[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 24.6.2008

KOM(2008) 378 endelig

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

Årsberetning fra Europa-Kommissionen til Europa-Parlamentet om europaskolesystemet i 2007

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

Årsberetning fra Europa-Kommissionen til Europa-Parlamentet om europaskolesystemet i 2007

INDLEDNING

2007 var et år med intens reformaktivitet for at skabe et mere effektivt og åbent europaskolesystem. På det praktiske plan blev manglerne ved det nuværende system samtidig endnu mere åbenlyse kombineret med nogle medlemsstaters uacceptable misligholdelse af deres forpligtelser ifølge den aftale, som alle medlemsstaterne har undertegnet som led i det mellemstatslige samarbejde, der er det egentlige grundlag for europaskolesystemet.

Den første drøftelse nogensinde på ministerniveau om reformen af Europaskolerne, der blev holdt ved udgangen af 2006, førte til, at der i 2007 blev nedsat flere arbejdsgrupper, der koncentrerede sig om at udarbejde realistiske alternativer for den fremtidige udvikling af systemet.

Alle implicerede parter er enige om, at europaskolesystemet skal udvikles. Formålet med udvidelsen af systemet til at omfatte flere forskellige typer af godkendte skoler (de såkaldte "type II-skoler"), der er besluttet på ministerniveau, er at støtte de lande, der er værter for EU-agenturer og andre EU-organer, så de kan leve op til deres forpligtelse til at tilbyde europæiske uddannelser. Endvidere er det også på ministerniveau besluttet at give EU-lande, der ikke selv er værter for EU-agenturer eller -organer, mulighed for at tilbyde europæiske læseplaner til et bredere publikum (såkaldte "type III-skoler"), og denne mulighed vil blive endnu mere konkret, når det første pilotprojekt gennemføres. Grundlaget for udviklingen af både type II- og type III-skoler blev lagt i 2007.

På det mere praktiske plan i den daglige drift var problemerne med overbelægning i flere Europaskoler fortsat meget bekymrende i 2007. Disse problemer skabte ikke bare store problemer for eleverne i de overbelagte skoler, men betød også, at det var nødvendigt med en restriktiv optagelsespolitik til skade og frustration for nye elever og deres familier. I Bruxelles var Kommissionen nødt til at kræve, at der blev gennemført særlige evakueringsøvelser for at vurdere sikkerhedsaspekterne på visse skoler.

Det har alt sammen meget negative følger. Således vurderer Europaskolernes generalsekretær, at alene i Bruxelles har over 400 elever valgt andre løsninger end Europaskolerne på grund af restriktionerne for valg af skole som følge af overbelægning. På trods af dette meddelte de belgiske myndigheder i september 2007, at den fjerde permanente Europaskole i Bruxelles ville blive forsinket mindst et år. Dette er i modstrid med deres forpligtelser og med de tidligere tilsagn vedrørende de overbelagte skoler.

Nogle medlemsstater opfylder heller ikke alle deres forpligtelser ifølge aftalen. F.eks. blev der endnu en gang rejst spørgsmål både om manglen på udstationerede lærere, mest udpræget fra Storbritannien og Irland, og om det generelle dramatiske fald i det samlede antal udstationerede lærere. Manglen på udstationerede lærere medfører større krav til EU's finansielle bidrag, der indirekte finansieres af alle medlemsstaterne.

DEN VÆSENTLIGSTE UDVIKLING I 2007

Overblik over den nuværende situation i Europaskolerne

Europaskolesystemet ekspanderede fortsat i 2007, og der er nu 14 skoler i syv lande med i alt mere end 21 000 elever. Nedenfor gives en kort redegørelse for situationen de forskellige steder[1].

