Forslag til Raadets beslutning om et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling inden for miljoe og klima (1994-1998) (94/C 228/06) (Tekst af betydning for EOES) KOM(94) 68 endelig udg. - 94/0084(CNS)

(Forelagt af Kommissionen den 30. marts 1994)

RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 130 I, stk. 4,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg, og

ud fra foelgende betragtninger:

Raadet og Europa-Parlamentet har ved afgoerelse . . ./. . ./EF vedtaget et fjerde rammeprogram om Det Europaeiske Faellesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (i det foelgende benaevnt FTU) for perioden 1994-1998, som bl.a. fastsaetter, hvilke foranstaltninger der skal gennemfoeres inden for miljoe og klima; naervaerende beslutning skal traeffes i lyset af den i praeamblen til ovennaevnte afgoerelse anfoerte begrundelse;

ifoelge traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal rammeprogrammet ivaerksaettes ved hjaelp af saerprogrammer, der udarbejdes inden for hver enkelt af de aktioner, som det bestaar af; i hver saerprogram angives de naermere bestemmelser for programmets gennemfoerelse, varigheden af dette og de midler, der skoennes noedvendige hertil;

dette program kan yde et vaesentligt bidrag til et fornyet opsving i vaeksten, oeget konkurrenceevne og stoerre beskaeftigelse i Unionen, som anfoert i hvidbogen om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse (1);

naervaerende program gennemfoeres hovedsagelig ved hjaelp af foranstaltninger med omkostningsdeling, men ogsaa ved samordnede foranstaltninger, forberedende, ledsage- og stoetteforanstaltninger.

i henhold til traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal der foretages et skoen over de finansielle midler, der er noedvendige til gennemfoerelsen af dette saerprogram (de endelige beloeb vedtages af budgetmyndigheden i overensstemmelse med den relative prioritering af det omraade, der er omfattet af naervaerende program, inden for den foerste foranstaltning i det fjerde rammeprogram);

i henhold til afgoerelse . . ./. . ./EF (det fjerde rammeprogram) skal det samlede maksimale beloeb til det fjerde rammeprogram tages op til fornyet overvejelse senest den 30. juni 1996 med henblik paa en forhoejelse; det beloeb, der skoennes noedvendigt til gennemfoerelsen af dette program, vil kunne forhoejes som foelge af denne revision;

de foranstaltninger, der skal gennemfoeres under dette program, bidrager til opnaaelse af stoerre viden og teknisk kompetence, som Faellesskabet har behov for, saa det kan udoeve det mandat paa miljoeomraadet, som det har faaet ved traktatens tredje del, afsnit XVI;

indholdet i det fjerde rammeprogram om Faellesskabets FTU-indsats er fastlagt i overensstemmelse med naerhedsprincippet; i naervaerende saerprogram fastlaegges indholdet af de aktiviteter, der i overensstemmelse med dette princip skal gennemfoeres inden for miljoe og klima;

i henhold til afgoerelse . . ./. . ./EF (det fjerde rammeprogram) er Faellesskabets handling blandt andet begrundet, saafremt forskningen bidrager til oeget oekonomisk og social samhoerighed i Faellesskabet og fremmer en global harmonisk udvikling heraf under fuld hensyntagen til den teknisk-videnskabelige kvalitet; dette program anses for at bidrage til gennemfoerelsen af disse maal;

dette program og gennemfoerelsen heraf bidrager til at styrke samvirket mellem de FTU-aktiviteter inden for miljoe og klima, der gennemfoeres af forskningscentre, universiteter og virksomheder, herunder navnlig smaa og mellemstore virksomheder, der er etableret i medlemsstaterne, og mellem disse og Faellesskabets tilsvarende FTU-aktiviteter;

de regler for virksomheders, universiteters og forskningscentres (herunder FFC's) deltagelse og de regler for formidling af forskningsresultaterne, der er fastsat i de bestemmelser, der er omhandlet artikel 130 J, finder anvendelse paa dette saerprogram;

ved gennemfoerelsen af dette program kan internationalt samarbejde med andre europaeiske tredjelande og internationale organisationer, i overensstemmelse med artikel 130 M, ud over associeringen af lande omfattet af aftalen om Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade (EOES), vise sig hensigtsmaessig;

gennemfoerelsen af dette program omfatter ogsaa formidling og udnyttelse af FTU-resultater, navnlig over for smaa og mellemstore virksomheder, herunder navnlig virksomheder, der ligger i de medlemsstater eller regioner, der deltager mindst i programmet, samt tilskyndelse til forskermobilitet og -uddannelse, som udvikles inden for dette program og i det omfang, det er noedvendigt af hensyn til en tilfredsstillende gennemfoerelse;

ved gennemfoerelsen af dette program er det noedvendigt at fastsaette foranstaltninger, som fremmer smaa og mellemstore virksomheders deltagelse, navnlig ved teknologistimulerende foranstaltninger;

grundforskningen inden for miljoe og klima boer fremmes, fordi en dybere forstaaelse af, hvorledes de virker, er vigtig for udformningen og ivaerksaettelsen af en strategi til en holdbar miljoebeskyttelse;

der boer foretages en vurdering af de oekonomiske og sociale virkninger samt de eventuelle teknologiske risici ved de aktiviteter, der gennemfoeres under dette program;

der boer for det foerste foretages en loebende og systematisk undersoegelse af, hvor langt gennemfoerelsen af dette program er naaet, saa det om noedvendigt kan tilpasses til den videnskabelige og teknologiske udvikling inden for dette omraade; der boer for det andet paa et passende tidspunkt foretages en uafhaengig evaluering af resultaterne fra programmet, saaledes at alle fornoedne data er til raadighed ved fastlaeggelsen af maalene for det femte rammeprogram; endelig boer der, naar programmet er afsluttet, foretages en sidste evaluering af de resultater, der er opnaaet, sammenholdt med de maal, der er fastsat i denne beslutning;

i resolutionen fra Raadet og repraesentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Raadet, om et faellesskabsprogram for politik og handling i forbindelse med miljoeet og baeredygtig udvikling (2) er videnskabelig forskning og teknisk fremskridt blevet fastlagt som blandt de vigtigste instrumenter til gennemfoerelse af denne politik;

FFC kan deltage i indirekte foranstaltninger omfattet af dette program;

FFC bidrager via sit eget program for direkte foranstaltninger ogsaa til gennemfoerelsen af maalsaetningerne for Faellesskabets FTU inden for det omraade, der er omfattet af dette program;

Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) er blevet hoert -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling og demonstration inden for miljoe og klima som beskrevet i bilag I vedtages for en periode, som begynder den (datoen for vedtagelsen af dette program) og slutter den 31. december 1998.

Artikel 2

1. De midler, der skoennes noedvendige til programmets gennemfoerelse, beloeber sig til 532 mio. ECU, herunder 7,44 % til udgifter til personale og drift.

2. En vejledende fordeling af midlerne er anfoert i bilag II.

3. Det ovennaevnte beloeb, der skoennes noedvendigt til programmets gennemfoerelse, vil kunne forhoejes som foelge af og i overensstemmelse med den afgoerelse, der er naevnt i artikel 1, skt. 3, i afgoerelse . . ./. . ./EF (det fjerde rammeprogram).

4. Budgetmyndigheden bestemmer, hvilke bevillinger der afsaettes til hvert regnskabsaar, under hensyntagen til de videnskabelige og teknologiske prioriteter, der er fastsat i det fjerde rammeprogram.

Artikel 3

De naermere bestemmelser for programmets gennemfoerelse, bortset fra dem, der er naevnt i artikel 5, er anfoert i bilag III.

Artikel 4

1. Kommissionen undersoeger loebende og systematisk, med passende bistand fra uafhaengige, eksterne eksperter, hvor langt gennemfoerelsen af dette program er naaet sammenholdt med de maal, der er anfoert i bilag I. Den vurderer navnlig, om maalene, prioriteringen og de finansielle midler stadig er afpasset efter situationens udvikling. Den forelaegger om noedvendigt forslag til tilpasning eller supplering af programmet paa grundlag af resultaterne af denne undersoegelse.

2. For at bidrage til den samlede evaluering af Faellesskabets indsats, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, i afgoerelsen om det fjerde rammeprogram, lader Kommissionen paa et passende tidspunkt uafhaengige eksperter evaluere den indsats, der er gjort inden for omraader, der direkte er omfattet af dette program, og af forvaltningen heraf i de fem aar, der gaar forud for evalueringen.

3. Ved programmets udloeb lader Kommissionen uafhaengige eksperter foretage en sidste evaluering af de resultater, der er opnaaet sammenholdt med de maal, der er fastsat i bilag III til det fjerde rammeprogram og i bilag I til naervaerende beslutning. Den endelige evalueringsrapport forelaegges for Raadet, Europa-Parlamentet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg.

