Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om indberetning til Kommissionen om investeringsprojekter i energiinfrastruktur i Den Europæiske Union og om erstatning af Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 617/2010 /* COM/2013/0153 final - 2013/0082 (COD) */





BEGRUNDELSE 1. BAGGRUND FOR FORSLAGET Kommissionen foreslår denne nye forordning til Europa-Parlamentet og Rådet efter Domstolens dom om at annullere Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 617/2010 om indberetning til Kommissionen om investeringsprojekter i energiinfrastruktur i Den Europæiske Union og om at opretholde samme forordnings virkninger, indtil en ny forordning, er vedtaget med rette hjemmel, dvs. artikel 194, stk. 2, TEUF. Den foreslåede forordnings anvendelsesområde er identisk med den annullerede forordnings. Medlemsstaterne skal hvert andet år indberette data og oplysninger om investeringsprojekter vedrørende produktion, oplagring og transmission af olie, naturgas, elektricitet (herunder elektricitet fra vedvarende kilder), biobrændsler og biobrændstoffer samt CO2-opsamling og ‑lagring til Kommissionen. De investeringer, som skal indberettes til Kommissionen, omfatter planlagte eller igangværende projekter, ombygning af eksisterende infrastruktur og nedlægningsprojekter af en vis størrelse, som finder sted på en medlemsstats område inden for et tidsrum på fem år, og indbefatter også sammenkoblinger med tredjelande. Det bør pålægges virksomhederne at indberette sådanne data og oplysninger til medlemsstaterne. Domstolens dom af 6. september 2012 blev afsagt, efter at Europa-Parlamentet i oktober 2010 lagde sag an mod Rådet, hvori det bestred hjemlen for vedtagelsen af forordning 617/2010 og anmodede Domstolen om at annullere den (sag C-490/10). Rådet anvendte artikel 337 TEUF og artikel 187 TEA som hjemmel på baggrund af, at forordningen havde med indhentning af generelle oplysninger at gøre. Efter Europa-Parlamentets anmodning annullerede Domstolen forordning 617/2010, men opretholdt dens virkninger, indtil en ny forordning er blevet vedtaget med rette hjemmel og inden for en rimelig frist. Med henblik på at efterkomme Domstolens dom og sikre kontinuitet i overvågningen af investeringsprojekter i energiinfrastruktur foreslår Kommissionen en forordning med samme indhold som den annullerede forordning og med enkelte tilpasninger, som udelukkende er nødvendige på grund af den nye lovgivningsprocedure. Disse ændringer vedrører den nye lovgivningsprocedure (den almindelige lovgivningsprocedure), datoen for revurdering af retsakten (den 31. december 2016 i stedet for den 23. juli 2015) og datoen for indberetning. I overensstemmelse med Domstolens dom opretholdes virkningerne af den annullerede forordning, indtil en ny forordning er blevet vedtaget. Selvom vi forventer en hurtig vedtagelse af den nye forordning i løbet af 2013, er det usandsynligt, at den nye forordning bliver vedtaget inden juli 2013, som er den næste frist for medlemsstaternes indberetning af deres investeringer i henhold til den annullerede forordning. Den næste indberetning i 2013 bør derfor stadig foretages på grundlag af den annullerede forordning. I forslaget til den nye forordning bør indberetning af data foretages fra den 1. januar 2015 og derefter hvert andet år. Formen og de tekniske enkeltheder i indberetningen af data og oplysninger til Kommissionen om investeringsprojekter i energiinfrastruktur er fastlagt i bilaget til Kommissionens forordning (EU, Euratom) nr. 833/2010 af 21. september 2010 om gennemførelse af den annullerede rådsforordning (EU, Euratom) nr. 617/2010. Kommissionens forordning 883/2010 vil blive anvendt, indtil den revideres, hvilket vil ske efter vedtagelsen af den foreslåede forordning. 2. RESULTAT AF HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER Eftersom (i) der blev foretaget en egentlig konsekvensanalyse og en høring af de interesserede parter, da forordning 617/2010 blev foreslået, hvilket betyder, at (ii) indholdet af den foreslåede forordning er det samme som i forordning 617/2010, har Kommissionen ikke gennemført en ny konsekvensanalyse, og Kommissionen har heller ikke iværksat en ny høring af de interesserede parter. 