Bruxelles

Situationen i Bruxelles er fortsat kritisk, og skolerne Bruxelles I (Uccle) og Bruxelles II (Woluwe) var tæt på eller over deres maksimale kapacitet. Bruxelles III (Ixelles) blev aflastet en smule, men fortsatte med at tage imod elever godt over sin nominelle kapacitet[2]. I september 2007 blev Bruxelles IV-skolen åbnet i midlertidige lokaler i Berkendael. Den restriktive optagelsespolitik, der var gældende i Bruxelles for skoleåret 2007/2008, betød, at alle optagelser af elever (bortset fra søskende til elever, der allerede gik på skolerne Bruxelles I, II og III) for de sprogsektioner og niveauer, der var åbnet i Berkendael, blev placeret der. Det omfattede den engelske, franske, tyske, italienske og nederlandske sektion fra børnehaveklasser og op til tredje klasse på primærtrinnet. Denne restriktion, der var beklagelig og medførte ulemper for en række forældre, som ikke frit kunne vælge deres foretrukne skole, betød ikke desto mindre en stabilisering af overbelægningen, selv om faldet i elevtal ikke var mærkbart.

Ifølge Europaskolernes generalsekretær besluttede over 200 forældre, som fik tilbudt en plads i Berkendael, ikke at indskrive deres børn. Det bringer det anslåede antal potentielle elever uden for systemet som følge af den restriktive optagelsespolitik i de sidste to år op på 400. Der blev indgivet over 50 klager fra over 100 familier til klagenævnet, hvilket vidner om den generelle frustration hos mange forældre.

På trods af det forholdsvis begrænsede antal børn (160 i stedet for de forventede 550) forløb åbningen af Berkendael i en konstruktiv og positiv atmosfære. Tilbagemeldingerne fra forældre til skolens elever er meget positive, og Kommissionen har tillid til, at skolen i Berkendael vil udvikle sig til glæde for de indskrevne elever.

Endvidere er Kommissionen helt bekendt med de vanskeligheder, som mange forældre oplever på grund af beliggenheden af den midlertidige skole i Berkendael, og hvad nogle oplever som en for stor geografisk afstand i forhold til planerne om efterfølgende at flytte de indskrevne elever til Laeken. De belgiske myndigheders meddelelse i september 2007 om forsinkelsen af skolen i Laeken med mindst et år af budgetmæssige grunde gav yderligere komplikationer. Situationen har haft meget negative følger for planlægningsmulighederne for de kommende år og medførte usikkerhed og bekymring. Det Øverste Råd har udtrykt stor skuffelse over de belgiske myndigheders fremgangsmåde, der er i modstrid med de formelle tilsagn, der tidligere er afgivet fra højeste niveau af forhenværende premierminister Guy Verhofstadt. Det Øverste Råd påpegede endvidere, at der inden 2009 må findes tilstrækkelig infrastruktur til at huse det forventede antal elever.

Kommissionen er meget bekymret over den generelle situation i Bruxelles i flere henseender. Kommissionen beklager navnlig den nuværende mangel på langsigtede visioner for optagelsesmuligheder som følge af den fortsatte usikkerhed om tilstedeværelsen af den nødvendige infrastruktur. Kommissionen understreger endvidere, at den på grund af overbelægning har indgivet en parallel anmodning om en sikkerheds- og brandøvelse.

Arbejdet i den centrale optagelsesmyndighed i Bruxelles

Den centrale optagelsesmyndighed mødtes ved over 15 lejligheder og forvaltede ifølge mandat fra Det Øverste Råd over 1 700 optagelser i Bruxelles for skoleåret 2007/2008[3]. Generalsekretæren rapporterede om resultatet til Det Øverste Råd i oktober 2007 og konkluderede, at den centrale optagelsesmyndighed havde opfyldt sit mandat.

På Det Øverste Råds møde i oktober 2007 anmodede Kommissionen om, at antallet af medlemmer i den centrale optagelsesmyndighed blev udvidet til at omfatte en repræsentant for gruppen af forældre med børn, som endnu ikke er optaget på Europaskolerne. Ingen andre i Det Øverste Råd[4] end Kommissionen kunne støtte denne anmodning, og forslaget blev nedstemt. Kommissionen fik dog tilsagn om, at en repræsentant for forældre til kommende elever vil kunne deltage i møderne, når optagelsespolitikken for 2008/2009 skal drøftes.

Der var fortsat utilfredshed med Europaskolernes klagesystem, hvor forældre ikke kan påklage beslutninger, der nægter deres børn optagelse, når først beslutningerne er stadfæstet af Europaskolernes klagenævn.