Artikel 5

1. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram, som er i overensstemmelse med maalene i bilag I, og som i givet fald ajourfoeres. I dette program fastlaegges de videnskabelige og teknologiske maal, etaperne for programmets gennemfoerelse og den finansiering, der paaregnes til de enkelte former for foranstaltninger til programmets gennemfoerelse.

Arbejdsprogrammet kan ogsaa indeholde bestemmelser vedroerende deltagelse i visse aktiviteter inden for rammerne af EUREKA.

2. Kommissionen indkalder projektforslag paa grundlag af arbejdsprogrammet.

Artikel 6

1. Kommissionen er ansvarlig for programmets gennemfoerelse.

2. I de tilfaelde som er beskrevet i artikel 7, stk. 1, vil Kommissionen bistaas af et udvalg, der bestaar af repraesentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repraesentant som formand.

Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyn til, hvor meget det paagaeldende spoergsmaal haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgoerelser, som Raadet skal traeffe paa forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillaegges de stemmer, der afgives af repraesentanterne for medlemsstaterne, den vaegt, der er fastlagt i naevnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.

Kommissionen vedtager de paataenkte foranstaltninger, naar de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse.

Er de paataenkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, eller er der ikke afgivet nogen udtalelse, forelaegger Kommissionen straks Raadet et forslag til de foranstaltninger, der skal traeffes. Raadet traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal.

Har Raadet ved udloebet af en frist, som under ingen omstaendigheder kan vaere paa over en maaned regnet fra forslagets forelaeggelse for Raadet, ikke truffet nogen afgoerelse, vedtages de foreslaaede foranstaltninger af Kommissionen.

Artikel 7

1. Proceduren i artikel 6, stk. 2, anvendes i forbindelse med:

- udarbejdelse og ajourfoering af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1

- evalueringen af FTU-projekter, som oenskes medfinansieret af Faellesskabet, og fastsaettelse af det beloeb, der skoennes noedvendigt til denne finansiering, naar dette beloeb overstiger 0,35 mio ECU

- de foranstaltninger, der skal traeffes for at evaluere programmet

- enhver aendring af den vejledende fordeling af midlerne, der er vist i bilag II, som ikke er omfattet af en budgetafgoerelse.

2. Kommissionen underretter paa hvert moede i udvalget dette om gennemfoerelsen af programmet i sin helhed.

Artikel 8

Kommissionen bemyndiges til i overensstemmelse med traktatens artikel 228, stk. 1, at indlede forhandlinger om internationale aftaler med europaeiske tredjelande, der ikke er omfattet af EOES-aftalen, samt med internationale organisationer med henblik paa at knytte dem til hele eller en del af programmet.

Artikel 9

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

(1) KOM(93) 700 endelig udg. af 15. december 1993.

(2) EFT nr. C 138 af 17. 5. 1993, s. 1.

BILAG I

VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MAAL OG INDHOLD

Indledning

Dette saerprogram afspejler fuldt ud retningslinjerne i det fjerde rammeprogram, foelger rammeprogrammets udvaelgelseskriterier og indeholder en naermere praecisering af de videnskabelige og teknologiske maal.

Kapitel 3 (indledning og del A og B) i bilag III foerste aktivitet af rammeprogrammet udgoer en integrerende del af dette saerprogram.

Programmet indeholder den noedvendige grad af kontinuitet til at opretholde og udbygge de FTU-kapaciteter, der blev udviklet under de tidligere programmer. Det drejer sig om at viderefoere og udnytte bestraebelserne paa strukturering af miljoerelateret-FTU paa europaeisk plan, navnlig ved at styrke ivaerksaettelsen af ekspertisenet.

Som det imidlertid fremgaar af begrundelsen er programmet koncentreret om et begraenset antal emner og omraader, hvor en EU-indsats er berettiget.

Programmet omfatter tre emner: 1. det naturlige miljoe, miljoekvalitet og globale aendringer, 2. miljoerelateret teknologi, 3. rumteknologi anvendt til miljoeovervaagning og miljoeforskning.

I overensstemmelse med rammeprogrammet og Kommissionens arbejdsdokument KOM(93) 459 skal forskningen inden for hvert emne og omraaderne herunder opfylde foelgende kriterier:

1. bidrage til at udbygge det noedvendige videnskabelige grundlag for at ivaerksaette Unionens politik paa miljoeomraadet ved at udvikle den strategiske kapacitet hertil og ved at forene miljoebeskyttelse og baeredygtig ressourceforvaltning med legitime oensker om oekonomisk vaekst og udvikling (emne 1 til 3)

2. bidrage til at virkeliggoere maalsaetningerne i de verdensomspaendende programmer for forskning i globale aendringer (emne 1 og 3) ved at koncentrere sig om de aspekter, hvor kun en indsats paa EU-plan i form af store projekter, der tilrettelaegges i samordning med medlemsstaterne, vil kunne udvirke betydelige resultater

3. bidrage til udvikling af miljoevenlige produkter, teknologier, teknikker og tjenester, der kan opfylde nye behov, og hvis anvendelse ville kunne bidrage til et oekonomisk opsving (baseret paa en baeredygtig udvikling) og skabe ny beskaeftigelse, som det blev fremhaevet i Kommissionens hvidbog om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse (KOM(93) 700) (emne 2, 3).

Disse foranstaltninger gennemfoeres i naert samarbejde mellem medlemsstaternes universiteter, videnskabelige institutter og virksomheder, herunder SMV.

Der vil blive ivaerksat teknologistimulerende foranstaltninger baseret paa erfaringer fra CRAFT-foranstaltningerne og gennemfoerlighedspraemier for at fremme og lette SMV'ernes deltagelse.

Programmet vil blive ivaerksat og gennemfoert i naert samarbejde med de oevrige saerprogrammer, navnlig »Industri- og materialeteknologi«, »Ikke-nuklear energi«, »Landbrug og fiskeri«, »Maaling og proevning«, »Transport«, »Maalrettet sociooekonomisk forskning«, »Telematik« og »Havforskning og -teknologi«.

Inden for dets kompetenceomraader, vil FFC ivaerksaette komplementaere foranstaltninger, isaer inden for omraaderne A I »Klimaaendringer og foelgerne for naturressourcerne«, A II »Atmosfaerens fysik og kemi, biosfaerens processer og konsekvenser«, B II »Instrumenter, teknikker og metoder til miljoeovervaagning«, B III »Miljoebeskyttelsesteknologi og -metoder«, og ligeledes inden for omraadet C »Rumteknologi anvendt til miljoeovervaagning og -forskning«, som beskrevet i det foelgende (1).

A. FORSKNING I DET NATURLIGE MILJOE, MILJOEKVALITET OG GLOBALE AENDRINGER

Omraade I: Klimaaendringer og foelgerne for naturressourcerne

1. Dynamiske processer i klimasystemet

Maal

a) At muliggoere en bedre forstaaelse og en bedre beskrivelse af de grundlaeggende processer i klimasystemet, navnlig for saa vidt angaar deres paavirkninger globalt og regionalt

b) at forbedre klimamodeller under hensyntagen til og ved at indfoere et bedre kendskab til klimaets noegleprocesser i disse modeller.

Forskningsopgaver

1. Analyse og beskrivelse af vekselvirkningerne mellem atmosfaeren og jordoverfladen og deres rolle i det hydrologiske kredsloeb, navnlig paa regionalt plan.

2. Analyse og beskrivelse af forbindelserne mellem atmosfaeriske processer og havstroemme.

3. Analyse og beskrivelse af forbindelserne mellem atmosfaere/kryosfaere/havet og deres rolle i klimasystemet.

4. Undersoegelser vedroerende straalingsforhold, herunder virkningerne af drivhusgasser, skyer og deres dynamik samt aerosoler.

5. Globale kredsloeb for drivhusgasser, deres koncentration i atmosfaeren og deres stroemninger og omdannelser i havene, biosfaeren og litosfaeren.

2. Klimasystemet tidligere

Maal

At bidrage til hoejoploesende rekonstruktion af de klimatiske og de til klimaet forbundne miljoemaessige forhold med det formaal at udbygge dokumentationen og forbedre forstaaelsen af, hvordan klimasystemet fungerer.

Forskningsopgaver

1. Rekonstruktion af klima- og miljoeforhold globalt og regionalt under de seneste klimacykler (G 250 000 aar).

2. Dybe kerneproeveudtagninger i gamle glaciale islag samt hermed forbundene glaciologiske undersoegelser. Modelopstilling for islagenes deformering og stroemning.