3. JURIDISKE ASPEKTER AF FORSLAGET Resumé af forslaget Med den foreslåede forordning fastsættes der ensartede rammer for indberetning til Kommissionen af data og oplysninger om investeringsprojekter i energiinfrastruktur i sektorerne for råolie, gas, elektricitet, biobrændsler og biobrændstoffer samt vedrørende kuldioxid, der produceres i disse sektorer. Hvert andet år skal medlemsstaterne eller den enhed, de beskikker til denne opgave, indsamle og indberette data og oplysninger om investeringsprojekter vedrørende produktion, transport og oplagring. For at reducere den administrative byrde mest muligt åbnes der mulighed for fleksibilitet på følgende to punkter: – Virksomhederne har – med mindre medlemsstaterne bestemmer andet – pligt til at give medlemsstaterne eller den kompetente enhed oplysninger om deres investeringsprojekter, herunder nedlægningsprojekter. – Medlemsstaterne undtages fra indberetningspligten, hvis de allerede giver Kommissionen tilsvarende oplysninger i henhold til EU-lovgivning, der er specifik for energisektoren. Det gælder ligeledes, hvis de organer, der er ansvarlige for planer for udbygning af gas- og elnettene, indsamler de relevante data. I så fald bliver de bedt om at indberette de relevante data til Kommissionen, om nødvendigt ledsaget af medlemsstatens bemærkninger. Indsamlede data og oplysninger (investeringstype, planlagt kapacitet og større forhindringer…) vil markere den overordnede tendens for investeringer i EU-energiinfrastruktur. Der er sørget for garanti for, at data og oplysninger, der er indberettet til Kommissionen, opfylder generelt accepterede standarder; at data og oplysninger modtages, opbevares og behandles med hensigtsmæssige it-værktøjer i fuld overensstemmelse med lovgivning om persondatabeskyttelse; at data og oplysninger offentliggøres, undtagen hvis de er forretningsmæssigt følsomme. Kommissionen foretager regelmæssigt en tværsektoriel analyse af udviklingen i Fællesskabets energisystems struktur og dets udsigter på grundlag af de indberettede data og oplysninger og eventuelt andre påkrævede specifikke analyser. Det vil give mulighed for at konstatere, hvor der i fremtiden kan opstå huller i efterspørgsel og udbud og hindringer for investering. Med sådanne analyser bliver Kommissionen bedre rustet til at fremme bedste praksis og øge gennemsigtigheden for markedsaktørerne. For at nå frem til et fælles syn på disse spørgsmål vil resultaterne af disse analyser blive drøftet med interesserede parter og offentliggjort. Retsgrundlag Retsgrundlaget for forslaget er artikel 194 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Nærhedsprincippet Forslaget tager sigte på at styrke rammerne for indsamling af data og oplysninger, som Kommissionen har brug for til at udføre sine hverv. Med de rigtige data vil Kommissionen og i særdeleshed dens markedsobservatorium for energi bedre blive i stand til at følge EU-energisystemets udvikling, set på tværs af sektorerne og på EU-plan, og opdage de potentielle problemer, som kan forsinke eller standse investeringsprojekter. At de forskellige energidelsektorer (f.eks. el og gas) er indbyrdes forbundne, og at det indre marked eksisterer, betyder, at EU-dimensionen bliver mere og mere relevant, hvilket berettiger den rolle, EU-institutionerne og især Kommissionen indtager. Proportionalitetsprincippet Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet. Forslaget går ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå de fastsatte mål. Medlemsstaterne vil bevare betydelig fleksibilitet med hensyn til, hvordan de vil indsamle dataene. Reguleringsmiddel/reguleringsform Som reguleringsmiddel foreslås der en forordning, da der er tale om en revision af en gældende forordning. 4. VIRKNINGER FOR BUDGETTET Forslaget vil få begrænsede virkninger på Fællesskabets budget. Der vil navnlig blive tale om at dække it-udgifter og, hvis Kommissionen beslutter det, udgifter til køb af data og til refusion af sagkyndiges udgifter. Forslaget ventes ikke at få nogen væsentlige direkte virkninger for medlemsstaternes budgetter. 