[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 8.10.2007

SEK(2007) 907

ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE Ledsagedokument til

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Små, miljøbevidste og konkurrencedygtige Et program, der skal hjælpe små og mellemstore virksomheder med at overholde miljølovgivningen Resumé af konsekvensanalyse {KOM(2007) 379 endelig}{SEC(2007) 906}{SEC(2007) 908}

Små og mellemstore virksomheder (SMV'er), som ifølge definitionen beskæftiger under 250 personer, står for en meget stor andel af EU's økonomi. Og SMV'er kan ligesom store virksomheder have betydelige virkninger for miljøet. Det skyldes ikke nødvendigvis den enkelte virksomhed, men den samlede belastning fra alle sektorer under ét (selv om enkelte SMV'ers indvirkning på miljøet i nogle tilfælde kan være ret betydelig på lokalt eller regionalt niveau). Der findes ikke megen dokumentation for SMV'ernes specifikke miljøvirkninger, men forskningen giver det generelle indtryk, at SMV'erne er en særlig problematisk gruppe, hvad angår overholdelse af miljølovgivningen.

Det er generelt accepteret i litteraturen, at det er alt for kompliceret og besværligt for virksomheder og myndigheder at gøre detaljeret rede for SMV'ernes bidrag til forureningen (f.eks. luftforureningen) i form af miljøbelastning med forskellige forurenende stoffer (f.eks. CO2, SOx og NOx) i hver enkelt medlemsstat. I mange tilfælde findes dataene ikke engang. Alligevel nævnes ofte et rundt tal på 70%, som deres andel af industriforureningen i Europa, hvilket forekommer sandsynligt, og det er i flere undersøgelser forsøgt at fremskaffe større detailviden om SMV'ers særlige miljøproblemer i bestemte lande. Eksempelvis er det i en britisk rapport anslået, at SMV'erne tegner sig for 60% af den samlede CO2-udledning fra virksomhederne i Det Forenede Kongerige, og konklusionen var, at der var betydelige muligheder for at forbedre SMV'ernes energieffektivitet og reducere deres emissioner. Og ifølge skøn i Nederlandene og Det Forenede Kongerige skulle erhvervsaffald og industriaffald fra SMV'er udgøre gennemsnitligt 50% af den samlede mængde. Disse undersøgelser støtter den påstand, at SMV'er kan være en betydelig belastning for miljøet.

Talrige regionale og nationale undersøgelser viser, at de fleste SMV'er er meget lidt klar over, hvilke virkninger de har for miljøet, og hvordan de skal håndtere dem. For nylig har NetRegs i Det Forenede Kongerige foretaget en veldokumenteret undersøgelse, som viser, at kun 7% af virksomhederne i Det Forenede Kongerige mente at have aktiviteter, der kunne skade miljøet, men da de fik vist en liste over aktiviteter, steg tallet til 41%.

De fleste SMV'er befinder sig i en tilstand af "sårbar efterlevelse", da de ikke altid kender lovgivningen godt nok til at sikre, at de overholder den. En undersøgelse foretaget af Institute of Directors (IoD, Det Forenede Kongerige) viste, at medlemmerne inden for byggeri, minedrift, transport og fremstilling, hvor der er omfattende miljølovgivning, kun kendte forholdvis lidt til miljøreglerne: 59% af medlemmerne i fremstillingssektoren vidste "ikke ret meget" eller mindre, og det tilsvarende tal for byggeri, minedrift og transport var 52%. Den samme undersøgelse viste, at kun 26% af fremstillingsvirksomhederne vidste "meget" eller "en del" om REACH.

Undersøgelserne viser, at SMV'ernes manglende overholdelse af miljølovgivningen skyldes manglende erkendelse af deres egne aktiviteters miljøvirkninger, ukendskab til miljølovgivningen, utilstrækkelig evne til at tage fat på deres egne miljøvirkninger og undertiden, at overholdelse af miljølovgivningen er administrativt og økonomisk meget belastende. En yderligere hindring er, at miljøbeskyttelse opfattes som noget, der er meget bekosteligt og med ringe udbytte for virksomheden.

Europa-Kommissionens generaldirektorat for miljø har udarbejdet en konsekvensanalyse som grundlag for etablering af et program for bistand til SMV'er til overholdelse af miljølovgivningen (KOM (2007) 379 endelig). Programmets vigtigste aspekter blev drøftet med de interesserede parter på et høringsmøde i 2005 og på en række ad hoc-møder i 2006.

Konsekvensanalysen viser, at der er tre grunde til den nuværende problematiske situation.

1. SMV'erne kan i kraft af, at de ikke er klar over deres egne aktiviteters miljøvirkninger og heller ikke kender til den miljølovgivning, der gælder for dem, udgøre en ikke uvæsentlig trussel for miljøet og underminere virkningerne af de mange EU-miljøbeskyttelsesforanstaltninger.