3. Rekonstruktion af klimaets udvikling og dets foranderlighed i holocaenperioden og den sene holocaenperiode.

4. Analyse af klimaaendringers dynamik og de rekonstruerede klimaers foranderlighed.

3. Modellering og analyse af klimaaendringer og klimaforanderlighed

Maal

a) At muliggoere en beskrivelse af klimaets udvikling og af dets foranderlighed i de naeste aartier og aarhundreder

b) at bidrage til at udvikle hoejoploesende scenarier for klima- og miljoeaendringer med henblik paa at anvende dem til forudsigelse af klimaaendringernes virkninger.

For at naa dette maal vil de europaeiske klimamodelcentre blive sammenknyttet for at give forskerhold adgang til de mest avancerede modeller og instrumenter.

Forskningsopgaver

1. Udvikling og validering af forbedrede klimamodeller.

2. Analyse og beskrivelse af det nuvaerende klima og dets foranderlighed ved hjaelp af globale og regionale data; dynamisk dataassimilering og andre avancerede analyseteknikker.

3. Analyse af den variabilitet i klimaet, der er forudset via etablerede klimamodeller; udvikling og anvendelse af egnede statistiske metoder til proevning af modellernes forudsigelser i forhold til reelle data.

4. Udvikling af modeller for aarstidsmaessig forudsigelse af klimaparametre, herunder modeller til aarstidsmaessig forudsigelse af ekstreme forhold (nedboer, toerke); udvikling af proevningsmetoder for saadanne modeller.

5. Udvikling af metoder til »downscaling« for at naa frem til en korrekt simulering af klimaets foranderlighed (f.eks. nedboer) med stor rummaessig og tidsmaessig oploesning. Udvikling af forbedrede forudsigelser af aendringer i typen, udbredelsen of hyppigheden af ekstreme meteorologiske haendelser.

6. Undersoegelse af tilbagevirkningerne paa klimasystemet af miljoeaendringer over lang tid (aartier/aarhundreder), navnlig for saa vidt angaar biosfaeriske aendringer og det hydrologiske kredsloeb.

7. Undersoegelse af aendringer i middelvandstanden, statistikker over vandstand, uvejr og oversvoemmelser, navnlig i oversvoemmelsesudsatte omraader.

4. Foelgerne for naturressourcerne

Maal

At vurdere de vigtigste reaktioner og modstandsdygtigheden hos de naturressourcer, der udsaettes for menneskeskabte belastninger og for klimaaendringer og -foranderlighed.

4.1. Europaeiske vandressourcer

Maal

At skaffe en fuldstaendig vurdering af overfladevands- og grundvandsressourcerne og udvikle strategier for den fremtidige forvaltning heraf.

Forskningsopgaver

1. Vurdering af vandressourcernes reaktion paa klimaaendringer og -foranderlighed og paa en mere intensiv udnyttelse af disse ressourcer; den sandsynlige udvikling i disse ressourcer.

2. Udvikling af metoder til at anslaa, forudse og forbedre forekomsten af vandressourcer efter miljoeaendringer, navnlig i omraader, hvor der kan forventes uoverensstemmelse mellem forekomsten af og efterspoergslen efter vand.

3. Udvikling af teknikker til at genskabe og forbedre grundvandsreserverne.

4. Vurdering af virkningerne af en aendring i vandstanden for kystregioners vandforsyning og i forbindelse med andre faktorer.

5. Vurdering og validering af integrerede forvaltningsteknikker og -metoder.

6. Udvikling af teknikker til at genetablere kvaliteten af overfladevand og grundvand, der er blevet forringet gennem forurening som foelge af uegnede landbrugs- eller arealanvendelsesmetoder.

4.2. Landbrug, skove og det naturlige miljoe

Maal

At undersoege og vurdere de sandsynlige virkninger af klimaaendringer og andre miljoeaendringer for kulturer, skove og andre landoekosystemer samt deres foelger for landressourcerne i Europa; at skabe grundlaget for en vurdering af disse foelgers samfundsoekonomiske virkninger.

Forskningsopgaver

1. Analyse og beskrivelse af klimaaendringers og andre menneskeskabte faktorers langsigtede virkninger for naturlig bevoksning og for landbrugsproduktiviteten i Europa.

2. Udvikling, validering og anvendelse af regionale virkningsmekanistiske modeller, der beskriver virkningerne af en klimaaendring og klimarelaterede parametre for skove og andre naturoekosystemer, under hensyntagen til andre menneskeskabte virkninger.

3. Udvikling af forudsigelsesmodeller til at vurdere biodiversitetens reaktion paa miljoeaendringer over lang tid; udvikling af det videnskabelige grundlag for strategier til in situ-beskyttelse; opstilling af kriterier for optimering af landskabsstrukturen med henblik paa at undgaa arters udryddelse og opretholde en passende diversitet.

4. Undersoegelse af klimaaendringernes saerlige virkninger for de nordlige skove og for marginale oekosystemer saasom tundra og taiga i arktiske og subarktiske omraader.

5. Integrerede undersoegelser af klimaets og menneskeskabte faktorers virkninger for bjergoekosystemer og skabelse af sammenhaenge med henblik paa evaluering af samfundsoekonomiske virkninger.

6. Undersoegelse af udviklingen i farerne for oversvoemmelse og jordskred i bjergomraader (f.eks. i Alperne), bl.a. som foelge af aendringer i arealanvendelsen eller i sne- eller isdaekket.

7. Udvikling af modeller til vurdering af oeget UV-B-straalings mulige virkninger for miljoe og sundhed.

8. Vurdering af den maade som arealanvendelse, gennem saadanne aktiviteter som skov- og landbrug, bydannelse, ophobning og forarbejdning af affald, draening, koncentration af industriel aktivitet i kystomraader, turisme og anlaegsarbejder, kan paavirke eutrofiering og forurening af kystnaere vandomraader.

9. Udvikling af strategier til at afhjaelpe og haandtere de aendringer, der ventes.

4.3. Jordressourcer og truslen om oerkendannelse i Europa

Maal

a) At udforme en integreret fremgangsmaade til forstaaelse af oerkendannelsesprocessen i Europa i forbindelse med klimaaendringer. Denne vil tage hensyn til det indviklede system af forskellige indbyrdes afhaengige faktorer, der foerer til en forringelse af jordressourcerne i udsatte omraader, der trues af oerkendannelse

b) at udvikle det videnskabelige grundlag for en rationel forvaltning af jordressourcerne i saadanne europaeiske omraader, hvor oerkendannelse udgoer en trussel eller er et faktum.

Forskningsopgaver

1. Integreret forskning der goer det muligt kvalitativt og kvantitativt at vurdere den relative rolle, de forskellige processer spiller i oerkendannelsen: klimatiske, hydrologiske, biologiske og jordrelaterede processer.

2. Modellering, i forskellig rummaessig og tidsmaessig maalestok af de forskellige relevante processers indviklede dynamik, i systemer, hvor oerkendannelsen er sket eller kan ske, herunder deres foelger for klimaet, for at forudse faenomenets udvikling.

3. Frembringelse af egnede datasaet, der muliggoer detektion af eventuelle aendringer samt validering af modeller; identifikation af varsler om mulig oerkendannelse.

4. Udvikling og forbedring af bekaempelsesforanstaltninger og -strategier med henblik paa styring og nedbringelse af jordressourcernes forringelse i oerkendannelsesudsatte omraader, herunder en vurdering af noedvendige teknologiske indgreb.

Omraade II: Atmosfaerens fysik og kemi, biosfaerens processer og konsekvenser

II.1 Atmosfaerens fysik og kemi

Maal

a) Forstaa og forudsige de processer, der bidrager til nedbrydelse af ozonlaget i stratosfaeren

b) forstaa og kvantificere de kemiske processer i troposfaeren; vurdere bidraget fra processerne paa regionalt plan (i europaeisk maalestok) til miljoeaendringer paa hemisfaerisk eller globalt plan.

Forskningsopgaver

1. Stratosfaerens kemi og nedbrydelse af ozonlaget

1. Dataindsamling, fortolkning af og modelberegning af dynamikken og udviklingen i den kemiske sammensaetning i den nedre stratosfaere ved de hoeje og middelhoeje nordlige breddegrader; detektion af begyndelse paa og udbredelsen af forstyrrelser af kemisk art og af det saaledes foranledigede ozontab; kortlaegning af udviklingen i ozonkoncentrationen og sporstoffer i den nedre stratosfaere som funktion af tid og rum; vurdering af foelgerne af overfoerslen af kemisk forstyrret luft til lavere breddegrader.

2. Forstaaele og modelberegning af homogene og heterogene processer, der paavirker udbredelsen og fordelingen af de aktive halogen-, nitrogen- og hydrogenradikaler i stratosfaeren; undersoegelse af dynamikken og sammensaetningen af luften i den nedre stratosfaere; vurdering af fordelingen og udviklingen i solens UV-straaling i Europa; vurdering af udvekslingen mellem troposfaeren og stratosfaeren.