5. FAKULTATIVE ELEMENTER Forenkling Da der i forslaget tages hensyn til bestående indberetningsforpligtelser og overvågningsordninger, øger det ikke unødigt den administrative byrde, idet indberetningsdelen kun finder anvendelse, hvis der ikke indgives data og oplysninger i medfør af sektorspecifik lovgivning. Revisionsklausul Senest den 31. december 2016 gennemgår Kommissionen den nye forordnings indberetnings- og overvågningsordninger. 2013/0082 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om indberetning til Kommissionen om investeringsprojekter i energiinfrastruktur i Den Europæiske Union og om erstatning af Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 617/2010 EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 194, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget, efter den almindelige lovgivningsprocedure og ud fra følgende betragtninger: (1) For at Kommissionen kan udføre sine opgaver på energiområdet, er det afgørende at få tegnet et samlet billede af udviklingen i investeringerne i energiinfrastrukturen i Unionen. Tilgængelige, regelmæssige og ajourførte data og oplysninger bør sætte Kommissionen i stand til at foretage de fornødne sammenligninger og evalueringer og foreslå relevante foranstaltninger på grundlag af korrekte tal og analyser, især vedrørende den fremtidige balance mellem udbud af og efterspørgsel efter energi. (2) Energimæssigt har situationen i og uden for Unionen ændret sig væsentligt i de senere år, hvilket betyder, at investeringer i energiinfrastruktur er blevet helt centrale for at sikre Unionens energiforsyninger samt for, at det indre marked kan fungere, og at Unionen kan gennemføre den overgang til et lavkulstofenergisystem, som den har påbegyndt. (3) Den nye energisituation kræver betydelige investeringer i alle infrastrukturformer i alle energisektorer og i udvikling af nye typer infrastruktur og nye teknologier, der vinder udbredelse på markedet. Med liberaliseringen af energisektoren og den fortsatte integration af det indre marked får de økonomiske operatører en mere fremtrædende rolle i investeringssammenhæng. Samtidig vil de nye politikkers krav, som f.eks. mål der har indvirkning på brugen af forskellige brændsler og brændstoffer, ændre på medlemsstaternes politikker for etablering af ny og/eller mere moderne energiinfrastruktur. (4) I den forbindelse bør der lægges mere vægt på investeringer i energiinfrastruktur i Unionen, især med henblik på at forebygge problemer, fremme bedste praksis og opnå større gennemsigtighed med hensyn til den fremtidige udvikling af Unionens energisystemer. (5) Kommissionen og især dens markedsobservatorium for energi bør derfor råde over nøjagtige data og oplysninger om investeringsprojekter, herunder nedlæggelse af infrastrukturer, i de vigtigste dele af Unionens energisystem. (6) Data og oplysninger om den forventede udvikling i produktions-, transmissions- og lagerkapacitet og om projekter i de forskellige energisektorer er af interesse for Unionen og er vigtige for fremtidige investeringer. Det er derfor nødvendigt at sikre, at Kommissionen underrettes om de investeringsprojekter, hvor anlægs- eller nedlæggelsesarbejdet er påbegyndt, eller hvor der er truffet en endelig beslutning om investering. (7) Ifølge artikel 41 og 42 i Euratomtraktaten har virksomhederne pligt til at give meddelelse om deres investeringsprojekter. Det er påkrævet at supplere sådanne oplysninger med regelmæssige indberetninger om gennemførelsen af investeringsprojekter. Sådanne supplerende indberetninger berører ikke Euratomtraktatens artikel 41-44. (8) For at Kommissionen kan danne sig et sammenhængende billede af den fremtidige udvikling i hele Unionens energisystem, kræves der harmoniserede rammer for indberetning om investeringsprojekter, som bygger på ajourførte kategorier af, hvilke officielle data og oplysninger medlemsstaterne skal indsende. (9) Medlemsstaterne bør med dette for øje give Kommissionen