Luxembourg

I Luxembourg fortsatte de to skoler med at sameksistere på Kirchberg-plateauet. Luxembourg II's pædagogiske landsby har kun børnehaveklasser og primærklasser i de otte sprogsektioner, der på nuværende tidspunkt er oprettet, mens alle elever i sekundærklasserne går på Luxembourg I-skolen. Forberedelserne fortsatte til åbningen af den permanente Luxembourg II-skole i Bertrange/Mamer, der er planlagt til 2011. Timingen for åbningen af den permanente skole er helt afgørende, da overbelægning allerede er et problem. Det betyder, at det er nødvendigt med en restriktiv optagelsespolitik for børn, hvis forældre ikke er EU-ansatte, og der er ikke i år indgået nye kontrakter med selskaber/organisationer.

Den 18. december 2007 vedtog de luxembourgske myndigheder den lovgivning, der er nødvendig for opførelsen af den anden Europaskole, den nødvendige transportinfrainstruktur og de relevante budgetter.

Forældreforeningerne foretrækker en opdeling efter aldersgruppe frem for efter sprogsektioner mellem Luxembourg I og II. Den beslutning, som Det Øverste Råd traf i oktober 2003, er imidlertid stadig gældende, og de luxembourgske myndigheder kan ikke på dette sene stadium ændre arkitekttegningerne, som allerede er langt fremskredne.

Andre skoler

Alicante

Skolen i Alicante har nu været åben i syv år og har oplevet et stigende antal børn af EU-ansatte, som nu udgør næsten 40 % af det samlede elevtal. Skolen er nået til slutningen af sin startfase, og for anden gang gik elever op til studentereksamen med en beståelsesprocent på 100.

Bergen

Skolen i Bergen har haft et faldende elevtal og har nu ca. 550 elever. Skolens udfordring er derfor at organisere små grupper og klassestørrelser på en effektiv måde. Skolen står også over for en udfordring med at udfase de tyske og italienske sprogsektioner. Skolen er ikke desto mindre repræsenteret i pilotgruppen for udarbejdelse af resultatkontrakter som led i reformøvelsen.

Culham

I april 2007 besluttede Det Øverste Råd at iværksætte en gradvis lukning af Europaskolen i Culham over en 7-årig periode med start i 2010. Det skyldes den kommende flytning af fællesforetagendet JET (Joint European Torus) til Cadarache (Frankrig) i 2016. Storbritannien undersøger forskellige muligheder for at bevare skolen i fremtiden og tilpasse læseplanen til den europæiske studentereksamen (kommende type III) inden for det britiske nationale system. Kommissionen støtter ivrigt dette initiativ, som er i både elevers og læreres interesse.

Frankfurt

Antallet af elever på skolen i Frankfurt var fortsat stigende, og der er nu alvorlige problemer vedrørende skolens udvidelse. Da Den Europæiske Centralbank skal flytte lokaler i Frankfurt, er det vigtigt at udnytte denne situation og skabe mere passende pladsforhold for denne voksende skole. De tyske myndigheder gav imidlertid i 2007 intet definitivt svar på, hvad der skal ske i fremtiden. Spørgsmålet skal have høj prioritet i 2008.

Karlsruhe

I 2007 blev elevtallet stabiliseret efter flere år med faldende elevtal. Det skyldes væsentligst de internationale selskaber, der er beliggende i området (børn af EU-ansatte udgør omkring 15 %). Skolen modtager fortsat en velkommen finansiel støtte fra myndighederne i Karlsruhe by og delstaten Baden-Württemberg. Endvidere bidrog Karlsruhe by med 50 % til opførelsen af en ny kantinebygning, og de andre 50 % blev indsamlet hos sponsorer. Byggeriet blev påbegyndt i slutningen af 2007. Den gradvise lukning af skolens italienske og nederlandske sektioner er i gang.

Mol

Skolen i Mol har anmodet om, at der bliver oprettet en engelsksproget sektion. Forslaget blev godkendt af Det Øverste Råd i begyndelsen af 2008. Skolen vil rapportere om udviklingen i de øvrige sprogsektioner, da nogle af dem er truende tæt på tærsklen for lukning. Skolen vil også rapportere om tendensen for den andel af personalets børn, der går på skolen (på nuværende tidspunkt omkring 20 %).