2. Troposfaerens fysik og kemi

1. Atmosfaerens selvrensningsevne: undersoegelse af de kemiske og meteorologiske processer, der styrer koncentrationerne af de oxiderende forbindelser saasom hydroxyl- og ozonradikaler, herunder virkningen af flys udstoedningsgas paa atmosfaerens ozonniveau og virkningerne af emissioner i Middelhavsbassinet paa den fri troposfaere i andre regioner.

2. Identifikation af aerosolpartiklers oprindelse og fysisk-kemiske aendringer i atmosfaeren og af deres vekselvirkninger med skyerne; undersoegelse af skyernes egenskaber og kemi.

3. Kvantificering af naturlige emissioners rolle i atmosfaerekemien: vegetationens afgivelse af flygtige organiske forbindelser og deres bidrag til ozondannelsen, frigoerelse af svovlforbindelser fra havmiljoeets biologiske aktivitet og biologisk afgivelse af reducerede og oxiderede former af nitrogen (dinitrogenoxid og nitrogendioxid); vurdering af virkningerne af emissionerne fra fossile braendsler, f.eks. ved at anvende anlaeg af typen EUPHORE (europaeisk fotoreaktor).

4. Karakterisering af »kemiske alarmsignaler« for globale aendringer i atmosfaeren, som reduktion af troposfaerens ozon i Antarktis og de hoeje nitrogendioxid- og nitrogensyrekoncentrationer i byerne om vinteren.

II.2. Biosfaeriske processer

Maal

a) Forstaa processerne i land-, vand- og kystoekosystemer og forstaa hvordan og i hvilket omfang disse processer forstyrres af miljoeaendringer (herunder virkningen af en hoejere UV-B-straaling)

b) forstaa biodiversitetens rolle i oekosystemerne; forstaa de mekanismer, der styrer biodiversitetens opretholdelse og udvikling og hvordan disse mekanismer paavirkes af miljoeaendringer.

Forskningsopgaver

1) OEkosystemernes funktion

1. Analyse af de processer, der indvirker paa oekosystemerne; identifikation af disse processers forstyrrelser som foelge af aendringer i miljoefaktorerne under hensyntagen til rummaessig og tidsmaessig foranderlighed.

Vaegten boer laegges paa de kemiske elementers, vandets og energiens stroemninger inden for og mellem oekosystemerne (f.eks. mellem land- og kystoekosystemer), paa de fysisk-kemiske og biologiske mekanismer, der betinger disse stroemninger, navnlig det organiske stofkredsloeb, samt paa tilbagevirkningsprocesserne (f.eks. dem, der styrer oekosystemernes gasformige emissioner til atmosfaeren, optagelsen og afgivelsen af kulstof).

2. Kvantificering af de organiske og uorganiske forurenende stoffers stroemninger inden for og mellem oekosystemerne; analyse af disse forurenende stoffers adfaerd og omdannelse og deres virkninger paa processerne i oekosystemerne.

3. Udvikling af indikatorer af miljoemaessige effekter af forskellige forurenende stoffer og drivhusgasser. Om noedvendigt kan der skelnes mellem regioner med henblik paa at give vejledning vedroerende teknologiske valg, skulle disse medfoere et skift mellem typen af emissioner. Saadan forskning maa bidrage til fastlaeggelse af indikatorer for reduktion af forskellige forurenende stoffer.

4. Undersoegelse af de faktorer, der styrer stabiliteten i oekosystemernes strukturer, deres tilpasning til og deres modstandskraft over for miljoeaendringer.

5. Vurdering af miljoefaktorernes indvirkning paa biologiske noegleprocesser hos planter og mikrober.

6. Udvikling af metoder til funktionel analyse med henblik paa integreret forvaltning af udvalgte levesteder og oekosystemer.

7. Fastlaeggelse og sammenligning af vekselvirkninger og sammenhaenge mellem forskellige processer og paavirkninger paa regional og lokal skala, som for eksempel sammenhaengen mellem eutrofiering og forurening og aendringer i arealanvendelsen; paavirkninger af fysiske processer i modstatte situationer.

2. Procesaendringer foraarsaget af UV-B-straalingen (2)

1. Noejagtigere bestemmelse af forholdet mellem dosis, som funktion af UV-straalingens boelgelaengde, og respons, i forbindelse med de vigtigste virkninger.

2. Bestemmelse af de mekanismer, der styrer levende vaeseners tilpasning, tolerance og modtagelighed, for saa vidt angaar genotype og faenotype.

3. Kvantificering af synergier og antogonier mellem UV-B-straalingen og andre faktorer i miljoeaendringer, f.eks. foroegelse af temperaturen og af CO2.

4. Vurdering af de af UV-B-straalingen foraarsagede sekundaere virkninger paa processerne i oekosystemerne og paa de bio-geokemiske kredsloeb, f.eks. aendringer i arternes sammensaetning og samfund, og i nedbrydningshastigheden for stroelaget.

3. Biodiversitet og miljoeaendringer (3)

1. Forstaaelse af biodiversitetens rolle for bevarelsen af oekosystemernes struktur, deres funktion og deres stabilitet.

2. Forstaaelse af de mekanismer, der tilpasser biodiversiteten paa forskellige organisationsniveauer (molekyle, gen, art, bestand, samfund); vurdering af virkningerne af naturlige og menneskeskabte aktiviteter paa disse tilpasningsmekanismer og paa selve biodiversiteten.

Omraade III: Menneskelige aspekter ved miljoeaendringerne

1. De sociooekonomiske aarsager til og konsekvenserne af miljoeaendringerne

Maal

a) Forstaa de vigtigste sociale og oekonomiske faktorer i tilknytning til miljoeaendringerne paa globalt og europaeisk plan

b) vurdere de vigtigste risici og konsekvenser, som miljoeaendringerne indebaerer for oekonomi og samfund, navnlig i EU.

Forskningsomraader

1. Analyse af miljoebelastningen paa globalt og europaeisk plan fra de vigtigste erhvervsaktiviteter og adfaerdsformer; udvikling af passende miljoebelastningsindicier samt modeller for kritiske vekselvirkninger, der foraarsager miljoeskader.

2. Vurdering af miljoeaendringernes indvirkning paa samfundet og erhvervslivet, saasom landbrug, kvaegbrug, industri, transport og turisme, navnlig i miljoemaessigt og socialt saerlig saarbare omraader (f.eks. kystomraader, byomraader eller omraader med stor arbejdsloeshed); udvikling af sociooekonomiske virkemidler, saasom skadeserstatning og prisen for skadeundgaaelse; forureneren betaler-princippet; livskvalitetindikatorer osv.

2. OEkonomiske og sociale svar paa miljoeproblemerne

Maal

a) At indkredse og vurdere mulighederne for sociale og oekonomiske foranstaltninger til afboedning af kritiske miljoesituationer

b) at opstille oekonomiske og sociale kriterier for vurdering af, i hvor hoej grad der sker fremskridt henimod virkeliggoerelsen af en baeredygtig udvikling.

Forskningsopgaver

1. Udarbejdelse af passende kvantitative indikatorer for »miljoebaeredygtighed«, i baade rum og tid og inden for vigtige erhvervssektorer, med udgangspunkt i de samlede naturlige og menneskelige ressourcer, miljoeets opretholdelseskapacitet (herunder den biodiversitet og oekosystemernes virkningsmekanismer), materiale- og energiudnyttelsens effektivitet (industriel metabolisme), med samtidig hensyntagen til etiske overvejelser vedroerende miljoeet (f.eks. vores ansvar over for den nuvaerende og de kommende generationer).

2. Udvikling af redskaber til at vurdere og sammenligne forskellige miljoepolitiske virkemidler.

3. Udvikling af metoder til at inkorporere miljoeomkostninger og -fordele i de oekonomiske resultatindikatorer; fremgangsmaader for anvendelse af regnskabssystemer, hvori der tages hensyn til miljoeaspekterne paa flere niveauer; bedre metoder til at internalisere miljoeomkostningerne; vurdering af teorier og konsekvenser paa etisk plan, med samtidig vaegtlaegning paa alternative miljoevurderingssystemer.

4. Tilvejebringelse af grundlaget for, at de metodologiske, politiske og institutionelle faktorer, der er til hinder for forebyggende miljoeforvaltning, kan mindskes, gennem udvikling af passende teknikker for integrering af miljoeaspekterne i politikken paa vigtige omraader, f.eks. landbrug, udviklingsbistand, energi og transport, og gennem forbedring af den oekonomiske effektivitet af og det videnskabelige grundlag for regulerende midler paa miljoeomraadet (f.eks. oekonomiske incitamenter, finansielle instrumenter, omsaettelige forureningskvoter), udstedelse af miljoestandarder og disses kvalitet osv.