data og oplysninger om de på deres område planlagte og igangværende investeringsprojekter i energiinfrastruktur vedrørende produktion, oplagring og transmission af olie, naturgas, elektricitet, herunder elektricitet fra vedvarende kilder, biobrændsler og biobrændstoffer samt CO2-opsamling og -lagring, herunder sammenkoblinger med tredjelande. Det bør pålægges virksomhederne at indberette sådanne data og oplysninger til medlemsstaterne. (10) Som følge af tidshorisonten for investeringsprojekter i energisektoren bør indberetning hvert andet år være tilstrækkeligt. (11) For at undgå uforholdsmæssigt store administrative byrder og minimere omkostningerne for medlemsstaterne og virksomhederne, især små og mellemstore virksomheder, bør denne forordning give mulighed for at fritage medlemsstater og virksomheder for indberetningspligten, hvis Kommissionen modtager tilsvarende oplysninger i medfør af energisektorspecifikke retsakter, der er vedtaget af EU-institutionerne, og hvis mål er konkurrencebaserede energimarkeder i Unionen, et bæredygtigt europæisk energisystem og sikre energiforsyninger til Unionen. Ethvert dobbeltarbejde i forbindelse med indberetningskravene i tredje lovgivningspakke vedrørende det indre marked for elektricitet og naturgas bør således undgås. (12) Af hensyn til databehandlingen og en enkel og sikker dataindberetning bør Kommissionen og især dens markedsobservatorium for energi have mulighed for at træffe alle hensigtsmæssige foranstaltninger i forbindelse hermed, navnlig benytte integrerede it-værktøjer og -procedurer. (13) Beskyttelsen af fysiske personer i forbindelse med medlemsstaternes behandling af personoplysninger er reguleret af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF[1], og beskyttelsen af fysiske personer i forbindelse med Kommissionens behandling af personoplysninger er reguleret af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001[2]. Nærværende forordning berører ikke disse bestemmelser. (14) Medlemsstaterne eller deres bemyndigede enheder og Kommissionen bør beskytte fortroligheden af forretningsmæssigt følsomme data og oplysninger. Derfor bør medlemsstaterne eller deres bemyndigede enheder, dog ikke for data og oplysninger vedrørende grænseoverskridende transmissionsprojekter, aggregere sådanne data og oplysninger på nationalt niveau, før de indberettes til Kommissionen. Om nødvendigt bør Kommissionen yderligere aggregere disse data på en sådan måde, at der ikke kan afsløres eller udledes nogen detaljerede oplysninger om de enkelte virksomheder og anlæg. (15) Kommissionen og især dens markedsobservatorium for energi bør regelmæssigt foretage en tværsektoriel analyse af udviklingen i Unionens energisystemstruktur og perspektiverne herfor og, hvor det er relevant, en mere fokuseret analyse af bestemte aspekter af energisystemet. Især bør analysen medvirke til at påpege eventuelle infrastruktur- og investeringsmangler for derved at opretholde balancen mellem energiudbud og energiefterspørgsel. Denne analyse bør også bidrage til drøftelserne på EU-plan om energiinfrastrukturer og bør derfor fremsendes til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg samt stilles til rådighed for interesserede parter. (16) Kommissionen kan bistås af eksperter fra medlemsstaterne eller andre kompetente eksperter med henblik på at nå frem til en fælles opfattelse af potentielle infrastrukturmangler og risici i forbindelse hermed og bidrage til at gøre den fremtidige udvikling mere gennemsigtig. (17) Denne forordning erstatter Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 617/2010 af 24. juni, som blev annulleret af Domstolen den 6. september 2012, og hvis virkninger opretholdes, indtil en ny forordning er vedtaget[3]. (18) Formen og de tekniske enkeltheder i indberetningen af data og oplysninger til Kommissionen vedrørende investeringsprojekter i energiinfrastruktur er fastlagt i Kommissionens forordning (EU, Euratom) nr. 833/2010 af 21. september 2010 om gennemførelse af Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 617/2010. Kommissionens forordning (EU, Euratom) nr. 883/2010 finder fortsat anvendelse, indtil den revideres, hvilket vil ske efter vedtagelsen af nærværende forordning — VEDTAGET DENNE FORORDNING: Artikel 1 Formål og anvendelsesområde 1. I denne forordning fastsættes ensartede rammer for indberetning til Kommissionen af data og oplysninger om investeringsprojekter i energiinfrastruktur i sektorerne for olie, naturgas, elektricitet, herunder elektricitet fra vedvarende kilder, biobrændsler og biobrændstoffer, samt investeringsprojekter vedrørende opsamling og lagring af CO2, der produceres i disse sektorer. 