2. Manglende overholdelse af miljøreglerne kan meget vel indebære en betydelig direkte risiko for alle virksomhedens ansatte.

3. Bedre miljøledelse kan give SMV'erne nogle økonomiske og/eller finansielle fordele (som følge af bedre miljøeffektivitet og miljøinnovation), som de i mange tilfælde ikke er klar over.

Der bør gøres noget ved det, for ellers vil der stadig ikke findes nogen sammenhængende politik for SMV'erne og miljøet og den nuværende situation ikke blive bedre.

I løbet af de seneste år har Kommissionen taget flere initiativer til at hjælpe SMV'erne med at løse deres miljøproblemer, bl.a. miljøledelsessystemer, miljømærkning, renere teknologier og finansiel støtte. Der er også på nationalt plan taget mange initiativer til at hjælpe SMV'erne med at opfylde lovgivningskravene og forbedre deres miljøpræstationer. En undersøgelse, som Kommissionen har ladet udføre med henblik på konsekvensvurderingen, nåede frem til, at der findes 92 sådanne nationale og regionale initiativer i 15 EU-medlemsstater.

Kommissionen kan dog spille en rolle ved at supplere disse lokale og nationale initiativer, da mange medlemsstater stadig ikke har dedikerede SMV-initiativer på både regionalt og nationalt plan. Det gælder i mange tilfælde, at den støtte, SMV'erne har mulighed for at få, enten ikke har med overholdelse af miljølovgivningen at gøre eller ikke er rettet specielt mod SMV'er. Desuden ser det ud til, at medlemsstaterne ikke aktivt søger at lære af andre medlemsstaters erfaringer eller samarbejde med dem, så initiativerne er spredt over hele EU uden nogen sammenhæng. Det foreliggende program for bistand til SMV'er til overholdelse af miljølovgivningen skal bøde på dette med en fastere ramme og finansiering. Dermed skulle miljøpræstationerne i alle medlemsstaterne blive bedre, hvilket generelt vil gavne EU miljømæssigt, socialt og økonomisk. Det indre marked kommer til at fungere bedre ved, at der skabes ensartede vilkår via en sammenhængende harmoniseret gennemførelse af miljøstandarderne over hele EU. Blandt andre fordele kan nævnes, at SMV'ernes adgang til markederne og deres konkurrenceevne vil blive påvirket i positiv retning via udveksling af god praksis, bedre kendskab til miljøkravene og indførelse af omkostningseffektive miljøledelsessystemer.

En yderligere grund til at tage et sådant initiativ på EU-plan er, at langt størsteparten af den nationale miljølovgivning er afledt af EU-lovgivning.

I konsekvensanalysen indgik 16 forskellige politikmuligheder, der var opstillet i fire hovedgrupper:

- initiativer til forbedring af overholdelsen koordineres af medlemsstaterne

- politikkernes eksisterende foranstaltninger til fordel for SMV'erne gøres mere effektive

- kommunikationen og kendskabet til reglerne forbedres

- den finansielle støtte til bæredygtig produktion i SMV'erne øges.

Ikke alle 16 politikmuligheder fortjente en grundigere overvejelse. Regelmæssige kontrolbesøg fra de håndhævende myndigheders side er et nødvendigt virkemiddel, men det er ikke tilstrækkeligt. At få medlemsstaterne til at sætte noget i gang ved at opstille mål for overholdelsesgraden eller beordre flere kontrolbesøg hos SMV'erne vil ikke føre til opfyldelse af målene, og det vil flere andre af mulighederne i konsekvensanalysen heller ikke; de er derfor ikke med i programmet.

Ifølge litteraturen bør problemet angribes fra flere sider på én gang, da SMV'er er meget forskelligartede sammenlignet med store virksomheder. Der kan kun opnås forbedringer med flere komplementære foranstaltninger, der er rettet mod alle årsagerne til, at lovgivningen overholdes i så ringe omfang. Det kan f.eks. være uddannelse og bevidstgørelse, påvisning og vurdering af problemerne lokalt, målrettet konsulentbistand, udveksling af oplysninger og bedste praksis samt mindskelse af den administrative belastning.