3. Integrering af videnskabelig viden og oekonomiske og sociale hensyn i miljoepolitisk planlaegning

Maal

a) Analysere og forbedre udnyttelsen af den videnskabelige viden og udvikle metoder der tager hensyn til usikkerhedsmomenter i forbindelse med miljoepolitisk planlaegning

b) opstille generiske og tvaerfaglige fremgangsmaader til optimering af kombinationen af videnskabelig sociooekonomisk risikovurdering i haandteringen af miljoerisici

c) udbygge mulighederne for at udnytte miljoestatistiske oplysninger i den miljoepolitiske planlaegning.

Forskningsopgaver

1. Udvikling af nye fremgangsmaader til at integrere de videnskabelige og sociooekonomiske parametre i haandteringen af naturbetingede og teknologiske risici. »Case studies« af komplekse problemer, der beroerer flere dele af miljoeet, med henblik paa at undersoege og forbedre risikohaandteringen paa lokalt og regionalt plan (f.eks. Middelhavsomraadet, vaadomraader, alpeomraader, bymiljoe, affald og problemer i forbindelse med forvaltning af vandressourcerne).

2. Udvikling og forbedring af metoder og fremgangsmaader til at udnytte videnskabelige data ved udformning, gennemfoerelse og vurdering af miljoepolitik og anden politik; undersoegelse af alternative fremgangsmaader til at tage hoejde for videnskabelige usikkerhedsmomenter i udformningen af politiske tiltag, under hensyntagen til vigtige miljoeprincipper, saasom forebyggelsesprincippet.

3. Udvikling af modeller, der kan vise forbindelserne mellem miljoeskader og de andre relevante fysiske og sociooekonomiske variable, baseret paa bedre design og udformning af informationssystemer vedroerende miljoeskader og af teknikker til integrering af miljoedata.

B. MILJOETEKNOLOGI

Omraade I: Baeredygtig udvikling og teknologiske aendringer

Maal

1. At forstaa noegleparametrene for en baeredygtig teknologisk udvikling set i forhold til miljoeet og vekselvirkningerne med konkurrencedygtighed og beskaeftigelse i EU.

2. Udvikle metoder til vurdering og maksimering af bidraget fra forskning og teknologisk udvikling til en baeredygtig udvikling.

Forskningsopgaver

1. Udvikling og anvendelse af kriterier (f.eks. med hensyn til oekonomi, lovgivning, beskaeftigelse og social accept) for indkredsning af en raekke teknologier, der indebaerer miljoefordele, enten gennem generiske innovationsmidler, saasom minimering af materialeforbrug, forbedring af produktdesign osv., eller gennem systematisk evaluering af de mulige teknologiske gensvar paa kritiske miljoeproblemer (f.eks. global opvarmning, nedbrydelsen af ozonlaget, mindskelse af biodiversiteten, vandmangel, oedelaeggelse af jordbunden).

2. Udvikling af metoder til vurdering af omkostninger/risici/fordele ved teknologi med stor indvirkning paa miljoeet, herunder integrerede metoder til valuering paa regionalt plan, procesplan og produktionsplan (f.eks. costbenefitanalyse, miljoeaudit, kumulativ vurdering af miljoebelastningen, industriel metabolisme/livscyklusanalyser, moderniseringsmetoder); inkorporering af baeredygtighedskriterierne i udformningen, evalueringen og udnyttelsen af de europaeiske FTU-aktiviteter.

3. Belysning af forbindelserne mellem samfundets praeferencer baseret paa hensyn til miljoe og teknologiske forandringer, f.eks. social accept af teknologi, samfundets favorisering af »groenne« produkter; konsekvenserne af nye ideer for miljoebeskyttelsen, f.eks. livscyklusforvaltning, udvidelse af producentens ansvar osv.; udvikling af kombinerede indikatorer for miljoemaessig/kommerciel ydeevne; undersoegelser af vellykkede tiltag til baeredygtig udvikling i virksomheder.

4. Belysning af forbindelserne mellem forskellige typer miljoepolitiske instrumenter (lovgivning; markedsrelaterede instrumenter) og disses indflydelse paa den teknologiske udvikling.

Omraade II: Instrumenter, teknikker og metoder til miljoeovervaagning

Maal

a) Bidrage til at faerdigudvikle og forbedre analyse- og overvaagningsmetoder vedroerende visse dele af miljoeet for at muliggoere en bedre overvaagning og en bedre forudsigelse af miljoeaendringer.

Dette bidrag vil ske a) i form af samordnede foranstaltninger, der forbinder de potentielle brugere og producenter af instrumenter, FFC for de omraader, som vedroerer det, samt FTU-programmet »Maaling og proevning«. Disse samordnede foranstaltninger skal identificere de potentielle brugeres behov og vaere retningsgivende for udviklingsarbejdet b) gennem supplerende FTU-projekter paa omraader, der ikke omfattes af FTU-programmet »Maaling og proevning«.

b) faerdigudvikle procedurer og metoder til bestemmelse og undersoegelse af opfoelgningen af miljoeaendringer (land- og kystmiljoeer).

Disse maal vil blandt andet sigte mod at opfylde Det Europaeiske Miljoeagenturs behov.

Forskningsopgaver

1. Bidrage til udvikling af hurtige og hoejfoelsomme, jordbaserede eller luftbaarne instrumenter til maaling af de sporstoffer i atmosfaeren, der er aarsag til vigtige miljoefaenomener (nedbrydning af ozonlaget, aendring i UV-straalingen, fotokemiske reaktioner osv.).

2. Bidrage til udvikling af analysemetoder til bestemmelse og maaling af bestemte organiske stoffer i industrispildevand.

3. Bidrage til faerdigudvikling af biosensorer til miljoeovervaagningsanvendelser, hvor de konventionelle metoder viser sig utilstraekkelige med hensyn til foelsomhed, selektivitet, noejagtighed, paalidelighed, proeveforberedelse, onlineovervaagning, rentabilitet.

4. Udvikling og validering af metoder og procedurer paa jorden, luftbaarne og i rummet til tidlig identifikation af aendringer i det kontinentale og kystnaere miljoe og til undersoegelse af udviklingen af saadanne aendringer.

5. Udvikling af nye teknikker til forbedring af dosimetrien for UV-B-straaling.

6. Udvikling af nye miljoearkaeometriske metoder til rekonstruktion af fortidens miljoeforhold.

Omraade III: Miljoebeskyttelsesteknologi og -metoder

Maal

a) Udvikle metoder til identifikation, estimation, sammenlignende vurdering og haandtering af de risici, som industriprocesser (normal drift og ulykker) og produkter (herunder kemikalier) udgoer for miljoeet, naturressourcerne og folkesundheden

b) bidrage til at udvikle mindre miljoefarlige industrielle og syntetiske produkter; bidrage til at udvikle, forbedre og anvende alle de forskellige miljoeteknologier, dvs. fra forebyggelse til udbedring af skader.

Dette bidrag vil ske a) i form af samordnede foranstaltninger med deltagelse fra den videnskabelige sektor, der analyserer miljoerisici, de virksomheder, der paatager sig teknologisk udvikling, de virksomheder der maatte drage nytte af den teknologiske udvikling, FFC paa relevante omraader, lovgiverne samt FTU-programmet »Industri- og materialeteknologi«, b) i form af supplerende FTU-projekter paa omraader, der ikke omfattes af FTU-programmet »Industri- og materialeteknologi«.

Forskningsopgaver

1. Metoder til risikovurdering og -styring

1. Forbedring af metoderne til vurdering af udsaettelse for risiko og vurdering af de farer, som kemiske produkter udgoer for sundheden og for miljoeet (navnlig tidlige indikatorer for eksponering); udvikling af metoder til en hensigtsmaessig vurdering af virkninger, herunder metoder, der kan erstatte dyreforsoeg. Dette forskningsemne vil ligeledes daekke eksponeringsforudsigelse. Noegleelementerne i disse foranstaltninger er validering af de aktuelle vurderings- og forsoegsmetoder til forbedring af kvaliteten af de anvendte data og videnskabelige hypoteser. Dette vedroerer navnlig ekstrapolationers vaerdi, f.eks. fra in vitro- til in vivo-tests, fra dyremodel til menneske, fra laboratorium til marken, fra hoeje doser til lave doser, fra en saerlig population til populationen i almindelighed, fra populationen i almindelighed til saarbare grupper og fra udsaettelsen for et enkelt stof til udsaettelse for en blanding af kemiske produkter.