2. Forordningen anvendes på de i bilaget anførte typer investeringsprojekter, hvor anlægs- eller nedlæggelsesarbejdet er påbegyndt, eller hvor der er truffet en endelig beslutning om investering. Medlemsstaterne kan endvidere forelægge anslåede data eller foreløbige oplysninger om de i bilaget anførte typer investeringsprojekter, hvor anlægsarbejdet forventes påbegyndt inden for fem år, og om de projekter, hvor nedlæggelsen forventes påbegyndt inden for tre år, men hvor der ikke er truffet en endelig beslutning om investering. Artikel 2 Definitioner I denne forordning forstås ved: 1) "infrastruktur": enhver type anlæg eller del af anlæg med relation til produktion, transmission eller oplagring 2) "investeringsprojekter": projekter med følgende formål: i) anlæg af ny infrastruktur ii) ombygning eller modernisering af eksisterende infrastruktur eller udvidelse eller indskrænkning af dens kapacitet iii) delvis eller fuldstændig nedlæggelse af eksisterende infrastruktur 3) "endelig beslutning om investering": den beslutning, der træffes på virksomhedsplan om endeligt at afsætte midler til et projekts investeringsfase, idet investeringsfasen er den fase, hvor anlægsarbejdet eller nedlæggelsen finder sted, og hvor der påløber kapitalomkostninger. Investeringsfasen omfatter ikke planlægningsfasen, hvor projektets gennemførelse forberedes, og hvor der, hvis det er relevant, foretages en gennemførlighedsvurdering, forberedende og tekniske undersøgelser, indhentes tilladelser og godkendelser og afholdes kapitalomkostninger 4) "investeringsprojekter under anlæg": investeringsprojekter, hvis anlæg er påbegyndt, og hvor der påløber kapitalomkostninger 5) "nedlæggelse": den fase, hvor infrastruktur tages endeligt ud af drift 6) "produktion": elproduktion og forarbejdning af brændsler og brændstoffer, herunder biobrændsler og biobrændstoffer 7) "transmission": transport af energikilder, energiprodukter eller kuldioxid via et ledningsnet, navnlig i) i rørledninger, dog ikke opstrømsrørledningsnet og dele af ledningsnet, der primært anvendes til lokal distribution, eller ii) i sammenkoblede systemer til meget høj spænding og højspænding og i andre systemer end dem, der primært anvendes til lokal distribution 8) "oplagring": permanent eller midlertidig lagring af energi eller energikilder i infrastruktur over eller under jorden eller i geologiske strukturer eller indeslutning af kuldioxid i underjordiske geologiske formationer 9) "virksomheder": fysiske og juridiske, privatretlige og offentligretlige personer, der træffer beslutning om eller gennemfører investeringsprojekter 10) "energikilder": i) primære energikilder såsom olie, naturgas og kul ii) omdannede energikilder såsom elektricitet iii) energi fra vedvarende kilder, herunder vandkraft, biomasse-, biogas-, vind-, sol-, tidevands- og bølgeenergi samt geotermisk energi, iv) energiprodukter såsom raffinerede olieprodukter, biobrændsler og biobrændstoffer. 