München

Elevtallet på skolen i München er fortsat stigende, og infrastrukturen er et alvorligt og vedvarende problem. Efter oprettelsen af den nye afdeling for børnehaveklasser blev den gamle revet ned og erstattet af en ny kantine, en indgangshall og yderligere laboratorie- og kontorplads. Der er anmodet om yderligere plads i form af treetagers barakker for at give mulighed for mere midlertidig indlogering.

Varese

For skolen i Varese er den største vanskelighed fortsat problemet med uhensigtsmæssige infrastrukturer. Europaskolernes generalsekretær og Kommissionens næstformand Siim Kallas bad de italienske myndigheder om yderligere budgetmidler til skolen i 2006. Desværre efterkom myndighederne ikke denne anmodning i 2007, selv om over 1 200 forældre havde deltaget i en underskriftsindsamling. I stedet blev det sædvanlige bidrag til vedligeholdelse sat ned.

På det organisatoriske plan var situationen med separat administration af skolens kantine i forhold til skolens organisation fortsat et debatemne. Ved årets udgang blev der endelig fundet en løsning af forældrene, som oprettede et andelsselskab, der vil modtage økonomisk støtte i en årrække. Det Øverste Råd godkendte denne løsning ved skriftlig procedure i begyndelsen af 2008.

Værtslandenes forpligtelser

Som nævnt i årsberetningen for 2006 er Kommissionen stærkt bekymret over nogle medlemsstaters misligholdelse af deres forpligtelser som fastsat i aftalen om vedtægten for Europaskolerne[5].

De mest illustrative eksempler på denne manglende opfyldelse af forpligtelser er som nævnt i afsnit 2.2. de belgiske myndigheders meddelse i september 2007 om, at etableringen af den fjerde Europaskole i Laeken vil blive forsinket mindst et år og den deraf følgende manglende klarhed om fremtiden[6]. Den nuværende overbelægning kombineret med tiltagende usikkerhed er klart uacceptabel.

Et andet eksempel er skolen i Varese og manglen på faciliteter. Selv om skolen står over for uacceptable restriktioner og betingelser, har de italienske myndigheder trods formelle kontakter fra Europaskolernes generalsekretær og næstformand Siim Kallas ikke vist vilje til at finde en løsning på situationen i 2007.

Generelt blev problemet med manglende udstationering af lærere fra visse medlemsstater forværret i 2007. For at udfylde de ledige stillinger som følge af medlemsstaternes utilstrækkelige udstationeringer blev der i stedet ansat lærere lokalt. Den finansielle følge er, at omkostningerne til de omhandlede lærere overføres fra medlemsstaternes budget til EU's del af budgettet (hvilket selvfølgelig stammer fra alle medlemsstaternes bidrag, inklusive de medlemsstater, der opfylder deres forpligtelser). Det mest aktuelle eksempel var Storbritannien, der i et brev i oktober 2007 meddelte, at man ensidigt havde besluttet at skære antallet af udstationerede lærere ved Europaskolerne ned til 20-25 stillinger pr. år. Det ligger langt under det faktiske behov.

Et andet eksempel på misligholdelse af forpligtelser kom for dagen, da Kommissionen besluttede at tage retslige skridt over for Belgien på grund af udestående gæld i forbindelse med omkostninger til møbler og udstyr på to Europaskoler i Bruxelles, hvoraf noget går mere end ti år tilbage. I mellemtiden har det været nødvendigt at dække disse omkostninger over Kommissionens finansielle bidrag.

Efter flere års dialog med Kommissionen og Europaskolernes sekretariat om spørgsmålet, hvor Belgien konstant fastholdt, at man arbejdede på at finde en passende løsning, afviste den belgiske finansminister i oktober 2006 formelt forpligtelsen til at dække disse omkostninger. Da Kommissionen mente, at dette var i modstrid med de grundlæggende regler i EF-traktaten, sendte den en åbningsskrivelse til de belgiske myndigheder i oktober 2007, der skulle besvares inden for to måneder. De belgiske myndigheder bad om mere tid og sendte derefter et negativt svar ved udgangen af februar 2008. Der planlægges yderligere skridt.