Man vil soerge for overensstemmelse mellem disse forskningsforanstaltninger og dem, der ivaerksaettes i forbindelse med programmet »Biovidenskab og bioteknologi« samt arbejdet paa FFC's Europaeiske Center for Validering af Alternative Metoder.

2. Udvikling af livscyklusanalysemetoder for industriprodukter og syntetiske produkter, deres virkninger paa naturressourcerne, energiforbruget samt deres virkninger paa miljoeet, paa de forskellige andre stadier i deres levetid fra raastof via fabrikation og til slutanvendelsen af produkter og bortskaffelsen heraf i form af affald; udvikling af metoder til at sammenligne med erstatningsprodukters virkninger.

Udvikling af metoder til vurdering af virkningerne af industriprocesser for miljoeet, naturressourcerne og energiforbruget; udvikling af metoder til at sammenligne med alternative industriprocessers virkninger.

Luftforurening vil tjene som eksempel til at integrere alle de ovenfor naevnte aspekter i et paradigme over risikostyring i forbindelse med luftkvalitetskontrol, dvs. fra karakterisering af emissioner, evaluering af eksponering og virkninger, bioovervaagning og risikoanalyse til faerdigudvikling af kontrolforanstaltninger.

3. Bedre forstaaelse af de mekanismer, der ligger til grund for industriens uforsaetlige frigivelse af miljoe- eller sundhedsskadende produkter; faerdigudvikling af systemer til sikkerhedsstyring og afboedning af virkninger. Forskningen burde foerst og fremmest dreje sig om materialer og produktionssystemer, der p.g.a. deres hoeje toksicitet, deres anvendelse i stor skala i industrien eller deres fysiske egenskaber (f.eks. tendensen til skydannelse der forbliver taet ved jorden) er aarsag til de risici, der viser sig langt fra kilden. Arbejdet med dette emne vil ligeledes vaere knyttet til EU-politikken for uheldsforebyggelse i industrien og paa arbejdspladsen.

2. Teknologier til beskyttelse og genetablering af miljoeet

1. At bidrage til udvikling og forbedring af industriprocesser og -produkter for at undgaa eller reducere deres miljoevirkninger saa meget som muligt.

2. At bidrage til faerdigudvikling og forbedring af integrerede teknologier til maksimal reduktion af faste, flydende og luftformige emissioner. Det teknologiske valg maa baseres paa en solid forstaaelse af hvorledes en forureningskilde ofte afloeses af andre.

3. Bidrage til at udvikle og forbedre nye teknologier til materialegenvinding, herunder nedbrydning til genanvendelige raastoffer og genvinding af energi og affald. Undersoegelse af systemer til at opmuntre til at goere produkter mere genanvendelige.

4. Haandtering af farligt affald: udformning af sikre processer til behandling af farligt affald, herunder genanvendelse af materialer eller genvinding af energi, i givet fald med sigte paa oeget rentabilitet. Behandling af reststoffer for at sikre, at de afgiftes, stabiliseres og deponeres sikkert.

3. Teknologier til beskyttelse og rehabilitering af historiske og industrielle steder

I overensstemmelse med unionspolitikken vil forskning i beskyttelse og bevarelse af den kulturelle arv blive udbygget. En udvidelse af det videnskabelige grundlag til bestemmelse og vurdering af teknologiernes foelger viser sig noedvendig. Forskningen i dette emne vil blive suppleret af vurderingen af miljoemaessige risikofaktorer (herunder turismens virkninger) vedroerende en raekke materialer gennem udvikling og forbedring af ikkedestruktive analyse- og maalemetoder, metoder til kortlaegning af risici og skader osv.

Programmet vil ligeledes bidrage til udvikling af teknologi til genetablering af forurenede industriomraader og forladte lossepladser; udvikling af ikkeindtraengende og hurtige metoder til lokalisering og maaling af forurenede stoffer og undersoegelse af processerne for de forurenede stoffer absorptions/desorption, transport og biodisponibilitet, for at bidrage til opstilling af passende anvendelse af in situ-genetableringsteknologi.

Omraade IV: Teknologi til forudsigelse, forebyggelse og reducering af naturkatastrofer

Maal

Bidrage til at udvikle metoder og teknologi til tidlig alarmering, reducering og haandtering af naturkatastrofer (jordskaelv, vulkanudbrud, skovbrande, vejr- og vandfaenomener).

Forskningsopgaver

1. Vandkatastrofer

1. Udvikling og validering af metoder til forebyggelse af oversvoemmelser baseret paa in situ-data og teledetektion (radarsystemer, satellitter), herunder udvikling af metoder til modelopstilling med rummaessig og tidsmaessig fordeling af nedboer, navnlig i komplekse terraener. Udvikling af og forsoeg med oversvoemmelsesmodeller (opsamlingsmodeller), der omfatter en passende behandling af sne- og islagsadfaerd.

2. Forbedre overvaagningen af jordskred og alarmeringsteknikker. Overvaagning og kortlaegning af jordskredsfarer.

2. Jordskaelv

1. Udvikling af avanceret teknologi til overvaagning og analyse af spaendinger, deformationer og bevaegelser (tryk, belastning, forskydninger) i tektonisk set strategiske omraader ved hjaelp af moderne rumteknologi. Udvikling af avancerede instrumenter til lokalisering og detektering af jodskaelv.

2. Udvikling af avancerede automatiske sensorer til kontinuerlig overvaagning og kontrol af jordskaelvsrelaterede faenomener inklusive paavirkninger af menneskelige beboelser, der ledslager eller gaar forud for seismisk aktivitet, i tektonisk set strategiske omraader. Integrering og validering af alarmsystemer og de ovenfor naevnte systemer til forudsigelse af jordskaelv og tsunami. Forbedring og harmonisering af teknologiske strukturer og midler til indsamling, transmission, oplagring og udveksling paa europaeisk plan af jordskaelvsdata.

3. Forbedring af europaeiske databaser vedroerende jordskaelvsrisiko.

3. Vulkanudbrud

1. Udvikling og eksperimentel afproevning af automatiske sensorer til overvaagning af geofysiske og geokemiske faenomener. Udvikling og validering af automatiske systemer til overvaagning af vulkansk aktivitet. Udvikling af og forsoeg med teledetektionsteknikker til overvaagning af eruptive skyer. Udvikling af databehandlingsmetoder for at integrere disse forskellige informationskilder (f.eks. overvaagningsdata og geofysiske og geokemiske in situ-data).

2. Udvikling af mobile alarmeringssystemer.

4. Skovbrande

1. Kortlaegning af brandfarer og vurdering af skader ved hjaelp af telemaaling; modelopstilling for ilds opfoersel; forbedring af de videnskabelige grundlag for udvikling af vaerktoejer med henblik paa styring og reducering af skovbrande. Forbedring af farevarsler, indsamling og analyse af statistiske oplysninger vedroerende skovbrande.

C. RUMTEKNOLOGI ANVENDT TIL MILJOEOVERVAAGNING OG -FORSKNING

Omraade I: Forskning i metoder samt pilotprojekter

Jordobservationsteknikken er stadig relativ ny, hvorfor der er behov for yderligere forskning og udvikling saavel som udvikling af praktiske anvendelser, saa alle denne tekniks muligheder kan udnyttes, hvorved offentligheden kan faa gavn af resultater, der staar i et rimeligt forhold til de betydelige investeringer paa rumforskningsomraadet.

Maal

a) Forbedring af Europas tekniske kapacitet til behandling og fortolkning af jordobservationsdata

b) udvikling af anvendelser af jordobservationsdata af interesse for Europa og forbedre kvaliteten og udbyttet af den dermed skabte viden.

Forskningsopgaver

Forskningsprojekterne boer fokusere paa anvendelsesomraader, der har tilknytning til EU's politik og interesser. Projekterne kan have direkte tilknytning til og understoette andre forskningsaktiviteter under rammeprogrammet, navnlig paa omraadet miljoe og havforskning og -teknologi.

Et handlingsprogram med omkostningsdeling supplerer FFC's aktiviteter ved at anspore til et snaevert samarbejde mellem miljoeforskere, jordobservationsforskere, mervaerdi- virksomheder og leverandoerer af rumdata.

1. Forskningen i metoder skal sigte mod at loese de problemer, som ofte staar i vejen for udnyttelsen af jordobservationsdata til saerlige anvendelser, eller den skal fokuseres paa grundlaeggende videnskabelige problemer, der beroerer en lang raekke anvendelser af jordobservationer. Om noedvendigt kan jordobservationsforskere og eksperter i anvendelsen heraf deltage i forskningsprojekterne.

De tekniske emner er foelgende:

1. Udvikling af nye teknikker og forbedring af de eksisterende teknikker til indhentning af vaerdifulde geofysiske oplysninger paa grundlag af jordobservationsdata fra eksisterende eller nye sensorer. Forskningsprojekterne skal vedroere specifikke anvendelser, bl.a. paa omraaderne klimaaendringer, miljoeforvaltning og miljoebeskyttelse, landbrug, skovbrug og fiskeri.