11) "specifikt organ": et organ, der ifølge en energisektorspecifik EU-retsakt er pålagt at udarbejde og vedtage flerårige EU-netudviklings- og -investeringsplaner for energiinfrastruktur, såsom det europæiske net af elektricitetstransmissionssystemoperatører ("ENTSO-E"), jf. artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 714/2009 af 13. juli 2009 om betingelserne for netadgang i forbindelse med grænseoverskridende elektricitetsudveksling[4] og det europæiske net af gastransmissionssystemoperatører ("ENTSO-G"), jf. artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2009 af 13. juli 2009 om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet[5]. Artikel 3 Indberetning af data 1. Medlemsstaterne eller de enheder, de bemyndiger dertil, indsamler fra den 1. januar 2015 og derefter hvert andet år alle de i denne forordning krævede data og oplysninger, uden at indsamlings- og indberetningsbyrden dog gøres uforholdsmæssigt stor. De indberetter de data og relevante projektoplysninger, som er fastsat i denne forordning, til Kommissionen i 2015, som er det første indberetningsår, og derefter hvert andet år. Denne indberetning sker i aggregeret form, dog ikke for data og relevante oplysninger om grænseoverskridende transmissionsprojekter. Medlemsstaterne eller de bemyndigede enheder indberetter aggregerede data og relevante projektoplysninger senest den 31. juli i det pågældende indberetningsår. 2. Medlemsstaterne og deres bemyndigede enheder er fritaget for pligterne i stk. 1, såfremt, og i det omfang, det ifølge den energisektorspecifikke EU-lovgivning eller Euratomtraktaten forholder sig sådan, at a) medlemsstaten eller dens bemyndigede enhed allerede har indberettet data eller oplysninger til Kommissionen, som svarer til kravene i denne forordning, og har oplyst indberetningsdatoen og den pågældende specifikke retsakt, eller b) det er pålagt et specifikt organ at udarbejde en flerårig investeringsplan for energiinfrastruktur på EU-plan, og at organet med dette for øje indsamler data og oplysninger, som svarer til kravene i denne forordning. I dette tilfælde og med henblik på denne forordning indberetter det specifikke organ alle relevante data og oplysninger til Kommissionen. Artikel 4 Datakilder De pågældende virksomheder indberetter inden den 1. juni i hvert indberetningsår de i artikel 3 omhandlede data eller oplysninger til de medlemsstater, på hvis område de planlægger at gennemføre investeringsprojekter, eller til de af disse medlemsstater bemyndigede enheder. De indberettede data eller oplysninger skal afspejle investeringsprojektsituationen pr. 31. marts i det relevante indberetningsår. Første afsnit finder ikke anvendelse på virksomhederne, hvis den pågældende medlemsstat beslutter at anvende andre midler til at give Kommissionen de i artikel 3 omhandlede data eller oplysninger. Artikel 5 Indberetningernes indhold 1. Hvad angår de i bilaget anførte typer investeringsprojekter skal den i artikel 3 omhandlede indberetning indeholde følgende, hvor det er relevant: a) omfanget af den kapacitet, der er planlagt eller under anlæg b) type og vigtigste kendetegn for infrastruktur eller kapacitet, der er planlagt eller under anlæg, herunder i givet fald placering af grænseoverskridende transmissionsprojekter c) forventet idriftsættelsesår d) benyttet type energikilde e) anlæg, der kan håndtere forsyningssikkerhedskriser, f.eks. udstyr, der tillader vending af strømningsretningen eller brændselsskift, og f) udstyr til CO2-opsamling eller eftermontering til CO2-opsamling og -lagring. 2. Hvad angår planlagt nedlæggelse af kapacitet skal den i artikel 3 omhandlede indberetning indeholde følgende: a) den pågældende infrastrukturs art og kapacitet og b) forventet nedlæggelsesår. 3. I indberetninger efter artikel 3 skal der om nødvendigt angives de samlede tal for den installerede produktions-, transmissions- og oplagringskapacitet, der foreligger ved det pågældende indberetningsårs begyndelse, eller hvis funktion er afbrudt i en periode på over tre år. Medlemsstaterne, deres bemyndigede enheder eller det specifikke organ omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra b), kan i deres indberetninger tilføje relevante bemærkninger såsom bemærkninger vedrørende forsinkelser af investeringsprojekter eller hindringer for gennemførelsen af dem. Artikel 6 Datakvalitet og offentliggørelse af data 1. Medlemsstaterne, deres bemyndigede enheder eller, hvis det er relevant, de specifikke organer skal bestræbe sig på at sikre kvaliteten, relevansen, nøjagtigheden, utvetydigheden, aktualiteten og den indbyrdes overensstemmelse af de data og oplysninger, de indberetter til Kommissionen. For så vidt angår specifikke organer kan de data og oplysninger, de indberetter, ledsages af passende bemærkninger fra medlemsstaterne. 