BUDGET OG FINANSIERING

Budget for 2007

Det bidrag, som EU's budgetmyndighed oprindelig havde afsat til Europaskolerne i 2007, var på 129,66 mio. EUR. Den samlede budgetbevilling var på 242 mio. EUR. Den seneste fordeling af de forskellige bidrag til det samlede budget ser således ud:

55 % fra EU-budgettet

22,7 % fra medlemsstaterne

6,4 % fra EPO-budgettet[7].

Resten i form af skolepenge fra selskaber med aftaler med skolerne og fra børn, hvis forældre ikke er EU-ansatte, og andre kilder.

Europaskolerne anmodede om og modtog 98,24 % af det samlede bidrag, som var afsat i 2007 (127,38 mio. EUR), og afsluttede deres årlige budget med et overskud på ca. 7,6 mio. EUR.

Den del af budgettet, som er afsat til børn med særlige behov, er steget med 36 % i de sidste tre år. Kommissionen har flere gange understreget, at årsberetningen om dette spørgsmål bør omfatte en mere kvalitativ analyse af situationen, så man kan skabe et solidt grundlag for fremtidige forbedringer. På trods af den store indsats, som bliver gjort, er det ikke altid muligt at integrere elever med alvorlige indlæringsvanskeligheder.

Finansforordningen

Den nye finansforordning trådte i kraft den 1. januar 2007. Det er et vigtigt skridt, hvad angår forvaltning og ansvarlighed og større effektivitet og gennemsigtighed for det interne kontrolsystem. I april 2007 godkendte Det Øverste Råd, at der blev oprettet en intern revisionsfunktion i generalsekretærens kontor, der påbegyndte arbejdet i juli måned. I december fik Det Administrative og Finansielle Udvalg præsenteret planen for revisionsarbejdet de næste tre år.

FORVALTNING OG REFORM

Opfølgning af ministermødet – Reformarbejdet

I 2007 skubbede Kommissionen konstant på for at sætte fart i reformprocessen. Flere arbejdsgrupper var aktive i løbet af året, og styringskomitéen[8] opfordrede stærkt medlemsstaterne til at holde gang i reform- og reflektionsprocessen.

Arbejdsgruppe om omkostningsdeling

Arbejdsgruppen om "omkostningsdeling" fremlagde en foreløbig rapport i 2007. Denne rapport omhandler det komplekse spørgsmål om, hvordan omkostningerne skal fordeles mellem medlemsstaterne for at gøre systemet som sådant mere retfærdigt. Arbejdsgruppen har indtil videre defineret det rimelige bidrag fra medlemsstaterne som et bidrag, der er baseret på antal børn fra samme land i Europaskolerne. Spørgsmålet er hastende, da Storbritannien på nuværende tidspunkt begrænser antallet af udstationerede lærere ved skolerne, mens man afventer resultatet af reformen om dette specifikke spørgsmål, som vil lette den finansielle byrde. Manglen på udstationerede lærere fra Storbritannien skaber alvorlige praktiske problemer for mange skoler.

I lyset af arbejdsgruppens foreløbige rapport mente Det Øverste Råd, at der er behov for yderligere at udvikle de praktisk mulige løsninger og gennemføre en konsekvensanalyse.

En godkendelse på højeste politiske niveau i 2008 af den kommende løsning vil være afgørende for dette følsomme aspekt af reformen. I den forbindelse arbejder Kommissionen også på en metode til at fastsætte bidraget fra EU-budgettet til EU-ansattes børn i de kommende godkendte skoler.

Arbejdsgruppe om godkendelser

Arbejdsgruppen om godkendelser har konkluderet, at den nuværende godkendelsesprocedure er tilfredsstillende for at opfylde behovet for en godkendt skole tæt på en af Kommissionens tjenestegrene, et EU-agentur eller et andet organ (type II) og for nationale skoler, der søger om godkendelse uden tilstedeværelse af et EU-agentur eller et andet organ (type III-skoler). Den har også fastlagt en foreløbig løsning for opnåelse af den europæiske studentereksamen ved godkendte skoler, indtil resultatet af den eksterne evaluering af den europæiske studentereksamen foreligger, hvilket er planlagt til 2009.