Hensigten med programmet for bistand til SMV'er til overholdelse af miljølovgivningen er at tilskynde til overholdelse og korrekt gennemførelse af gældende miljølovgivning og ikke at give SMV'erne undtagelser eller en fortrinsstilling. Det skal være komplementært til de allerede gældende regler og de generelle politikinitiativer og bør ikke udgøre endnu en administrativ belastning. Det er derfor i overensstemmelse med principperne for bedre lovgivning. Programmet følger principperne for bedre lovgivning til at gøre SMV'ernes administration i forbindelse med overholdelse af lovgivningen så lille som muligt. Kommissionen giver tilsagn om at samarbejde med medlemsstaterne om at udpege og ændre de dele af EU-lovgivningen, der gør det unødvendigt vanskeligt at forstå eller følge en politik, således at den bliver lettere for SMV'erne at overholde. Det er en omkostningseffektiv tilgang, da den udnytter de bedste politikværktøjer og instrumenter, eventuelt med forbedringer, indebærer nye finansieringstilbud til SMV'erne og samvirker med de erhvervsstøttenet og –organisationer, der allerede arbejder med disse problemer.

For at skaffe mere viden og bedre adgang til data om miljøvirkningerne af SMV'ernes aktiviteter er det indbygget i programmet, at medlemsstaterne udveksler oplysninger og god praksis, og at der løbende holdes øje med foranstaltningerne for at få oplysninger om deres virkninger. Alene derved mener Kommissionen, at programmet vil få væsentlige positive miljømæssige, økonomiske og sociale virkninger.

Programmet vil dog også forbedre SMV'ernes miljøpræstationer på mellemlang sigt ved at gøre opmærksom på og udbrede kendskabet til bedre miljøeffektivitet, især de deraf følgende økonomiske fordele og omkostningsbesparelser. Blandt miljøfordelene regnes større genvinding af biprodukter og affald, lavere energi- og ressourceforbrug og mindre affaldsproduktion.

Ved konsekvensanalysen er der påvist mange økonomiske fordele ved at overholde miljølovgivningen og styre miljørisici og –virkninger bedre. Den mest iøjnefaldende er omkostningsbesparelser ved at indføre miljøledelsessystemer (lavere energi- og materialeforbrug), som også viser, hvilke processer der skal forbedres, samt nye forretningsmuligheder via grønne offentlige indkøb og stimulering af innovativ tænkning. Der er fordele forbundet med forbedring af virksomhedens image, f.eks. bedre kunderelationer via miljømærkning og bedre adgang til kapital fra miljøbevidste investorer. Endnu en væsentlig økonomisk fordel er, at virksomheder, der kan dokumentere en egentlig ledelse af miljørisici og -virkninger, vil få en bedre kreditvurdering og dermed lettere adgang til kapital.

Alle foranstaltningerne i programmet er til for at støtte SMV'erne, og da det er frivilligt, om de vil deltage, er det ikke forbundet med administrative byrder i form af nye lovkrav. Programmet sigter udtrykkelig mod at holde administrationsomkostningerne nede, så det bliver lettere at overholde lovgivningen.

Virksomhederne kan endda regne med nogle sociale fordele. Bedre adgang til miljøoplysninger og tydeligere opfattelse af miljørisici og –virkninger vil bidrage til en bedre organisation af virksomheden, og de ansatte vil blive mere motiveret for og engageret i at nå de fælles mål, hvis virksomheden bliver tilsluttet et certificeret miljøledelsessystem som f.eks. EU's ordning for miljøstyring og miljørevision (EMAS). En vigtig ekstra fordel er, at jo mere miljøbevidste ledelse og ansatte er, des større bliver den gensidige tillid og forståelse mellem SMV'er og myndigheder. Dermed åbnes der mulighed for lokalt at føre en konstruktiv dialog om en forenkling af SMV'ernes miljøadministration.

Programmet for bistand til SMV'er til overholdelse af miljølovgivningen rummer tiltag, der styrker eksisterende politikkers og initiativers SMV-dimension, og med uddannelse og kapacitetsopbygning bliver programmet komplet og sammenhængende. Selv om programmets primære mål er at få overholdt miljølovgivningen, åbner det også mulighed for at hæve SMV'ernes miljøpræstation til et endnu højere niveau.

De politikmuligheder, der er udvalgt under konsekvensanalysen, danner grundlag for de konkrete foranstaltninger, der foreslås i programmet, og de er samlet under følgende temaer:

- "Bedre lovgivning" , når der skal udformes og gennemføres politikker, så det bliver lettere for SMV'er at overholde den, den administrative byrde bliver mindst mulig og der frigøres ressourcer til i højere grad at overholde lovgivningen.

- Miljøledelsessystemer , der er skræddersyet og lettere tilgængelige, således at miljøhensyn kan integreres omkostningseffektivt og helhedsorienteret i SMV'ernes kerneaktiviteter.

- Fokuseret finansiel støtte og et flerårigt program for finansiering, som skal fremme og støtte tiltag til overholdelse af miljølovgivningen og bæredygtig produktion i SMV'erne.

- Opbygning af lokal miljøekspertise for at kompensere for mangelen på viden.

- Bedre kommunikation og mere målrettet information , der kan udfylde huller i informationen og øge miljøbevidstheden.