2. Kommissionen kan offentliggøre data og oplysninger, den har modtaget i medfør af denne forordning, særlig analyserne i artikel 10, stk. 3, hvis offentliggørelsen sker i aggregeret form, således at der ikke afsløres eller kan udledes oplysninger om de enkelte virksomheder og anlæg. 3. Medlemsstaterne, Kommissionen eller deres bemyndigede enheder skal hver især beskytte fortroligheden af de forretningsmæssigt følsomme data og oplysninger, de råder over. Artikel 7 Gennemførelsesbestemmelser Kommissionen vedtager inden for de rammer, der er fastlagt i denne forordning, senest to måneder efter denne forordnings ikrafttræden de bestemmelser, som er nødvendige for dens gennemførelse, og som vedrører form og andre tekniske enkeltheder ved indberetning af de i artikel 3 og 5 omhandlede data og oplysninger. Indtil da finder Kommissionens forordning (EU, Euratom) nr. 833/2010 af 21. september 2010 om gennemførelse af Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 617/2010 fortsat anvendelse. Artikel 8 Databehandling Kommissionen er ansvarlig for at udvikle, fungere som host for, forvalte og vedligeholde de it-ressourcer, der er nødvendige for at modtage, opbevare og foretage enhver behandling af de data og oplysninger om energiinfrastruktur, som indberettes til Kommissionen i medfør af denne forordning. Artikel 9 Beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af oplysninger Denne forordning berører ikke EU-retten og berører navnlig ikke medlemsstaternes forpligtelser i forbindelse med behandling af personoplysninger, jf. direktiv 95/46/EF, og heller ikke de forpligtelser, som EU-institutionerne og -organerne i medfør af forordning (EF) nr. 45/2001 skal overholde ved behandling af personoplysninger som led i udøvelsen af deres hverv. Artikel 10 Overvågning og rapportering 1. På grundlag af de indberettede data og oplysninger og eventuelle andre datakilder, herunder data indkøbt af Kommissionen, og under hensyntagen til de relevante analyser, f.eks. de flerårige netudviklingsplaner for gas og elektricitet, forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og offentliggør hvert andet år en tværsektoriel analyse af udviklingen i Unionens energisystemstruktur og perspektiverne herfor. Denne analyse har især til formål: a) at konstatere, hvor der i fremtiden kan opstå huller mellem det energiudbud og den energiefterspørgsel, der er væsentlige fra et EU-energipolitisk synspunkt b) at påpege hindringer for investeringer og fremme bedste praksis for at overvinde dem c) at øge gennemsigtigheden for markedsaktørerne og potentielle nye markedsaktører. Kommissionen kan ligeledes på grundlag af disse data og oplysninger foretage enhver specifik analyse, der anses for påkrævet eller hensigtsmæssig. 2. Kommissionen kan ved udarbejdelsen af analyserne i stk. 1 bistås af eksperter fra medlemsstaterne og/eller andre eksperter eller faglige sammenslutninger med specifik kompetence på det pågældende område. Kommissionen giver alle medlemsstater mulighed for at kommentere udkastet til analyser. 3. Kommissionen drøfter analyserne med interesserede parter såsom ENTSO-E, ENTSO-G, Gaskoordinationsgruppen og Olieforsyningsgruppen. Artikel 11 Revision Senest den 31. december 2016 revurderer Kommissionen denne forordnings anvendelse og forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om resultaterne af revurderingen. I denne revurdering undersøger Kommissionen bl.a. en eventuel udvidelse af anvendelsesområdet til at omfatte udvinding af gas, olie og kul. Artikel 12 Ophævelse Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 617/2010 ophæves fra datoen for nærværende forordnings ikrafttræden. Artikel 13 Ikrafttræden Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den […]. På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne Formand Formand BILAG INVESTERINGSPROJEKTER 1. OLIE 1.1. Raffinering – Destillationsanlæg med en kapacitet på 1 mio. ton/år og derover – Udvidelse af destillationsanlæg til en kapacitet på over 1 mio. ton/år – Anlæg til reforming/krakning med en kapacitet på 500 ton/døgn og derover – Afsvovlingsanlæg for residualbrændselsolie/gasolie/feedstock/andre olieprodukter. – Kemiske anlæg, som ikke fremstiller brændselsolie og/eller motorbrændstoffer eller kun fremstiller disse som biprodukter, er undtaget. 