Gruppen har endvidere udarbejdet specifikationer for et pilotprojekt for type III-skoler. Formålet med pilotprojektet vil være at evaluere systemets kapacitet, hvad angår integration af type III-skoler. Syv medlemsstater har vist interesse, og hvis Det Øverste Råd beslutter det, vil de blive opfordret til at fremlægge en hensigtserklæring. Den nuværende godkendelses- og samarbejdsaftale vil blive ændret for at muliggøre kvalitetskontrol hvert andet år (i stedet for hvert år) og vil medføre en trefaset kontrolprocedure bestående af selvevaluering, det nationale evalueringsprogram og inspektioner i forbindelse med godkendelsesproceduren. Alle omkostninger ved pilotprojektet bæres af medlemsstaterne.

Det Øverste Råd tilsluttede sig arbejdsgruppens konklusioner, som endda omfatter en midlertidig løsning for eleverne i den godkendte skole i Parma. Skolen har nu bedt om godkendelse for 6. sekundærklasser med tilbagevirkende kraft fra september 2007.

I bestræbelserne på at finde en løsning på den juridiske debat om type III-skoler foreslog arbejdsgruppen Det Øverste Råd at foretage en teknisk revision af aftalen om den europæiske studentereksamen fra 1984. Forslaget blev godkendt.

Arbejdsgruppe om resultatkontrakter

Arbejdsgruppen om resultatkontrakter lancerede et pilotprojekt i 2007 på tre Europaskoler, nemlig Bergen, München og Bruxelles I (Uccle). I oktober 2007 blev de tre pilotskoler bedt om at overveje, hvad anvendelsen af en resultatkontrakt i praksis ville betyde for deres skole.

Arbejdsgruppen fortsætter diskussionen om definition og indhold for en resultatkontrakt, skolernes autonomi og central styring. Gruppen har konkluderet, at budgettet og den årlige skolerapport bør nævnes i resultatkontrakten.

Selv om alle aspekter endnu ikke er færdigbehandlet, er det klart, at der er behov for strukturelle ændringer i skolerne. Derfor bliver den nuværende opbygning og opgaverne for både eksisterende og nye skolebestyrelser og udvalg undersøgt.

Betydningen af central forvaltning og skolernes pædagogiske og finansielle autonomi er ved at blive afklaret. Når konceptet og graden af autonomi er klart defineret, vil det være muligt at udarbejde rapporterings- og evalueringsmetoder og kriterier.

Godkendelser

Inspektionen af skolen i Heraklion i 2007 var positiv, og skolen er nu ved at undertegne godkendelsesaftalen for børnehave- og primærskoleklasserne.

På grund af åbningen af Det Europæiske Kemikalieagentur i juni 2007 i Helsinki indledte Finland proceduren for godkendelse af en skole i området og har foretaget de nødvendige ændringer i den nationale lovgivning. Frankrig har også indledt godkendelsesproceduren for en skole i Strasbourg. Det Øverste Råd hilste begge projekter velkommen. Fremskridtene i arbejdsgruppen om godkendelser og den efterfølgende godkendelse i Det Øverste Råd har gjort det muligt for den godkendte skole i Parma at ansøge om godkendelse for 6. sekundærklasser.

Kommunikation, dialog og information

Kommissionen fortsatte med at understrege betydningen af information og kommunikation med forældre og personale. Der blev udsendt ikke færre end syv meddelelser til personalet for at informere om den seneste udvikling. Der indsættes regelmæssigt oplysninger på den relevante hjemmeside og på næstformand Siim Kallas' websted. Kommissionen var også meget opmærksom på at møde forældreforeningerne og repræsentanter for personalet for at diskutere løbende spørgsmål forud for Det Øverste Råds møder.

Kommissionen modtog og besvarede flere officielle spørgsmål fra Europa-Parlamentet vedrørende skolerne. Den mødte flere individuelle forældre og korresponderede med en række af dem om praktiske emner. Kommissionen deltog også i informationsmøder med foreningen "Interparents", nytilkomne i Kommissionen og informationsmøder med forældre til kommende elever osv. Der blev offentliggjort flere artikler med praktiske oplysninger i EU's interne ugentlige blad "Commission en Direct".