2. Udvikling af generiske vaerktoejer og teknikker til automatiseret forbehandling, fortolkning og integrering af data. Projekterne vil blive samordnet med FFC's forskning i ekspertsystemer, neurale net, parallel edb og integrerede GIS (geografiske informationssystemer). Der skal gennem GIS navnlig udvikles passende datamodeller og -strukturer, som kan fremme integrationen af jordobservationsdata i de statistiske informationssystemer.

3. Stoette til planlaegning af in situ-foranstaltninger og kampagner for dataindsamling i marken samt forbedring af procedurerne for kalibrering og validering af data.

2. Pilotprojekterne skal afproeve, om udvalgte anvendelser, hvis grundlaeggende tekniske gennemfoerlighed allerede er blevet paavist, kan udnyttes rentabelt under reelle forhold.

Pilotprojekterne vil normalt omfatte foelgende elementer: analyse af brugernes driftsmaessige behov; vaerdien af de udledte oplysninger set i forhold til oplysningernes kvalitet; indkredsning af passende datakilder og passende databehandlingsplaner til udledning af den noedvendige information; udarbejdelse af en ivaerksaettelsesplan, med angivelse af snaevert samarbejde med en medvirkende bruger; etablering af et praeoperationelt pilotsystem.

Der vil om noedvendigt blive etableret forbindelser med FFC's tilsvarende foranstaltninger, bl.a. paa omraaderne miljoeforvaltning, afskovning i troperne, forbraending af biomasse, overvaagning af landbrug og overvaagning af havenes farve.

Der kan ogsaa blive tale om pilotprojekter som led i etableringen af jordobservationscentret (forskningsomraade III) med henblik paa at afproeve infrastrukturerne for behandling og forvaltning af dataene og stoette oprettelsen af sammenhaengende brugerkredse.

Omraade II: Forskning i og udvikling af avanceret sensorteknologi

Kommissionen optraeder baade som en vigtig kunde og som stedfortraeder for andre brugere og goer en saerlig indsats for at fremme udviklingen af fortloebende, operationelle tjenester. Faerdigudviklingen af instrumenterne Vegetation og AMAS paa grundlag af arbejdet i medlemsstaternes rumagenturer vil blive betragtet som proeveeksempler.

Maal

At sikre, at der som led i EU's politik designes og udvikles ruminstrumenter, der opfylder de nuvaerende og potentielle brugeres behov.

Forskningsopgaver

Instrumenter af betydning for EU's politik vil kunne udvikles paa grundlag af de behov, brugerne giver udtryk for. FFC vil kunne yde den noedvendige tekniske stoette.

Omraade III: Jordobservationscenter (JOC)

Der er behov for en effektiv jordbaseret infrastruktur, saa det stigende antal brugere kan goere optimal brug af de disponible data og aabne vejen for operationelle anvendelser.

Maal

At fremme brugen af jordobservationsdata gennem udvikling af et decentraliseret europaeisk net for forvaltning af og adgang til rumdata.

Forskningsomrader

Arbejdsprogrammet for etablering af et jordobservationscenter vil blive gennemfoert paa grundlag af resultaterne af projektets forberedelsesfase, som skal foeres til ende ved udgangen af 1994. Centret skal forbedre distribution af og adgangen til dataene og de heraf afledte produkter, oege udnyttelsen heraf og forbedre samarbejdet mellem brugerne, fremme standardisering og garantere overensstemmelse og kvalitet, sikre langtidsarkivering samt adgang til udenlandske rumdatanet.

Forskningen med omkostningsdeling skal supplere beslaegtede initiativer i FFC og i medlemsstaterne. Af emner kan navnlig naevnes:

- udvikling af systemer for datatransmission og arkivering

- etablering af tjenester for levering af hoejkvalitetsprodukter til brede kredse af jordobservationsdatabrugere (dvs. en publikationstjeneste rettet mod et stort antal brugere)

- oprettelse af biblioteker for behandlingsalgoritmer for velfunderede, veldokumenterede og overfoerlige data, til fordel for saerlige brugerkredse

- foranstaltninger med sigt paa at bistaa forskellige brugerkredse med at samordne og praecisere deres nye behov.

Endvidere kan pilotprojekterne under Omraade I bidrage til etablering og afproevning af jordobservationscentret.

(1) I bilag IV findes en mere detailleret beskrivelse af de forskningsaktiviteter, der er definerede i et saerskilt forslag til raadsbesltuning, med henblik paa at sikre deres gennemsigtighed med de tilsvarende indirekte.

(2) Forbedring af UV-B-straalingens dosimetri gennem videreudvikling af maaleteknikker behandles under omraade II i afsnittet Miljoeteknologi.

(3) Forskning i arters eller samfunds bevarelse eller udryddelse omfattes ikke af dette program.

BILAG II

>TABELPOSITION>

BILAG III

NAERMERE BESTEMMELSER OM PROGRAMMETS GENNEMFOERELSE

1. Betingelserne for Faellesskabets finansielle bidrag er fastsat i bilag IV til afgoerelsen om det fjerde rammeprogram.

Reglerne for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i programmet samt reglerne for formidling af forskningsresultaterne er fastsat i de bestemmelser, der er omhandlet i traktatens artikel 130 J. Ved gennemfoerelsen af dette program gaelder dog foelgende saerlige/afvigende bestemmelser:

1.1. foelgende kan deltage i programmet med finansiel stoette fra Faellesskabet:

a) alle juridiske personer, der er etableret i, eller som regelmaessigt gennemfoerer FTU i Faellesskabet, eller i et tredjeland, der er helt eller delvist knyttet til gennemfoerelsen af programmet i henhold til en aftale mellem Faellesskabet og det paagaeldende tredjeland

b) Det Faelles Forskningscenter

1.2. foelgende kan deltage i programmet uden finansiel stoette fra Faellesskabet, forudsat at deres deltagelse er af interesse for Faellesskabet:

a) for afsnit A »Forskning i det naturlige miljoe, miljoekvalitet og globale aendringer« alle juridiske personer

b) for afsnit B »Miljoeteknologi« og C »Rumteknologi anvendt til miljoeovervaagning og -forskning«

i) juridiske personer, der er etableret i et land, som har indgaaet en aftale med Faellesskabet om videnskabeligt og teknisk samarbejde, der vedroerer aktiviteter under programmet, forudsat at deres deltagelse er i overensstemmelse med bestemmelserne i den paagaeldende aftale

ii) juridiske personer, der er etableret i et europaeisk land

iii) internationale forskningsorganisationer

1.3. i behoerigt begrundede tilfaelde kan deltagelse fra internationale organisationer beliggende i Europa finansieres paa samme grundlag som deltagelse fra Faellesskabets egne organisationer

1.4. i gennemfoerelsen af dette program vil der blive foretaget en evaluering af forskningsresultaternes sociooekonomiske konsekvenser. Forskningsforslagene skal i givet fald ligeledes omfatte en evaluering af miljoerisikoen ved de foreslaaede forskningsaktiviteter. Undersoegelser med henblik paa evaluering af de sociooekonomiske konsekvenser gennemfoeres i snaevert samarbejde med programmet for maalrettet sociooekonomisk forskning, saa resultaterne af disse undersoegelser kan udnyttes optimalt paa et senere tidspunkt.

2. Programmet gennemfoeres ved indirekte foranstaltninger, dvs. Faellesskabets finansielle bidrag til FTU-aktiviteter, som gennemfoeres af tredjeparter eller af FFC's institutter i samarbejde med tredjeparter:

2.1. Foranstaltninger med omkostningsdeling, som omfatter foelgende foranstaltninger:

- FTU-projekter, som gennemfoeres af virksomheder, forskningscentre og universiteter, herunder konsortier, som i forbindelse med integrerede foranstaltninger samler dem omkring et faelles emne

- teknologistimulerende foranstaltninger, der tager sigte paa at fremme deltagelse fra smaa og mellemstore virksomheder gennem ydelse af bidrag, der daekker forberedelsesfasen til en FTU-foranstaltning, og gennem forskningssamarbejde. De naevnte bidrag ydes efter udvaelgelse af skitseforslag, som kan indgives loebende

- finansiel stoette til infrastrukturer eller anlaeg, som er absolut noedvendige for at kunne gennemfoere en samordnet foranstaltning (stoerre samordning).

