsesafgørelse, hvor Kommissionen bistås af Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter.

Det årlige arbejdsprogram har vist sig at være et effektivt redskab til at opnå en dynamisk og målrettet politik for salgsfremstød. Det tilpasses hvert år til de skiftende behov og muligheder i sektoren, og prioriteterne identificeres med et særligt vejledende budgetbeløb.

Kommissionens tjenestegrene har iværksat en åben høringsprocedure med henblik på at fastlægge de strategiske prioriteter for de geografiske markeder, de budskaber, der skal sendes, og de sektorer, der skal fremmes. Markedsprioriteterne er baseret på forordningens mål, som er at øge antallet af aktiviteter rettet mod de tredjelande, der har det største vækstpotentiale. I det indre marked er det vigtigste mål at informere forbrugerne om EU-produkters høje standarder og EU's kvalitetsordninger og de hermed forbundne symboler, nemlig økologisk produktion, beskyttede geografiske betegnelser (BGB), beskyttede oprindelsesbetegnelser (BOB), garanti for traditionel specialitet (GTS), "bjergprodukt" og logoet for produkter fra regionerne i den yderste periferi (RYP). Hvad tredjelandene angår, foretager Kommissionens tjenestegrene en makroøkonomisk analyse af den forventede stigning i importen samt en evaluering af politikken om frihandelsaftaler (FTA) og den forventede fjernelse af sundheds- og plantesundhedsbarrierer. Programmerne for salgsfremstød kan således bidrage til at lægge grunden til den potentielle eksport til tredjelandes markeder, allerede inden en frihandelsaftale indgås eller træder i kraft. Kommissionens tjenestegrene hører også systematisk og skriftligt medlemsstaterne om salgsfremstød via Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter. De hører endvidere systematisk interessenterne via grupperne for civil dialog og modtager en lang række bidrag fra landbrugsfødevaresektoren og erhvervssektoren.

Desuden har politikken vist sig at være fleksibel, da den gjorde det muligt at tildele ad hoc-bevillinger til sektorer i vanskeligheder, såsom mejeriprodukter og svinekød i 2016 og 2017 eller fåre- og gedekød i 2017. Programmerne for salgsfremstød har vist sig at være et nyttigt redskab til at støtte landbrugerne og landbrugsfødevaresektoren i deres bestræbelser på at erobre nye markeder, vinde markedsandele og øge eksporten med det formål at genskabe markedssituationen på mellemlang sigt.