Formand Jose Manuel Barroso drøftede Europaskolernes situation med mange implicerede, navnlig de relevante belgiske myndigheder. En anmodning fremsat for et år siden til de belgiske myndigheder om at deltage i et åbent møde med personalet for at forklare deres politik på den fjere Europaskole i Bruxelles forblev ubesvaret, selv om spørgsmålet blev rejst i taskforcen "EU-Belgien".

Arbejdet i Europaskolernes formandskaber i 2007 – Portugal og Finland

I august 2007 overgik formandskabet for Europaskolerne fra Portugal til Finland. Skoleåret 2006-2007 under det portugisiske formandskab var en periode med beslutningstagning præget af aftalen om politiske retningslinjer på ministermødet i november 2006, der tog sigte på at forbedre forvaltningen, og den efterfølgende vedtagelse af en handlingsplan i Det Øverste Råd i januar 2007.

Det finske formandskab har haft ansvaret for styringen af den efterfølgende arbejdsintensive fase i reformprocessen, der indebar udarbejdelse af praktiske foranstaltninger for at føre reformen ud i livet.

I december 2007 mødtes næstformand Siim Kallas med Sari Sarkomaa, den finske undervisningsminister, og de havde en meget udbytterig drøftelse om vejen frem for reformprocessen. De var enige om betydningen af politisk stimulans på højt niveau for at konsolidere de hidtidige fremskridt.

SYSTEMETS FREMTID - MINISTERMØDE

Sverige overtager formandskabet for Europaskolerne fra midten af 2008. 2008/2009 vil få afgørende betydning for den praktiske gennemførelse af reformen. Begivenhederne i 2007 har vist, at status quo ikke længere er en mulighed, og at det nuværende system har mange mangler, hvad angår forvaltning og effektivitet, som skal afhjælpes.

Udfordringerne ved mellemstatsligt samarbejde har været sat på en alvorlig prøve i 2007 på grund af de vanskeligheder, der er beskrevet i denne beretning, nemlig overbelægning, utilstrækkelig politisk vilje i nogle medlemsstater og udbygningen af systemet.

Det Øverste Råd drøftede reformen på et ekstraordinært møde i marts 2008 med det formål at fremlægge resultaterne på ministerniveau i juni 2008.

Kommissionen har skubbet kraftigt på for denne reform, som er absolut nødvendig for systemets overlevelse. Spørgsmålet om forvaltning er det vigtigste aspekt i reformen for generelt at gøre systemet mere effektivt.

Fra Kommissionens synspunkt skal reformen lykkes, og det skal gå stærkt. Det kræver politisk støtte på højeste niveau for at sikre europaskolesystemets overlevelse.

[1] For detaljerede statistiske oplysninger om elevtal og sprogsektioner henvises til generalsekretærens årsrapport: 2912-D-2006-en-2.

[2] Nominel kapacitet er den kapacitet, som skolen er bygget til. Maksimal kapacitet omfatter supplerende arrangementer, som f.eks. præfabrikerede bygninger, der opstilles på skolens område (uden at udvide de fælles faciliteter, som f.eks. legepladser, kantiner osv.).

[3] For yderligere oplysninger om optagelsespolitikken 2007/2008 henvises til: 512-D-2006-en-7 på http://www.eursc.eu/index.php?id=2.

[4] Det Øverste Råd er sammensat af repræsentanter fra de 27 medlemsstater med stemmeret, Kommissionen og for nogle spørgsmåls vedkommende en repræsentant for forældreforeningerne og en repræsentant for lærerpersonalet. En repræsentant for Den Europæiske Patentmyndighed er til stede og stemmer i spørgsmål vedrørende München.

[5] EFT L 212 af 17.8.1994, s. 3-14.

[6] Brev af 10.9.2007 fra vicepremierminister og finansminister Didier Reynders til Europaskolernes generalsekretær Michael Ryan.

[7] Den Europæiske Patentmyndighed.

[8] Består af de afgående, nuværende og kommende formandskaber for Europaskolerne samt Kommissionen og generalsekretæren.