1.2. Transport – Råolierørledninger med en kapacitet på 3 mio. ton/år og derover samt udbygning eller forlængelse af sådanne rørledninger med 30 km og derover – Rørledninger til olieprodukter med en kapacitet på 1,5 mio. ton/år og derover samt udbygning eller forlængelse af sådanne rørledninger med 30 km og derover – Rørledninger, der udgør et væsentligt led i nationale eller internationale forbindelsesnet, og rørledninger og projekter af fælles interesse, der er fastlagt ved retningslinjer, der er opstillet i medfør af artikel 171 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde ("TEUF"). Rørledninger til militære formål og til forsyning af anlæg, der ikke er omfattet af punkt 1.1., er undtaget. 1.3. Lager – Lageranlæg til råolie og olieprodukter (anlæg med en kapacitet på 150 000 m3 og derover samt tanke med en kapacitet på 100 000 m3 og derover). Tanke til militære formål og til forsyning af anlæg, der ikke er omfattet af punkt 1.1., er undtaget. 2. GAS 2.1. Transmission – Transportrørledninger til gas, herunder naturgas og biogas, der udgør en del af et net, som hovedsagelig indeholder højtryksrørledninger, undtagen rørledninger, der udgør en del af et opstrømsrørledningsnet, og undtagen den del af højtryksrørledninger, der primært anvendes til lokal distribution af naturgas – Rørledninger og projekter af fælles interesse, der er fastlagt ved retningslinjer, der er opstillet i medfør af artikel 171 i TEUF. 2.2. LNG-terminaler – Terminaler til import af flydende naturgas (LNG), med en fordampningskapacitet på 1 mia. m3/år og derover. 2.3. Oplagring – Lageranlæg, der er forbundet til transportrørledningerne i punkt 2.1. Rørledninger, terminaler og anlæg til militære formål og til forsyning af kemiske anlæg, der ikke fremstiller energiprodukter eller kun fremstiller disse som biprodukter, er undtaget. 3. ELEKTRICITET 3.1. Produktion – Termiske kraftværker og kernekraftværker (generatorer med en effekt på 100 MWe eller derover) – Kraftværksanlæg, som er fyret med biomasse, flydende biobrændsler eller affald (med en effekt på 20 MW eller derover) – Kraftvarmeværker (anlæg med en elektrisk effekt på 20 MW eller derover) – Vandkraftværker (anlæg med en effekt på 30 MW eller derover) – Vindmølleparker med en effekt på 20 MW eller derover – Termiske anlæg på basis af fokuserende solfangere og geotermiske anlæg (med en effekt på 20 MW eller derover) – Solcelleanlæg (med en effekt på 10 MW eller derover). 3.2. Transmission – Luftledninger til transmission, såfremt de er konstrueret til den spænding, der sædvanligvis anvendes nationalt ved sammenkoblingsledninger, og såfremt de er konstrueret til en spænding på 220 kV eller derover – Nedgravede og undersøiske transmissionsledninger, såfremt de er konstrueret til en spænding på 150 kV eller derover – Projekter af fælles interesse, der er fastlagt ved retningslinjer, der er opstillet i medfør af artikel 171 i TEUF. 4. BIOBRÆNDSLER OG BIOBRÆNDSTOFFER 4.1. Produktion – Anlæg, der er i stand til at producere eller raffinere biobrændsler og biobrændstoffer (anlæg med en kapacitet på 50 000 ton/år eller derover). 5. CARBONDIOXID 5.1. Transport – CO2-rørledninger forbundet med produktionsanlæggene i punkt 1.1. og 3.1. 5.2. Oplagring – Lageranlæg (anlæg eller kompleks med en kapacitet på 100 000 ton eller derover). Lageranlæg til forskning og teknologisk udvikling er undtaget. [1] EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31. [2] EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1. [3] Sag C-490/10, Europa-Parlamentet mod Rådet for Den Europæiske Union, [EUT C 331af 27.10.2012, s. 2] [4] EUT L 211 af 14.8.2009, s. 15. [5] EUT L 211 af 14.8.2009, s. 36.