2.2. Samordnede foranstaltninger, der bestaar i samordning, navnlig via samordningsnet, af FTU-projekter, som allerede finansieres af offentlige myndigheder eller private organer. Samordnede foranstaltninger kan ogsaa anvendes til den fornoedne samordning af driften af tematiske net, som gennem FTU-projekter under foranstaltninger med omkostningsdeling (jf. punkt 2.1, foerste led) samler fabrikanter, brugere, universiteter og forskningscentre omkring samme teknologiske eller industrielle maal.

2.3. Forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger

Maal

Forbedring af samordning, samarbejde og informationsudveksling mellem europaeiske forskere; fremme af gennemfoerelsen af nationale og internationale programmer paa grundlag af rationel udnyttelse af forskningsinfrastrukturerne saavel som overfoersel af ekspertise og viden; udbygning af det internationale samarbejde.

Emner

- undersoegelser til stoette for dette program og til forberedelse af eventuelle fremtidige foranstaltninger

- konferencer, seminarer, workshops og andre videnskabelige eller tekniske sammenkomster, herunder sektorbestemte eller tvaerfaglige koordineringsmoeder

- brug af ekstern ekspertviden, herunder adgang til videnskabelige databaser

- videnskabelige publikationer, herunder formidling og udnyttelse af resultaterne

- undersoegelse til evaluering af de sociooekonomiske konsekvenser samt de eventuelle teknologiske risici, der er forbundet med samtlige projekter under dette program

- uddannelse i forbindelse med den forskning, der er omfattet af programmet

- uafhaengig evaluering af forvaltningen af og resultaterne fra aktiviteterne under programmet

- udbygning af det internationale videnskabelige samarbejde, bl.a. om forskning i globale aendringer, herunder med udviklingslande

- stoette til driften af decentraliserede oplysnings- og bistandsnet til fordel for smaa og mellemstore virksomheder i samarbejde med FTU-vurderingsaktioner under Euromanagement.

For at koncentrere EF-forskningsindsatsen og understrege dens rolle i den internationale forskning i globale aendringer gennemfoeres forskningsforanstaltningerne paa dette omraade inden for rammerne af ENRICH-nettet (European Network for Research in Global Change). Herved skal forskningen bidrage til at virkeliggoere maalene med de verdensomspaendende programmer IGBP (International Geosphere - Biosphere Programme), WCRP (World Climate Research Programme) og HDP (Human Dimensions of Global Environmental Change Programme), og resultaterne skal kunne udnyttes i gennemfoerelsen af det femte handlingsprogram paa miljoeomraadet. Der vil ogsaa blive taget hensyn til de videnskabelige behov, der gives udtryk for i forbindelse med udviklingen af jordobservationssystemer - Global Climate Observing System (GCOS) og Global Terrestrial Observing System (GTOS). Endvidere vil programaktiviteterne blive samordnet med aktiviteterne under programmet for havforskning og -teknologi.

Programmet vil endvidere blive gennemfoert i snaever samordning med de tilsvarende aktiviteter i FFC og i samarbejde med de andre EF-forskningsprogrammer, hvor et saadant samarbejde findes hensigtsmaessigt, samt med Det Europaeiske Miljoeagentur. Der vil ligeledes blive arrangeret samarbejde med de tilsvarende aktiviteter under EUREKA-programmet.

Aktiviterne med henblik paa formidling og udnyttelse af resultaterne fra dette program supplerer de aktiviteter, der gennemfoeres under den tredje foranstaltning, og skal gennemfoeres noeje samordnet med disse. Deltagerne i FTU-projekterne udgoer saerligt velegnede net til formidling og udnyttelse af resultaterne. Arbejdet understoettes af publikationer, konferencer, resultatformidling, undersoegelser af teknisk-oekonomiske muligheder osv. For at opnaa den bedst mulige udnyttelse skal der tages hensyn til alle faktorer, som kan fremme en senere udnyttelse af resultaterne allerede fra starten og under hele opfoelgningen af FTU-projekterne.

2.4. Saerforanstaltninger, saasom standardiseringsfremmende foranstaltninger og foranstaltninger til indfoerelse af vaerktoejer til generelle anvendelsesformaal i forskningscentre, universiteter og virksomheder. Faellesskabets bidrag er paa indtil 100 % af omkostningerne ved foranstaltningen.

BILAG IV

BESKRIVELSE AF DET FAELLES FORSKNINGSCENTERS (FFC'S) FORSKNINGSAKTIVITETER SVARENDE TIL EMNERNE OMFATTET AF DETTE SAERPROGRAM OG GENSTAND FOR FORSLAG TIL RAADETS BESLUTNING OM FFC'S PROGRAM (KOM(94) 68 ENDELIG UDG. - 94/0095 (CNS))

FFC vil fortsat bidrage til at fremme miljoebeskyttelsen i snaevert samarbejde med det tilsvarende handlingsprogram med omkostningsdeling og via de tre sektorer:

- det naturlige miljoe, dets kvalitet og dets aendring i global henseende

- teknologier til miljoe

- anvendt rumteknik for miljoeovervaagning og -forskning.

Det Europaeiske Faellesskab boer yde et stoerre bidrag til de internationale foranstaltninger til forskning af globale aendringer, navnlig ved at deltage i vigtige initiativer ivaerksat af det videnskabelige samfund saasom Det Internationale Geosfaere-Biosfaere-Program (IGBP) - aktiviteterne under European IGAC's (International Global Atmospheric Chemistry) projektkontor (EIPO) vil blive fortsat i Ispra for IGBP - Verdensprogrammet for Klimaforskning (WCRP) og programmet »Human Dimension« (HDP).

Inden for denne ramme vil Det Faelles Forskningscenter hovedsageligt koncentrere sine forskningsaktiviteter om:

- overvaagning og undersoegelse - navnlig ved anvendelse af teledetektionsteknikker - af vekselvirkningerne mellem biosfaere og atmosfaere og vekselvirkningerne mellem de processer, der udvikler sig paa landjorden og i havet, samt de parametre der influerer herpaa, sammenholdt med aendringen af klimaet

- fysiske og kemiske analyser af de atmosfaeriske processer (specielt undersoegelse af svovl i atmosfaeren), herunder navnlig biogenetiske og antropogenetiske emissioners adfaerd. Dette boer omfatte baade maalinger og modelopstilling

- overvaagning af globale aendringer ved teledetektion takket vaere udviklingen af avancerede teknikker til observation af jorden. Dette boer omfatte forskning og udvikling af teknikker til udnyttelse af de data fra rummet, der er afledt af satellitobservationen, navnlig til overvaagning af det marine miljoe og af aendringer af oekosystemet paa jorden. Der boer ligeledes udvikles en raekke avancerede teknikker (herunder statistiske teknikker) til udnyttelse af det nye system for observation af jorden.

Endvidere vil FFC yde et afgoerende bidrag til ivaerksaettelsen af Centret til Observation af jorden (CEO).

Det videnskabelige samfund og beslutningstagerne har behov for noejagtige og sammenhaengende data fra observation af jorden, som straekker sig over en lang periode. For at opfylde dette presserende behov boer Det Europaeiske Faellesskab oprette centret for observation af jorden i snaevert samarbejde med medlemsstaterne og i tilknytning til Den Europaeiske Rumorganisation. Dette projekt tager sigte paa at sikre brugerne, at de til stadighed og paa lang sigt raader over sammenhaengende data vedroerende observation af jorden. Der oprettes et decentraliseret net af interesserede europaeiske organisationer, som samler brugere, de organer, som sikrer den tematiske analyse, og databehandlingscentrene til en helhed. Braendpunktet for et saadant net boer vaere FFC, medens handlingsprogrammerne med omkostningsdeling vil yde stoette til nettets nationale bestanddele.

FFC vil ligeledes bidrage til nettet ENRICH ved at stille sit videnskabelige arbejde om globale aendringer til raadighed for dette net.

FFC vil fortsat yde stoette til en forbedring af miljoekvaliteten, hovedsageligt gennem sit arbejde vedroerende luft- og vandkvalitet samt vurdering af risiciene i forbindelse med kemiske produkter og kemisk affald. Arbejdet vedroerende luftkvaliteten i bygninger vil ligeledes blive fortsat, og dette gaelder ogsaa undersoegelsen af forureningen med metaller i form af spor.

Forskningen i forbindelse med nyskabende teknologier til miljoebeskyttelse tager sigte paa:

- at forbedre industrisikkerheden og miljoeforvaltningen ved at forsyne industrien, forskningsorganer og offentlige myndigheder med nyskabende teknologier (navnlig tegneinstrumenter) til evaluering at sikkerheden ved kemiske installationer.

- af faerdigudvikle mekanismer til kontrol af kemiske reaktioner, som er tilboejelige til at blive ukontrollerbare, vaerktoejer som giver mulighed for at forudse spredningen af giftige eller let antaendelige produkter og konsekvenserne af eksplosiv forbraending og detonation.